b'\n_START_ARTICLE_\nJosvainiai\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nXIV sajandil ehitati Josvainiaisse kindlus. Aastal 1486 sai asulast alev. Aastal 1569 rajati sinna leedu suurv\xc3\xbcrstidele kuuluv Josvainiai m\xc3\xb5is. M\xc3\xb5isa juures oli ka kabel. Esimene kirik ehitati asulasse aastal 1604. Aastal 1699 sai Josvainiai Magdeburgi \xc3\xb5igused._NEWLINE_Alevi omanikeks on olnud Kwileckid ja Mi\xc5\x82aszewskid. Aastast 1628 kuulus Josvainiai Sapiehadele, seej\xc3\xa4rel olid omanikeks Massalskid. Aastal 1643 m\xc3\xbc\xc3\xbcdi Josvainiai Judyckitele. J\xc3\xa4rgmised omanikud olid Szczyttid, seej\xc3\xa4rel aga Vitebski kastellaan Szymon Syru\xc4\x87._NEWLINE_XVIII sajandil h\xc3\xa4vitasid rootsi v\xc3\xa4ed sealse lossi. Aastal 1792 sai Josvainiaist linn, \xc3\xbchtlasi kinnitati ka asula vapp. Aastal 1812 toimus Josvainiai juures lahing Napoleoni ja vene v\xc3\xa4gede vahel. Aastaks 1831 oli Josvainiai taas aleviks muudetud, toona osalesid sealsed elanikud aktiivselt \xc3\xbclest\xc3\xb5usus tsaariv\xc3\xb5imude vastu. XIX sajandi l\xc3\xb5puks oli kolmas osa alevi elanikest juudid, lisaks kirikule tegutses Josvainiais ka s\xc3\xbcnagoog. Tsaariajal kasutati alevi kohta vene keeles nimekujusid \xd0\xaf\xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9\xd0\xbd\xd0\xb8  ja \xd0\xaf\xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9\xd0\xbd\xd0\xb5._NEWLINE_Aastal 1903 valmis vana kiriku asemele uus. Aastal 1941 hukkasid saksa okupatsiooniv\xc3\xa4ed 280 kohalikku elanikku, kellest enamik olid juudid. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imud k\xc3\xbc\xc3\xbcditasid 28 Josvainiai elanikku. P\xc3\xa4rast Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu tegutsesid alevi \xc3\xbcmbruses Leedu metsavennad. N\xc3\xb5ukogude ajal oli Josvainiai kohaliku kolhoosi keskasulaks.'