b'\n_START_ARTICLE_\nSambia\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi nimi on inglise keeles Republic of Zambia, l\xc3\xbchemalt Zambia. Eestikeelne ametlik nimi on Sambia Vabariik. Aastast 1911 kuni iseseisva Sambia riigi moodustamiseni 1964. aastal kandis piirkond P\xc3\xb5hja-Rodeesia nime. Riik sai nime Zambezi j\xc3\xb5e j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nAsend, piir ja suurus\n_START_PARAGRAPH_\nSambia asub Kesk-Aafrika l\xc3\xb5unaosas. Ekvaator on riigi p\xc3\xb5hjapiirist umbes 900\xc2\xa0km kaugusel, India ookeanini on piirist umbes 670\xc2\xa0km ja Atlandi ookeanini umbes 1000\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nPiir\n_START_PARAGRAPH_\nSambia riigipiir on 5664\xc2\xa0km pikkune. Piiri pikkus Kongo DV-ga on 1930\xc2\xa0km, Angolaga 1110\xc2\xa0km, Malawiga 837\xc2\xa0km, Zimbabwega 797\xc2\xa0km, Mosambiigiga 419\xc2\xa0km, Tansaaniaga 338\xc2\xa0km ja Namiibiaga 233\xc2\xa0km. Sambial on v\xc3\xa4ga l\xc3\xbchike piiril\xc3\xb5ik ka Botswanaga._NEWLINE_Osa riigipiirist kulgeb m\xc3\xb6\xc3\xb6da j\xc3\xb5gesid. Zimbabwest eraldavad Sambiat Zambezi j\xc3\xb5gi ja Kariba j\xc3\xa4rv. Osa piirist Angolaga moodustab Zambezi lisaj\xc3\xb5gi Cuando. Kongo DV-st eraldab Sambiat Luapula j\xc3\xb5gi; piir l\xc3\xa4bib ka Mweru j\xc3\xa4rve ja Tanganjikat.\n_START_SECTION_\nPindala\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi pindala on 752 612\xc2\xa0km\xc2\xb2. Sambia on pindalalt maailma riikide seas 39. kohal. Maismaa pindala on 743 398\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja siseveekogude pindala 9220\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nSuurema osa Sambia alast moodustab 1000\xe2\x80\x931350 meetri k\xc3\xb5rgune kiltmaa. Kiltmaalt kerkivad kirde-edelasuunalised madalad m\xc3\xa4eahelikud ja \xc3\xbcksikud saarm\xc3\xa4ed. Platood l\xc3\xb5hestavad j\xc3\xb5gede orud. Riigi territooriumi \xc3\xa4\xc3\xa4ristavad tektoonilised n\xc3\xb5od. Loodeosas on Bangweulu ja Mweru j\xc3\xa4rve, idas Luangwa j\xc3\xb5e, l\xc3\xb5unas Zambezi ja Kafue j\xc3\xb5e n\xc3\xb5gu. Tanganjika j\xc3\xa4rv asub kiltmaast umbes 600 meetrit madalamal._NEWLINE_Sambia k\xc3\xb5rgeim punkt on nimeta tipp Mafinga m\xc3\xa4gedes (2301 m), madalaim punkt on Zambezi j\xc3\xb5el (329 m)._NEWLINE_Sambia p\xc3\xb5hjaosa on v\xc3\xa4ga tasane. L\xc3\xa4\xc3\xa4nepiiri l\xc3\xa4hedal laiub Zambesi j\xc3\xb5e lamm (Barotse lamm), mis on enamasti detsembrist juunini \xc3\xbcle ujutatud. Idaosa on k\xc3\xb5rgem ja sealne kiltmaa t\xc3\xb5useb omakorda p\xc3\xb5hja suunas. L\xc3\xb5unaosas on selle k\xc3\xb5rgus umbes 900 meetrit, p\xc3\xb5hjas Mbala l\xc3\xa4hedal aga umbes 1800 meetrit merepinnast. Nyika platoo Malawi piiri \xc3\xa4\xc3\xa4res on valdavalt rohkem kui 1800 meetri k\xc3\xb5rgune. Sambia p\xc3\xb5hjaosa kiltmaa on Maailma Looduse Fond arvanud Kesk-Zambezi miombopuumetsade koosseisus oma kaitstavate \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemide hulka._NEWLINE_Sambia ja Malawi piiril asub Mafinga m\xc3\xa4estik. Riigi idaosa l\xc3\xa4bib kirde-edela suunas Muchinga m\xc3\xa4estik.\n_START_SECTION_\nGeoloogiline ehitus\n_START_PARAGRAPH_\nSambia ala paikneb mitme kraatoni (Kasai, Zimbabwe-Kaapvaali ja Tansaania kraatoni) kokkupuutekohas ja see on tema geoloogilise ehituse kujunemises suurt rolli m\xc3\xa4nginud. Aluskorra moodustavad peamiselt granitoidsed gneisid ja migmatiidid, mida v\xc3\xb5ib leida k\xc3\xb5ikjalt Sambia ida-, kesk- ja l\xc3\xb5unaosast, kus need paiknevad vaheldumisi metakarbonaadi, metakvartsiidi ja metapeliidiga. Selle \xc3\xbclemladekonna kivimid on valdavalt nooremad kui kaks miljardit aastat. Sellel lasub Muva \xc3\xbclemladekonna kivimite kiht, sellel omakorda Katanga ja Karoo \xc3\xbclemladekonna kivimid.\n_START_SECTION_\nLoodusvarad\n_START_PARAGRAPH_\nMaavaradest leidub Sambias vasemaaki, koobaltimaaki, tsingimaaki, pliimaaki, rauamaaki, mangaani-, vanaadiumi- ja kaadmiumimaaki, kivis\xc3\xbctt, smaragde, kulda, h\xc3\xb5bedat, uraanimaaki. Koobaltimaaki, kulda ja h\xc3\xb5bedat kaevandatakse koos vasemaagiga. Rauamaaki on leitud Mumbwa l\xc3\xa4hedalt. Sambia smaragdileiukohad kuuluvad maailma rikkalikumate hulka. Smaragde kaevandatakse Luanshya ja Ndola l\xc3\xa4hedal. Kive lihvitakse sealsamas. Kaevandatakse ka amet\xc3\xbcsti, akvamariini ja turmaliini. Ndola ja Lusaka piirkonnas on kvaliteetse talgi leiukohad. Copperbeltis ja Lusaka \xc3\xbcmbruses leiduvast lubjakivist valmistatakse ehituskive, lupja ja tsementi. Koos lubjakiviga esineb ka marmorit._NEWLINE_Mets katab umbes 42% Sambia alast._NEWLINE_Rohkelt on rakendatavat h\xc3\xbcdroenergiat.\n_START_SECTION_\nMullastik\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rgematel aladel on suhteliselt v\xc3\xa4heviljakad mullad, sealhulgas m\xc3\xb5\xc3\xb5dukalt leostunud liivmullad, liivsavimullad ja savimullad. Platoo madalamates ja m\xc3\xa4rjemates osades (dambo\'des) on valdavalt viljakas muld; pinnase pealmine umbes 30\xc2\xa0cm paksune tumeda v\xc3\xa4rvusega kiht on suure orgaanilise aine sisaldusega._NEWLINE_K\xc3\xb5ige kuivemad piirkonnad on Sambia edelanurgas ning Gwembe, Zambezi ja Luangwa orus, kus pinnas on happeline ja sisaldab v\xc3\xa4he toitaineid. P\xc3\xb5hjaosas on valdavalt happelised leostunud mullad. Sambia keskosas domineerib l\xc3\xb5una pool kulunud kiltmaa, l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas aga Zambezi lamm ja Kalahari k\xc3\xb5rb.\n_START_SECTION_\nVeekogud ja m\xc3\xa4rgalad\n_START_PARAGRAPH_\nSuurem osa Sambia alast j\xc3\xa4\xc3\xa4b Zambezi j\xc3\xb5e valgla alale. Umbes neljandik territooriumist p\xc3\xb5hjaosas (sealhulgas Luapula j\xc3\xb5gi ja Tanganjika j\xc3\xa4rv) j\xc3\xa4\xc3\xa4b Kongo j\xc3\xb5e valgla alale. Suuremad j\xc3\xb5ed Zambezi j\xc3\xa4rel on Kafue, Luangwa, Luapula, Chambeshi, Kabompo, Kalambo, Cuando, Kalungwishi, Luanginga, Lukasashi, Lunga, Lungwebungu, Lunsemfwa, Mbereshi, Mulungushi._NEWLINE_Sambia, Kongo DV ja Tansaania piiril asub Tanganjika j\xc3\xa4rv. Piir Kongo DV-ga l\xc3\xa4bib ka Mweru j\xc3\xa4rve. Tehisj\xc3\xa4rv Kariba Zimbabwe piiril on mahult (180\xc2\xa0km\xc2\xb3) maailma suurim veehoidla. Teised suuremad j\xc3\xa4rved on Mweru Wantipa ja Bangweulu, Kashiba, Ishiba Ng\'andu, Mofwe laguun ning tehisj\xc3\xa4rv Itezhi Tezhi._NEWLINE_Sambia j\xc3\xb5gedel on palju jugasid. Zambezi j\xc3\xb5el asuv 90 meetri k\xc3\xb5rgune Victoria juga on ainuke UNESCO maailmap\xc3\xa4randi nimistusse arvatud objekt Sambias. Teised suuremad joad on Chavuma juga, Kabwelume juga, Kalambo juga, Lumangwe juga, Ngonye juga, Ntumbachushi juga, Kudabwika juga, Mumbuluma juga, Mutumuna juga, Kabweluma juga, Chimpepe juga, Chisamba juga, Chimpolo juga, Ntumbachi juga, Lummwanga juga, Kundalila juga, Kalombo juga, Ngonya juga, Nyambwezi juga._NEWLINE_Suurimad m\xc3\xa4rgalad on Lukanga soo, Bangweulu soo ja Kafue tasandik.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nSambias valitseb Alissovi kliimaklassifikatsiooni j\xc3\xa4rgi l\xc3\xa4hisekvatoriaalne kliima; K\xc3\xb6ppeni kliimaklassifikatsiooni j\xc3\xa4rgi niiske l\xc3\xa4histroopiline kliima v\xc3\xb5i troopiline savannikliima, riigi edelaosas ja Zambesi j\xc3\xb5e orus ka semiariidne kliima. Selgelt eristub kolm perioodi. Jahe ja kuiv periood kestab maist augustini, kuum ja kuiv augustist novembrini ning soe suvine vihmaperiood novembrist maini._NEWLINE_Aasta keskmine sademete hulk on s\xc3\xb5ltuvalt piirkonnast 500\xe2\x80\x931400\xc2\xa0mm. Juunist augustini ei saja tavaliselt \xc3\xbcldse. K\xc3\xb5ige rohkem sajab detsembris ja jaanuaris. Sademeterohkel perioodil esineb \xc3\xa4ikesetorme ja v\xc3\xb5ib sadada rahet. K\xc3\xb5ige rohkem on sademeid riigi p\xc3\xb5hjaosas, eriti kirde- ja loodeosas; k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4hem edelapiiri l\xc3\xa4hedal; Luangwa j\xc3\xb5e orus ja Zambezi keskjooksul. Lammialadel on \xc3\xbcleujutused vihmaperioodil tavalised. \xc3\x9cleujutused uhuvad tihti minema teed ja viivad \xc3\xa4ra sillad ning kahjustavad viljasaaki._NEWLINE_\xc3\x95hutemperatuur on suvel 30\xc2\xa0\xc2\xb0C ringis, talvel v\xc3\xb5ib temperatuur langeda viie kraadini. K\xc3\xb5ige k\xc3\xbclmem kuu on tavaliselt juuli, k\xc3\xb5ige soojem oktoober (kui vihmaperioodi algus viibib, siis november). K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemaid p\xc3\xa4evaseid temperatuure esineb Luangwa orus ja riigi edelaosas, k\xc3\xb5ige jahedam on Nyika platoo piirkond Malawi piiril. M\xc3\xb5nikord harva esineb k\xc3\xb5rgemates tippudes ja l\xc3\xb5unaosa kuivemates piirkondades ka miinuskraade. Edela-Sambias Seshekes langeb temperatuur alla nulli keskmiselt k\xc3\xbcmnel p\xc3\xa4eval aastas._NEWLINE_Idapiiril on p\xc3\xa4ikesepaistet keskmiselt 2600 tundi aastas ja edelaosas 3000 tundi aastas. Puhuvad valdavalt ida-kagutuuled, vihmaperioodil loode- ja p\xc3\xb5hjatuuled.\n_START_SECTION_\nTaimed\n_START_PARAGRAPH_\nNiiskematel aladel kasvab troopiline mets ja laiub k\xc3\xb5rgrohusavann, kuivemates piirkondades p\xc3\xb5\xc3\xb5sassavann. Levinud on ka rohtlad, lammimaastikud ja igihaljad metsad. Levinumad puud savannis on miombopuud (sealhulgas Brachystegia glaucescens), mopaanipuud ja Baikiaea\'d._NEWLINE_Platoole iseloomulikuks bioomiks on miombomets. Sademeterohkematel aladel vahelduvad puudesalud vihmahooajal veega t\xc3\xa4ituvate rohumaade ehk dambo\'dega. Maastikku katavad vahelduva tihedusega miombopuu ja kuberneripuu perekonda kuuluvad madalakasvulised puud ja rikkaliku rohttaimestikuga alustaimestu. Et rohi kipub kuival aastaajal s\xc3\xbcttima, kattuvad puude t\xc3\xbcved paksu tulekindla koorega. Luangwa orus ja Zambezi oru l\xc3\xb5unaosas on kuivem ja kuumem kliima ning seal on levinud mopaanimets. Puudesaludes domineerivad mopaanipuud, kuid silma torkavad ka ahvileivapuud. Sambia edelaserva riivavas Kalahari k\xc3\xb5rbes kasvab Baikiaea plurijuga, millelt saadakse suure tihedusega termiidikindlat v\xc3\xa4\xc3\xa4rispuitu. Bangweulu j\xc3\xa4rve piirkonnas kasvab angoola tiibviljak, mille puit on hinnatud m\xc3\xb6\xc3\xb6blimaterjal. Kaitsealune metsaala moodustab rohkem kui k\xc3\xbcmnendiku Sambia alast.\n_START_SECTION_\nImetajad\n_START_PARAGRAPH_\nSambia alal elab 233 liiki imetajaid._NEWLINE_Veel sada aastat tagasi elas praeguse Sambia alal rohkearvuliselt k\xc3\xb5iki suuri Aafrika imetajaid. Praeguseks on teravmokk-ninasarvikud peaaegu v\xc3\xa4lja surnud, elevandid, l\xc3\xb5vid ja kahvrip\xc3\xbchvlid elavad praktiliselt ainult rahvusparkides. T\xc3\xa4hnikh\xc3\xbc\xc3\xa4\xc3\xa4ne, pikksaba-vohlusid ja j\xc3\xb5ehobusid leidub rohkesti ka v\xc3\xa4ljaspool rahvusparke. Loomade arvukuse v\xc3\xa4henemise on p\xc3\xb5hjustanud eelk\xc3\xb5ige inimeste arvukuse neljakordne kasv viimase poolsajandi jooksul. Paremini l\xc3\xa4heb neil liikidel, kelle asuala inimese omaga ei kattu. Rikkalikult on v\xc3\xa4iksemaid imetajaid, sealhulgas nahkhiiri, karihiirlasi, n\xc3\xa4rilisi, manguste, v\xc3\xa4ikseid \xc3\xb6ise eluviisiga kaslasi, p\xc3\xa4rdiklasi, galaagosid._NEWLINE_Luangwa orus elab endeemne rodeesia kaelkirjak (Giraffa camelopardalis thornicrofti), keda on looduses s\xc3\xa4ilinud umbes 1500 isendit. Tanganjika kaldal elab haruldane vesiantiloop sitatunga.\n_START_SECTION_\nLinnud\n_START_PARAGRAPH_\nSambias on kohatud 740 linnuliiki. Sambia rahvuslind on kilg-merikotkas, kes on v\xc3\xa4ga levinud, eriti suurte veekogude kohal._NEWLINE_Eriti ohustatud liikide hulka kuuluvad valgetiib-pirk ja mustp\xc3\xb5sk-lembelind._NEWLINE_Ohualtid on punakurk-haigur, hele-kaeluskotkas, stepi-tuuletallaja, kaljupistrik, rukkir\xc3\xa4\xc3\xa4k, lottkurg, l\xc3\xa4\xc3\xa4nesambia udelind (v\xc3\xb5ib-olla hoopis eksinud v\xc3\xa4lu-udelind), sinip\xc3\xa4\xc3\xa4suke ja p\xc3\xb5\xc3\xb5saslindlane Chloropeta gracilirostris._NEWLINE_Ohul\xc3\xa4hedases seisundis on madagaskari tiigihaigur, kingnokk, v\xc3\xa4ikeflamingo, stepi-loorkull, stepi-p\xc3\xa4\xc3\xa4sujooksur, rohunepp, s\xc3\xbckomoori-udelind, angoola kaeluskiur ja v\xc3\xa4rvuline Cisticola njombe.\n_START_SECTION_\nRoomajad\n_START_PARAGRAPH_\nVeekogude l\xc3\xa4heduses v\xc3\xb5ib k\xc3\xb5ikjal kohata niiluse krokodille.\n_START_SECTION_\nMaolised\n_START_PARAGRAPH_\nSambias v\xc3\xb5ib kohata \xc3\xbcle saja maoliigi, sh m\xc3\xbcrkmadusid ja k\xc3\xa4gistajamadusid. Enamiku siin elavate madude hammustus pole inimestele eluohtlik._NEWLINE_M\xc3\xbcrknastiklastest on esindatud Dendroaspis jamesoni (d\xc5\xbeeimsoni mamba), Naja anchietae (angoola kobra),\xe2\x80\x82Naja annulata, Naja annulifera, Naja melanoleuca (must-valge kobra), Naja nigricollis (mustkael-kobra), Naja mossambica ja teised s\xc3\xbclitavad kobrad. Tripiaspiidi perekonnast maoliigid Elapsoidea boulengeri, Elapsoidea guentherii ja Elapsoidea semiannulata._NEWLINE_R\xc3\xa4stiklastest elavad siin (v\xc3\xb5ib kohata nii roomavaid kui ujuvaid, kuna paljud r\xc3\xa4stiklased ujuvad h\xc3\xa4sti) Atheris nitschei, Atheris rungweensis, Bitis caudalis, Causus bilineatus, Causus defilippii, Causus lichtensteinii, Causus rasmusseni, Causus resimus, Causus defilippii, gabooni aafrikar\xc3\xa4stik, l\xc3\xa4rmakas aafrikar\xc3\xa4stik, ninasarvik-aafrikar\xc3\xa4stik, rombiline k\xc3\xa4rnr\xc3\xa4stik._NEWLINE_Meditsiiniliselt oluliste m\xc3\xbcrgistusseisundite p\xc3\xb5hjustajaks peetakse gabooni aafrikar\xc3\xa4stiku ja l\xc3\xa4rmaka aafrikar\xc3\xa4stiku hammustust \xe2\x80\x93 selle p\xc3\xb5hjuseks peetakse asjaolu, et need maod on tugeva varjev\xc3\xa4rvusega ja ei liiguta ennast enne, kui inimene neile lausa ette v\xc3\xb5i peale astub. Sambias elab ka maailma kiireim m\xc3\xbcrkmadu must mamba, kelle hammustus on inimesele enamasti surmav._NEWLINE_P\xc3\xbc\xc3\xbctonlastest v\xc3\xb5ib Sambias kohata p\xc3\xbc\xc3\xbctonit Python natalensis._NEWLINE_Ahassuumadulaste sugukonnast elavad Sambias maoliigid Leptotyphlops emini, Leptotyphlops incognitus, Leptotyphlops kafubi ja Myriopholis longicauda._NEWLINE_Pimemadulaste sugukonnast on esindatud perekonnad Rhinotyphlops (liigiga Rhinotyphlops gracilis); Megatyphlops (liigiga Megatyphlops schlegelii) ja Afrotyphlops liikidega Afrotyphlops angolensis, Afrotyphlops mucruso, Afrotyphlops schmidti._NEWLINE_Colubridae sugukonna madudest on esindatud bumslang (Dispholidus typus), Crotaphopeltis barotseensis, Crotaphopeltis hotamboeia, Dasypeltis medici, Dipsadoboa shrevei, Dispholidus typus, Grayia ornata, Grayia tholloni, Mehelya capensis, Meizodon semiornatus,\xe2\x80\x82munamadu (Dasypeltis scabra), Philothamnus angolensis, Philothamnus heterolepidotus, Philothamnus hoplogaster, Philothamnus irregularis, Philothamnus ornatus, Philothamnus semivariegatus, Rhamnophis aethiopissa, Scaphiophis albopunctatus, Telescopus semiannulatus, Thelotornis capensis, Thelotornis mossambicanus, Thelotornis kirtlandii (hall liaanimadu), Thrasops jacksonii ja Toxicodryas blandingii._NEWLINE_Lamprophiidae sugukonnast v\xc3\xb5ib kohata madusid Amblyodipsas polylepis, Aparallactus capensis, Aparallactus guentheri, Amblyodipsas katangensis, Amblyodipsas polylepis, Amblyodipsas ventrimaculata, Aparallactus lunulatus, Aparallactus capensis, Aparallactus guentheri, Aparallactus lunulatus, Atractaspis bibronii, Atractaspis congica, Boaedon capensis, Boaedon fuliginosus, Chilorhinophis gerardi, Duberria shirana, Hypoptophis wilsonii, Gonionotophis capensis, Gonionotophis nyassae, Lycodonomorphus bicolor, Lycodonomorphus leleupi, Lycophidion capense, Lycophidion multimaculatum, Lycophidion semiannule, Lycophidion variegatum, Polemon christyi, Prosymna ambigua, Prosymna angolensis,\xe2\x80\x82Prosymna stuhlmanni, Pseudaspis cana, Pythonodipsas carinata, Xenocalamus mechowii\xe2\x80\x82ja liivamadulastest madusid Hemirhagerrhis nototaenia, Psammophis angolensis, Psammophis jallae, Psammophis leopardinus, Psammophis lineatus, Psammophis mossambicus, Psammophis sibilans, Psammophis subtaeniatus, Psammophis zambiensis, Psammophylax acutus, Psammophylax tritaeniatus, Psammophylax variabilis ja Rhamphiophis rostratus._NEWLINE_Natricidae sugukonna maoperekonnast Limnophis on levinud maoliigid Limnophis bangweolicus,\xe2\x80\x82_NEWLINE_Limnophis bicolor ja Natriciteres perekonna maod Natriciteres bipostocularis, Natriciteres olivacea.\n_START_SECTION_\nPutukad\n_START_PARAGRAPH_\nEsindatud on peaaegu k\xc3\xb5ik putukate seltsid. V\xc3\xa4ga levinud on termiidid, kelle k\xc3\xb5rged teravatipulised pesad ilmestavad maastikku paljudes kohtades ja on kohati nuhtluseks farmeritele.\n_START_SECTION_\nKeskkonnaprobleemid\n_START_PARAGRAPH_\nSuure osa Sambia keskkonnaprobleeme on p\xc3\xb5hjustanud m\xc3\xa4et\xc3\xb6\xc3\xb6stus. Kaevandus- ja maagirikastuspiirkondades on suur \xc3\xb5husaaste ja sellest tulenevad happevihmad, t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tetest satuvad kemikaalid pinnavette. Salak\xc3\xbcttimine ohustab ninasarvikute, elevantide, antiloopide ja suurte kaslaste populatsiooni. Metsi ohustab liigraie. Probleemiks on ka pinnase erosioon ja k\xc3\xb5rbestumine. Ebapiisav veepuhastus v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5juda ka inimeste tervisele._NEWLINE_Loomade elupaiku on h\xc3\xa4vitatud alep\xc3\xb5letamisega; metsi on raiutud nii p\xc3\xb5llumaa saamise kui ka p\xc3\xb5letuspuu hankimise eesm\xc3\xa4rgil. Majanduskriisist tingitud probleemid t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tetes ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kohtade kadumine sundis inimesed maale naturaalmajanduse juurde tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduma ning tegelema rohkem kalastamise ja k\xc3\xbcttimisega. J\xc3\xa4relevalve salak\xc3\xbcttimise \xc3\xbcle on n\xc3\xb5rk ja seda m\xc3\xb5jutab korruptsioon.\n_START_SECTION_\nRiik\n_START_PARAGRAPH_\nIseseisev Sambia riik loodi 24. oktooril 1964, kui tollane P\xc3\xb5hja-Rodeesia lahkus Suurbritannia halduse all olevast Rodeesia ja Njassamaa F\xc3\xb6deratsioonist. Sambia j\xc3\xa4i siiski Rahvaste \xc3\x9chenduse liikmeks._NEWLINE_Iseseisvumise p\xc3\xa4ev 24. oktoober on rahvusp\xc3\xbcha.\n_START_SECTION_\nRiigikord\n_START_PARAGRAPH_\nSambia on presidentaalne vabariik. Praegu kehtiv p\xc3\xb5hiseadus v\xc3\xb5eti vastu 1991. aastal. Aastal 1996 tehti sellesse parandusi. 2013. aasta l\xc3\xb5pus esitas p\xc3\xb5hiseaduskomisjon valitsusele uue p\xc3\xb5hiseaduse eeln\xc3\xb5u._NEWLINE_Sambias on mitmeparteis\xc3\xbcsteem. Valimis\xc3\xb5igus on k\xc3\xb5igil v\xc3\xa4hemalt 18-aastastel isikutel.\n_START_SECTION_\nValitsus\n_START_PARAGRAPH_\nValitsusjuht on president. Valitsuse moodustavad president, asepresident ja ministrid. President m\xc3\xa4\xc3\xa4rab nii asepresidendi kui ka ministrid Rahvuskogu liikmete hulgast. Aastatel 1964\xe2\x80\x931991 oli valitsusjuhina ametis peaminister._NEWLINE_Valitsus vastutab kollektiivselt Rahvuskogu ees.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95iguss\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nSambia \xc3\xb5iguss\xc3\xbcsteem p\xc3\xb5hineb peamiselt Briti tava\xc3\xb5igusel. Kohalikku tava\xc3\xb5igust j\xc3\xa4rgitakse siis, kui see ei ole vastuolus seadustega._NEWLINE_Sambia kohtus\xc3\xbcsteem on mitmeastmeline. K\xc3\xb5rgeim kohtuorgan on \xc3\x9clemkohus. Alama astme kohtud on kohalikud kohtud, kelle p\xc3\xa4devuses on v\xc3\xa4iksemate kohtuasjade lahendamine. Igas ringkonnas tegutseb ringkonnakohus, neile lisaks on t\xc3\xb6\xc3\xb6vaidluskohtud; k\xc3\xb5rgema astme kohus on k\xc3\xb5rgem kohus.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmbolid\n_START_PARAGRAPH_\nSambia riiklikud s\xc3\xbcmbolid on lipp, deviis, vapp ja h\xc3\xbcmn._NEWLINE_Sambia lipp ja vapp on kasutusel alates 24. oktoobrist 1964. Lipu kujundust muudeti veidi 1996. aastal. Lipuv\xc3\xa4rvid on roheline, punane, must ja oran\xc5\xbe. Ka vapp on samades v\xc3\xa4rvides. Nii lipul kui ka vapil kujutatakse muu hulgas rahvuslindu kilg-merikotkast, kes s\xc3\xbcmboliseerib rahva visadust._NEWLINE_Sambia riigi deviis on "One Zambia, One Nation" (\'\xc3\xbcks Sambia, \xc3\xbcks rahvas\')._NEWLINE_Sambia h\xc3\xbcmn on alates iseseisvumisest 1964. aastal "Stand and Sing of Zambia, Proud and Free" (bemba keeles "Lumbanyeni Zambia").\n_START_SECTION_\nPealinn\n_START_PARAGRAPH_\nSambia pealinn on alates iseseisvumisest riigi l\xc3\xb5unaosas paiknev umbes 1,7 miljoni elanikuga Lusaka. Lusaka on Sambia suurim linn, mis on nii halduskeskus kui ka kommerts- ja hariduskeskus ning transpordis\xc3\xb5lm. Linn on ka Lusaka provintsi keskus._NEWLINE_Lusaka sai P\xc3\xb5hja-Rodeesia pealinnaks 1935. aastal. Enne seda oli pealinn Livingstone.\n_START_SECTION_\nRahvusvahelised suhted\n_START_PARAGRAPH_\nSambiat v\xc3\xb5ivad viisavabalt k\xc3\xbclastada mitme L\xc3\xb5una- ja Ida-Aafrika riigi ja paljude Suurbritannia meretaguste alade kodanikud. Euroopa riikidest kehtib viisavabadus Iirimaa, K\xc3\xbcprose, Malta, Montenegro, Rumeenia ja Serbia kodanikele. Enamiku l\xc3\xa4\xc3\xa4neriikide kodanikud saavad viisa hankida Sambia piiril.\n_START_SECTION_\nSuhted Eestiga\n_START_PARAGRAPH_\nEesti s\xc3\xb5lmis Sambiaga diplomaatilised suhted 15. mail 1997. Sambia suursaadik Eestis on Stockholmis resideeriv Edith Mutale._NEWLINE_Eesti kodanikud peavad Sambia k\xc3\xbclastamiseks taotlema viisa. Seda saab teha piiril v\xc3\xb5i Sambia saatkonnas Stockholmis.\n_START_SECTION_\nRiigikaitse\n_START_PARAGRAPH_\nSambia kaitsekulutused moodustasid 2012. aastal 1,55% sisemajanduse kogutoodangust._NEWLINE_Sambia kaitsej\xc3\xb5ud koosnevad maav\xc3\xa4est, \xc3\xb5huv\xc3\xa4est ja paramilitaarsest noorteorganisatsioonist Sambia Rahvuslik V\xc3\xa4eteenistus. Sundajateenistust ei ole. Vabatahtlikuna v\xc3\xb5ivad v\xc3\xa4eteenistusse astuda k\xc3\xb5ik 18\xe2\x80\x9325-aastased Sambia kodanikud, vanemate n\xc3\xb5usolekul ka 16\xe2\x80\x9318-aastased._NEWLINE_Soomusv\xc3\xa4gi on varustatud peamiselt N\xc3\xb5ukogude Liidu p\xc3\xa4ritolu soomukitega. \xc3\x95huv\xc3\xa4gi kasutab muu hulgas lennukeid Mikojan-Gurevit\xc5\xa1 MiG-21, transpordilennukeid Harbin Y-12, \xc3\xb5ppe- ja lahingulennukeid Hongdu JL-8 ja Belli helikoptereid._NEWLINE_Sambia v\xc3\xa4eosad on osalenud ka mitmel missioonil \xc3\x9cRO rahuvalvej\xc3\xb5udude koosseisus.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nSuurem osa Sambia rahvastikust on Aafrika p\xc3\xa4ritolu ja k\xc3\xb5neleb bantu keeli. Asustus on suhteliselt eba\xc3\xbchtlane. Suurte raudteede l\xc3\xa4heduses elab umbes pool Sambia elanikkonnast, \xc3\xbchendusteedest kaugemates maapiirkondades on asustus seevastu h\xc3\xb5re. Eelk\xc3\xb5ige AIDSi leviku tagaj\xc3\xa4rjel on Sambia eluea pikkuselt maailma riikide hulgas viimaste seas ja rahvastiku kasvutempo on v\xc3\xa4iksem kui naaberriikides. Laste osakaal rahvastikus on suhteliselt suur._NEWLINE_2010. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi elas Sambias 13 092 666 inimest. 2000. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi oli Sambia rahvaarv 9 885 591. Aastatel 2000\xe2\x80\x932010 kasvas Sambia rahvastik keskmiselt 2,8% aastas. Sellele eelnenud k\xc3\xbcmnendil oli kasv 2,4% aastas. USA Luure Keskagentuuri hinnang 2014. aasta juuli rahvaarvu kohta on 14 638 505. Sellega on Sambia maailma riikide seas 71. kohal._NEWLINE_Elanike arvult suurimad provintsid on Lusaka provints (2 191 225) ja Copperbelt (1 972 317), v\xc3\xa4ikseim aga Muchinga provints (711 657)._NEWLINE_Sambia on suhteliselt h\xc3\xb5redalt asustatud; \xc3\xbchel ruutkilomeetril elas 2010. aastal 17,4 inimest. Tihedam on asustus kaevandus- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkondades ning suurlinnade \xc3\xbcmbruses. K\xc3\xb5ige suurem asustustihedus on Lusaka provintsis (100,1 inimest ruutkilomeetril). K\xc3\xb5ige h\xc3\xb5redam on asustus Loodeprovintsis, kus elab 5,8 inimest ruutkilomeetril. 39,5% inimestest elas linnades. Linnarahvastik suurenes k\xc3\xbcmne aasta jooksul keskmiselt 4,2% aastas. Sambia kuulub Musta Aafrika enim linnastunud maade hulka._NEWLINE_45,4% rahvastikust on kuni 15-aastased (2010). Mediaanvanus on 16,9. Keskmine elueaootus s\xc3\xbcnnihetkel on 51 aastat (meestel 49 ja naistel 53) ning see on linnas ja maal v\xc3\xb5rdlemisi \xc3\xbchesugune._NEWLINE_Iga 100 naise kohta elab Sambias 97,2 meest. Iga 100 t\xc3\xbcdruku kohta s\xc3\xbcnnib 103 poissi. Summaarne s\xc3\xbcndimuskordaja on 5,9. Imikusuremuskordaja 1000 eluss\xc3\xbcnni kohta langes aastatel 2000\xe2\x80\x932010 117-lt 76-le._NEWLINE_V\xc3\xa4hemalt 15-aastastest sambialastest 53% on abielus. Keskmine leibkonna suurus on 5,2 inimest. Pol\xc3\xbcgaamia ei ole seadusega lubatud, kuid on tava\xc3\xb5iguse j\xc3\xa4rgi \xc3\xbcldiselt heaks kiidetud ja laialt levinud._NEWLINE_2010. aastal moodustasid protestandid 75,3% rahvastikust, katoliiklased 20,2%, muslimid ja teiste usundite j\xc3\xa4rgijad 2,5% rahvastikust. 1996. aastal muudetud p\xc3\xb5hiseaduse j\xc3\xa4rgi on Sambia ametlikult kristlik riik. Enamasti siiski pole t\xc3\xa4ielikult loobutud ka muistsete traditsioonide j\xc3\xa4rgimisest. Aasia p\xc3\xa4ritolu inimesed on peamiselt hindud, osa ka muslimid. Aafrika p\xc3\xa4ritolu sambialaste seas on muslimeid v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he._NEWLINE_83% v\xc3\xa4hemalt 15-aastastest sambialastest on kirjaoskajad. Maaelanikest on kirjaoskajad 74,4% ja linnaelanikest 94,1%. Meeste seas on kirjaoskajaid 88,7% ja naiste seas 77,7%._NEWLINE_2010. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi elas Sambias 25 324 albiinot, neist umbes kolmandik elas linnades._NEWLINE_Mitteaafriklastest sambialased elavad peamiselt suurlinnades ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkondades. Kui Sambia 1964. aastal iseseisvus, elas riigis umbes 70 000 valget, kes olid valdavalt seotud vasekaevandustega Copperbelti piirkonnas. Paljud neist ja nende j\xc3\xa4reltulijaist on riigist lahkunud v\xc3\xb5i surnud. Allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud elavad peamiselt Lusakas ja Copperbelti suurlinnades ning tegutsevad m\xc3\xa4et\xc3\xb6\xc3\xb6stuses ja finantsalal v\xc3\xb5i on pensionile j\xc3\xa4\xc3\xa4nud. 1960. aastate l\xc3\xb5pus oli eurooplasi veel 40 000, 2000. aastate alguseks oli neist aga alles j\xc3\xa4\xc3\xa4nud umbes 2500. 2000. aastatel on Sambia valitsuse \xc3\xbcleskutse peale riiki sisse r\xc3\xa4nnanud sadu naaberriikidest, eelk\xc3\xb5ige Zimbabwest, aga ka Namiibiast ja L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigist p\xc3\xa4rit valgeid farmereid._NEWLINE_Iseseisvuse aastatel on suurenenud Aasia p\xc3\xa4ritolu elanikkond. Aastal 2006 elas Sambias umbes 80 000 hiinlast. Sambias elab ka tuhandeid Indiast p\xc3\xa4rit inimesi. Hiinast ja Indiast p\xc3\xa4rit sambialased tegelevad peamiselt kaubandusega ja elavad linnades, eelk\xc3\xb5ige seet\xc3\xb5ttu, et 1970. aastatel oli v\xc3\xa4lismaalt p\xc3\xa4rit inimestel maapiirkondades kauplemine keelatud._NEWLINE_2009. aasta l\xc3\xb5pus elas Sambias umbes 88 900 p\xc3\xb5genikku. Suurem osa neist oli p\xc3\xa4rit Kongo DV-st, Angolast, Zimbabwest ja Rwandast._NEWLINE_2016. aasta andmetel oli 12,4% Sambia elanikest nakatunud HIV-viirusega.\n_START_SECTION_\nAsulad\n_START_PARAGRAPH_\nSambia ainuke miljonilinn on pealinn Lusaka. Enamik rahvarikkamatest linnadest asub Copperbelti provintsis. Umbes pool miljonit inimest elab Kitwes ja Ndolas; \xc3\xbcle 100 000 elaniku on ka Kabwes, Chingolas, Mufuliras, Luanshyas, Livingstone\'is, Kasamas ja Chipatas.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nJuba riigi algusaegadest, mil kontroll kaevanduste ja teiste suuremate ettev\xc3\xb5tete \xc3\xbcle riigi k\xc3\xa4tte v\xc3\xb5eti, on Sambia majandus s\xc3\xb5ltunud peamiselt vase ekspordist. Kui 1970. aastatel vase hind maailmaturul langes, andis eksporditulude v\xc3\xa4henemine ja sellega seotud v\xc3\xa4lisv\xc3\xb5la kasvatamine Sambia majandusele l\xc3\xb6\xc3\xb6gi, millest toibutakse siiani. Vase tootmine v\xc3\xa4henes 1970. aastate algusest sajandi l\xc3\xb5puks \xc3\xbcle kolme korra. Aastal 2000 vasekaevandused erastati ja praeguseks on 1970. aastate toodangumaht taastunud. Paljudes leiukohtades hakkavad vasevarud siiski ammenduma. Aastal 2005 otsustasid Rahvusvaheline Valuutafond, Maailmapank, G8 riigid ja Aafrika Arengufond Sambia ja teiste suure v\xc3\xa4lisv\xc3\xb5laga arengumaade v\xc3\xb5lad kustutada._NEWLINE_21. sajandil on Sambia majandus siiski kiiresti kasvanud. Aastatel 2005\xe2\x80\x932013 on sisemajanduse kogutoodang kasvanud rohkem kui 6% aastas._NEWLINE_Teenuste osakaal sisemajanduse kogutoodangus on 46,5%; t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse osakaal 33,8% ja p\xc3\xb5llumajanduse osakaal 19,8%._NEWLINE_Sambia olulisim majandusharu on m\xc3\xa4et\xc3\xb6\xc3\xb6stus, eelk\xc3\xb5ige vasemaagi kaevandamine ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine. Sambias on ka rikkalikud smaragdileiukohad. Kaevandatakse ka koobalti- tsingi- ja pliimaaki. Olulisemate majandusharude hulgas on ka p\xc3\xb5llumajandus, ehitus, toiduainetet\xc3\xb6\xc3\xb6stus, keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stus, tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6stus, v\xc3\xa4etiset\xc3\xb6\xc3\xb6stus ja aiandus._NEWLINE_Maal elavad inimesed kasvatavad toitu eelk\xc3\xb5ige enda tarbeks. V\xc3\xa4hest raha teenitakse k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6ga. \xc3\x9cha sagedamini k\xc3\xa4ivad mehed linnas t\xc3\xb6\xc3\xb6l ning naised peavad suurema osa ajast \xc3\xbcksi perekonna ja p\xc3\xb5llupidamise eest hoolitsema._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6puudus on 13\xe2\x80\x9314%._NEWLINE_Valitsussektori v\xc3\xb5lg moodustas 2013. aastal hinnanguliselt 31,8% SKT-st._NEWLINE_Lusakas tegutseb 1993. asutatud Lusaka b\xc3\xb6rs.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5llumajandus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5llumajandus ei ole Sambias k\xc3\xb5rgelt arenenud. Riiklikult on algusest peale oluliseks peetud eelk\xc3\xb5ige m\xc3\xa4et\xc3\xb6\xc3\xb6stust ja p\xc3\xb5llumajanduse arendamisele pole t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud. P\xc3\xb5lluharijad kasutavad enamasti siiani traditsioonilisi algelisi v\xc3\xb5tteid ja t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu. Haritakse ainult umbes \xc3\xbcht kuuendikku Sambias leiduvast potentsiaalsest p\xc3\xb5llumaast. Sambias on peamiselt kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi maamajapidamisi. K\xc3\xb5ige enam on levinud naturaalmajanduslikud v\xc3\xa4ikefarmid, kus pereliikmed peamiselt endale toitu kasvatavad. Nad k\xc3\xbcnnavad loomadega ja harivad maad k\xc3\xb5blastega. V\xc3\xa4ga palju kasutatakse Aafrika l\xc3\xb5unaosas levinud alep\xc3\xb5letamist (chitemene\'t), mille puhul l\xc3\xb5igatakse maha puude oksad v\xc3\xb5i koguni terved t\xc3\xbcved, laotakse need hunnikutesse ja p\xc3\xb5letatakse. P\xc3\xb5letamisel saadav tuhk laotatakse maale laiali. See v\xc3\xa4hendab pinnase happelisust ja suurendab viljakust. Teise meetodi puhul komposteeritakse taimede haljaid osi pinnasega kaetud hunnikutes. Teise grupi moodustavad suurfarmid, mida peavad valdavalt eurooplaste j\xc3\xa4reltulijad. Neis farmides kasutatakse kaasaegseid meetodeid, masinaid ja v\xc3\xa4etisi. Need paiknevad tihti raudtee l\xc3\xa4hedal viljakatel maadel, mis juba kolonialismiajastul Euroopa asunikele kasutada anti._NEWLINE_Kasvatatakse eelk\xc3\xb5ige maisi, sorgot, hirssi, riisi, maap\xc3\xa4hkleid, p\xc3\xa4evalilleseemneid, k\xc3\xb6\xc3\xb6givilju, lilli, tubakat, puuvilla, suhkruroogu, maniokki, kohvipuud. Peetakse veiseid, kodukitsi, sigu, kodulinde; toodetakse piima, mune ja nahku. Kariloomi peetakse eelk\xc3\xb5ige kuivemates piirkondades (Tonga platool, Kafue tasandikul ja Zambezi \xc3\xbclemjooksu lammil), kus puuduvad tsetsek\xc3\xa4rbsed._NEWLINE_Sambialaste peatoidus on mais ja selle all on ka k\xc3\xb5ige suurem osa p\xc3\xb5llust. Et kasvavat linnaelanikkonda \xc3\xa4ra toita, p\xc3\xbc\xc3\xbcti maisikasvatust riiklikult edendada, subsideerides parandatud seemne ja v\xc3\xa4etiste ostmist. Selle tagaj\xc3\xa4rjel v\xc3\xa4henes k\xc3\xb5igi teiste viljade kasvatamine oluliselt. Kui subsideerimine l\xc3\xb5petati, taastus ka manioki, sorgo ja riisi tootmine._NEWLINE_Farmerite jaoks on tihti probleemiks riigi vilets infrastruktuur. Paljudes kohtades puudub teedev\xc3\xb5rk, ja kuigi n\xc3\xb5udlust oleks, pole v\xc3\xb5imalik toitu linnadesse transportida._NEWLINE_M\xc3\xb5nes piirkonnas on levinud niisutusp\xc3\xb5llundus. J\xc3\xb5gede ja j\xc3\xa4rvede vett kasutatakse eelk\xc3\xb5ige suhkruroo, kohvipuu, nisu ja puuvilla kastmiseks._NEWLINE_P\xc3\xb5llumajanduses on tegev 62,8% t\xc3\xb6\xc3\xb6ga h\xc3\xb5ivatutest, teistel andmetel 85%. P\xc3\xb5llumajanduse osakaal sisemajanduse kogutoodangus on 19,8%.\n_START_SECTION_\nMetsandus\n_START_PARAGRAPH_\nSambia metsaga kaetud alast on 67 300\xc2\xa0km\xc2\xb2 kaitse all. T\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikult kasutatav puit saadakse peamiselt Copperbelti m\xc3\xa4et\xc3\xb6\xc3\xb6stuse tarbeks rajatud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusliku okaspuu istandustest ning riigi edelaosas kasvavatest Baikiaea plurijuga metsadest. Metsi ohustab peamiselt puus\xc3\xb6e tootmine toiduvalmistamise tarbeks.\n_START_SECTION_\nKalandus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5gede ja j\xc3\xa4rvede \xc3\xbcmbruses on kalap\xc3\xbc\xc3\xbck oluline elatisallikas. Kalu leidub ka soodes ja hooajaliselt \xc3\xbcleujutatud lammidel. Copperbelti piirkonnas saadakse kala Luapula j\xc3\xb5est. Tanganjikast p\xc3\xbc\xc3\xbctakse niiluse ahvenat ja kapentat. Lusakas s\xc3\xbc\xc3\xbcakse peamiselt Kafue tasandikult ja Lukanga soodest p\xc3\xbc\xc3\xbctud kala. V\xc3\xa4hem p\xc3\xbc\xc3\xbctakse Zambezi \xc3\xbclemjooksult. Kariba j\xc3\xa4rve on muu hulgas asustatud Tanganjika j\xc3\xa4rvest p\xc3\xa4rit kapentat._NEWLINE_M\xc3\xbc\xc3\xbcgiks m\xc3\xb5eldud kala tavaliselt suitsutatakse.\n_START_SECTION_\nEnergeetika\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 2010 toodeti hinnanguliselt 11,19 miljardit kWh elektrienergiat ja tarbiti 7,96 miljardit kWh. Eksporditi 578 miljonit kWh. Elektrijaamade installeeritud v\xc3\xb5imsus on 1,679 miljonit kW. H\xc3\xbcdroenergia moodustab kogutoodangust 99,6%, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nu p\xc3\xb5hineb fossiilk\xc3\xbctustel._NEWLINE_Sambia suuremad h\xc3\xbcdroelektrijaamad on Kariba h\xc3\xbcdroelektrijaam (1320 MW) ja Kafue h\xc3\xbcdroelektrijaam (990 MW)._NEWLINE_Elektri jaotusv\xc3\xb5rk ei kata tervet maad ja suur osa maapiirkondadest on siiani ilma elektrivarustuseta.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nSambias on 88 lennujaama, neist kaheksal on kattega lennurajad. Suurim lennujaam on Lusaka Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam. Rahvusvahelised lennujaamad on ka Ndolas, Livingstone\'is ja Mfuwes. Aastatel 1948\xe2\x80\x932009 tegutses lennukompanii Zambian Airways. Alates 1993. aastast tegutseval Zambia Skywaysil ei ole oma lennukeid, kuid ta opereerib koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Air Zimbabwega mitut rahvusvahelist lennuliini._NEWLINE_Raudteid on kokku 2157\xc2\xa0km. Osa raudteeliine kuulub riiklikule ettev\xc3\xb5ttele Sambia Raudtee, osa Tansaania ja Sambia \xc3\xbchisettev\xc3\xb5ttele TAZARA. TAZARA liin l\xc3\xa4bib Sambiat kirde-edela suunas ja \xc3\xbchendab Kapiri Mposhit Dar es Salaamiga. Sambia Raudteele kuuluvad riigisisesed liinid. Teistest naaberriikidest on raudteed pidi otse\xc3\xbchendus ainult Kongo DV ja Zimbabwega ning nendegagi toimub ainult kaubavedu._NEWLINE_Maanteede kogupikkus on 91 440\xc2\xa0km, sealhulgas on k\xc3\xb5vakattega teid 20 117\xc2\xa0km. Suuremad maanteed on Lusakat Copperbeltiga \xc3\xbchendav tee ning Ndolat ja Kitwet \xc3\xbchendav tee._NEWLINE_Veeteid on 2250\xc2\xa0km. Suurim sadam on Mpulungu Tanganjika j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4res. Sadama kaudu peetakse \xc3\xbchendust Rwanda ja Burundiga ning Ida-Aafrika raudteega. J\xc3\xb5gesid transpordiks eriti ei kasutata, sest palju on jugasid ja k\xc3\xa4restikke ning liiklus s\xc3\xb5ltub veetaseme hooajalisest k\xc3\xb5ikumisest.\n_START_SECTION_\nSide\n_START_PARAGRAPH_\nSambia on telefoniteenuste ja interneti k\xc3\xa4ttesaadavuse poolest Musta Aafrika arenenumate riikide hulgas._NEWLINE_Aastal 2012 oli Sambias umbes 82 500 lauatelefoni ja 10,525 miljonit mobiiltelefoni. Internetikasutajaid oli 2009. aastal 816 200.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liskaubandus\n_START_PARAGRAPH_\n2013. aasta hinnanguline ekspordimaht oli 8,547 miljardit USA dollarit. Peamised ekspordiartiklid on vask, koobalt, elektrienergia, tubakas, lilled, puuvill. Peamised ekspordipartnerid olid 2012. aastal Hiina (43,4%), L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariik (7,2%), Kongo DV (6,7%), L\xc3\xb5una-Korea (5,4%), India 4,7%, Araabia \xc3\x9chendemiraadid (4,3%) ja Egiptus (4,1%)._NEWLINE_2013. aasta hinnanguline impordimaht oli 8,216 miljardit USA dollarit. Peamised impordiartiklid on masinad, transpordiseadmed, naftatooted, elektrienergia, v\xc3\xa4etised, toiduained, r\xc3\xb5ivad. Peamised impordipartnerid olid 2012. aastal L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariik (36,7%), Kongo DV (19,8%), Hiina (10,4%) ja Kuveit (6%)\n_START_SECTION_\nValuuta\n_START_PARAGRAPH_\nSambia raha\xc3\xbchik on kvat\xc5\xa1a (t\xc3\xa4his ZK; ISO kood ZMW), mis jaguneb sajaks ngwee\'ks. Raha emiteerib 1964. aastal loodud Sambia keskpank. Selle eelk\xc3\xa4ija oli aasta varem asutatud P\xc3\xb5hja-Rodeesia keskpank, mis omakorda tekkis P\xc3\xb5hja-Rodeesia ja Njassamaa keskpanga baasil._NEWLINE_Aastatel 1964\xe2\x80\x931968 oli k\xc3\xa4ibel naelsterling._NEWLINE_Aastal 2013 viidi l\xc3\xa4bi rahareform. P\xc3\xa4rast seda on k\xc3\xa4ibel rahat\xc3\xa4hed nominaalv\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 kvat\xc5\xa1at ning m\xc3\xbcndid 5, 10 ja 50 ngwee\'d ning 1 kvat\xc5\xa1a._NEWLINE_M\xc3\xa4rtsis 2014 oli euro kurss umbes 8,22 kvat\xc5\xa1at.\n_START_SECTION_\nMeedia ja kirjastused\n_START_PARAGRAPH_\nTele- ja raadioprogramme edastab peamiselt Sambia riiklik ringh\xc3\xa4\xc3\xa4ling (Zambia National Broadcasting Corporation). Sambias on kaks ingliskeelset raadiojaama ja \xc3\xbcks raadiojaam, mis edastab saateid lisaks ka seitsmes \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud ametlikult tunnustatud keeles (bemba, njand\xc5\xbea, lozi, tonga, kaonde, luvale ja lunda keeles). On ka mitu eratelekanalit ja paark\xc3\xbcmmend eraraadiojaama. Suurlinnades on n\xc3\xa4htavad ka m\xc3\xb5ned rahvusvahelised kanalid._NEWLINE_Suuremad ajalehed Times of Zambia ja Zambia Daily Mail kuuluvad valitsusele. S\xc3\xb5ltumatute lehtede hulka loetakse eraomandis The Post._NEWLINE_Sambia kirjanike teoseid ja kooli\xc3\xb5pikuid kirjastab Zambia Educational Publishing House. Raamatuid ja ajakirju annab v\xc3\xa4lja ka Sambia \xc3\xbclikool. Ka kirik toetab v\xc3\xa4ljaannete kirjastamist.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nSambia koolis\xc3\xbcsteemi kuuluvad nii riiklikud kui ka erakoolid. Aastaks 2015 plaanitakse j\xc3\xb5uda selleni, et igale lapsele tagataks tasuta p\xc3\xb5hiharidus. Tasuta on haridus esimesest kuni seitsmenda klassini. Ametlikult minnakse Sambias kooli seitsmeaastaselt ja keskkool l\xc3\xb5petatakse 18-aastaselt._NEWLINE_\xc3\x9cldhariduskool koosneb kolmest astmest \xe2\x80\x93 seitse esimest klassi moodustavad p\xc3\xb5hikooli, 8. ja 9. keskkooli alama astme ning 10.\xe2\x80\x9312. klass keskkooli vanema astme. Et tasuta on koolisk\xc3\xa4imine vaid 7. klassi l\xc3\xb5puni, j\xc3\xa4\xc3\xa4b suur osa lastest p\xc3\xa4rast seda koolist k\xc3\xb5rvale._NEWLINE_Aastal 2008 moodustasid kulutused haridusele 1,3% Sambia sisemajanduse kogutoodangust._NEWLINE_V\xc3\xa4hemalt viieaastastest sambialastest 34,2% k\xc3\xa4ib koolis (2010). 7\xe2\x80\x9313-aastastest k\xc3\xa4ib koolis 74%. Selles vanusegrupis on t\xc3\xbcdrukute puhul koolisk\xc3\xa4ijate osakaal veidi suurem kui poiste puhul. J\xc3\xa4rgmises kooliastmes \xc3\xbcletab aga poiste osalus t\xc3\xbcdrukute oma m\xc3\xa4rgatavalt._NEWLINE_Aastal 2010 oli \xc3\xb5pinguid p\xc3\xa4rast keskkooli j\xc3\xa4tkanud 14,5% v\xc3\xa4hemalt 25-aastastest sambialastest._NEWLINE_Sambias tegutseb kolm riiklikku \xc3\xbclikooli: Sambia \xc3\xbclikool Lusakas, Mulungushi \xc3\xbclikool Kabwes ja Copperbelti \xc3\xbclikool Kitwes. Lisaks neile on mitu era\xc3\xbclikooli ning mitmesuguseid rakenduslikke k\xc3\xb5rgkoole ja ametikoole. Sambia \xc3\xbclikoolis saab \xc3\xb5ppida p\xc3\xb5llumajandust, pedagoogikat, inseneriteadust, humanitaar- ja sotsiaalteadusi, \xc3\xb5igusteadust, meditsiini, m\xc3\xa4endust, loodusteadusi ja veterinaariat. Copperbelti \xc3\xbclikool keskendub peamiselt \xc3\xa4ri-, keskkonna- ja tehnoloogiavaldkonnale. \xc3\x95ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 \xc3\xbclikoolides on ingliskeelne. Tuntumad rakendusk\xc3\xb5rgkoolid on Evelyn Hone\'i kolled\xc5\xbe ja Loodusressursside kolled\xc5\xbe Lusakas, Sambia p\xc3\xb5llumajanduskolled\xc5\xbe Monzes ning P\xc3\xb5hja tehnikakolled\xc5\xbe Ndolas.\n_START_SECTION_\nTervishoid\n_START_PARAGRAPH_\nSambias on levinud paljud nakkushaigused, sealhulgas AIDS, malaaria, tuberkuloos, mitmesugused suguhaigused; parasiidid (kidaussid) ja nende p\xc3\xb5hjustatud haigused (skistosomiaas, tr\xc3\xbcpanosomiaas). Esineb ka leeprat, koolerat, d\xc3\xbcsenteeriat ja meningiiti. Imikute, laste ja emade suremus on suur. \xc3\x9cha enam esineb ka arenenud \xc3\xbchiskondadele omaseid probleeme, nagu vaimse tervise h\xc3\xa4ired, diabeet ja s\xc3\xbcdame-veresoonkonna haigused. Terviseprobleeme ja enneaegset surma p\xc3\xb5hjustavad ka v\xc3\xa4givald ja \xc3\xb5nnetusjuhtumid. V\xc3\xa4ikelaste surma p\xc3\xb5hjuseks on v\xc3\xa4ga tihti alatoitlus. Lapsed surevad sageli ka punetiste tagaj\xc3\xa4rjel. R\xc3\xb5uged ja k\xc3\xb5hut\xc3\xbc\xc3\xbcfus on vaktsineerimise abil kontrolli alla saadud._NEWLINE_Tervishoiu- ja meditsiiniteenused on tihti ebakvaliteetsed ja halvasti k\xc3\xa4ttesaadavad. Probleemiks on eelk\xc3\xb5ige rahapuudus, kuid ka ebap\xc3\xa4dev juhtimine. Arste on v\xc3\xa4he ja meditsiinit\xc3\xb6\xc3\xb6tajate v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pe pole tihti piisav. Infos\xc3\xbcsteemid ei t\xc3\xb6\xc3\xb6ta ning meditsiinivahendite ja ravimitega varustamine on tihti puudulik. Tervishoiuasutuste paiknemine ei ole \xc3\xbchtlane ega otstarbekas._NEWLINE_Alates 1992. aastast on l\xc3\xa4bi viidud mitmesuguseid tervishoiualaseid reforme. P\xc3\xb5letavamate probleemide lahendamiseks koostati aastateks 2011\xe2\x80\x932015 ulatuslik strateegiline plaan haiguste levi t\xc3\xb5kestamiseks ja rahva tervise parandamiseks._NEWLINE_Aastal 2011 moodustasid kulutused tervishoiule 6,1% Sambia sisemajanduse kogutoodangust._NEWLINE_Aastal 2010 oli Sambias 1883 tervishoiuasutust, nende hulgas oli kuus spetsialiseerunud haiglat, 21 \xc3\xbcldhaiglat, 85 ringkonnahaiglat, 1495 tervisekeskust maal ja linnas ning 275 tervishoiupunkti. Ndolas tegutseb lastehaigla. Tuhande inimese kohta oli 0,07 arsti ja 2 haiglakohta. Arste koolitatakse Sambia \xc3\xbclikoolis._NEWLINE_2007. aasta terviseuuringu j\xc3\xa4rgi kandis 14,3% t\xc3\xa4iskasvanutest HI-viirust. Imikusuremuskordaja oli 70._NEWLINE_Laialdaselt on levinud usk alternatiivsetesse tervendamismeetoditesse ja traditsioonilistesse ravijatesse. Mitmete haiguslike seisundite ravis kasutatakse ravimtaimedest valmistatud erinevaid saadusi, nii v\xc3\xb5idakse kasutada malaariaravis taimi Boscia angustifolia A. Rich. var. corymbosa, Brachystegia spiciformis, Calendula officinalis, Cannabis sativa jpt.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5imalikest inimese eellastest Sambia alal annab tunnistust 1921. aastal Broken Hillist leitud Homo heidelbergensis\'e kolju, mis v\xc3\xb5ib olla \xc3\xbcle 200 000 aasta vana._NEWLINE_Esimesed teadaolevad t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva inimese eellased olid k\xc3\xbcttidest-korilastest bu\xc5\xa1manid ehk sanid. Nad olid r\xc3\xa4ndava eluviisiga ja kasutasid kivist t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu. Nad elatusid eelk\xc3\xb5ige loodusest korjatud s\xc3\xb6\xc3\xb6davatest taimeosadest, kuid tegelesid ka muu hulgas antiloopide k\xc3\xbcttimisega. Kiviajast p\xc3\xa4rit t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu on leitud muu hulgas Victoria joa \xc3\xbcmbrusest ja Sambia kirdeosast Kalambo joa l\xc3\xa4hedalt. Sambia kesk- ja p\xc3\xb5hjaosas on eelk\xc3\xb5ige veekogude \xc3\xa4\xc3\xa4rest ja koobastest leitud nooremast paleoliitikumist p\xc3\xa4rit odasid, vibusid ja nooli, p\xc3\xbc\xc3\xbcniseid ning k\xc3\xa4iakive._NEWLINE_Esimesel aastatuhandel hakkasid bu\xc5\xa1manite asualale \xc3\xbcmber asuma p\xc3\xb5hja poolt saabuvad h\xc3\xb5imud, kes k\xc3\xb5nelesid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt bantu keeli. Bantud olid maaharijad ja karjakasvatajad. Nad kasutasid rauast ja vasest t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu ja relvi ning oskasid savin\xc3\xb5usid valmistada. Sambia kesk- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4neosast on leitud esimesest viiest v\xc3\xb5i kuuest sajandist p\xc3\xa4rinevaid m\xc3\xa4rke rauat\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisest. Bantud kasvatasid muu hulgas sorgot ja ube ning pidasid veiseid ja kodukitsi. Et bantud kasutasid alep\xc3\xb5llundust, pidid nad regulaarselt uusi maid kasutusele v\xc3\xb5tma, sest mulla viljakus ammendus m\xc3\xb5ne aastaga. Edasi liikudes t\xc3\xb5rjuti p\xc3\xb5liselanikud p\xc3\xb5lluharimiseks k\xc3\xb5lbmatutele aladele, tapeti v\xc3\xb5i sulatati pikkam\xc3\xb6\xc3\xb6da enda hulka. Sambia kirdeosa koobastest leitud kaljujooniste p\xc3\xb5hjal on j\xc3\xa4reldatud, et sissetungijad kasutasid bu\xc5\xa1manite eluasemeid p\xc3\xbchapaikadena._NEWLINE_T\xc3\xa4nu t\xc3\xb5husatele rauast t\xc3\xb6\xc3\xb6riistadele ja p\xc3\xb5llumajanduse arengule hakkas rahvastik kiiresti kasvama. Arenema hakkas ka kaubavahetus. On teada, et hiljemalt 6. sajandil kasutati Sambia keskosas nii rauda kui ka vaske. Praeguse Copperbelti l\xc3\xa4\xc3\xa4neosast Kansanshist on leitud t\xc3\xb5endeid, et hiljemalt aastal 1000 sulatati seal vaset\xc3\xbckke. See annab tunnistust asjaolust, et vaske peeti v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuks ja seda v\xc3\xb5idi kasutada vahetusvaluutana. Kariba j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4rest Siavonga linna l\xc3\xa4hedalt Ingombe Iledest leiti 1960. aastal asulapaik, mida peetakse muistseks kauplemiskeskuseks. Leidude hulgas on 7.\xe2\x80\x9316. sajandist p\xc3\xa4rinevat tekstiili, vasemaaki, keraamikat ja kulda. Sambia ala tollased elanikud v\xc3\xb5isid vahetada elevandiluud puuvilla vastu._NEWLINE_Teise aastatuhande alguses \xc3\xb5piti puuvillast l\xc3\xb5nga ketrama ja hakati muu hulgas piipu suitsetama. Tollest ajast p\xc3\xa4rit keraamilised esemed on \xc3\xa4ratuntavalt 20. sajandil samas piirkonnas valmistatud esemete eellased. Peagi v\xc3\xb5eti kasutusele veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi levinud p\xc3\xb5lluharimismeetod chitemene. Selle meetodi puhul raiutakse p\xc3\xb5letamiseks puid, j\xc3\xa4relikult kasutati tollal t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt juba rauast kirveid. Leitud on umbes 14. sajandist p\xc3\xa4rit hauapanuseid, mis annavad tunnistust nii aktiivsest kaubavahetusest kui ka sotsiaalsest hierarhiast. Osa maetuid kannab merekarpidest ja klaashelmestest ehteid ning hilisemate pealikutunnuste hulka kuuluvaid kulla- ja vaset\xc3\xbckke ning rauast kellukesi._NEWLINE_Aastatel 1500\xe2\x80\x931800 aset leidnud s\xc3\xbcndmuste kohta on v\xc3\xa4he t\xc3\xb5endeid. Pikkamisi tekkisid hierarhilised \xc3\xbchiskonnad ja kujunesid \xc3\xbclikute juhitavad h\xc3\xb5imud. 19. sajandi alguseks oli v\xc3\xa4lja kujunenud neli enam-v\xc3\xa4hem kindlapiirilist kuningriiki. Idaosas oli t\xc5\xa1evade riik, kirdeosas bembade riik, p\xc3\xb5hjas Luapula alamjooksul lundade riik ja Zambezi \xc3\xbclemjooksul lozide riik._NEWLINE_Sambialaste esimesed kontaktid eurooplastega leidsid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt aset 18. sajandil. Hiljemalt 1762. aastal olid sisse seatud regulaarsed kaubandussidemed Portugali Ida-Aafrikas (Mosambiigis) ja Goas elavate portugallastega, kellelt vastutasuks elevandiluu ja vase eest saadi puuvillakangast. Portugallased k\xc3\xa4isid muu hulgas t\xc5\xa1evade maal kulda kaevandamas, elevante k\xc3\xbcttimas ja orje hankimas. Portugali kaupmehed k\xc3\xa4isid ka kohalike \xc3\xbclikute juures kauplemas turvalist kaubateed Portugali Ida-Aafrika ja Portugali L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Aafrika (Angola) vahel._NEWLINE_Teadaolevalt esimene Sambiasse j\xc3\xb5udnud Briti p\xc3\xa4ritolu inimene oli David Livingstone. Ta tegi 1850. aastatel uurimisretki eelk\xc3\xb5ige Zambezi j\xc3\xb5ge m\xc3\xb6\xc3\xb6da ja andis kuninganna auks nime Victoria joale._NEWLINE_19. sajandi teine pool oli s\xc3\xb5daderohke. Vallutuste- ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstamislaine k\xc3\xa4is \xc3\xbcle terve maa. \xc3\x9cha v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikumaks kaubaks said elevandiluu ja orjad. Kasvatama hakati maisi, maniokki, maap\xc3\xa4hkleid ja suhkruroogu.\n_START_SECTION_\nKoloniaalajastu\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi portugallased olid juba pikka aega n\xc3\xa4inud Sambias \xc3\xbchendusl\xc3\xbcli oma ida- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsete kolooniate vahel, sai piirkond 19. sajandi l\xc3\xb5puks Suurbritannia valduseks. 1880. aastateks teemandi\xc3\xa4ris kanda kinnitanud Cecil Rhodesi loodud Briti L\xc3\xb5una-Aafrika Kompanii (BSAC) sai 1889. aastal kuningliku hartaga ainu\xc3\xb5iguse omandada Transvaalist p\xc3\xb5hja poole j\xc3\xa4\xc3\xa4vad maad ja hallata neid Suurbritannia valitsuse nimel. Maade h\xc3\xb5lmamiseks s\xc3\xb5lmis Rhodes lepinguid h\xc3\xb5imupealikutega ja hankis kontsessioone, kuid vajadusel kasutas ka s\xc3\xb5jalist j\xc3\xb5udu. Esimesena kirjutas protektoraadilepingule alla Barotsemaa lozide kuningas Lewanika. Hiljem m\xc3\xb5istis ta, et Rhodesi esindajad olid teda petnud, ja ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis lepingust taganeda._NEWLINE_Vastupanu Briti kolonistide v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5tmisele ei olnud \xc3\xbcldiselt eriti suur. Osa h\xc3\xb5ime n\xc3\xa4gi inglastes liitlasi v\xc3\xb5itluses oma kohalike vaenlaste vastu ning osaliselt v\xc3\xb5isid leigust p\xc3\xb5hjustada ka 1890. aastate n\xc3\xa4ljah\xc3\xa4dad ja epideemiad._NEWLINE_Alguses ei olnud valdusel \xc3\xbchtset nime ja v\xc3\xb5eti kasutusele nimi Zambezia, 1895. aastal aga sai piirkonna ametlikuks nimeks Rodeesia. Esialgu haldas BSAC Zambezist p\xc3\xb5hja poole j\xc3\xa4\xc3\xa4vat ala kahe eraldi valdusena. Idapoolne osa oli Kirde-Rodeesia, mille pealinn oli Fort Jameson, ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolne Loode-Rodeesia, mille pealinn oli alguses Kalomo, 1907. aastast aga Livingstone. Aastal 1911 \xc3\xbchendati Kirde- ja Loode-Rodeesia P\xc3\xb5hja-Rodeesiaks, mille pealinnaks sai Livingstone. P\xc3\xb5hja-Rodeesias elas tollal umbes miljon inimest ja neist vaid umbes 1500 olid valged kolonistid. Nad tegelesid v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral vase kaevandamisega ja p\xc3\xb5lluharimisega. Britid v\xc3\xb5tsid enda valdusse k\xc3\xb5ik omanikuta maad, eelk\xc3\xb5ige raudtee ja suuremate asulate \xc3\xbcmbruses. Asustus oli h\xc3\xb5re ja maapuudust ei olnud. Tollast P\xc3\xb5hja-Rodeesiat pidas BSAC eelk\xc3\xb5ige L\xc3\xb5una-Rodeesia s\xc3\xb6e- ja kullakaevanduste t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5uga varustajaks._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal Ida-Aafrikas peetud lahingutesse sakslaste vastu v\xc3\xa4rvati P\xc3\xb5hja-Rodeesiast umbes 3500 s\xc3\xb5durit ja 50 000 kandjat._NEWLINE_Suurbritannia valitsus otsustas 1923. aastal Briti L\xc3\xb5una-Aafrika Kompanii hartat mitte pikendada ja alates 1924. aastast sai P\xc3\xb5hja-Rodeesiast Suurbritannia valitsuse hallatav protektoraat. Seati sisse kohalik viieliikmeline esinduskogu, mille valimisel osalesid ainult valged, keda oli tollal P\xc3\xb5hja-Rodeesias umbes 4000. Et oma v\xc3\xb5imu Aafrikas kindlustada, p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Suurbritannia valitsus kaasmaalasi innustada P\xc3\xb5hja-Rodeesiasse \xc3\xbcmber asuma. Maa p\xc3\xb5hja- ja idaosas eraldati raudtee \xc3\xbcmbruses valgete jaoks suured maa-alad, sellest hoolimata ei leidunud \xc3\xbcmberasujaid kuigi palju._NEWLINE_Aastal 1928 avastati hiljem Copperbelti nime saanud piirkonnas tohutud vasemaagi leiukohad. Kuigi 1930. aastate alguses tabas maailma majandust suur kriis, suutsid uued kaevandused t\xc3\xa4nu puhtale maagile ja odavale t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5ule oma tulevasele edule aluse panna. K\xc3\xbcmnendi l\xc3\xb5puks tootis P\xc3\xb5hja-Rodeesia juba umbes 13% maailma vasest. Vase kaevandamine t\xc3\xb5i j\xc3\xb5ukust aga vaid v\xc3\xa4hestele. T\xc3\xb6\xc3\xb6- ja elamistingimused olid halvad ja palgad v\xc3\xa4ikesed. Kaevandustes toimus mitu suurt streiki. P\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da loodi Suurbritannia leiboristliku valitsuse algatusel kohalikud ameti\xc3\xbchingud. Tegutsesid m\xc3\xb5ned misjon\xc3\xa4ride asutatud algkoolid ning 1940. aastate keskel hakkasid \xc3\xb5petajad, t\xc3\xb6\xc3\xb6dejuhatajad ja ametnikud moodustama sotsiaalt\xc3\xb6\xc3\xb6ga tegelevaid seltse. Need panid aluse 1948. aastal moodustatud P\xc3\xb5hja-Rodeesia Kongressile (hilisemale P\xc3\xb5hja-Rodeesia Aafrika Rahvuskongressile)._NEWLINE_Aastal 1953 \xc3\xbchendati P\xc3\xb5hja-Rodeesia, L\xc3\xb5una-Rodeesia ja Njassamaa Rodeesia ja Njassamaa F\xc3\xb6deratsiooniks. F\xc3\xb6deratsiooni keskus oli L\xc3\xb5una-Rodeesias. Aafriklastele oli f\xc3\xb6deratsioon \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt vastumeelne. Aktiivsemate vabadusv\xc3\xb5itlejate seas olid Aafrika Rahvuskongressi liidrid Harry Nkumbula ja Kenneth Kaunda, kes muu hulgas pidid oma tegevuse t\xc3\xb5ttu ka vanglakaristust kandma. Ka kongressi liidrid isekeskis ei olnud sama meelt n\xc3\xa4iteks mustade h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguse ulatuse suhtes ning 1958. aastal lahkus Kenneth Kaunda koos m\xc3\xb5ttekaaslastega Aafrika Rahvuskongressist ja asutas uue erakonna, Sambia Aafrika Rahvuskongressi. See keelustati peagi ja Kaunda vangistati. Kui ta 1960. aasta alguses vanglast vabanes, valiti ta vahepeal asutatud \xc3\x9chendatud Rahvusliku S\xc3\xb5ltumatuse Partei (UNIP-i) liidriks. Uus partei kogus kiiresti poolehoidjaid ja 1962. aasta s\xc3\xbcgisel peetud \xc3\xbcldvalimistel sai ta hea tulemuse. Valgete erakond \xc3\x9chinenud F\xc3\xb6deraalpartei sai k\xc3\xbcll enim kohti (16 kohta), kuid UNIP sai 14 kohta ja Aafrika Rahvuskongress 7 kohta. Kuigi Rahvuskongress oli enne valimisi F\xc3\xb6deraalparteiga koost\xc3\xb6\xc3\xb6d teinud, j\xc3\xb5udsid Aafrika parteid kokkuleppele \xc3\xbchise valitsuse moodustamises._NEWLINE_Rahulolematus f\xc3\xb6deratsiooniga kasvas ka P\xc3\xb5hja-Rodeesia valgete hulgas. Neile oli selgeks saanud, et suur osa vasekaevandamise kasumist jagatakse maksude kaudu \xc3\xbcmber L\xc3\xb5una-Rodeesiale. L\xc3\xb5una-Rodeesia esindajad olid \xc3\xbclekaalus ka f\xc3\xb6deraalses parlamendis. Juba detsembris 1960 olid Suurbritannia v\xc3\xb5imud Kaunda ja teised UNIP-i liidrid kutsunud Londonis peetud f\xc3\xb6deratsiooniteemalisele konverentsile. 1961. aasta alguses andis Suurbritannia valitsus heakskiidu P\xc3\xb5hja-Rodeesia dekoloniseerimise alustamisele. Ametlikult kestis f\xc3\xb6deratsioon 31. detsembrini 1963. Seej\xc3\xa4rel peetud 1964. aasta valimistel sai UNIP juba \xc3\xbclekaaluka v\xc3\xb5idu ja Kenneth Kaundal ei olnud peaministriks saamisel enam teiste erakondade toetust tarvis. Tema partei toetus oli siiski eba\xc3\xbchtlane, sest L\xc3\xb5unaprovintsis oli h\xc3\xa4\xc3\xa4letatud peamiselt Rahvuskongressi poolt. Ka lozidele ei meeldinud tsentraalselt juhitava riigi idee, sest nende 1900. aastal Suurbritanniaga s\xc3\xb5lmitud leping andis Barotsemaale mitmesuguseid eri\xc3\xb5igusi. Kenneth Kaunda peaministriks oleku ajal leidis aset ka kokkup\xc3\xb5rge Lumpa Kiriku ja UNIP-i liikmete vahel. 24. juulil 1964 puhkes tulevahetus, mille tagaj\xc3\xa4rjel hukkus \xc3\xbcle tuhande inimese. Kaunda oli sunnitud v\xc3\xa4lja kuulutama erakorralise olukorra ja rahutused s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e abil maha suruma. Umbes 15 000 Lumpa Kiriku liiget p\xc3\xb5genes Kongo DV-sse; 3. augustil kiriku tegevus keelati.\n_START_SECTION_\nSambia Vabariik\n_START_PARAGRAPH_\n24. oktoobril 1964 kuulutati Sambia iseseisvaks riigiks. Kenneth Kaunda sai riigi esimeseks presidendiks. Noorel riigil olid k\xc3\xbcll maap\xc3\xb5uerikkused, kuid rahvas oli vaene ja harimatu. Riigi majandus oli t\xc3\xa4ielikult s\xc3\xb5ltuv valgete kolonistide rahast ja asjatundlikkusest. Sellegipoolest olid esimesed iseseisvusaastad suhteliselt edukad. 1960. aastate teisel poolel oli vase hind maailmaturul pideval t\xc3\xb5usuteel ja Sambiast sai maailmas suuruselt kolmas vasetootja. Hakati investeerima haridusse ja infrastruktuuri. Kaunda asus kohe p\xc3\xa4rast riigi iseseisvumist koostama riiklikke arengukavu. Alates 1968. aastast hakati piirama v\xc3\xa4liskapitali ja seati eesm\xc3\xa4rgiks riigi enamusosaluse omandamine olulisemates ettev\xc3\xb5tetes, eelk\xc3\xb5ige kaevandustes ning suurtes ehitus-, transpordi- ja finantsettev\xc3\xb5tetes. Tihedad kaubandussuhted tekkisid Hiinaga, kelle abiga rajati aastatel 1970\xe2\x80\x931975 raudtee Copperbeltist Dar es Salaami. Sambia toetas igati kolonialismivastast v\xc3\xb5itlust naabermaades ja andis ulualust paljudele vabastusorganisatsioonidele. See pingestas suhteid valge v\xc3\xa4hemuse juhitud naaberriikidega. Angola ja Mosambiigi iseseisvuss\xc3\xb5jad ja hilisemad kodus\xc3\xb5jad l\xc3\xb5ikasid \xc3\xa4ra Sambia transpordi\xc3\xbchenduse rannikualadega._NEWLINE_Kaunda valitsemisstiil muutus \xc3\xbcha autoritaarsemaks. Aastal 1968 valiti ta ainsa kandidaadina presidendi ametisse tagasi. Aastal 1972 keelustas Kaunda k\xc3\xb5ik opositsiooniparteid ja UNIP-ist sai ainupartei. Aasta hiljem kehtestati uue p\xc3\xb5hiseadusega nn \xc3\xbcheparteiline osalusdemokraatia. 1970. aastate energiakriis ja vasehindade langus t\xc3\xb5i kaasa majandusprobleemid. Valitsus aga ei p\xc3\xbc\xc3\xbcdnudki majandust \xc3\xbcmber struktureerida, et v\xc3\xa4hendada s\xc3\xb5ltuvust vase ekspordist, sest Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja Maailmapangalt saadi hiigellaenu. Seoses kiiresti kasvanud linnarahvastiku s\xc3\xbcveneva vaesumisega hakati esimest korda riiklikult p\xc3\xb5llumajandusele t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6rama. M\xc3\xb5nda aega toiduainete tootmist subsideeriti, toetuste kaotamine vallandas aga 1980. aastatel korduvalt ulatuslikud rahutused. Paljudes ettev\xc3\xb5tetes streigiti. Valitsuse k\xc3\xa4sul vahistati ameti\xc3\xbchinguliidreid, teiste seas Frederick Chiluba. \xc3\x9cha s\xc3\xbcvenevad rahutused ja rahvusvaheline surve sundisid Kaunda l\xc3\xb5puks mitmeparteilisuse taastama. Uus p\xc3\xb5hiseadus v\xc3\xb5eti vastu 1991. aastal. Kohe tekkis k\xc3\xbcmmekond parteid, neist m\xc3\xb5jukaimaks kujunes Frederick Chiluba juhitav Liikumine Mitmeparteilise Demokraatia eest. Oktoobris 1991 peetud presidendivalimistel sai Frederick Chiluba \xc3\xbcle 75% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest ja 2. novembril 1991 sai temast president. Chiluba kuulutas oma p\xc3\xb5hieesm\xc3\xa4rgiks majanduse t\xc3\xb5usuteele aitamise, kuid tema valitsusajal sai suurimaks probleemiks korruptsioon. Et potentsiaalset rivaali Kenneth Kaundat edaspidi v\xc3\xb5imust eemal hoida, algatas Chiluba p\xc3\xb5hiseaduse muudatuse, mille j\xc3\xa4rgi peavad presidendikandidaadi vanemad olema s\xc3\xbcndinud Sambias (Kaunda vanemad olid p\xc3\xa4rit Njassamaalt). Muudatus kiideti 1996. aastal heaks ja samal aastal valiti Chiluba ametisse tagasi. Chiluba vastu tehti mitu riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rdekatset. Aastal 2001 p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Chiluba tulutult p\xc3\xb5hiseadust muuta, et ta saaks kandideerida ka kolmandaks ametiajaks._NEWLINE_27. detsembril 2001 peetud presidendivalimistel sai Chiluba erakonnakaaslane Levy Mwanawasa 29% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest ja v\xc3\xb5itis napilt oma l\xc3\xa4himat konkurenti Anderson Mazokat. Kuigi opositsioon ja vaatlejad seadsid valimiste aususe kahtluse alla, kuulutati Mwanawasa valimiste v\xc3\xb5itjaks ja vannutati 2. jaanuaril 2002 ametisse. Aastal 2006 valiti ta ametisse teiseks ametiajaks. Kui ta 2008. aasta suvel insuldi sai, asus tema kohuseid t\xc3\xa4itma asepresident Rupiah Banda. S\xc3\xbcgisel peetud valimistel valiti Banda presidendiks. 20. septembril 2011 peetud presidendivalimised v\xc3\xb5itis Michael Sata, kes sai 43% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nSambiat iseloomustab kultuuride kirevus. Iga\xc3\xbchel mitmek\xc3\xbcmnest rahvusr\xc3\xbchmast on oma traditsioonid. Need on m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra segunenud nii omavahel kui ka kolonistide kultuuriga. Maal elatakse tihedalt koos ja kogukond hoolitseb oma liikmete eest. T\xc3\xb6\xc3\xb6d tehakse \xc3\xbchiselt ja ka s\xc3\xbcndmusi t\xc3\xa4histatakse \xc3\xbcheskoos. Lapsed saavad varakult t\xc3\xa4iskasvanuks ja osalevad k\xc3\xb5igis \xc3\xbchistes tegemistes._NEWLINE_\xc3\x9cksteist tervitatakse alati s\xc3\xbcdamlikult. K\xc3\xbclalisele tehakse tihti kingitusi ja kingi tagasil\xc3\xbckkamist loetakse ebaviisakaks. M\xc3\xb5rsjaluna (lobola) maksmine on laialt levinud. Pulmas osaleb terve k\xc3\xbcla ning pidustusteks valmistatakse suurel hulgal s\xc3\xb6\xc3\xb6ke ja \xc3\xb5lut. M\xc3\xa4ngitakse trummi ja tantsitakse kaks v\xc3\xb5i kolm p\xc3\xa4eva. Ka matused on suurs\xc3\xbcndmus; k\xc3\xb5ik k\xc3\xbclaelanikud tulevad lahkunu perele appi ja osalevad kulude katmises. Leina v\xc3\xa4ljendatakse nutulaulu ja tantsuga. Naised leinavad surnu majas, mehed aga \xc3\xb5ues. Seej\xc3\xa4rel meenutatakse lahkunut k\xc3\xb5nesid pidades ja maetakse ta \xc3\xbchiselt maha.\n_START_SECTION_\nMuusika ja tants\n_START_PARAGRAPH_\nMuusikal ja tantsul on oluline rituaalne ja tseremoniaalne roll. Laulu ja tantsuga p\xc3\xbc\xc3\xbctakse luua tervist, j\xc3\xb5ukust ja kaitset. Nendega p\xc3\xbchitsetakse nii s\xc3\xbcndi, abielu kui ka surma._NEWLINE_Populaarseim muusikariist on trumm, levinud on ka mitmesugused keelpillid ja puhkpillid, kellad ja k\xc3\xb5ristid ning Aafrika klaveri vaste kalimba ja ks\xc3\xbclofoni meenutav silimba._NEWLINE_Sambias ja teistes L\xc3\xb5una-Aafrika maades harrastatav rituaalne tants Gule Wamkulu ja tervendustants Vimbuza arvati 2005. aastal UNESCO suulise ja vaimse p\xc3\xa4randi nimekirja.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 ja kujutav kunst\n_START_PARAGRAPH_\nSambia traditsiooniline k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 h\xc3\xb5lmab peamiselt puidunikerdust, mida harrastavad mehed; keraamikat, mida harrastavad naised; ja korvipunumist, millega tegelevad nii naised kui ka mehed._NEWLINE_Punutiste valmistamine on v\xc3\xa4ga laialt levinud. Eriti tunnustatud korvipunujad on L\xc3\xa4\xc3\xa4neprovintsis elavad lozid ja mbundad. Punutakse v\xc3\xa4ga mitmesuguseid esemeid \xe2\x80\x93 korve, karpe, kalap\xc3\xbc\xc3\xbcniseid, \xc3\xb5lle- ja jahus\xc3\xb5elu, magamismatte, linikuid ja mitmesuguseid lauan\xc3\xb5usid. Ka materjalide valik on suur, kasutatakse eelk\xc3\xb5ige oma kodukandile omaseid tooraineid, n\xc3\xa4iteks bambust, liaane, juuri, pilliroogu, rohttaimi, k\xc3\xb5rsi, pap\xc3\xbc\xc3\xbcrust, puukoort, sisalit. Punutised kaunistatakse traditsiooniliste ornamentidega, mis maalitakse pinnasest, juurtest, puukoorest ja lehtedest saadud v\xc3\xa4rvidega._NEWLINE_Puut\xc3\xb6\xc3\xb6meistrid valmistavad muu hulgas kanuusid, m\xc3\xb6\xc3\xb6blit, jalutuskeppe, n\xc3\xb5usid, maske, trumme, loomakujusid._NEWLINE_K\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6ga tegeldakse enamasti hooajaliselt, kui p\xc3\xb5lluharimises v\xc3\xb5i kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgis tekib paus. Paljude jaoks on see ainuke viis raha teenida. Tihti valmistatakse k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6esemeid vastavalt tellimusele ja vahetatakse neid seej\xc3\xa4rel endale tarviliku kauba vastu. Traditsioonilised oskused hakkavad aga kaduma, sest paljud varem k\xc3\xa4sitsi valmistatud majapidamistarbed asendatakse \xc3\xbcha rohkem k\xc3\xa4ttesaadavaks muutuva masstoodanguga. Traditsioonilise k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 elushoidmise eest seisavad mitmesugused organisatsioonid ja muuseumid, sealhulgas Zintu Handicrafts Lusakas, Nayuma muuseum Mongus, Tonga muuseum Chomas ja Moto Moto muuseum Mbalas._NEWLINE_\xc3\x9cks tuntumaid Sambia kunstnikke on Henry Tayali.\n_START_SECTION_\nEhituskunst\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbclade \xc3\xbclesehitus ja ehitusstiil on eri h\xc3\xb5imudel erinev. Ka materjalid s\xc3\xb5ltuvad traditsioonist ja sellest, mis on l\xc3\xa4heduses k\xc3\xa4ttesaadav. M\xc3\xb5nes piirkonnas elatakse valdavalt \xc3\xb5lgedest ja pinnasest ehitatud eluasemetes, teised h\xc3\xb5imud aga p\xc3\xb5letavad telliseid v\xc3\xb5i kuivatavad kiviplokke ja ehitavad p\xc3\xbcstiste laotud seintega majad. Seinad v\xc3\xb5idakse punuda ka bambusest. Katus valmistatakse peaaegu alati \xc3\xb5lgedest v\xc3\xb5i roost. Ehitiste konstruktsioon s\xc3\xb5ltub ka sellest, kui tuulises ja vihmases kohas elatakse._NEWLINE_Traditsioonilises k\xc3\xbclas on \xc3\xbches majapidamises olnud v\xc3\xa4hemalt kolm majakest \xe2\x80\x93 eraldi naiste ja meeste eluruumid ning k\xc3\xb6\xc3\xb6k. Hoonete suurus ja arv on s\xc3\xb5ltuvalt j\xc3\xb5ukusest erinev. Viljakasvatajatel on enamasti olemas v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks ait v\xc3\xb5i viljahoidla. \xc3\x9cldiselt koosneb majapidamine \xc3\xbchest suuremast elumajast ja mitmest v\xc3\xa4iksemast eri otstarbega ehitisest. Spetsiaalne ehitis on v\xc3\xa4ike ja tihti poollahtine enamasti ringi- v\xc3\xb5i ruudukujulise ristl\xc3\xb5ikega insaka. Insaka\'sid on kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks t\xc3\xa4idab k\xc3\xb6\xc3\xb6gi rolli ja teine on koosviibimisruum, kus suheldakse n\xc3\xa4iteks k\xc3\xbclalistega. \xc3\x95ue peal on enamasti ka eraldi asetsev kuivk\xc3\xa4imla._NEWLINE_Isegi v\xc3\xa4ikestes k\xc3\xbclades on tihti p\xc3\xbchakoda. See on enamasti k\xc3\xbcla suurim hoone, kuid ei pruugi sellegipoolest k\xc3\xb5rge ega toretsev olla. Kiriku suurus ja konstruktsioon s\xc3\xb5ltub k\xc3\xbcla j\xc3\xb5ukusest. Seinad v\xc3\xb5ivad olla tellistest, kuid ka postide k\xc3\xbclge kinnitatud heina- v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rremattidest.\n_START_SECTION_\nKultuuriasutused\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusmuuseumid tegutsevad Livingstone\'is ja Ndolas. Moto Moto muuseum Mbalas on p\xc3\xbchendatud bembade traditsioonidele. Mitme olulise kultuurim\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rgi juures on v\xc3\xa4ike muuseum._NEWLINE_Lusakas tegutseb riigiarhiiv._NEWLINE_Kitwes ja Ndolas tegutsevad avalikud raamatukogud.\n_START_SECTION_\nToidukultuur\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks levinumaid toite Sambia k\xc3\xb6\xc3\xb6gis on maisijahust valmistatud paks puder (nshima), mille k\xc3\xb5rvale s\xc3\xbc\xc3\xbcakse mitmesuguseid liha- ja k\xc3\xb6\xc3\xb6giviljaroogasid. Pudrust moodustatakse k\xc3\xa4ega n\xc3\xb5gus t\xc3\xb5steriist, mille abil seej\xc3\xa4rel lisandeid ja kastet s\xc3\xbc\xc3\xbcakse. Palju s\xc3\xbc\xc3\xbcakse ube, tomatit, rapsi, sibulat, kapsast, aga ka kuivatatud kala ja mitmesuguseid r\xc3\xb6\xc3\xb6vikuid. Levinud on vorsti valmistamine._NEWLINE_Maap\xc3\xa4hkleid, bataati ja maniokki s\xc3\xbc\xc3\xbcakse hooajaliselt. Palju s\xc3\xbc\xc3\xbcakse banaani, mangot, ananassi, papaiat._NEWLINE_Paljud tseremooniad ja traditsioonilised kombet\xc3\xa4itmised on seotud toiduga. N\xc3\xa4iteks ei tohi bemba pruut s\xc3\xbc\xc3\xbca muna, sest kardetakse, et see v\xc3\xa4hendab tema viljakust. Bembadel on kombeks ka vastabiellunutele kana serveerida ja luud seej\xc3\xa4rel pruudi emale anda. Lozi noorpaarid s\xc3\xb6\xc3\xb6vad kivile serveeritud putru._NEWLINE_Pruulitakse \xc3\xb5lut. Maal on \xc3\xbcks levinumaid jooke ibwatu, mida valmistatakse juurikate ja maisi k\xc3\xa4\xc3\xa4ritamise teel._NEWLINE_Linnades valitseb l\xc3\xa4\xc3\xa4nemaailma toidukultuur.\n_START_SECTION_\nKeeled\n_START_PARAGRAPH_\nSambia ametlik keel on p\xc3\xb5hiseaduse j\xc3\xa4rgi inglise keel. Inglise keel on v\xc3\xa4hem kui 2% sambialaste esimene keel, kuid see on levinuim teine keel ja peamine asjaajamiskeel. Kokku k\xc3\xb5neldakse Sambias 73 eri keelt v\xc3\xb5i dialekti._NEWLINE_Peaaegu k\xc3\xb5ik kohalikud keeled kuuluvad bantu keelte hulka. Seitsmel keelel on ametlikult tunnustatud staatus. Need on bemba keel (peamiselt P\xc3\xb5hjaprovintsis, Luapula, Muchinga ja Copperbelti provintsis), njand\xc5\xbea keel (Idaprovintsis ja Lusaka provintsis), lozi keel (L\xc3\xa4\xc3\xa4neprovintsis), tonga keel (L\xc3\xb5unaprovintsis), kaonde, luvale ja lunda keel (Loodeprovintsis). Neis keeltes antakse algharidust, edastatakse tele- ja raadioprogramme ning antakse v\xc3\xa4lja riiklikke v\xc3\xa4ljaandeid. Haridusministeerium kiitis 1977. aastal heaks \xc3\xbchtsed \xc3\xb5igekirjareeglid._NEWLINE_2010. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi oli levinuim bemba keel, mida k\xc3\xb5neles 33,5% rahvast kas esimese v\xc3\xb5i teise keelena; njand\xc5\xbea keelt k\xc3\xb5neles 14,8%, tonga keelt 11,4%, lozi keelt 5,4%._NEWLINE_K\xc3\xb5neldakse veel muu hulgas lamba, mambve, nkoja, \xc5\xa1ona ja tumbuka keelt.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nSambia sportlaste esinemine rahvusvahelisel areenil sai alguse 1964. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel T\xc5\x8dky\xc5\x8ds. M\xc3\xa4ngudele saadeti P\xc3\xb5hja-Rodeesia delegatsioon, kelle kojusaabumise ajaks oli aga juba loodud Sambia riik._NEWLINE_Populaarseim spordiala on jalgpall. Sambia jalgpallikoondis on muu hulgas 2012. aasta Aafrika rahvaste karikav\xc3\xb5istluste v\xc3\xb5itja (Aafrika meister), kuid maailmameistriv\xc3\xb5istluste finaalturniirile seni j\xc3\xb5udnud ei ole._NEWLINE_Populaarsed spordialad on ka ragbi, poks, kriket, v\xc3\xb5rkpall, golf ja kergej\xc3\xb5ustik._NEWLINE_Sambia sportlased on osalenud alates 1968. aastast k\xc3\xb5igil suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel, v\xc3\xa4lja arvatud 1976. aastal Montr\xc3\xa9alis. Sambia sportlased on v\xc3\xb5itnud kaks medalit: poksija Keith Mwila v\xc3\xb5itis pronksmedali 1984. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel Los Angeleses ja Samuel Matete h\xc3\xb5bemedali 400 meetri t\xc3\xb5kkejooksus 1996. aastal Atlantas. Taliol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudest Sambia osa v\xc3\xb5tnud ei ole._NEWLINE_Samuel Matete on ka esimene aafriklasest 400 meetri t\xc3\xb5kkejooksu maailmameister (1991) ja esimene sambialasest maailmameister kergej\xc3\xb5ustikus. Tema nimel on ka selle ala Aafrika rekord._NEWLINE_Sambia sprinter Gerald Phiri sai 2014. aasta kergej\xc3\xb5ustiku sisemaailmameistriv\xc3\xb5istlustel 60 meetri jooksus viienda koha._NEWLINE_Sambia tuntumate sportlaste hulka kuuluvad ka poksijad Michael Norgrove ja Charm Chiteule ning jalgpallurid Kalusha Bwalya ja Emmanuel Mayuka.'