b'\n_START_ARTICLE_\nSegregatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nSegregatsiooniks nimetatakse inimgeograafias teatud rahvastikur\xc3\xbchmade eraldatust \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud rahvastikust, kus alar\xc3\xbchmade liikmed on v\xc3\xb5rreldes \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud rahvastikuga ruumis eba\xc3\xbchtlaselt jaotunud. Geograafiline segregatsioon uurib rahvastikur\xc3\xbchmade eba\xc3\xbchtlast paiknemist linnaruumis (n\xc3\xa4iteks rassiline segregatsioon). Sotsiaalgeograafias eristatakse etnilist ja sotsiaalmajanduslikku segregatsiooni ning nende m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks kasutatakse mitmesuguseid indekseid (n\xc3\xa4iteks dissimilaarsuse indeks)._NEWLINE_Suur segregatsiooni m\xc3\xa4\xc3\xa4r m\xc3\xa4rgib tugevat rahvastikur\xc3\xbchmade eraldatust, ja vastupidi, v\xc3\xa4ike segregatsioon t\xc3\xa4hendab madalat ruumilist ebav\xc3\xb5rdsust._NEWLINE_Ruumilisel segregatsioonil eristatakse viit m\xc3\xb5\xc3\xb5det: \xc3\xbchtlus, kokkupuutuvus, koonduvus, tsentralisatsioon ja klasterdumine.\n_START_SECTION_\nSegregatsiooni m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed\n_START_PARAGRAPH_\nLinnaruumis v\xc3\xa4ljendab residentsiaalne segregatsioon kahe v\xc3\xb5i rohkema rahvastikugrupi \xc3\xbcksteisest eraldumise m\xc3\xa4\xc3\xa4ra. Segregatsioon on keeruline n\xc3\xa4htus, sest grupid v\xc3\xb5ivad olla ruumiliselt eraldatud, kuid mitmel moel segregeerunud. Selle eraldusprotsessi m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks on h\xc3\xa4davajalikud viis parameetrit, millest iga\xc3\xbcks vastab erinevale ruumilise varieeruvuse aspektile.\n_START_SECTION_\nKokkupuutuvus\n_START_PARAGRAPH_\nKokkupuutuvus v\xc3\xa4ljendab v\xc3\xa4hemus- ja enamusgruppide omavahelise kokkusaamise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust ning potentsiaalse kontakti m\xc3\xa4\xc3\xa4ra linnaruumis. Kokkupuutuvusindeksid m\xc3\xb5\xc3\xb5davad v\xc3\xa4hemus- ja enamusgruppide f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise kokkupuutumise ulatust sama t\xc3\xb6\xc3\xb6-ja elupiirkonna jagamise t\xc3\xb5ttu. Residentsiaalset kokkupuutuvust m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse kahe p\xc3\xb5hilise indeksiga: Liebersoni interaktsiooni- ja isolatsiooniindeksiga.\n_START_SECTION_\nKlasterdumine\n_START_PARAGRAPH_\nResidentsiaalse segregatsiooni viies parameeter on klasterdumine, mis n\xc3\xa4itab v\xc3\xa4hemusgruppide klasterdumise m\xc3\xa4\xc3\xa4ra ruumis ehk v\xc3\xa4hemusliigete \xc3\xbcksteisega kokkupuutumise ja k\xc3\xbclgnemise ulatust. Seda kutsutakse kabelaua probleemiks (inglise keeles checkerboard problem). K\xc3\xb5rge klasterdumise tase viitab residentsiaalsele koostisele, kus v\xc3\xa4hemusgruppide piirkonnad on \xc3\xbcksteisega piirnevad ning l\xc3\xa4hedalt seotud. Indeksitest on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud absoluutse klasterdumise indeks, mis v\xc3\xa4ljendab k\xc3\xbclgnevate ruumi\xc3\xbcksuste v\xc3\xa4hemusgrupi liikmete arvu proportsiooni \xc3\xbcmbritsevate alade kogurahvastiku suhtes. Indeksi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused varieeruvad 0 ja 1 vahel._NEWLINE_Lisaks on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud ka White\xe2\x80\x99i ruumilise l\xc3\xa4heduse indeks ja suhtelise klasterdumise indeks._NEWLINE_Suhtelise klasterdumise indeks:_NEWLINE_, mis v\xc3\xa4ljendab X v\xc3\xa4hemusgrupi liikmete \xc3\xbcksteise vahelist suhtelist kaugust Y enamusgrupi liikmete suhtelise kaugusega. Indeksi nullv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse korral on v\xc3\xa4hemusgrupi liikmete klasterdumine v\xc3\xb5rdne enamusgrupiga. Positiivsed v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused v\xc3\xa4ljendavad v\xc3\xa4hemusgrupi suuremat klasterdumist v\xc3\xb5rreldes enamusgrupiga.\n_START_SECTION_\nSegregatsioon Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis on uuritud soolist segregatsiooni t\xc3\xb6\xc3\xb6turul ning on leitud, et \xc3\xbcks olulisemaid soolise palgal\xc3\xb5he tekkimise ja p\xc3\xbcsimise allikaid on segregatsioon t\xc3\xb6\xc3\xb6turul. Segregatsioon p\xc3\xb5hjustab palgaerinevust, kuna naised koonduvad tegevus- v\xc3\xb5i ametialadele, mis on keskeltl\xc3\xa4bi madalamalt tasustatud, ja vastupidi._NEWLINE_Etnilise segregatsiooni poole pealt on arvamust avaldatud, et Eestis toimub integratsiooni asemel eestlaste ja venelaste \xc3\xbcksteisest eraldumine ehk segregatsioon ._NEWLINE_2015. aastal viidi l\xc3\xa4bi 13 Euroopa linna h\xc3\xb5lmanud rahvusvaheline uuring, kus selgus, et Tallinn on \xc3\xbcks enim segregeerunud linnu Euroopas k\xc3\xb5rvuti Madridi ja Milanoga. J\xc3\xb5ukamad inimesed elavad enam Kesklinna linnaosas ning mere \xc3\xa4\xc3\xa4res, vaesemad inimesed aga nn m\xc3\xa4gedel ja P\xc3\xb5hja-Tallinnas.'