b'\n_START_ARTICLE_\nAachen\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4hised ja s\xc3\xbcmbolid\n_START_PARAGRAPH_\nSihtnumbrid on 52062\xe2\x80\x9352080._NEWLINE_Suunakoodid on 0241, 02403, 02405, 02407 ja 024080241._NEWLINE_Autode linnatunnused on AC ja MON._NEWLINE_Ametlik vallakood on 05 3 13 000._NEWLINE_On olemas Aacheni vapp ja Aacheni lipp.\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nLinna nimi on Oche murdes Oche, prantsuse keeles Aix-la-Chapelle [eks-la-\xc5\xa1ap\'el], hollandi keeles Aken ([\'aaken] v\xc3\xb5i [\'aake]), hispaania keeles Aquisgr\xc3\xa1n [akisgr\'an] ja itaalia keeles Aquisgrana._NEWLINE_Tervisveeallikate koha algne ladinakeelne nimi oli Aquae Grani v\xc3\xb5i Aquis-Granum (Aquisgranum, Aquis Granum). See t\xc3\xa4hendab \'Granuse veed\' ehk \'Granuse allikad\'. Nime teine pool on n\xc3\xa4htavasti keldi vee- ja tervisejumala ladinap\xc3\xa4rane nimi. Nime "Granus" kannab \xc3\xbcks mineraalvee mark. S\xc3\xb5na esimene pool tuleb s\xc3\xb5nast aqua \'vesi\'. Saksakeelne nimi tuleb t\xc3\xbcvest \xc3\xa2h-, mis samuti t\xc3\xa4hendab vesi. Prantsuse keeles on s\xc3\xb5na aquas (mitmuse akusatiiv s\xc3\xb5nast aqua) v\xc3\xb5tnud vormi aix. Sama vorm esineb ka Aix-en-Provence\'i, Provence\'is asuva Vana-Rooma tervisvetekoha nimes. Kuurortlinnana tohiks Aachen kasutada ka nime "Bad Aachen", kuid ametlikult seda enamasti ei kasutata, kuna sel viisil on Aachen t\xc3\xa4hestikulistes nimekirjades eespool v\xc3\xb5i lausa esimene.\n_START_SECTION_\nAsend\n_START_PARAGRAPH_\nAachen asetseb kirde poole avatud orukatlas, kuhu kogunevad Wurmi lisaj\xc3\xb5ed ja voolavad Ruri j\xc3\xb5e poole. Linna territoorium asetseb seega Maasi j\xc3\xb5gikonnas, otse Reini kiltkivim\xc3\xa4estiku (Eifeli) p\xc3\xb5hjaservas, umbes 30\xc2\xa0km Hohes Vennist p\xc3\xb5hja pool.\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nLinna k\xc3\xb5rgeim punkt (410\xc2\xa0m \xc3\xbcle merepinna) paikneb linna \xc3\xa4\xc3\xa4rmises kaguosas. Madalaim punkt (125\xc2\xa0m) asub linna p\xc3\xb5hjaosas Hollandi piiri \xc3\xa4\xc3\xa4res. Linna keskmine k\xc3\xb5rgus on 191\xc2\xa0m \xc3\xbcle merepinna._NEWLINE_Aachenist l\xc3\xb5unas algab Eifeli m\xc3\xa4estik.\n_START_SECTION_\nHaldus\n_START_PARAGRAPH_\nAachen on kreisivaba linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa K\xc3\xb6lni ringkonnas, Aacheni linnaregiooni keskus.\n_START_SECTION_\nPoliitika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clemlinnapea on Marcel Philipp (Kristlik-Demokraatlik Liit). Valitsev partei on Kristlik-Demokraatlik Liit._NEWLINE_Seisuga 31. detsember 2002 moodustasid linna v\xc3\xb5lad 618 miljonit eurot.\n_START_SECTION_\nVanuseline struktuur\n_START_PARAGRAPH_\n0\xe2\x80\x9318 eluaastat: 16,1%_NEWLINE__NEWLINE_18\xe2\x80\x9365 eluaastat: 67,2%_NEWLINE__NEWLINE_\xc3\xbcle 65 eluaasta: 16,7%\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6tus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6tus 30. juuni 2003 seisuga oli 12,5% ja 30. aprilli 2012 seisuga 9,7%.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lismaalased\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lismaalaste osakaal oli 17,7%.\n_START_SECTION_\nKeel\n_START_PARAGRAPH_\nKohalik murre on Oche murre ehk Aacheni murre, mis kuulub ripuaari murder\xc3\xbchma.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nAachen asub s\xc3\xb6ekaevanduspiirkonnas. 19. sajandi l\xc3\xb5puks arendati Aachen t\xc3\xb6\xc3\xb6stuskeskuseks ja raudtees\xc3\xb5lmeks l\xc3\xa4hedalasuvate m\xc3\xa4gede s\xc3\xb6evarude kasutuselev\xc3\xb5tuga. Valmistati rauda raudteele, n\xc3\xb6\xc3\xb6pn\xc3\xb5elu, n\xc3\xb5elu, n\xc3\xb6\xc3\xb6pe, tubakatooteid ning villast, siidist ja nahast tooteid._NEWLINE_Aachen on olnud juhtival kohal kalevi, n\xc3\xb5elte ja vihmavarjude tootmises.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6stus\n_START_PARAGRAPH_\nAachen on suur t\xc3\xb6\xc3\xb6stuskeskus. Seal toodetakse rauda, terast, tekstiilitooteid, klaasi, masinaid, r\xc3\xb6\xc3\xb6bass\xc3\xb5idukeid, n\xc3\xb5elu, n\xc3\xb6\xc3\xb6pn\xc3\xb5elu ja maiustusi. Tehnika\xc3\xbclikooli RWTH Aachen \xc3\xbcmber on tekkinud arvuteid, tarkvara ning muud k\xc3\xb5rgtehnoloogiat tootvad ettev\xc3\xb5tted.\n_START_SECTION_\nLiiklus\n_START_PARAGRAPH_\nAachen on suur raudtees\xc3\xb5lm, mis teenindab ka \xc3\xbclikiirete rongide v\xc3\xb5rku Thalys. Kiirrong Thalys s\xc3\xb5idab K\xc3\xb6lnist l\xc3\xa4bi Aacheni, Li\xc3\xa8ge\'i ja Br\xc3\xbcsseli Pariisi. Peale peavaksali on veel vaksalid Aachen-West ja Aachen Rothe Erde._NEWLINE_Umbes 30\xc2\xa0km kaugusel kesklinnast Hollandi territooriumil on lennujaam Maastricht Aachen Airport, mida teenindab muuhulgas lennukompanii KLM._NEWLINE_Aachen on maantees\xc3\xb5lm, kus ristuvad maanteed A4, A44 ja A544. A4 viib K\xc3\xb6lni ja Hollandisse, A44 D\xc3\xbcsseldorfi ja Belgiasse. A544 \xc3\xbchendab A4 ja A544 ristumiskohta Europaplatziga Aacheni idaosas._NEWLINE_1974 l\xc3\xb5petati liiklus viimasel Aacheni trammiliinil. Linnasisene \xc3\xbchistransport piirdub sellest ajast bussidega. Viimastel aastatel on k\xc3\xbcll p\xc3\xbc\xc3\xbctud taastada trammi- ja linnaraudteeliiklust, kuid projekt on seni takerdunud kulukuse taha ja 1999. aastast saadik on ta seiskunud.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nAachenis on suur tehnika\xc3\xbclikool (RWTH Aacheni \xc3\x9clikool), mis paistab silma eriti mehaanika ja inseneriteaduste alal. Selle \xc3\xbclikooli osa on Klinikum Aachen, mis on suurim \xc3\xbchekorpuseline haigla Euroopas.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRoomlased ehitasid kuumade v\xc3\xa4\xc3\xa4vliallikate \xc3\xbcmber luksuslikud saunad, kuhu nad allikad kanalite kaudu juhtisid. See kanalites\xc3\xbcsteem on praegugi kasutusel._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Rooma aega oli see koht kuni 8. sajandini unaruses. 8. sajandil on kohta mainitud Aquis villa nime all. Aastal 768 k\xc3\xbclastas Aachenit, Frangi riigi kuningas Karl Suur, kes v\xc3\xb5ib-olla s\xc3\xbcndiski seal. Koht meeldis talle ning kaksk\xc3\xbcmmend aastat hiljem hakkas ta sinna paleed ehitama. Selle palee suurejoonelisest kabelist sai hiljem Aacheni toomkirik (toomkirikut hakati ehitama 796). Karl Suur veetis seal kuumaveeallikate t\xc3\xb5ttu suurema osa talvedest 800\xe2\x80\x93814. Aastal 814 surigi ta seal. Ta maeti kabelisse, kus tema haud on t\xc3\xa4naseni s\xc3\xa4ilinud. Aachenist sai Karl Suure ajal Euroopa kultuuri keskus ning Alpidest p\xc3\xb5hja pool asuvate maade pealinn. Karl vabastas linna elanikud s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusest, maksudest ja isegi vangistusest._NEWLINE_Aastal 936 krooniti toomkirikus kuningaks Otto I. J\xc3\xa4rgneval 600 aastal krooniti seal k\xc3\xb5ik Saksa-Rooma riigi kuningad, viimasena Ferdinand I 1531._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Karl Suure surma purustasid normannid osaliselt toomkiriku. Otto III taastas selle 983. P\xc3\xa4rimuse j\xc3\xa4rgi olevat Otto III avanud Karl Suure haua ning n\xc3\xa4inud, et Karl istub sirgelt hiigelsuurel marmortoolil, valge r\xc3\xbc\xc3\xbc seljas, skepter k\xc3\xa4es ja kroon peas. Hirmununa lasknud Otto haua uuesti sulgeda. Haud j\xc3\xa4i puutumatuks, kuni Friedrich I Barbarossa 169 aastat hiljem uuesti avas. Neid kasutati j\xc3\xa4rgmise 32 Saksa-Rooma riigi keisri kroonimisel._NEWLINE_Keskajal oli Aachen \xc3\xbcks Saksa-Rooma riigi suuremaid linnu. Ta j\xc3\xa4i vabalinnaks (vaba riigilinn Aachen) Saksa-Rooma riigi koosseisus. 14. sajandil oli Aachen t\xc3\xa4htis Hansa Liidu liige ning kontrollis Maasi ja Reini j\xc3\xb5e vahelist ala. Kui 1495 Wormsis riigireformiga moodustati riigiringkonnad, siis Aachen l\xc3\xa4ks Alam-Rein-Vestfaali ringkonna koosseisu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Kolmek\xc3\xbcmneaastast s\xc3\xb5da minetas Aachen \xc3\xbcleeuroopalise t\xc3\xa4htsuse._NEWLINE_Aachenis peeti kolm Euroopa suurriikide kongressi. Aastal 1668 toimunud kongress l\xc3\xb5petas Prantsusmaa ja Hispaania vahelise Devolutsioonis\xc3\xb5ja. Teine Aacheni kongress m\xc3\xa4\xc3\xa4ras 1748 Austria p\xc3\xa4riluss\xc3\xb5ja rahutingimused. Kolmas Aacheni kongress 1818 pidi tooma korda Napoleoni s\xc3\xb5dade j\xc3\xa4rgsesse segadusse._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja alguses alustas Saksamaa Aachenist \xc3\xbcllatusr\xc3\xbcnnakut Belgiale._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal sai linn r\xc3\xa4ngalt kannatada. 1940 oli see \xc3\xbcks kohtadest, kust Saksamaa alustas Belgia ja Hollandi vallutamist. Liitlasv\xc3\xa4ed vallutasid selle 2. oktoobril v\xc3\xb5i 20. oktoobril 1944 esimesena suurtest Saksamaa linnadest. Adolf Hitler ei lubanud linna kaitsvatel s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gedel linna loovutada. Sellep\xc3\xa4rast oli linn enne vallutamist USA suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e tugeva tule all._NEWLINE_Aacheni toomkirikust olid reliikviad evakueeritud. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu oli toomkirik \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest hoonetest, mis p\xc3\xbcsti oli.\n_START_SECTION_\nRatsasport\n_START_PARAGRAPH_\nAachenis peetakse igal aastal Saksamaa suurimat ratsutamisv\xc3\xb5istlust CHIO (Concours Hippique International Officiel). Seal korraldati ka 2006. aasta \xc3\xbclemaailmsed ratsutamism\xc3\xa4ngud.\n_START_SECTION_\nJalgpall\n_START_PARAGRAPH_\nMeeskond Alemannia Aachen m\xc3\xa4ngib Saksamaa teises liigas.'