b"\n_START_ARTICLE_\nFridtjof Nansen\n_START_PARAGRAPH_\nFridtjof Nansen (10. oktoober 1861 Store Fr\xc3\xb8en Christiania (Oslo) l\xc3\xa4hedal \xe2\x80\x93 13. mai 1930 Lysaker Oslo l\xc3\xa4hedal) oli Norra teadlane, riigimees ning maadeavastaja.\n_START_SECTION_\nTeadlane ja maadeavastaja\n_START_PARAGRAPH_\nNansen \xc3\xb5ppis Kristiania (Oslo) \xc3\xbclikoolis zooloogiat. Ta uskus, et valitud erialal on tal parimad v\xc3\xb5imalused v\xc3\xa4litingimustes t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks. Hiljem on ta oma otsust siiski kahetsenud ning arvanud, et \xc3\xb5igem valik oleks olnud f\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja matemaatika, mis oleksid andnud talle paremad v\xc3\xb5imalused spetsialiseeruda okeanograafia alal. 1888 sai Nansen doktorikraadi._NEWLINE_Esimese ekspeditsiooni tegi ta 1882. aastal Norra k\xc3\xbcttimislaeva Viking pardal. Nanseni \xc3\xbclesanne oli koguda infot mereloomade ja j\xc3\xa4\xc3\xa4olude kohta. V\xc3\xa4idetavalt sellel ekspeditsioonil tuli Nansen m\xc3\xb5ttele, et ajupuit, mille ta leidis Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa l\xc3\xa4hedalt ajuj\xc3\xa4\xc3\xa4lt, on p\xc3\xa4rit Siberist ning Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa l\xc3\xa4hedale triivinud koos j\xc3\xa4\xc3\xa4ga \xc3\xbcle p\xc3\xb5hjapooluse v\xc3\xb5i selle l\xc3\xa4hedalt._NEWLINE_Kuulsaks sai Nansen kahe polaarekspeditsiooniga. 1888\xe2\x80\x931889 \xc3\xbcletas ta esimese inimesena suuskadel Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa mandriliustiku. Nansen ei alustanud retke mitte asustatud l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikult, vaid elaniketa idarannikult \xe2\x80\x93 seda selleks, et l\xc3\xb5igata \xc3\xa4ra taganemistee. See reis tegi temast Norra rahvuskangelase._NEWLINE_Nanseni teine polaarekspeditsioon kestis 1893\xe2\x80\x931896 laeval Fram. Ekspeditsiooni eesm\xc3\xa4rk oli kontrollida P\xc3\xb5hja-J\xc3\xa4\xc3\xa4mere ajuj\xc3\xa4\xc3\xa4 triivi ideed. Selleks purjetas Nansen piki Venemaa p\xc3\xb5hjarannikut nii kaugele itta, kui j\xc3\xa4\xc3\xa4olud v\xc3\xb5imaldasid. Severnaja Zemlja l\xc3\xa4hedal vaierdas ta Frami j\xc3\xa4\xc3\xa4pankade k\xc3\xbclge. Selgus, et j\xc3\xa4\xc3\xa4 liigub t\xc3\xb5epoolest P\xc3\xb5hja-J\xc3\xa4\xc3\xa4meres \xc3\xbcldiselt idast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde. Fram v\xc3\xa4ljus j\xc3\xa4\xc3\xa4st 1896. aasta kevadel. Triiv ei kulgenud siiski \xc3\xbcle p\xc3\xb5hjapooluse, nagu Nansen oli lootnud, vaid sellest l\xc3\xb5una poolt. Sellep\xc3\xa4rast \xc3\xbcritas Nansen koos Hjalmar Johanseniga j\xc3\xb5uda poolusele suuskadel ja koerte abiga. Poolusele nad ei j\xc3\xb5udnud, kuid k\xc3\xa4isid \xc3\xa4ra kaugemal p\xc3\xb5hjas kui \xc3\xbckski inimene enne neid, j\xc3\xb5udes p\xc3\xb5hjalaiusele 86\xc2\xb0 14'. Et tagasiteed triivivale laevale oli v\xc3\xb5imatu leida, liikusid nad l\xc3\xb5unasse Franz Josephi maa suunas. Seal olid nad sunnitud talvituma, toitudes j\xc3\xa4\xc3\xa4karudest ja morskadest. Tagasi Norrasse j\xc3\xb5udsid nad j\xc3\xa4rgmisel kevadel Briti ekspeditsiooni abiga. N\xc3\xa4dal p\xc3\xa4rast nende saabumist j\xc3\xb5udis Norrasse tagasi ka Fram. Norra rahvas v\xc3\xb5ttis Nanseni ja ta meeskonnakaaslased vastu ekstaatilise vaimustusega._NEWLINE_Aastatel 1887\xe2\x80\x931908 oli Nansen Oslo \xc3\xbclikooli zooloogiaprofessor ja aastatel 1908\xe2\x80\x931930 okeanograafiaprofessor.\n_START_SECTION_\nRiigimees ja humanist\n_START_PARAGRAPH_\nNansenil oli t\xc3\xa4htis roll ka Norra iseseisvumisel Rootsist 1905. aastal. Ta oli norra rahva seas nii populaarne, et talle pakuti isegi kuninga kohta._NEWLINE_1906\xe2\x80\x931908 oli ta Norra saadik Suurbritannias. Nansen oli esimene Norra esindaja 1920 asutatud Rahvasteliidus. Seal tegeles ta s\xc3\xb5javangide vahetamise k\xc3\xbcsimustega ja 1921. aasta Volgamaa n\xc3\xa4ljah\xc3\xa4da leevendamisega.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nFridtjof Nansen valiti 1897. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi v\xc3\xa4lisliikmeks._NEWLINE_Aastal 1922 sai ta Nobeli rahuauhinna."