b'\n_START_ARTICLE_\nMikrofon\n_START_PARAGRAPH_\nMikrofon (kreeka k mikros \xe2\x80\x99v\xc3\xa4ike\xe2\x80\x99 + phone \xe2\x80\x99heli, h\xc3\xa4\xc3\xa4l\xe2\x80\x99) onside- ja helitehnikas kasutatav elektroakustikaseade, mis muundab helir\xc3\xb5hu v\xc3\xb5nkumised elektripinge muutusteks. Vees levivate helilainete elektroakustilist muundurit nimetatakse h\xc3\xbcdrofoniks._NEWLINE_Elektromehaanilise muunduri t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5tte j\xc3\xa4rgi jagunevad t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval laialdaselt kasutatavad mikrofonid elektrod\xc3\xbcnaamilisteks ja elektrostaatilisteks, viimase alaliigid on kondensaatormikrofon ja elektreetmikrofon. Eriotstarbel kasutatakse piesoelektrilisi (kristall-) mikrofone ja elektromagnetilise muunduriga mikrofone.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4\xc3\xa4lev\xc3\xb5ngete elektrisignaaliks muutmise katseid hakati tegema juba 19. sajandi keskel. Esimese telefonitehnikas kasutamist leidnud mikrofonit\xc3\xbc\xc3\xbcbi valmistas D. E. Hughes 1878. aastal. See oli s\xc3\xbcsimikrofon, milles kasutati vooluahelasse \xc3\xbchendatud s\xc3\xb6et\xc3\xbcki elektritakistuse muutumist metallmembraani poolt avaldatava surve m\xc3\xb5jul. T\xc3\xa4iustatud kujul, nn s\xc3\xb6epulbermikrofonina oli see ka raadio stuudiomikrofonina kasutusel kuni 1930. aastateni._NEWLINE_Elektrostaatiline ehk kondensaatormikrofon t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja USA Belli Laboratooriumis 1920. aastail, v\xc3\xb5nkepooliga elektrod\xc3\xbcnaamiline mikrofon patenteeriti 1931. aastal. M\xc3\xb5lema mikrofonit\xc3\xbc\xc3\xbcbi talitlusp\xc3\xb5him\xc3\xb5te leiab rakendust t\xc3\xa4naseni. Piesoefektil p\xc3\xb5hinev kristallmikrofon oli odavuse ja k\xc3\xb5rge v\xc3\xa4ljundpinge t\xc3\xb5ttu levinud kuni 1960. aastateni, eriti magnetofoni signaaliallikana.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xbcnaamiline mikrofon\n_START_PARAGRAPH_\nElektrod\xc3\xbcnaamilise ehk l\xc3\xbchemalt d\xc3\xbcnaamilise mikrofoni membraani k\xc3\xbcljes olev v\xc3\xb5nkepool asub p\xc3\xbcsimagneti magnetahela r\xc3\xb5ngakujulises \xc3\xb5hupilus. Kui membraan hakkab helir\xc3\xb5hu muutuse m\xc3\xb5jul v\xc3\xb5nkuma, l\xc3\xb5ikavad v\xc3\xb5nkepooli m\xc3\xa4hise keerud magnetv\xc3\xa4lja j\xc3\xb5ujooni ja neis indutseerub elektripinge, mis on v\xc3\xb5rdeline membraani liikumise kiirusega._NEWLINE_D\xc3\xbcnaamilised mikrofonid on suhteliselt odava hinna ja rahuldava helikvaliteedi juures mehaaniliselt k\xc3\xbcllalt tugevad ning taluvad moonutusvabalt k\xc3\xb5rget helir\xc3\xb5hku. Elektromehaanilise muunduri v\xc3\xa4hese tundlikkuse t\xc3\xb5ttu vajab signaalipinge suurt v\xc3\xb5imendust.\n_START_SECTION_\nKondensaatormikrofon\n_START_PARAGRAPH_\nElektrostaatiliste mikrofonide t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline esindaja on kondensaatormikrofon, mis muundab helir\xc3\xb5hu muutuse elektrimahtuvuse muutuseks. F\xc3\xbc\xc3\xbcsikaliselt moodustavad kondensaatori kaks plaati: \xc3\xbcheks plaadiks on siin metallitatud membraan, mis asetseb teisest, paigalseisvast plaadist ainult paarik\xc3\xbcmne mikromeetri kaugusel. Kuna membraan on v\xc3\xa4ga kerge, j\xc3\xa4rgib ta t\xc3\xa4pselt helir\xc3\xb5hu muutusi kuni k\xc3\xb5rgeimate helisagedusteni. Membraani v\xc3\xb5nkumisel muutub kondensaatori mahtuvus helir\xc3\xb5hu muutuste taktis._NEWLINE_Plaadid on \xc3\xbchendatud mikrofoniv\xc3\xb5imendi sisendahelasse j\xc3\xa4rjestikku polariseerimispinge allikaga. See elektriahel teisendab mahtuvuse ja sellele vastava elektrilaengu muutused vahelduvaks elektripingeks. Pingev\xc3\xb5imendi koos toitepatareiga paikneb mikrofoni korpuses. Paiksetes heliv\xc3\xb5imendusseadmetes antakse toitepinge mikrofonile signaalijuhtmeid m\xc3\xb6\xc3\xb6da fantoomtoitena (vt allpool)._NEWLINE_Kondensaatormikrofonidel on avar sagedusala ja \xc3\xbchtlane sagedusk\xc3\xa4ik, nii et nad j\xc3\xa4rgivad v\xc3\xb5rdlemisi t\xc3\xa4pselt ka k\xc3\xb5rgeid toone ja impulsshelisid. Samuti on nad d\xc3\xbcnaamilistest mikrofonidest suurusj\xc3\xa4rgu v\xc3\xb5rra tundlikumad, reageerides ka n\xc3\xb5rgale signaalile ja eemal asuvale heliallikale.\n_START_SECTION_\nElektreetmikrofon\n_START_PARAGRAPH_\nElektreetmikrofon on kondensaatormikrofoni erikuju ning ka elektroakustiliste omaduste poolest sellele l\xc3\xa4hedane._NEWLINE_Elektreet on p\xc3\xbcsimagneti elektriline analoog. Ta saadakse dielektriku (nt fluorplasti) elektriseerimisel k\xc3\xb5rgel pingel ja temperatuuril. \xc3\x95huniiskusel alla 90% ja toatemperatuuril p\xc3\xbcsib selline materjal elektriseerituna aastak\xc3\xbcmneid. Elektreediga on kaetud \xc3\xbcks kondensaatori plaatidest. Elektreedi laengust p\xc3\xb5hjustatud potentsiaalide vahe plaatidel asendab harilikus elektrostaatilises mikrofonis kondensaatorile rakendatavat polariseerimispinget. Siiski vajab elektreetmikrofon sisemist v\xc3\xb5imendit, mis \xc3\xbchtlasi alandab suure v\xc3\xa4ljundtakistuse paari kilo-oomini._NEWLINE_Elektreetmikrofonid on kondensaatormikrofonidest odavad, mehaaniliselt tugevad ja kompaktsed (kapsli l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t m\xc3\xb5nest millimeetrist m\xc3\xb5ne sentimeetrini). Neid kasutatakse laialt k\xc3\xb5nesideseadmeis (mobiiltelefonid, peakomplektid, kuuldeaparaadid), ka nt vestluste edastamisel klambermikrofonina (Lavalier\xe2\x80\x99 mikrofon, clip-on mic). M\xc3\xb5\xc3\xb5duka helitaseme korral on mittelineaarmoonutus v\xc3\xa4ike ja sagedusk\xc3\xa4ik hea (kvaliteetsetel mudelitel 20\xc2\xa0Hz kuni 20\xc2\xa0kHz, \xc2\xb13\xc2\xa0dB).\n_START_SECTION_\nTundlikkus\n_START_PARAGRAPH_\nTundlikkus on mikrofoni v\xc3\xa4ljundpinge (millivoltides) ja tema membraanile telje sihis m\xc3\xb5juva helir\xc3\xb5hu (paskalites) jagatis. M\xc3\xb5\xc3\xb5detakse kajata ruumis koormuseta (t\xc3\xbchijooksu-) re\xc5\xbeiimis signaali sagedusel 1\xc2\xa0kHz ja helir\xc3\xb5hul 1 Pa (vastavalt helir\xc3\xb5hu tasemel 94\xc2\xa0dB). Tundlikkus on d\xc3\xbcnaamilisel mikrofonil enamasti 0,5\xe2\x80\x931,0 mV/Pa ja kondensaatormikrofonil 10\xe2\x80\x9330 mV/Pa. Tundlikkus s\xc3\xb5ltub ka mikrofoni m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetest: n\xc3\xa4iteks elektreetmikrofoni v\xc3\xa4ikestel, 1/4-tollistel kapslitel on see 5\xe2\x80\x9310 mV/Pa, 1/2-tollistel 30\xe2\x80\x9350 mV/Pa ja 1-tollistel kuni 100 mV/Pa.\n_START_SECTION_\nSagedusala\n_START_PARAGRAPH_\nTalitlussagedusala on helisageduspiirkond, mille ulatuses sagedusk\xc3\xa4igu eba\xc3\xbchtlus ei \xc3\xbcleta tootja antud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust (nt 6 v\xc3\xb5i 12\xc2\xa0dB). Sagedusala piirid on d\xc3\xbcnaamilistel mikrofonidel keskmiselt 50 \xe2\x80\x93 16 000\xc2\xa0Hz ja kondensaatormikrofonidel 40 \xe2\x80\x93 18 000\xc2\xa0Hz, stuudiomikrofonidel ka 20 \xe2\x80\x93 20 000\xc2\xa0Hz.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbcratase\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcrataset m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletakse ekvivalentse helir\xc3\xb5huna, mis p\xc3\xb5hjustab mikrofoni v\xc3\xa4ljundis niisama suure pinge kui mikrofoni omam\xc3\xbcra kasuliku signaali puudumisel. M\xc3\xbcrataset v\xc3\xa4ljendatakse detsibellides kuuldel\xc3\xa4vele vastava helir\xc3\xb5hu suhtes, kusjuures m\xc3\xbcram\xc3\xb5\xc3\xb5turis kasutatakse filtrit vastavalt standardile IEC 651 (koos A-ribafiltriga, mis arvestab k\xc3\xb5rva sagedustundlikkust, vt Helivaljus). Parematel mikrofonidel j\xc3\xa4\xc3\xa4b m\xc3\xbcratase vahemikku 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0dB (A). Signaali-m\xc3\xbcrasuhe on vastavalt 84\xe2\x80\x9374\xc2\xa0dB (A).\n_START_SECTION_\nMikrofoni \xc3\xbchendamine\n_START_PARAGRAPH_\nMikrofon on s\xc3\xbcmmeetrilise signaali allikas, mida on v\xc3\xb5imalik salvestusseadme ja v\xc3\xb5imendiga \xc3\xbchendada s\xc3\xbcmmeetrilise v\xc3\xb5i ka ebas\xc3\xbcmmeetrilise skeemi j\xc3\xa4rgi. Ebas\xc3\xbcmmeetrilise \xc3\xbchenduse korral juhib signaali \xc3\xbchesooneline kaabel, milles signaali tagasijuhtmeks on kaablivarje. S\xc3\xbcmmeetrilisel kaablil on kaks signaalisoont, nii et m\xc3\xb5lemad signaalikandjad on varje suhtes samav\xc3\xa4\xc3\xa4rsed. Kaablisoontesse kanduvad siis \xc3\xbchesuurused h\xc3\xa4irepinged, mis v\xc3\xb5imendi diferentssisendis kompenseeruvad. S\xc3\xbcmmeetriline kaabel v\xc3\xb5ib olla k\xc3\xbcllaltki pikk, ilma et oleks karta k\xc3\xb5rgete helisageduste sumbumist v\xc3\xb5i h\xc3\xa4irete, eriti v\xc3\xb5rgum\xc3\xbcra sissetungimist._NEWLINE_Kuigi s\xc3\xbcmmeetrilise kaabli soonte kaudu antakse edasi vahelduvvoolusignaali, v\xc3\xb5ivad kontaktide juures olla t\xc3\xa4hised pluss (+, ka IN-PHASE v\xc3\xb5i HOT \xe2\x80\x99kuum\xe2\x80\x99) ja miinus (\xe2\x80\x93, OUT-OF-PHASE, COLD \xe2\x80\x99k\xc3\xbclm\xe2\x80\x99). Vaadeldaval juhul t\xc3\xa4histavad need m\xc3\xa4rgid signaalipinge faasiolekut (samalaadselt kui valjuh\xc3\xa4\xc3\xa4ldi ja k\xc3\xb5lari klemmide juures). Faasipolaarsuse t\xc3\xa4hiseid tuleb arvestada stereomikrofoni kanalite \xc3\xb5igeks edastamiseks ja kahe v\xc3\xb5i enama mikrofoni \xc3\xb5igeks faseerimiseks. \xc3\x9che mikrofoni vale faseerituse korral on selle signaal faasilt 180\xc2\xb0 p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud, s.t tema v\xc3\xa4ljundsignaal vastandfaasiline, mille tagaj\xc3\xa4rjel n\xc3\xb5rgenevad eriti madalad toonid._NEWLINE_Mikrofonikaablil on tavaliselt \xc3\x98 3,5\xc2\xa0mm pulkpistik, peamiselt stuudiomikrofonidel aga XLR-pistik._NEWLINE_Kondensaator- ja elektreetmikrofon saab vajaliku toitepinge patareist v\xc3\xb5i seadmest, mille k\xc3\xbclge ta on \xc3\xbchendatud. Kasutatakse nn fantoomtoiteskeemi, mispuhul alalispinge pluss on m\xc3\xb5lemal signaalisoonel ja miinus varjel. Seega puudub mikrofoni signaalisoonte vahel alalispinge.\n_START_SECTION_\nKasutusjuhiseid\n_START_PARAGRAPH_\nMikrofon tuleb valida \xc3\xbche kvaliteediklassi v\xc3\xb5rra parem trakti \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud aparatuurist v\xc3\xb5i sellega v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbchest klassist._NEWLINE_Mikrofoni koormustakistus peab olema v\xc3\xa4hemalt 5 korda suurem kui mikrofoni sisetakistus (impedants sagedusel 1\xc2\xa0kHz). Levinuimad sisetakistuse v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused on 200 \xce\xa9 ja 600 \xce\xa9 ning vastavalt vajaliku koormustakistuse t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused 1 ja 4,7 k\xce\xa9. Kui mikrofoniv\xc3\xb5imendi sisendtakistus on v\xc3\xa4iksem, alaneb mikrofoni tundlikkus ja v\xc3\xb5ib aheneda ka sagedusala._NEWLINE_Mikrofoni \xc3\xbchendusjuhtme pikendamisel halveneb k\xc3\xb5rgete sageduste edastus seda enam, mida suurem on mikrofoni v\xc3\xa4ljundtakistus. Mikrofoni v\xc3\xa4ljundpinge kahaneb 3\xc2\xa0dB v\xc3\xb5rra sagedusel, millel \xc3\xbchendusjuhtme mahtuvustakistus on v\xc3\xb5rdne koormustakistusega. Sellest, nn l\xc3\xb5ikesagedusest k\xc3\xb5rgemal sagedusel v\xc3\xa4heneb v\xc3\xb5imendi sisendpinge 6\xc2\xa0dB oktavi kohta. Pika \xc3\xbchendusliini korral tuleb selle otstesse \xc3\xbchendada sobitustrafod. Need peavad olema v\xc3\xa4ikese puistega ja h\xc3\xa4sti varjestatud._NEWLINE_Mikrofonidele on ohtlik vibratsioon, raputused ja p\xc3\xb5rutused. Mikrofoni proovimiseks ei tohi sellesse puhuda; piisab kergest koputamisest (nt pliiatsiga) vastu mikrofoni kesta. V\xc3\xa4listingimustes tuleb mikrofoni kaitsta tuulevarjega. Kondensaator- ja elektreetmikrofonid on eriti tundlikud suure \xc3\xb5huniiskuse suhtes. Seep\xc3\xa4rast pole neid soovitatav kasutada v\xc3\xa4ljas. Elektreetmikrofonile on ohtlik ka k\xc3\xb5rge temperatuur (\xc3\xbcle 50\xc2\xa0\xc2\xb0C).'