b'\n_START_ARTICLE_\nDziar\xc5\xbeynsk\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nDziar\xc5\xbeynskit mainitakse esmalt 1146. aastal, mil sinna ehitati \xc3\xb5igeusu kirik. Toona kandis asula nime Krutahorje (\xd0\x9a\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xe2\x80\x99\xd0\xb5)._NEWLINE_XII\xe2\x80\x93XIII ehitati k\xc3\xbcla juurde Kojdana\xc5\xad loss, selle j\xc3\xa4rgi sai asula ka uue nime. Esimest korda kasutati nime Kojdana\xc5\xad aastal 1442. Algul kuulus asula Polotski v\xc3\xbcrstiriiki, hiljem aga Minski v\xc3\xbcrstiriiki. XIV sajandil l\xc3\xa4ks see Leedu koosseisu. Algul oli see Gediminaste valduses, aga aastast 1483 kuulus asula Vereiskitele._NEWLINE_XVI sajandi algul r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid asulat korduvalt tatarlased (1501 ja 1502). Aastal 1522 l\xc3\xa4ks Kojdana\xc5\xad Go\xc5\xa1tautaste valdusse. Aastal 1550 l\xc3\xa4ks asula \xc3\xbcle Radziwillidele, kes t\xc3\xb5id asulasse kalvinismi. Selle suguv\xc3\xb5sa vaduses oli Kojdana\xc5\xad aastani 1831. Aastal 1564 ehitati sinna esimene kalvinistlik kirik. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Kojdana\xc5\xad kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. Aastal 1588 sai Kojdana\xc5\xadst alev, \xc3\xbchtlasi sai see \xc3\xb5iguse kaks korda aastas laata pidada (hiljem lisandus veel kaks laata)._NEWLINE_Aastal 1613 ehitati puidust kiriku asemele uus kivikirik. Alevis tegutses hospidal, kiriku juures oli aga kool. Aastast 1620 on teada, et alevis asus turuplatsi \xc3\xa4\xc3\xa4res k\xc3\xb5rts. Aastal 1655 r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid alevit Moskva v\xc3\xa4ed, suur osa sealsetest elanikest tapeti._NEWLINE_XVII sajandi teisel poolel ehitati alevisse puidust katoliku kirik. Poola jagamisel l\xc3\xa4ks Kojdana\xc5\xad aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Vilno kubermangu. Aastal 1796 sai alev vapi._NEWLINE_Aastal 1812 toimus alevis lahing Prantsuse ja Vene v\xc3\xa4gede vahel. Radziwillid toetasid kalvinistlikku kogudust aastani 1831, p\xc3\xa4rast seda muutus alevi omandik\xc3\xbcsimus lahtiseks. Kogudus tegutses siiski edasi kuni XX sajandi alguseni. Alles aastal 1878 sai alev uued omanikud, jagunedes Kossakowskite ja Sokolovide vahel. Aastal 1871 rajati alevisse raudteejaam. XIX sajandi l\xc3\xb5pus oli alevis ka s\xc3\xbcnagoog, tegutses kaks juutide kooli. Tol ajal peeti seal laata juba kuus korda aastas._NEWLINE_Aastal 1920 sai alevist Kojdana\xc5\xad vabariigi pealinn. Aastal 1921 liideti see Valgevene NSVga. Aastal 1924 sai alevist rajoonikeskus, aga aastal 1932 linn. Aastal 1934 nimetati linn Feliks Dzer\xc5\xbeinski auks \xc3\xbcmber Dziar\xc5\xbeynskiks, raudteejaam s\xc3\xa4ilitas aga vana nime ning kananb seda t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi. Aastail 1932\xe2\x80\x931938 oli linn Feliks Dzer\xc5\xbeinski nimelise Poola rahvusringkonna pealinnaks._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal korraldati sealsete juutide seas kahel korral tapatalgud. H\xc3\xa4vitati mitu tuhat juuti, tapetute t\xc3\xa4pne arv pole teada.'