b'\n_START_ARTICLE_\nMajanduslik ebav\xc3\xb5rdsus\n_START_SECTION_\nEbav\xc3\xb5rdsuse m\xc3\xb5jurid\n_START_PARAGRAPH_\nEt s\xc3\xa4ilitada motivatsiooni majandusarenguks, ei saa eesm\xc3\xa4rk olla ebav\xc3\xb5rdsuse puudumine, vaid selle v\xc3\xa4hendamine \xc3\xbchiskonnas aktsepteeritud tasemeni. Arvukates uurimustes ja teadusartiklites on esile toodud hulk tegureid, mis m\xc3\xb5jutavad sissetulekute ebav\xc3\xb5rdsust suuremal v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral. _NEWLINE_Kirjanduses on enim k\xc3\xa4sitletud riigi rikkuse ja majandusliku ebav\xc3\xb5rdsuse seost. Sealjuures ei ole \xc3\xbchtset seisukohta, kas seos on positiivne v\xc3\xb5i negatiivne, sest uurimused on andnud eriilmelisi tulemusi. Arvatavasti on riigi kasvava rikkuse ja tulutaseme m\xc3\xb5ju ebav\xc3\xb5rdsusele enamasti seotud muutustega majanduse struktuuris.  _NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u liikumisega p\xc3\xb5llumajandusest t\xc3\xb6\xc3\xb6stusse on seotud Kuznetsi h\xc3\xbcpotees. See p\xc3\xb5hineb oletusel, et majanduskasvu ehk SKP suurenemise korral ebav\xc3\xb5rdsus esmalt suureneb, kui t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u liikumine p\xc3\xb5llumajandussektorist t\xc3\xb6\xc3\xb6stussektorisse algab, ning seej\xc3\xa4rel uuesti v\xc3\xa4heneb, kui sektoritevaheline liikumine hakkab l\xc3\xb5pule j\xc3\xb5udma. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on suur osa t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5udu liikunud v\xc3\xb5i liikumas t\xc3\xb6\xc3\xb6stussektorist teenindussektorisse. Oleks \xc3\xb5ige oletada, et see muutus majanduse struktuuris on tekitanud omakorda p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud U-kujulise seose ebav\xc3\xb5rdsuse ja riigi rikkuse vahel. Seep\xc3\xa4rast on m\xc3\xb5ttekas kaasata ebav\xc3\xb5rdsuse m\xc3\xb5jurite anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi ka majanduse struktuuri iseloomustavad n\xc3\xa4itajad. _NEWLINE_K\xc3\xa4sitletud on ka t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse m\xc3\xb5ju ebav\xc3\xb5rdsusele. V\xc3\xb5iks arvata, et t\xc3\xb6\xc3\xb6tute sissetulekud on t\xc3\xb6\xc3\xb6tavate elanike omadest v\xc3\xa4iksemad ja seet\xc3\xb5ttu on suurema t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse korral ka ebav\xc3\xb5rdsus suurem. Tegelikult on empiirilised uurimused andnud nii t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse positiivset kui ka negatiivset m\xc3\xb5ju kinnitavaid tulemusi, samuti on t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus osutunud sageli \xc3\xbcldse ebaoluliseks ebav\xc3\xb5rdsuse m\xc3\xb5juriks. _NEWLINE_\xc3\x9cks m\xc3\xb5jur on ka valitsussektori osat\xc3\xa4htsus majanduses. Enamasti oletatakse, et suurema avaliku sektori osakaaluga kaasneb v\xc3\xa4iksem ebav\xc3\xb5rdsus nii \xc3\xbcmberjaotava m\xc3\xb5ju kui ka selle p\xc3\xa4rast, et avalikus sektoris on palgad enamasti \xc3\xbchtlasemad kui erasektoris. _NEWLINE_Ebav\xc3\xb5rdsust m\xc3\xb5jutab ka hulk demograafilisi tegureid. Rahvastiku vanuselise koostise seos ebav\xc3\xb5rdsusega ei ole veel esile kerkinud. Linnastumise puhul n\xc3\xa4itavad uurimused, et ebav\xc3\xb5rdsus on tavaliselt linnades suurem kui maapiirkondades, seega peaks suurema linnarahvastiku osakaaluga kaasnema suurem ebav\xc3\xb5rdsus. _NEWLINE_Rahvastiku haridustase ja selle varieeruvus on \xc3\xbcks enim anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitud ebav\xc3\xb5rdsust m\xc3\xb5jutavatest teguritest. Kuigi sageli v\xc3\xa4idetakse, et hariduse \xc3\xbcldine levik v\xc3\xa4hendab ebav\xc3\xb5rdsust, on siiski oluline anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida haridustasemete, alg-, kesk- ja k\xc3\xb5rghariduse osakaalu. Haridustaseme t\xc3\xb5stmisega on inimestel v\xc3\xb5imalik sissetulekut suurendada, kuid ebav\xc3\xb5rdsuse tase ei muutu olukorras, kus k\xc3\xb5igi haridustase suureneb samal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral. V\xc3\xb5ib oletada, et suurema ebav\xc3\xb5rdsusega hariduses kaasneb suurem majanduslik ebav\xc3\xb5rdsus. On leitud, et nii alghariduse kui ka k\xc3\xb5rghariduse suure osakaaluga t\xc3\xa4isealiste elanike haridustaseme jaotusega kaasneb suurem ebav\xc3\xb5rdsus. G\xc3\xbcmnaasiumiharidusega elanike osakaalu suurenemine aga suurendab keskmiste oskustega t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate hulka \xe2\x80\x93 nende sissetulek on arvatavasti samuti keskmine. _NEWLINE_Peale kirjeldatud m\xc3\xb5jurite on kirjanduses k\xc3\xa4sitletud veel inflatsiooni, finantssektori arengut, v\xc3\xa4lissektoriga seotut, ajaloolisi ja kultuurilisi tegureid. Nimetatud tegurite m\xc3\xb5ju ebav\xc3\xb5rdsusele v\xc3\xb5ib anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida tavalise regressioonanal\xc3\xbc\xc3\xbcsi abil, kuid sellisel juhul ei v\xc3\xb5eta arvesse asjaolu, et tegurid m\xc3\xb5jutavad ka \xc3\xbcksteist ning seega v\xc3\xb5ib \xc3\xbche teguri m\xc3\xb5ju ebav\xc3\xb5rdsusele avalduda ka kaude ehk teiste tegurite kaudu. Regressioonanal\xc3\xbc\xc3\xbcsi tulemus v\xc3\xb5ib, kuid ei pruugi n\xc3\xa4idata selle teguri otsest m\xc3\xb5ju ebav\xc3\xb5rdsusele. Nii avaldab majanduse struktuur ilmselt m\xc3\xb5ju ka linnastumise tasemele ja \xc3\xbcldisele rikkusele. Linnades on \xc3\xbcldiselt v\xc3\xa4hem vanureid ja s\xc3\xbcndimus on seal v\xc3\xa4iksem, linnarahvastiku osakaal v\xc3\xb5ib olla seotud ka avaliku sektori osakaaluga, kuiv\xc3\xb5rd enamik riigiasutusi asub siiski linnades. Kuna avaliku sektori palgad on tavaliselt madalamad, siis m\xc3\xb5jutab see ka v\xc3\xa4ljaminekuid. Suurem avaliku sektori osakaal v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4hendada ka rohkem kindlaid t\xc3\xb6\xc3\xb6kohti ja v\xc3\xa4hem t\xc3\xb6\xc3\xb6puudust.\n_START_SECTION_\nTeooria kaheksast rikkast\n_START_PARAGRAPH_\n2017. aasta jaanuaris l\xc3\xb5i laineid heategevusorganisatsiooni Oxfam teadaanne, mille kohaselt on kaheksal maailma k\xc3\xb5ige rikkamal inimesel sama palju vara kui poolel maailma elanikkonnast (3,6 miljardit inimest). Mittetulundus\xc3\xbching p\xc3\xb5hjendas seisukohti sellega, et korporatsioonidel ja miljard\xc3\xa4ridel on v\xc3\xb5im poliitikute \xc3\xbcle, nad hiilivad k\xc3\xb5rvale maksude maksmisest ja suruvad pahatahtlikult lihtinimeste palkasid alla. Skeptikutest anal\xc3\xbc\xc3\xbctikud on kahtluse alla seadnud nii Oxfami j\xc3\xa4reldused kui ka arvude paikapidavuse. Inimeste vara hindamine netosummana muudab suurte v\xc3\xb5lgadega\xc2\xa0t\xc3\xb6\xc3\xb6inimese vaesemaks kui keskmise pension\xc3\xa4ri, kellel ei ole laenukohustusi. Lisaks ei v\xc3\xb5eta Oxfami raportis arvesse raha reaalset ostuj\xc3\xb5udu maailma eri nurkades. Raportil ja reaktsioonil sellele on m\xc3\xa4rgiline t\xc3\xa4hendus \xe2\x80\x93 murranguline aeg poliitikas on ebav\xc3\xb5rdsuse taas rambivalgusse t\xc3\xb5stnud.\n_START_SECTION_\nEbav\xc3\xb5rdsuse tajumine\n_START_PARAGRAPH_\nVaesust m\xc3\xb5\xc3\xb5tvate indikaatorite poolest on maailm varasemast paremas situatsioonis. Maailmapanga andmetel on absoluutses vaesuses elavate inimeste osakaal kogurahvastikus kahanenud viimase 25 aasta jooksul 35%-lt 10%-le, v\xc3\xa4henenud on ka toidu- ja joogiveepuudus ning laste suremus._NEWLINE_Varanduslikku ebav\xc3\xb5rdsust ei muuda probleemiks aga ebav\xc3\xb5rdsuse fakt ise, vaid see, kas ja kuidas ebav\xc3\xb5rdsust tunnetatakse. Enda tajumine teistest vaesemana tekitab k\xc3\xb5rvalej\xc3\xa4etuse tunnet, viha ja pettumust. Empiirilised uurimused on varem kinnitanud ameeriklaste valmisolekut leppida suurema ebav\xc3\xb5rdsusega, kuid turbulentsed muutused USA sisepoliitikas on seadnud ideaali Ameerika unelmast kahtluse alla. Euroopas, kus rikkus on jaotunud palju v\xc3\xb5rdsemalt, tajuvad inimesed \xc3\xbchiskonda j\xc3\xa4llegi ebav\xc3\xb5rdsemana \xe2\x80\x93 see v\xc3\xa4ljendub suuremat rikkuse \xc3\xbcmberjaotamist taotlevas poliitikas._NEWLINE_Sissetulekute jagunemise tajumist ja tegelikku olukorda on v\xc3\xb5rreldud ka Eestis. 2014. aastal avaldas Judith Niehues uurimuse, kus k\xc3\xa4sitles ebav\xc3\xb5rdsuse tajumist, tuginedes Euroopa sotsiaaluuringu andmetele. Kui kujutada inimeste jaotumist erinevate sissetulekuvahemike p\xc3\xb5hjal, moodustub Eesti inimestest sibulataoline kujutis \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4ga suure sissetuleku teenijaid on v\xc3\xa4he, enamik on koondunud keskmise \xc3\xbcmber ja m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra v\xc3\xa4iksem osa teenib madalat tulu. Eesti inimeste tajutav hinnang sissetulekute jaotusele on aga midagi tagurpidi T-t\xc3\xa4he sarnast \xe2\x80\x93 palju on vaesuses elavaid indiviide ja v\xc3\xa4he on neid, kes teenivad suuri summasid. Hoolimata sellest, et eestlased tajuvad ebav\xc3\xb5rdsust ulatuslikult, ei ole see Eesti poliitikat v\xc3\xa4ga palju m\xc3\xb5jutanud. Samas on rahulolematus hoomatav \xe2\x80\x93 rahvas ootab karismaatilise parandaja (poliitiku) ilmumist.\n_START_SECTION_\nEbav\xc3\xb5rdsuse uurimine t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva majandusteaduses\n_START_PARAGRAPH_\nVaranduslikku ebav\xc3\xb5rdsust ja vaesust on majandusteadusliku uurimisteemana pikalt kasutatud, kuid viimastel aastatel on see taas luubi alla sattunud, mida t\xc3\xb5endab ka see, et 2015. aasta majandusteaduse Nobeli auhinna p\xc3\xa4lvis majanduslikule ebav\xc3\xb5rdsusele keskendunud uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 autor Angus Deaton._NEWLINE_Avalikkuses on Deatonist suurema kuulsuse saavutanud Thomas Piketty, kelle uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6d res\xc3\xbcmeeriv teos "Kapital 21. sajandil" t\xc3\xb5usis t\xc3\xb5elise menuteose staatusse. Piketty annab raamatus p\xc3\xb5hjaliku \xc3\xbclevaate varade ja sissetulekute jaotusest eri \xc3\xbchiskondades sajandite v\xc3\xa4ltel ning selgitab, kuidas p\xc3\xa4rast 20. sajandi vapustusi (maailmas\xc3\xb5jad ja tohutu inflatsioon) varade jaotust m\xc3\xa4rgatavalt v\xc3\xb5rdsustati. Ta k\xc3\xa4sitleb ka asjaolu, et majanduslik ebav\xc3\xb5rdsus on taas t\xc3\xb5usuteel. Prantslasest majandusteadlase \xc3\xbcks peamisi j\xc3\xa4reldusi on, et vananev \xc3\xbchiskond ja aeglasem majanduskasv suurendavad kapitalilt teenitavaid tulusid \xe2\x80\x93 seel\xc3\xa4bi vajab s\xc3\xbcvenev ebav\xc3\xb5rdsus ohjamist maksus\xc3\xbcsteemide kaudu. Samas ei saa t\xc3\xa4ieliku t\xc3\xb5ena v\xc3\xb5tta Piketty v\xc3\xa4idet, et majanduskasv j\xc3\xa4\xc3\xa4b pika aja jooksul alla kapitalilt teenitavale intressim\xc3\xa4\xc3\xa4rale, sest teos ilmus 2013. aastal ehk pea aasta enne seda, kui Euroopa Keskpank hoiustele negatiivse intressim\xc3\xa4\xc3\xa4ra kehtestas. Suurem osa tema uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6st tehti ajal, mil raha teenis kontodel kopsakat intressi._NEWLINE_Praegu levib arusaam, et raha odavnemise taga ei ole keskpankade tegevus, vaid hoopis loomuliku intressim\xc3\xa4\xc3\xa4ra langemine. Vananevad \xc3\xbchiskonnad peavad tuleviku tarbeks koguma aina suuremaid summasid, ent raha pakkumine on suur, n\xc3\xb5udlus kesine ja s\xc3\xa4\xc3\xa4studelt teenitud intressim\xc3\xa4\xc3\xa4r on seet\xc3\xb5ttu madal._NEWLINE_Piketty uurimus n\xc3\xa4itab, et palgatulust tulenev ebav\xc3\xb5rdsus on kasvanud \xe2\x80\x93 \xc3\xbcha suurem osa kogu palgafondist liigub k\xc3\xbcmnendiku k\xc3\xb5rgema palgaga inimeste k\xc3\xa4tte, veel kiiremini suureneb 1% enim teenivate inimeste sissetulek. Sellist trendi selgitab osaliselt tehnoloogia meeletult kiire areng. Ka Eestis v\xc3\xb5ib hea programmeerija teenida k\xc3\xbcmme korda rohkem kui lasteaiakasvataja. Kuldse 1% sissetulek on kasvanud eesk\xc3\xa4tt just USA b\xc3\xb6rsifirmade n-\xc3\xb6 superjuhtide kultuuri tagaj\xc3\xa4rjena \xe2\x80\x93 selliste juhtide andeid v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustatakse enamasti tuhandeid kordi rohkem kui tavat\xc3\xb6\xc3\xb6taja panust. Diskussioon, kas ja kuiv\xc3\xb5rd tuleb neid v\xc3\xb5ite \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\xbchiskonnaga jagada, ei ole veel kuigi kaugele j\xc3\xb5udnud.\n_START_SECTION_\nMajanduslik ebav\xc3\xb5rdsus Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEesti majandus on 2017. aastal heas seisus: palgad ja eksport kasvavad ning pensionifondidel l\xc3\xa4heb h\xc3\xa4sti, ent seejuures tuleb t\xc3\xb5deda, et ka \xc3\xbchiskonnas valitsev majanduslik ebav\xc3\xb5rdsus on suurem. Riigis on inimesi, kes ei saa praeguses majanduslikus keskkonnas hakkama._NEWLINE_Eestis s\xc3\xbcvenes varanduslik ebav\xc3\xb5rdsus iseseisvuse esimesel k\xc3\xbcmnendil. Samas kriisile eelnenud kiire majanduskasvu perioodi jooksul kasvas \xc3\xbchiskonna vaeseimate sissetulek kiiremini kui rikkaimate oma. Kahe p\xc3\xb5hilise ebav\xc3\xb5rdsuse n\xc3\xa4itaja, esimese ja viimase kvintiili kordaja ning Gini koefitsiendi j\xc3\xa4rgi muutus Eesti sel perioodil v\xc3\xb5rdsemaks \xc3\xbchiskonnaks. _NEWLINE_Majanduskriisi saabudes t\xc3\xb5steti Eestis k\xc3\xa4ibemaksu, mitte tulumaksu \xc3\xbclemist m\xc3\xa4\xc3\xa4ra (nii tegid ka teised Euroopa riigid). Suurem osa v\xc3\xa4iksema sissetulekuga inimeste eelarvest l\xc3\xa4heb k\xc3\xa4ibemaksu tasumiseks, suurema sissetulekuga indiviididel sellele nii palju ei l\xc3\xa4he. K\xc3\xa4ibemaksu tasuvad ka pension\xc3\xa4rid, \xc3\xb5pilased ja \xc3\xbcli\xc3\xb5pilased, t\xc3\xb6\xc3\xb6tud ning need, kelle palk on alla tulumaksuvaba miinimumi \xe2\x80\x93 varem mainitud inimr\xc3\xbchmad tulumaksu ei tasu. Selle asemel et t\xc3\xb5sta rikkamate maksukoormust, otsustas valitsus kriisi ajal k\xc3\xa4ibemaksu t\xc3\xb5stes suurendada hoopis vaesemate inimeste maksukoormust. Eriti teravalt oli selline poliitika vastuolus teiste Euroopa riikide praktikaga, kus sisetarbimise ergutamiseks k\xc3\xa4ibemaksu just alandati ning soodustati \xc3\xbchiskonna vaeseima osa tarbimist. Sotsiaalmaksule \xc3\xbclempiiri seadmisega tahetakse v\xc3\xa4ltida olukorda, kus palka kasumina v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5ttes ei pea sotsiaalmaksu maksma, ent sama eesm\xc3\xa4rk on siiski v\xc3\xb5imalik saavutada, kui nihutada suurte palkade maksukoorem t\xc3\xb6\xc3\xb6andjalt t\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjale sotsiaalmaksum\xc3\xa4\xc3\xa4ra langetamise ja astmelise tulumaksu rakendamise kaudu._NEWLINE_Majanduslik ebav\xc3\xb5rdsus v\xc3\xa4ljendub ka mujal, n\xc3\xa4iteks tervishoius ja hariduses (2017. aastal on olukord paranenud ning tasuta haridust saab suurem hulk \xc3\xb5pilasi, varem see nii ei olnud). Need, kes p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad \xc3\xb5ppekohtadele, mis on riigieelarvest tasutud, otsustatakse peamiselt keskkooli l\xc3\xb5pueksami tulemuste j\xc3\xa4rgi. Eksamitel saavutavad \xc3\xbcldiselt parimaid tulemusi linnakoolid, kes saavad oma \xc3\xb5pilasi valida. Esiteks loob see p\xc3\xb5hjendamata eelise linnalastele, kellel on lihtsam neis heades koolides k\xc3\xa4ia. Teiseks tekitab see olukorra, kus rikkamate vanemate lastel on suurem t\xc3\xb5en\xc3\xa4osus p\xc3\xa4\xc3\xa4seda tasuta kohale. Ehkki need koolid meelitavad \xc3\xb5ppima vanuseklassi parimaid, on enamik \xc3\xb5pilasi neis koolides lihtsalt p\xc3\xa4rit peredest, kus v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustatakse haridust. \xc3\x9cldiselt on sellised pered ka keskmisest k\xc3\xb5rgema sissetulekuga. Selle tagaj\xc3\xa4rjel premeeritakse rikkamate vanemate lapsi tasuta haridusega, samas kui vaesematest peredest lapsed peavad hariduse eest maksma.'