b"\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5is\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rgessaare 9-adramaaline v\xc3\xa4ikem\xc3\xb5is rajati 16. sajandil Liivimaa s\xc3\xb5ja ajal Rootsi poolele \xc3\xbcle l\xc3\xa4inud Vene bojaar Perwoy Putilovi poolt._NEWLINE_K\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5isa alasid laiendati K\xc3\xb5rgessaare k\xc3\xbcla arvelt 17. sajandi algul, kui v\xc3\xa4ljapaistvate teenete eest Rootsi riigile sai 1624. aastal Jakob de la Gardie valdusse kaks kolmandikku Hiiumaa saarest. 1624. aastal rajati K\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5is koos K\xc3\xb5rgessaare sadamaga, mille kaudu peeti korrap\xc3\xa4rast laeva\xc3\xbchendust Stockholmiga. Algul kuulus m\xc3\xb5is De la Gardie'dele, 1691. aastal m\xc3\xb5is redutseeriti Rootsi kroonile tagasi ning m\xc3\xb5is oli riigim\xc3\xb5is ka Vene ajal kuni 1755. aastani. K\xc3\xb5rgessaare riigim\xc3\xb5isa viimaseks rentnikuks oli Zoege von Manteuffel._NEWLINE_1755. aastal anti m\xc3\xb5isavaldus p\xc3\xa4risomandiga tagasi krahvinna Stenbockile kui De la Gardie p\xc3\xa4rijale, Ebba Margaretha Stenbocki surma j\xc3\xa4rel 1775. aastal sai m\xc3\xb5isa omanikuks tema poeg Karl Magnus Stenbock, kes 1781. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs m\xc3\xb5isa 55 000 h\xc3\xb5berubla eest parun Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile. Parun von Ungern-Sternbergi Siberisse pagendamise j\xc3\xa4rel 1804. aastal l\xc3\xa4ks K\xc3\xb5rgessaare tema nooremale pojale Heinrich Georg Eduard von Ungern-Sternbergile._NEWLINE_1858. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcdi m\xc3\xb5is Elistverest p\xc3\xa4rit krahv Reinhold Andreas von Stackelbergile, kes andis selle koos p\xc3\xa4raldisega oma v\xc3\xa4imehele Hiiu-Suurem\xc3\xb5isa m\xc3\xb5isa omanikule Ewald Alexander Andreas von Ungern-Sternbergile, millega Ungern-Sternbergide maad Hiiumaal taas m\xc3\xb5neks ajaks \xc3\xbchte koondati. K\xc3\xb5rgessaare l\xc3\xa4ks \xc3\xbcle tema pojale krahv Ewald Adam Gustav Paul Konstantin von Ungern-Sternbergile (L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Ungru m\xc3\xb5isa Ungru lossi ehitajale). 1907. aastal l\xc3\xa4ks K\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5is Jevgenia Apollovna Bodarevskile. 1909. aastal sai m\xc3\xb5isa valdajaks pank, 1912. aastal ostis osa m\xc3\xb5isast aktsiaselts La Viscosa ja eraldatud maa-alale ehitati suur kunstsiidivabrik. Eesti Vabariigi ajal t\xc3\xbckeldati maad talupoegadele.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isahooned\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isa puidust \xc3\xbchekorruseline baroksiilis peahoone p\xc3\xbcstitati m\xc3\xb5isa arvatavasti 18. sajandi l\xc3\xb5pul. M\xc3\xb5isa peahoone on h\xc3\xa4vinud, kasutuseta j\xc3\xa4\xc3\xa4nud hoone varises 1950.\xe2\x80\x931960. aastatel ning selle varemed likvideeriti l\xc3\xb5plikult 1972. aastal._NEWLINE_M\xc3\xb5isa puust valitsejamaja on olnud kasutusel nii lasteaia kui ka algkoolina, kohaliku seltsimajana ning viimasel ajal asuvad seal K\xc3\xb5rgessaare Keskraamatukogu, Lauka P\xc3\xa4evakeskuse ruumid ja K\xc3\xb5rgessaare Vaba Aja Keskuse kultuuri- ja noorsoot\xc3\xb6\xc3\xb6taja ruumid.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa majandushooned\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4htsamad m\xc3\xb5isa k\xc3\xb5rvalhooned, teiste seas ait, tall-t\xc3\xb5llakuur ja valitsejamaja, paiknesid peahoone esise auringi \xc3\xa4\xc3\xa4rtes. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud k\xc3\xb5rvalhooned asetsesid l\xc3\xa4heduses ning peahoonest kagu pool. Peahoone taga (loode pool peahoonet) oli suur 1,6 hektari suurune K\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5isa park, selle taga omakorda aga asus hollandi stiilis m\xc3\xb5isa tuulik, mis on h\xc3\xa4vinud.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5isa viinak\xc3\xb6\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\n1880. aastal p\xc3\xbcstitati suurejooneline historitsistlik K\xc3\xb5rgessaare m\xc3\xb5isa viinak\xc3\xb6\xc3\xb6k, mis asus m\xc3\xb5isas\xc3\xbcdamest 250 meetri jagu kirdes. Viinavabriku ees on v\xc3\xa4ike tiik jahutusvee tarbeks. K\xc3\xb5ige paremini on m\xc3\xb5isas\xc3\xbcdamest s\xc3\xa4ilinud viinavabrik, mis on s\xc3\xa4ilitanud oma ajaloolise v\xc3\xa4liskuju. M\xc3\xb5isa viinak\xc3\xb6\xc3\xb6gi ees on vana tiik, mille kaldal asub 1989. aastal avatud ja Riho Kulla kavandatud m\xc3\xa4lestuskivi 1941. aastal p\xc3\xb5hja lastud tulelaevale Hiiumadal._NEWLINE_1911. aastal hakati m\xc3\xb5isast paarsada meetrit kagusuunal ehitama aktsiaselts La Viscosa kunstsiidivabrikut, mis aga 1914. aastal alanud Esimese maailmas\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu ei hakanudki t\xc3\xb6\xc3\xb6le. Aktsiaseltsi asukoht oli Peterburi, osanikeks peamiselt juutidest vabrikandid Belgiast, Inglismaalt ja Prantsusmaalt, kohapealseks direktoriks \xc3\xbcks osanikke Cogan-Bernstein. Vabrikut\xc3\xb6\xc3\xb6listele ehitatud t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasulast kujunes K\xc3\xb5rgessaare alevik, rahvap\xc3\xa4raselt Viskoosa._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks on alles m\xc3\xb5ned k\xc3\xb5rvalhooned. Muu hulgas on s\xc3\xa4ilinud 1880. aastal ehitatud viinak\xc3\xb6\xc3\xb6k, ait, valitsejamaja ja kaks lubjap\xc3\xb5letusahju, millest kolm esimest on muinsuskaitse all."