b'\n_START_ARTICLE_\n2016. aasta Eesti presidendivalimised\n_START_SECTION_\nAllar J\xc3\xb5ks\n_START_PARAGRAPH_\nVandeadvokaat ja endine \xc3\xb5iguskantsler Allar J\xc3\xb5ks teatas valmisolekust kandideerida presidendiks pressikonverentsil 23. mail. Samal p\xc3\xa4eval p\xc3\xb6\xc3\xb6rdusid 14 \xc3\xbchiskonnategelast avalikkuse poole ettepanekuga valida ta Eesti presidendiks. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdumise autorid olid Andrei S\xc3\xb5ritsa, Annika Uudelepp, Jaan Pillesaar, Joel Volkov, J\xc3\xbcri K\xc3\xa4o, J\xc3\xbcri Saar, Mall Hellam, Mihhail Lotman, Peeter Volkonski, Raivo Vare, Rein Einasto, Teet Reedi, Terje Kross ja Tiit Ojasoo. 30. mail teatasid oma toetusest nii Isamaa ja Res Publica Liidu kui ka Vabaerakonna fraktsioon, mille liikmeid on vastavalt 14 ja kaheksa ehk kokku rohkem kui kandidaadi \xc3\xbclesseadmiseks tarvis. J\xc3\xb5ks lubas presidendiks saades kasutada vastutustundlikult, kuid vajaduse korral j\xc3\xb5uliselt v\xc3\xb5imalust j\xc3\xa4tta seadus v\xc3\xa4lja kuulutamata, kui selle ettevalmistamisel on l\xc3\xa4htutud kas usust v\xc3\xb5i veendumusest ja mitte teadmisp\xc3\xb5hisusest. Samuti kinnitas ta, et teeb k\xc3\xb5ik endast oleneva, et Eesti \xc3\xb5iguskorda teadlikult ignoreerivaid v\xc3\xb5i eitavaid inimesi v\xc3\xb5imule mitte lubada.\n_START_SECTION_\nSiim Kallas\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopa Komisjoni endine asepresident teatas oma valmisolekust presidendiks kandideerida 16. aprillil. 3. augustil valiti ta Reformierakonna juhatuse koosolekul erakonna presidendikandidaadiks.\n_START_SECTION_\nMailis Reps\n_START_PARAGRAPH_\nRiigikogu liige ja endine haridus- ja teadusminister Mailis Reps valiti Keskerakonna ametlikuks kandidaadiks 11. juunil. Teda toetas 90 volikogu liiget 169st, tema vastaskandidaati Edgar Savisaart toetas 78 liiget. 25. augustil oli Mailis Reps esimene, kelle toetusallkirjad vabariigi valimiskomisjonile esitati. Oma allkirjad andsid k\xc3\xb5ik Keskerakonna fraktsiooni 27 liiget.\n_START_SECTION_\nMarina Kaljurand\n_START_PARAGRAPH_\nEesti v\xc3\xa4lisminister Marina Kaljurand teatas valmisolekust kandideerida presidendiks 23. aprillil kohtumisel Vabaerakonna liikmetega, kuid temast kui v\xc3\xb5imalikust presidendikandidaadist oli r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud juba 2015. aastal. Alates augustist 2015 oli Kaljurand populaarsusuuringutes rahva peamine soosik v\xc3\xb5imaliku presidendina. Kui Kaljurand osutunuks valituks, oleks ta olnud Eesti esimene naispresident. Presidendina peaks ta olulisimaks \xc3\xbclesandeks kindlustunde tekitamist ja hoidmist rahvas, samal ajal kui \xc3\xbcle Euroopa on erakordselt palju kriisikoldeid: terrorism, immigratsioon, julgeolek seoses Venemaaga, Brexit ja Kreeka majandus. Kaljurand oli Eesti suursaadik Iisraelis 2004\xe2\x80\x932006, 2005\xe2\x80\x932008 Venemaal, 2007\xe2\x80\x932011 Kasahstanis, 2011\xe2\x80\x932013 Kanadas, 2011\xe2\x80\x932014 Ameerika \xc3\x9chendriikides ja Mehhikos. Juulist 2015 on ta Eesti v\xc3\xa4lisminister._NEWLINE_30. augustil otsustas Reformierakonna juhatus toetada valimiskogus Siim Kallase kandidatuuri. Marina Kaljurand v\xc3\xa4ljendas selle otsuse \xc3\xbcle pettumust, viidates varasemale lubadusele. 9. septembril 2016 teatas Kaljurand, et lahkub v\xc3\xa4lisministri ametikohalt, ja palus valijameestel tema kandidatuur valimiskogus \xc3\xbcles seada.\n_START_SECTION_\nMart Helme\n_START_PARAGRAPH_\nEKRE fraktsiooni esimees Martin Helme kinnitas, et erakonna eesm\xc3\xa4rk on seada valimiskogus \xc3\xbcles oma presidendikandidaat Mart Helme. Ka Mart Helme ise on nimetanud ennast parimaks kandidaadiks.\n_START_SECTION_\nEsitamata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud kandidaadid\n_START_PARAGRAPH_\nSiin on loetletud isikud, kes on avalikkusele teada andnud, et on valmis kandideerima presidendiks, kuid keda kandidaadiks registreeritud pole.\n_START_SECTION_\nUrmas Paet\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopa parlamendi saadik ja endine Eesti v\xc3\xa4lisminister Urmas Paet teatas oma valmisolekust kandideerida presidendiks 25. aprillil.\n_START_SECTION_\nKaur Kender\n_START_PARAGRAPH_\nKirjanik Kaur Kender teatas soovist kandideerida 27. aprillil portaalis nihilist.fm. Kender sai Eesti Piraadipartei toetuse ning r\xc3\xa4\xc3\xa4kis toetuse saamiseks l\xc3\xa4bi Keskerakonnaga.\n_START_SECTION_\nIlvi J\xc3\xb5e-Cannon\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4liseesti politoloog Ilvi J\xc3\xb5e-Cannon, kes p\xc3\xbc\xc3\xbcdis saada presidendikandidaadiks juba 2006. aastal, saatis vallavolikogude esimeestele p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumise, pakkudes end presidendikandidaadiks. Oma eelistena nimetas J\xc3\xb5e-Cannon erakondlikku ja majanduslikku s\xc3\xb5ltumatust, head inglise keelt ja teadmisi Ameerika \xc3\x9chendriikidest, kus ta elas 1997. aastani. Teleintervjuus \xc3\xb5tles ta: "Ja kui mind ei valitaks \xe2\x80\x93 mina sellega midagi ei kaota, aga Eesti riik kaotab." Septembri keskpaigaks ei olnud \xc3\xbckski erakond tema toetamisest presidendikandidaadina teada andnud.\n_START_SECTION_\nJaak J\xc3\xb5er\xc3\xbc\xc3\xbct\n_START_PARAGRAPH_\nJaak J\xc3\xb5er\xc3\xbc\xc3\xbct kinnitas valmisolekut kandideerida presidendiks 22. aprillil 2016.\n_START_SECTION_\nEdgar Savisaar\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesel juunil 2016 ilmus T\xc3\xb5nism\xc3\xa4ele suur Edgar Savisaare pildiga plakat, millel oli kiri "Savisaar Presidendiks!" ja mis teavitas presidendikandidaadi kanpaania[sic] ava\xc3\xbcritusest Rahvusraamatukogus 7. juunil 2016. 7. juunil 2016 pidas Savisaar rahvusraamatukogus k\xc3\xb5ne, milles teatas osalemisest presidendivalimistel, kui Keskerakonna volikogu ta presidendikandidaadiks valib.\n_START_SECTION_\nKristiina Ojuland\n_START_PARAGRAPH_\n29. septembril avaldas Rahva \xc3\x9chtsuse Erakonna juhatus erakonna kodulehel avalduse, mis tegi Riigikogule ettepaneku esitada presidendi kandidaadiks Kristiina Ojuland.\n_START_SECTION_\nRiigikogu esimene valimisvoor\n_START_PARAGRAPH_\nPresidendivalimiste esimene voor toimus 29. augustil Riigikogus. Valimistest v\xc3\xb5ttis osa 99 riigikogu liiget, keskerakondlane Rein Ratas puudus tervislikel p\xc3\xb5hjustel. \xc3\x9cles oli seatud kolm kandidaati: Mailis Reps, Allar J\xc3\xb5ks, Eiki Nestor. Repsi esitasid presidendikandidaadiks 27, J\xc3\xb5ksi 21 ja Nestori 43 Riigikogu liiget._NEWLINE_Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Reformierakonna \xc3\xbchiskandidaat Eiki Nestor kogus 40 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. Keskerakonna kandidaat Mailis Reps kogus 26 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. IRL-i ja Vabaerakonna \xc3\xbchiskandidaat Allar J\xc3\xb5ks kogus 25 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. 8 valimissedelit oli j\xc3\xa4etud t\xc3\xbchjaks. Kuna \xc3\xbckski kandidaat ei kogunud kahe kolmandiku valijate toetust, j\xc3\xa4i president 1. voorus valimata ning v\xc3\xa4lja kuulutati teine voor, mis toimus j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval.\n_START_SECTION_\nRiigikogu teine valimisvoor\n_START_PARAGRAPH_\nPresidendivalimiste teine voor toimus 30. augustil. Vastavalt Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Reformierakonna kokkuleppele ei esitatud teiseks vooruks enam Eiki Nestori kandidatuuri, vaid tema asemel eelistati reformierakondlast Siim Kallast. K\xc3\xbcll kandideerisid teises voorus taas Mailis Reps ja Allar J\xc3\xb5ks._NEWLINE_Siim Kallas kogus 45, Mailis Reps 32 ja Allar J\xc3\xb5ks 21 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. Ristiga m\xc3\xa4rgistamata sedeleid oli \xc3\xbcks. Et \xc3\xbckski kandidaat ei kogunud kahe kolmandiku valijate toetust, j\xc3\xa4i president 2. voorus valimata ja v\xc3\xa4lja kuulutati kolmas voor, mis toimus samal p\xc3\xa4eval.\n_START_SECTION_\nRiigikogu kolmas valimisvoor\n_START_PARAGRAPH_\nRiigikogu kolmandaks valimisvooruks enam uusi kandidaate esitada ei saanud, vaid seal osalesid kaks teises voorus enim h\xc3\xa4\xc3\xa4li saanud kandidaadid. Siim Kallas kogus 42 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, Mailis Repsi poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letas 26 riigikogu saadikut ning 30 h\xc3\xa4\xc3\xa4letussedelit olid t\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4etud. Et \xc3\xbckski kandidaat ei kogunud kahe kolmandiku valijate toetust, j\xc3\xa4i president 3. voorus valimata ja kokku kutsuti valimiskogu.\n_START_SECTION_\nValimiskogu esimene voor\n_START_PARAGRAPH_\nValimiskogu koosneb "Vabariigi Presidendi valimise seaduse" (VPVS) \xc2\xa7 21 lg 1 j\xc3\xa4rgi Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse (KOV) volikogude esindajatest. KOV-i esindajate m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisel v\xc3\xb5etakse arvesse Eesti h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslike kodanike riiklikku registrisse kantud kodanike arvust kohaliku omavalitsus\xc3\xbcksuse haldusterritooriumil Vabariigi Presidendi valimise aasta 1. jaanuaril ning jaotatakse vastavalt:_NEWLINE__NEWLINE_1) kuni 10 000 h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslikku Eesti kodanikku \xe2\x80\x93 1 esindaja;_NEWLINE__NEWLINE_2) 10 001\xe2\x80\x9350 000 h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslikku Eesti kodanikku \xe2\x80\x93 2 esindajat;_NEWLINE__NEWLINE_3) 50 001\xe2\x80\x93100 000 h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslikku Eesti kodanikku \xe2\x80\x93 4 esindajat;_NEWLINE__NEWLINE_4) \xc3\xbcle 100 000 h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5igusliku Eesti kodaniku \xe2\x80\x93 10 esindajat._NEWLINE_Valimiskogu kogunes 24. septembril Estonia kontserdisaalis. Valimiskogu esimeses voorus kandideerisid viis persooni. Siim Kallase ja Mailis Repsi kandidatuur seati \xc3\xbcles automaatselt, kuna nad osalesid Riigikogu kolmandas valimisvoorus. Teised kandidaadid vajasid kandideerimiseks v\xc3\xa4hemalt 21 valimiskogu liikme heakskiitu. N\xc3\xb5utavad allkirjad kogusid esitamise j\xc3\xa4rjekorras Marina Kaljurand, Mart Helme ja Allar J\xc3\xb5ks. Esimeses voorus sai Allar J\xc3\xb5ks 83 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, Siim Kallas 81 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, Mailis Reps 79 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, Marina Kaljurand 75 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ja Mart Helme 16 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. Valituks oleks tunnistatud kandidaat, kelle poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letanuks h\xc3\xa4\xc3\xa4letamisest osav\xc3\xb5tnud valimiskogu liikmete enamus. Et kellelgi ei \xc3\xb5nnestunud koguda 334 h\xc3\xa4\xc3\xa4lest enamust, s.o 168 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, toimus valimiskogus ka teine voor, kus osalesid kaks esimesest voorust enim h\xc3\xa4\xc3\xa4li saanud kandidaati._NEWLINE_P\xc3\xa4rast esimese vooru l\xc3\xb5ppu avaldas SDE esimees Jevgeni Ossinovski arvamust, et Keskerakonna esimees Edgar Savisaar olevat tegutsenud mitte Keskerakonna kandidaadi Mailis Repsi, vaid Siim Kallase toetuseks: "T\xc3\xb5si on see, et Edgar Savisaar on Mailis Repsi tagant h\xc3\xa4\xc3\xa4li \xc3\xa4ra viinud. Ja ka vahepealsel ajal \xc3\xbcsna aktiivselt saginud selle nimel, et Siim Kallasele toetust otsida, mis on kindlasti \xc3\xbcsna ootamatu." Repsi ja KE fraktsioonijuhi Kadri Simsoni s\xc3\xb5nul eelistas Edgar Savisaar Kallast J\xc3\xb5ksile ning ka Keskerakonna peasekret\xc3\xa4r Oudekki Loone nimetas Kallast Keskerakonnale sobivamaks kandidaadiks. Siiski j\xc3\xa4etud Keskerakonna liikmete valik vabaks. Samamoodi kinnitas SDE liikmete vaba valikut Jaak Allik, kes ennustas kolmandaks vooruks kuni 20 t\xc3\xbchja sedelit, ning EKRE liikmete kohta Martin Helme, kes lubas ise sedeli t\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4tta.\n_START_SECTION_\nValimiskogu teine voor\n_START_PARAGRAPH_\nTeises voorus kandideerisid Allar J\xc3\xb5ks ja Siim Kallas. H\xc3\xa4\xc3\xa4letusel kogus Kallas 138 ja J\xc3\xb5ks 134 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, h\xc3\xa4\xc3\xa4letamissedeli said 333 valimiskogu liiget, osales 332 valimiskogu liiget, t\xc3\xbchje sedeleid oli 57, kehtetuid 3, \xc3\xbcks \xc3\xbcmbrik oli t\xc3\xbchi._NEWLINE_President Toomas Hendrik Ilves lubas teha riigikogule ettepaneku koguneda t\xc3\xa4iendavale istungile presidendi valimiseks 3. oktoobril 2016._NEWLINE_Reformierakonna esimees ja peaminister Taavi R\xc3\xb5ivas leidis p\xc3\xa4rast tulemuste selgumist, et 60 mitteh\xc3\xa4\xc3\xa4letajat valmistasid talle pettumuse, kuid k\xc3\xb5ik kandidaadid peale Mart Helme olevat teinud hea tulemuse. Valimiskogus v\xc3\xa4him, vaid 16 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt kogunud Mart Helme seevastu kinnitas, et presidendikampaania t\xc3\xa4itis k\xc3\xb5ik eesm\xc3\xa4rgid: "Meie eesm\xc3\xa4rk on Stenbocki maja." Helme hinnangul peegeldas valimiskogu koosseis poliitilisi j\xc3\xb5ujooni 2013. aasta kohalike omavalitsuse valimiste ajast, mil EKRE oli alles uus erakond ja seet\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4i selle toetus valimiskogus napiks.\n_START_SECTION_\nUus h\xc3\xa4\xc3\xa4letus Riigikogus\n_START_PARAGRAPH_\n27. septembril 2016 tegi Riigikogu vanematekogu ettepaneku kandideerida presidendiks Kersti Kaljulaidile. 30. septembril 2016 esitasid 90 Riigikogu liiget Vabariigi Presidendi kandidaadiks Kersti Kaljulaidi.'