b'\n_START_ARTICLE_\nTor Nessling\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud ja karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri algus\n_START_PARAGRAPH_\nNesslingi vanemad olid insener John Nessling ja Greta (neiup\xc3\xb5lvenimega Gr\xc3\xb6nholm). Nessling l\xc3\xb5petas 1920. aastal Helsingi \xc3\xbchiskooli L\xc3\xa4roverket f\xc3\xb6r gossar och flickor. Ta j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid Helsingi Tehnika\xc3\xbclikooli masinaehituse osakonnas. Samal ajal \xc3\xb5ppis ta ka geoloogiat Helsingi \xc3\x9clikoolis aastatel 1922\xe2\x80\x931924. Nessling l\xc3\xb5petas \xc3\xbclikooli diplomeeritud insenerina 1924. aastal. Ta reisis Rootsis, Saksamaal ja USA-s ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas aastatel 1926\xe2\x80\x931928 kolme soome autoimportija Korpivaara & Halla, Henry-Auto ja Auto-Bil juures. Aastatel 1928\xe2\x80\x931929 aastani t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta direktorina Munkkisaaren Autotallis ja Konepajas ning p\xc3\xa4rast seda Autovarikkos 1930. aastani.\n_START_SECTION_\nSoome Autot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse loomine\n_START_PARAGRAPH_\nNessling m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 1929 bussi- ja autokerede tehase Autoteollisuus\xe2\x80\x93Bilindustrisse tehnikadirektoriks. Samal aastal huvitus Nessling soomlastele veoautotehase loomisest; ta tahtis arendada oma riigile uut t\xc3\xb6\xc3\xb6stusharu. Autoteollisuus\xe2\x80\x93Bilindustri liideti teise Soome autokeretehasega Osakeyhti\xc3\xb6 Autokoritehdas 1931. aastal. Uue ettev\xc3\xb5tte nimeks sai Suomen Autoteollisuus (\'Soome Autot\xc3\xb6\xc3\xb6stus\') ja selle esimeseks peadirektoriks sai John Hellsten. Sageli v\xc3\xa4idetakse, et Nessling asutas SAT-i, aga tegelikult korraldasid \xc3\xbchinemise Karl Arthur Nordgr\xc3\xa9n, Emil Anton Winckelmann ja Lars Wilhelm \xc3\x85berg. Aga aasta p\xc3\xa4rast ettev\xc3\xb5te loomist sai Nesslingist SAT-i peajuhataja._NEWLINE_Autot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse alustamine peaaegu nullist suure depressiooni keskel tundus v\xc3\xb5imatuna, kuid \xc3\xb5nnestus Nesslingi kindlak\xc3\xa4elisel juhtimisel. Automargi nimeks valiti Sisu ja esimesed 12 Sisu valmisid tehases 1932. aastal. Et kodumaise t\xc3\xb6\xc3\xb6 osakaal esimestes Sisu autodes oli ainult 20%, soovis Nessling seda k\xc3\xb5vasti suurendada. \xc3\x9cks tema teadaolevatest \xc3\xbctlusest on: "soomlane v\xc3\xb5ib teha k\xc3\xb5ike seda, mida v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4lismaalane". 1930. aastate l\xc3\xb5puks sisaldasid Sisu autod 40% kodumaist t\xc3\xb6\xc3\xb6d. Nessling \xc3\xbcritas veenda poliitikuid kodumaise autot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse v\xc3\xb5imalustes. Ta r\xc3\xb5hutas eriti t\xc3\xb6\xc3\xb6kohtade loomist ja oma autot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse strateegilist t\xc3\xa4htsust riigikaitsele. Aga poliitikud ei kuulanud teda, vaid v\xc3\xa4hendasid j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult v\xc3\xa4lismaiste veoautode tollimaksu, nii et konkurents muutus \xc3\xbcha raskemaks. Lisaks hakkasid m\xc3\xb5ned SATi omanikud kahtlema kodumaise veoautotootmise v\xc3\xa4ljavaadetes. Kui Nesslingile pakuti SATi aktsiate ostmist pangalt Helsingin Osakepankki, siis ta omandas need suhteliselt odavalt, kuid pidi pantima kogu abikaasa vara. Selle tulemusena omandas Nessling 80% SAT-ist.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da ja Yhteissisu\n_START_PARAGRAPH_\nTeine maailmas\xc3\xb5da t\xc3\xb5i SAT-le v\xc3\xa4ljakutseid, sest paljusid v\xc3\xa4lismaiseid komponente oli raske saada. Kodumaise t\xc3\xb6\xc3\xb6 osakaal v\xc3\xb5is t\xc3\xb5usta 90%-ni. Suur samm selles oli ameeriklaste Hercules-mootorite litsentseeritud tootmise alustamine. S\xc3\xb5ja ajal olid SAT peamised kliendid Soome Kaitsev\xc3\xa4gi ja muud riigi institutsioonid. SAT alustas uue tehase ehitamist Karisesse, kus see hinnati paremini kaitstuks N\xc3\xb5ukogude Liidu \xc3\xb5hur\xc3\xbcnnakute vastu. Tootmisv\xc3\xb5imsus ei olnud piisav vajaduse rahuldamiseks. 1942. aastal hindas kaitsev\xc3\xa4gi, et j\xc3\xa4rgmiste paari aasta jooksul vajatakse 7000 veoautot ja bussi. Nessling tegi ettepaneku, et Karise tehas ehitatakse suuremaks, kui algselt oli kavandatud. Aga SAT-i rahalised ja tehnilised vahendid oli piiratud ning m\xc3\xb5ned poliitilised ringkonnad kahtlustasid, et SAT \xc3\xbcritas s\xc3\xb5jast kasu l\xc3\xb5igata ja saavutada turgu valitsevat seisundit. Valitsus soovitas kokkulepet, kus SAT tuleks osaliselt riigi omanduseks, aga Nessling l\xc3\xbckkas ettepaneku j\xc3\xa4rsult tagasi, soovimata riiki tulevaseks SAT-i kaasomanikuks. Teine v\xc3\xb5imalus oli t\xc3\xa4iesti uue ettev\xc3\xb5te alustamine riigi ja m\xc3\xb5ne olulise \xc3\xa4ri\xc3\xbchingu toetusel. Selline ettev\xc3\xb5te, Yhteissisu, asutati 1943. aastal ja t\xc3\xb5rges Tor Nessling seati selle peajuhatajaks. Yhteissisu hakkas tootma Sisu veoautosid Vanajas, H\xc3\xa4meenlinna juures. S\xc3\xb5da l\xc3\xb5ppes enne, kui tehas saavutas tootmisev\xc3\xb5ime. Nessling j\xc3\xa4ttis oma positsiooni ettev\xc3\xb5te peajuhina, sest ta koges, et ei saanud piisavalt toetust ettev\xc3\xb5te omanikelt. Yhteissisu veoautotootmine suunati tsiviilturule ja 1948. aastal sai ettev\xc3\xb5te nimeks Vanajan Autotehdas (VAT)._NEWLINE_Nessling kibestus riigi vastu \xc3\xbcha rohkem. Esialgu ei kuulatud tema ideid kodumaisest veoautotootmisest ja seej\xc3\xa4rel l\xc3\xb5i riik aga talle tugeva konkurendi, mis oli kasutanud tema ettev\xc3\xb5te tehnoloogiat tootmise alustamiseks. Nesslingi pahameel paistis, kui riik pakkus talle soodsaid rahastamisv\xc3\xb5imalusi. Ta vastas, et ei ole kunagi palunud ega ka kavatse midagi riigilt paluda.\n_START_SECTION_\nSAT s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne kasv\n_START_PARAGRAPH_\nSAT toodang kasvas tugevalt 1950. ja 1960. aastatel; 1950. aastatel tootmismaht neljakordistus 800 s\xc3\xb5idukini aastas. Veoautode ja bussi\xc5\xa1assiidele lisaks valmistas ettev\xc3\xb5te tramme ja raudteeveeremit Riigi Raudteele. SAT tooteid eksporditi neljale kontinendile. Kasvavad tootmismahud eeldasid investeeringuid tootmis\xc3\xbcksustes. M\xc3\xbc\xc3\xbcki edendas turunduskampaaniatega. Erinevalt paljudest teistest sama ajastu t\xc3\xb6\xc3\xb6stusjuhidest oli Nessling huvitatud turundusest ja klientide vajaduste v\xc3\xa4ljaselgitamisest.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chinemine VAT-iga ja lahkumine\n_START_PARAGRAPH_\nSAT-i juhtiv kodumaine konkurent, Vanajan Autotehdas, sattus finantsraskustesse 1960. aastate l\xc3\xb5pus. Nessling soovitas SAT-i ja VAT-i \xc3\xbchendamist, sest ta kartis, et v\xc3\xa4lismaine konkurent (nt Volvo v\xc3\xb5i Scania) v\xc3\xb5taks VAT-i \xc3\xbcle. Ettev\xc3\xb5tted \xc3\xbchendati 1968. aasta l\xc3\xb5pus. \xc3\x9chinemisega tekkis olukord, mida Nessling oli tahtnud v\xc3\xa4ltida: riigist sai SAT kaasomanik 17% osakaaluga ja Nessling kaotas tema domineeriva osaluse ettev\xc3\xb5ttes, sest tema osa langes alla 50%. \xc3\x84ri\xc3\xbchingule nimetati juhatus ja haldusn\xc3\xb5ukogu. Kuigi Nessling oli ikka \xc3\xa4ri\xc3\xbchingu p\xc3\xb5hiaktsion\xc3\xa4r, v\xc3\xa4henes tema m\xc3\xb5juv\xc3\xb5im. Nessling ei olnud harjunud k\xc3\xa4skusid vastu v\xc3\xb5tma ja tal oli raskusi uue olukorraga kohanemisel._NEWLINE_Kui Nessling haigestus halvenesid tema ja juhatuse suhted. Ta paranes, aga mitte piisavalt, et v\xc3\xb5inuks t\xc3\xb6\xc3\xb6tada nii nagu ennegi, kuigi ta ise arvas, et v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4tkata \xc3\xa4ri\xc3\xbchingu juhtimises. Ettev\xc3\xb5tja valitsus ei olnud veendunud, vaid korraldas organisatsiooni \xc3\xbcmber. Nessling oli vastu turundusevastutuse \xc3\xbcleandmisel teistesse k\xc3\xa4tesse, kuid ta ei suutnud seda takistada. Tema vana \xc3\xa4ripartner ja s\xc3\xb5ber, British Leyland Motor Corporationi peajuhataja lord Donald Stokes, keda Nessling v\xc3\xa4ga hindas, veenis teda l\xc3\xb5puks k\xc3\xb5rvale astuma. Tor Nessling teatas oma lahkumisest Suomen Autoteollisuuse peajuhataja kohalt juunis 1970, kui ta oli \xc3\xa4ri\xc3\xbchingut ligi neli aastak\xc3\xbcmmend juhatanud. Uueks peajuhatajaks valiti Erik Gillberg, kes alustas veebruaris 1971.\n_START_SECTION_\nEraelu ja surm\n_START_PARAGRAPH_\nNessling oli kinnise iseloomuga ja ta v\xc3\xa4ltis avalikkust. Ta juhtis \xc3\xa4ri\xc3\xbchingut patriarhaalselt ja hoidis distantsi oma alluvatega, v\xc3\xa4lja arvatud m\xc3\xb5ned l\xc3\xa4himad kolleegid ja s\xc3\xb5brad. Nessling t\xc3\xb6\xc3\xb6tas usinalt ja pidas v\xc3\xb5imu rangelt oma k\xc3\xa4tes. Teda on kirjeldatud suurep\xc3\xa4rase \xc3\xa4rimehena, kes oskas leida \xc3\xa4riv\xc3\xb5imalusi, kuid ta oli ka \xc3\xa4kilise iseloomuga ja v\xc3\xa4ltis riske. K\xc3\xb5val t\xc3\xb6\xc3\xb6sturil oli ka pehmem pool: talle meeldisid loodus ja loomad ning tal oli mitu lemmiklooma.\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nNesslingi abikaasa oli Greta Maria "Maj" neiup\xc3\xb5lvenimega Kock, kellega ta abiellus 1926. aastal. Maj Nessling j\xc3\xa4i koduperenaiseks ja abistas meest tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4ril. Abielupaaril ei olnud lapsi ja kui Tor Nessling suri 1971. aastal, m\xc3\xbc\xc3\xbcs Maj Nessling nende osaluse SAT-s. 1972. aastal asutas ta sihtasutuse Maj ja Tor Nesslingin S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 (Maj ja Tor Nesslingi sihtasutus), millele ta p\xc3\xa4randas varad. Sihtasutus on praegu m\xc3\xa4rkmisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne keskkonnauuringute rahastaja Soomes.'