b'\n_START_ARTICLE_\nOhtu m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nOhtu m\xc3\xb5is (saksa Ocht) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is Keila kihelkonnas Harjumaal. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval j\xc3\xa4\xc3\xa4b kunagine m\xc3\xb5is L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Harju valla territooriumile Harju maakonnas._NEWLINE_M\xc3\xb5isakeskus asus Ohtu k\xc3\xbclas.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nOhtu m\xc3\xb5is rajati 17. sajandi algul. Nime sai see Ohtu vabatalu j\xc3\xa4rgi (Ochter, 1534). Rootsi v\xc3\xb5imu ajal l\xc3\xa4\xc3\xa4nistati m\xc3\xb5is Nils J\xc3\xb6nsson Kr\xc3\xa4merile._NEWLINE_18. sajandi alguses kuulus m\xc3\xb5is R\xc3\xb6tgert Johann von Wrangellile, kelle k\xc3\xa4est l\xc3\xa4ks see 1720. aastatel Otto Wilhelm von Harpe valdusse. 1760. aastatel omandas m\xc3\xb5isa Christoph Heinrich von Kursell, kes lasi m\xc3\xb5isakompleksi esinduslikult v\xc3\xa4lja ehitada. 1793. aastal l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is Meyendorffidele._NEWLINE_Viimane v\xc3\xb5\xc3\xb5randamiseelne Ohtu m\xc3\xb5isnik oli Gottlieb von Meyendorff, kes lahkus oma perega Eestist 1918. aastal ja suri Dresdenis 1923. aastal.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isakompleks\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkstiilis kahekorruseline h\xc3\xa4rrastemaja valmis 1769. aastal. Hoone fassaadi ilmestavad liseenid ja keskosa kohal paikneb kolmnurkfrontoon. Barokse mulje j\xc3\xa4tavad hoone k\xc3\xb5rge kelpkatus ja v\xc3\xa4ikeste ruutudega aknad._NEWLINE_3. novembril 1920 kolis endise Ohtu m\xc3\xb5isa h\xc3\xa4rrastemajja kool, mis enne oli tegutsenud Kuusiku talus._NEWLINE_Saksa okupatsiooni ajal asus hoones l\xc3\xbchikest aega haigla._NEWLINE_Kool t\xc3\xb6\xc3\xb6tas endises m\xc3\xb5isahoones 1971. aastani (m\xc3\xb5ningatel andmetel ka 1973. aastani)._NEWLINE_1990. aastateks oli h\xc3\xa4rrastemaja \xc3\xbcsna lagunenud. Kuigi vahepeal sai m\xc3\xb5is uue katuse, oli see kahjuks vaskplekist, mist\xc3\xb5ttu langes metallivaraste saagiks. Seega j\xc3\xa4tkus vihmavee h\xc3\xa4vitav m\xc3\xb5ju._NEWLINE_2000. aastate esimesel poolel l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5isakompleks eraomandisse. Seej\xc3\xa4rel on peahoone v\xc3\xa4ljast ja osaliselt ka seest restaureeritud. Avalikkusele on m\xc3\xb5isakompleks avatud \xe2\x80\x93 seal korraldatakse nii kulinaarseid ettev\xc3\xb5tmisi kui ka kultuuri\xc3\xbcritusi._NEWLINE_2009. aasta suvel leidis m\xc3\xb5is ja m\xc3\xb5isapark kasutust omalaadse teatrietenduse toimumiskohana \xe2\x80\x93 m\xc3\xa4ngitud t\xc3\xbckk "Aiapidu" koosnes kahest osast, kus tegevus toimus korraga nii m\xc3\xb5isahoones kui ka aias. Publik sai korraga aga j\xc3\xa4lgida vaid poolt tegevusest, sest erinevalt n\xc3\xa4itlejatest oli publik paikne. Seega oli publikule ette n\xc3\xa4htud tulla etendust vaatama kahel \xc3\xb5htul, saades kummalgi korral j\xc3\xa4lgida poolt etendust.'