b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb5elaev\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5elaev (siseveelaev) on siseveekogudel (j\xc3\xb5ed, j\xc3\xa4rved) s\xc3\xb5iduks m\xc3\xb5eldud v\xc3\xb5i ehitatud laev. _NEWLINE_J\xc3\xb5elaevana ehitatud laev v\xc3\xb5ib vahel olla sobiv ka s\xc3\xb5iduks merel rannikuvetes.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5elaevadel on \xc3\xbcldjuhul suhteliselt v\xc3\xa4ike s\xc3\xbcvis madalas vees s\xc3\xb5iduks, piiratud k\xc3\xb5rgus (ka n\xc3\xa4iteks allalastav laevamast) sildade alt l\xc3\xa4bi mahtumiseks. V\xc3\xb5rrelduna avameres\xc3\xb5iduks m\xc3\xb5eldud laevadega on neil lisaks sageli ka n\xc3\xb5rgem kere, v\xc3\xa4iksema v\xc3\xb5imsusega j\xc3\xb5useade ning v\xc3\xa4iksem pardak\xc3\xb5rgus. Suurematel j\xc3\xa4rvedel (sealhulgas Peipsi j\xc3\xa4rvel) s\xc3\xb5idul tuleb siiski arvestada ka k\xc3\xb5rgema ja teravama lainetusega, mis sunnib m\xc3\xb5nikord kasutama merelaevalikumat konstruktsiooni (sealhulgas suurem parda k\xc3\xb5rgus, parem p\xc3\xbcstuvus). _NEWLINE_Osa laevu klassifitseeritakse ka kui j\xc3\xb5gi-meri t\xc3\xbc\xc3\xbcpi laevad._NEWLINE_Siseveekogudel kasutatavad v\xc3\xa4ikelaevad kuuluvad tavaliselt merek\xc3\xb5lblikkuselt D- v\xc3\xb5i C-kategooriasse.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clesanded\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5elaevad v\xc3\xb5ivad olla v\xc3\xa4ga erinevate \xc3\xbclesannete t\xc3\xa4itmiseks nagu ka merelaevad. N\xc3\xa4iteks reisilaevad, kruiisilaevad, kaubalaevad, h\xc3\xbcdrograafialaevad, puksiirid ja praamid, patrull-laevad ja isegi s\xc3\xb5jalaevad.'