b'\n_START_ARTICLE_\nVoldemar Mellik\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar Mellik s\xc3\xbcndis k\xc3\xbclakooli\xc3\xb5petaja perekonnas. Ta \xc3\xb5ppis aastatel 1895\xe2\x80\x931898 Purtse k\xc3\xbclakoolis, seej\xc3\xa4rel kuni 1904. aastani Narva linnakoolis. Aastal 1906 l\xc3\xb5petas ta Narva Poeglaste G\xc3\xbcmnaasiumi \xc3\xb5petaja kutsega ning asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Purtse k\xc3\xbclakoolis._NEWLINE_Aastal 1907 asus ta \xc3\xb5ppima Peterburis Stieglitzi kunstt\xc3\xb6\xc3\xb6stuskoolis, alates 1911. aastast \xc3\xb5ppis skulptorite Matvei T\xc5\xa1i\xc5\xbeovi ja N. Arlamovi ateljees ning sai 1914. aastal modelleerimise alase rakenduskunstniku ja joonistus\xc3\xb5petaja diplomi. J\xc3\xa4rgneva aasta veetis ta vabakuulajana Peterburi kunstiakadeemia juures ja tegutses vabakunstnikuna. Aastal 1918 asus Mellik elama Eestisse, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1921. aastani Eesti Noorsoo Kasvatusseltsi T\xc3\xbctarlaste G\xc3\xbcmnaasiumis, Reaalkoolis ja \xc3\x95petajate Seminaris joonistus\xc3\xb5petajana, seej\xc3\xa4rel k\xc3\xa4is koos Konrad M\xc3\xa4ega L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa kunstieluga tutvumas._NEWLINE_Aastatel 1920\xe2\x80\x931935 \xc3\xb5petas ta vaheajaga Pallases ja Riigi Kunstt\xc3\xb6\xc3\xb6stuskoolis skulptuuri ja joonistamist. Oli 1920. aastast kunsti\xc3\xbchingu Pallas liige (1924 esimees), aastast 1938 Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse peasekret\xc3\xa4r ja sihtkapitali n\xc3\xb5ukogu liige. 1934. aastal Tartu Kunsti ja Kirjanduse Klubi esimees.1940\xe2\x80\x931941 Jaan Koorti nimelise Riigi Rakenduskunsti Kooli \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud, 1942\xe2\x80\x931943 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli direktor ja \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud ning 1944\xe2\x80\x931949 Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud, alates 1945. aastast joonistuskateedri juhataja._NEWLINE_Skulptuuriloomingu k\xc3\xb5rval oli Mellikul t\xc3\xa4htis osa eesti kunsti arengus pedagoogina, muuhulgas realistliku joonistamiskooli juurutajana.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektid Ants Mellik ja T\xc3\xb5nu Mellik olid Voldemar Melliku pojad.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar Mellik viljeles portreed, monumentaalskulptuuri, vabaplastikat, ka keraamikat ja klaasehist\xc3\xb6\xc3\xb6d. Materjalidest eelistas ta graniiti ja pronksi. Ta tegi palju m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rke ja hauasambaid. Tema loomingu k\xc3\xb5rgaeg langeb 1930ndatesse, mil temalt valmis terve rida graniidist aktiskulptuure._NEWLINE_Kindla koha on Voldemar Mellik saavutanud Eesti monumentaalkunstis. Tema "P\xc3\xb5levkivikaevur" sai 1937. aasta Pariisi maailman\xc3\xa4itusel grand prix. Ta on loonud mitmeid hauamonumente ja 12 Vabaduss\xc3\xb5ja m\xc3\xa4lestussammast \xc3\xbcle Eesti. \xc3\x9cheks tema tuntumaks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks on kindlasti Viru v\xc3\xa4ljaku haljasalal asuv purskkaevuskulptuur "Poisid kalaga" (1945).'