b'\n_START_ARTICLE_\nSergei Bodrov juunior\n_START_SECTION_\nKeskharidus\n_START_PARAGRAPH_\nLapsena armastas Sergei Bodrov olla omaette ja sai iseseisvalt h\xc3\xa4sti hakkama._NEWLINE_Sergei \xc3\xb5ppis Moskva 1265. koolis, kus oli prantsuse keele k\xc3\xbcmblusklass, omakorda kooli\xc3\xb5petajad \xc3\xbctlesid tema kohta, et ta oli elav laps, kuid kunagi ei olnud kuri ja ei teinud teistele liiga. P\xc3\xa4rast kooli Sergei k\xc3\xa4is vabatahtlikult t\xc3\xb6\xc3\xb6le, kus neli tundi j\xc3\xa4rjest pakkis erinevaid maiustusi ning teenitud raha kulutati kooliekskursiooni korraldamisele._NEWLINE_2012. aastal avati selles koolis Sergei Bordovi bareljeefiga m\xc3\xa4lestustahvel. "Lapsep\xc3\xb5lv \xe2\x80\x93 see on k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam ja rabavam aeg iga inimese elus"\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5rgharidus\n_START_PARAGRAPH_\nBodrov tahtis saada \xc3\x9clevenemaalise Riikliku Kinematograafia \xc3\x9clikooli \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaseks, kuid tema isa \xc3\xbctles, et see ei ole eriala, millele tasub Sergeil oma t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6rata. Ning kui tuli aeg oma eriala valida, Sergei tegi oma otsuse ja sai sisse Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli ajaloo osakonda ja \xc3\xb5ppis seal viis aastat (1989\xe2\x80\x931994) ning p\xc3\xb6\xc3\xb6ras oma t\xc3\xa4helepanu Veneetsia renessanssi maalikunstile. \xc3\x9clikooli l\xc3\xb5petas "punase" diplomiga ning just \xc3\xbclikooli \xc3\xb5pingute ajal, nagu \xc3\xbctles Sergei, ta \xc3\xb5ppis n\xc3\xa4gema ilu lihtsates asjades, mis teda \xc3\xbcmbritsevad. Aastal 1991 Sergei uuris kunsti Itaalias ning kolm suve j\xc3\xa4rjest Sergeil oli v\xc3\xb5imalus minna tagasi ja tegeleda oma lemmikerialaga._NEWLINE_Kui temalt k\xc3\xbcsiti, kas k\xc3\xb5rgharidus on talle vajalik, vastas ta: "Muidugi. Kui sa satud mingisse linna, siis mis sa tead sellest linnast? Et linnas on keskv\xc3\xa4ljak, mingid muuseumid. Kuid mina tean, et muuseumis on \xc3\xbcks maal, mille juures v\xc3\xb5ib veeta terve p\xc3\xa4eva. See p\xc3\xa4ev liitub sinu elule."\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nSergei isa Sergei Bodrov (s\xc3\xbcndinud 1948) on tuntud filmire\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r, ema Valentina Bodrova on kunstiteadlane, Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli lektor. Sergei abikaasa Svetlana Bodrova t\xc3\xb6\xc3\xb6tab re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6rina telesaates "Oota mind" ("\xc5\xbddi menja"). Peres s\xc3\xbcndisid t\xc3\xbctar Olga Bodrova (1998) ja poeg Aleksandr Bodrov (2002).  _NEWLINE_Oma naisega tutvus Sergei Bodrov 1997. aastal, kuid nad ei kunagi avalikkusele oma isiklikust elust r\xc3\xa4\xc3\xa4kinud. 1998. aastal s\xc3\xbcndis neil t\xc3\xbctar Olga ning kuu enne surma s\xc3\xbcndis ka poeg Aleksandr. "Ma alati, alates lapsep\xc3\xb5lvest, teadsin, kuidas minu naine hakkab v\xc3\xa4lja n\xc3\xa4gema. Vist liiga palju m\xc3\xb5tlesin selle \xc3\xbcle. Ning kui ma teda kohtasin, siis hetkepealt tundsin ja abiellusin. Kuid isiklikkust elust ma r\xc3\xa4\xc3\xa4kida ei armasta. \xc3\x9ctlen ainult, et pere, l\xc3\xa4hedased inimesed \xe2\x80\x93 see on vabaduse astme. Vabadus \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam, mis inimesel v\xc3\xb5ib olla".\n_START_SECTION_\nEsimesed rollid\n_START_PARAGRAPH_\nSergei esimesed filmiroolid oli filmides "Ma vihkan sind" (1986) ja "Vabadus on paradiis" (1989). Neid filme tegi tema isa. Teises filmis ilmus Sergei ekraanile vaid paar hetke, m\xc3\xa4ngides alaealisi kurjategijaid hallil rinnal, istudes oma saatuse ootvel tabatud peategelase k\xc3\xb5rval. \xc3\x9clikoolis \xc3\xb5ppides m\xc3\xa4ngis Bodrov ka episoodilist rolli oma isa filmis "Valge Kuningas, Punane kuninganna" (vene keeles \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c, \xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb0).\n_START_SECTION_\nKaukaasia vang\n_START_PARAGRAPH_\n1995. aastal l\xc3\xa4ks tema isa Dagestanile filmi "Kaukaasia vang" filmimiseks. Sergei palus tal ennast kaasa v\xc3\xb5tta, oli valmis tegema mis tahes t\xc3\xb6\xc3\xb6d. Ootamatult sai ta \xc3\xbcheks esilekerkivateks n\xc3\xa4itlejateks, m\xc3\xa4ngides reamees Vanja \xc5\xbdilinit partnerlusega Oleg Menshikoviga, kes m\xc3\xa4ngis s\xc3\xb5durit Alexey Ryapolovit. Film sai FIPRESCI auhinna Cannes\'i filmifestivalil, grand prix Sot\xc5\xa1i filmifestivalil, grand prix filmifestivalilt \xc2\xabKristallgloobus\xc2\xbb, ikumeenilise \xc5\xbe\xc3\xbcrii auhinna Karlovy Vary festivalilt, Felixi auhinna parima stsenaariumi eest, Vene filmikunsti aasta parima filmi auhinna, grand prix "Stalker" filmifestivalil Moskvas, vaatajaskonna auhind filmifestivalis Sydneys. Bodrov sai auhinna parimaks n\xc3\xa4itlejana koos Menshikoviga "Kinotavri" filmifestivalil Sot\xc5\xa1is ja sai koos oma isaga Venemaa F\xc3\xb6deratsiooni riikliku auhinna laureaadi 1997. aastal kirjanduse ja kunsti valdkonnas._NEWLINE_Sergei ise ei pidanud end n\xc3\xa4itlejaks: "Ma \xc3\xbctlen alati ja k\xc3\xb5ikjal: "Ma pole n\xc3\xa4itleja, ma pole n\xc3\xa4itleja, ma pole n\xc3\xa4itleja ." Nad \xc3\xbctlevad mulle: "Ei, sa oled n\xc3\xa4itleja!" Ja mina \xc3\xbctlen: "N\xc3\xa4itleja on hoopis teine asi. N\xc3\xa4itlejad on teistsugused inimesed, neil on teistsugune struktuur. Minu jaoks roll ei ole elukutse. See on tegu, mida ma teen"\n_START_SECTION_\nTelesaade "Vzgljad"\n_START_PARAGRAPH_\nAlates 1996. aasta oktoobrist kuni 1999. aasta augustini juhtis Bodrov Perv\xc3\xb5i Kanali telesaadet "Vzgljad". Saade sai \xc3\xbcheks perestroika s\xc3\xbcmboliks. Sergei lahkus projektist 1999. aastal ametliku versiooni j\xc3\xa4rgi filmi "Vend 2" filmimise t\xc3\xb5ttu. Ise ta \xc3\xbctles, et ta l\xc3\xa4ks programmist \xc3\xa4ra tunnega, et see andis talle hea kogemuse._NEWLINE_Ma tutvustasin nii palju inimesi, kuulnud nii palju lugusid, lugesin nii palju kirju \xe2\x80\x93 see ei juhtu teistes t\xc3\xb6\xc3\xb6kohtades. See oli v\xc3\xa4ga positiivne laeng. Abi kahele v\xc3\xb5i kolmele inimesele ja telekanal ei ole juba asjatu. Kuid seda tuleb teha vastutustundlikult.\n_START_SECTION_\nVend\n_START_PARAGRAPH_\n1996. aasta Sot\xc5\xa1i filmifestivalil tutvus Sergei Bodrov re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Aleksei Balabanoviga, kes kutsus ta STW filmistuudiosse. Sellel stuudios filmiti filmi "Vend", mis esitati Venemaal 12. detsembril 1997 (maailma esietendus toimus Prantsusmaal 17. mail 1997). Sergei m\xc3\xa4ngis peamist rolli, Danila Bagrov. Filmi kritiseeris meedia, keda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatakse rassismist ja russofobiast. Bodrov ise hindas oma kangelast j\xc3\xa4rgmiselt: "Ma tean, et Danilat sageli peetakse, et ta on primitiivne ja lihtlabane... Noh, osaliselt n\xc3\xb5ustun sellega. Kuid minu ajus on mingi metafoor: ma kujutan ette inimesi esialgses kaoses, kes koondusesse tulevad ja kes ei m\xc3\xb5ista k\xc3\xb5ike muud elus, v\xc3\xa4lja arvatud see, et nad peavad s\xc3\xb6\xc3\xb6ma ja paljunema. Ja \xc3\xa4kki \xc3\xbcks neist t\xc3\xb5useb \xc3\xbcles ja r\xc3\xa4\xc3\xa4gib v\xc3\xa4ga lihtsad s\xc3\xb5nad, et peame oma l\xc3\xa4hedasi kaitsma, peame austama naisi, peame oma venda kaitsma ..."_NEWLINE_Filmimuusikat kirjutas Venemaa rokkb\xc3\xa4nd Nautilus Pompilius, mida Sergei ise armastas._NEWLINE_"Vend" v\xc3\xb5itis Sot\xc5\xa1i filmifestivali grand prix, erilise \xc5\xbe\xc3\xbcrii auhinna ja FIPRESCI auhinna rahvusvahelisel festivalil Torinos, samasugused auhinnad Cottbus\'is, grand prix Triestis. S. Bodrov v\xc3\xb5itis auhinna parima n\xc3\xa4itleja eest Sot\xc5\xa1i ja Chicago filmifestivalil ning Kuldne J\xc3\xa4\xc3\xa4r\'i auhinda. Bodrovi filmikangelane Danila Bagrov sai eeskujuks suure hulga vaatajate jaoks .\n_START_SECTION_\nVend 2\n_START_PARAGRAPH_\n2000. aastal ilmus film "Vend 2" (Brat 2), kus Bodrov m\xc3\xa4ngis taas Danilat Bagrovit. Filmimine toimus Moskvas, New Yorgis, Chicagos ja Pittsburghis. Kriitikud r\xc3\xbcndasid filmi, \xc3\xb6eldes, et ta v\xc3\xa4ljendab rassistlikke ideid ja solvab Ukraina ja Ameerika riike. Bodrov vastas: Meile oli t\xc3\xa4htis \xc3\xb6elda, mitte seda, et k\xc3\xb5ik ameeriklased on sikkud, vaid seda, et me ei ole v\xc3\xa4rdjad. See on \xc3\xbcsna lihtne idee, kummaline, et see pole k\xc3\xb5igile selge. Ja kinos see pidi v\xc3\xa4ljendama liiga erksalt, lihtsalt sellep\xc3\xa4rast, et see on film. Filmis peaks k\xc3\xb5ik olema veidi utreeritud._NEWLINE_Ameeriklased tulistavad ju filmid venelaste kohta, kus Schwarzenegger on militsion\xc3\xa4\xc3\xa4r irrutab mafiooso puujalga, sellest pihutavad narkootikumid ja karud k\xc3\xb5nnivad t\xc3\xa4navatel. Teisis\xc3\xb5nu, meie [venelased] on t\xc3\xa4ielikud ogarad! Miks siis meil pole \xc3\xb5igust ameeriklastel n\xc3\xa4lja teha?_NEWLINE_Aastal 2000 ilmus film "Kuidas filmitud Vend 2". Ettev\xc3\xb5te "Russobit-M" andis v\xc3\xa4lja m\xc3\xa4ngu seiklusliku stiili "Vend 2: Tagasi Ameerikasse". Stuudio Dana Music ilmus filmi "Vend" soundtrack ja Real Records ilmusid teise filmiosa kohta soundtrackiga CD-d. Moskvas, spordikompleksis Olympiyskiy ja Peterburi kompleksis Ledovyi korraldati kontserte, kus esitati filmi soundtrackid.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95ed\n_START_PARAGRAPH_\nFilmi stsenarist oli Bodrov ise. Filmi idee jagunes temaga tema isa. P\xc3\xa4rast seda kirjutas Sergei kahe n\xc3\xa4dala jooksul stsenaariumit ja neli p\xc3\xa4eva hiljem algas filmimine. _NEWLINE_See on lugu kahest \xc3\xb5est \xe2\x80\x93 Sveta (kolmteist aastat vana) ja Dina (kaheksa), kes sai oma isa kriminaalse mineviku tahtmatute ohvriteks. Bodrov m\xc3\xa4ngis filmis episoodilist rolli, mida talle ei kirjutanud, aga teda ei leitud n\xc3\xa4itlejana. Filme esiettekanne oli 10. mail 2001. Film sai grand prix Sot\xc5\xa1i filmifestivalil ning noored n\xc3\xa4itlejad said auhinna "Parima n\xc3\xa4itleja duet".\n_START_SECTION_\nViimane kangelane\n_START_PARAGRAPH_\n2001. aasta s\xc3\xbcgisel sai Sergei Bodrov juhtivaks telesaateks "Viimane kangelane". Panama rannikule sattusid 16 inimest ja neid katsetati mitmel korral ning viimane osaleja, kes j\xc3\xa4i m\xc3\xa4ngu (l\xc3\xa4binud h\xc3\xa4\xc3\xa4letamise teel), sai peamise auhinna \xe2\x80\x93 kolm miljonit rubla. Sergei juhatas m\xc3\xa4ngu ja kommenteeris seda. Ta v\xc3\xa4ljendas edastuse m\xc3\xb5istmist j\xc3\xa4rgmiselt: "Ma arvan, et n\xc3\xa4lja ja f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise eksistentsi teema t\xc3\xb5useb nende ees v\xc3\xa4ga t\xc3\xb5siselt. Kuid t\xc3\xb5eline elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mine peitub selles, kuidas hoida oma inimlikkust ebainimlikes tingimustes".\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n2001. aasta kevadel algas Aleksei Balabanovi filmi "S\xc3\xb5da" laskmine. Bodrovil oli Captain Medvedevi l\xc3\xbchiajaline roll. Film sai Kinotavri festivalil "Kuuldne roosa" auhinna ja Bodrov sai "Nika" auhinna nominatsioonis "teise plaani meessoost parim roll"\n_START_SECTION_\nKaru suudlus\n_START_PARAGRAPH_\nBodrov m\xc3\xa4ngis karu Misha, kes kaitses tsirkust Lola. Misha muutus m\xc3\xb5nikord meheks ja selleks, et j\xc3\xa4\xc3\xa4da igaveseks, ei pidanud ta kellelegi aasta kestel \xc3\xbchegi olukorra p\xc3\xa4rast tappa. Misha ei saa seda teha: ta peab tapma ja kaotama armastust. Filmi "Karu suudlus" esietendus toimus 28. novembril 2002 \xe2\x80\x93 juba p\xc3\xa4rast Sergei Bodrovi Jr traagilist surma. Filmi re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Sergei Bodrov Sr. ei tahtnud filmi esitada, kuid tootjad suutsid ikkagi veenda teda anda filmi "elu".\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\n20. septembril oli tabas Sergei Budrovi v\xc3\xb5ttegruppi sulava liustiku p\xc3\xb5hjustatud rusuvool. Massiivne otsingu- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4steoperatsioon kestis neli kuud, kuid ei andnud posiitivseid tulemusi. P\xc3\xa4\xc3\xa4seda ei \xc3\xb5nnestunud kellelgi. Otsingutel osalesid paljude kadunud inimeste sugulased, kellest m\xc3\xb5ned j\xc3\xa4id kohapeale kuni 2004. aastani. Ametlike andmete j\xc3\xa4rgi hukkus 19 ning kadunuks j\xc3\xa4i 106 inimest, kellest 42 olid Sergei Bodrovi v\xc3\xb5ttegrupist.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestus\n_START_PARAGRAPH_\nKa t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval teda m\xc3\xa4letatakse ning talle on p\xc3\xbchendatud laule ja raamatuid. Kuulsad vene lauljad alati \xc3\xbctlevad head s\xc3\xb5nad Bodrovi kohta enne laule esindamist. Sergei Bodrov elab mitte ainult filmides, millest jutt l\xc3\xa4heb edasi, ta elab telesaadetes, t\xc3\xa4navakunstis, raadiosaates, uudistes ja inimeste s\xc3\xbcdametes. _NEWLINE_Samal ajal planeeritakse p\xc3\xbcstitada monumenti "Vend Danila" .'