b'\n_START_ARTICLE_\nCyrillus Kreek\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nCyrillus Kreegi lapsep\xc3\xb5lv m\xc3\xb6\xc3\xb6dus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal. Ta oli oma vanemate Gustav ja Maria Kreegi \xc3\xbcheksas laps. Koos kooli\xc3\xb5petajast isaga laulsid lapsed mitmeh\xc3\xa4\xc3\xa4lselt nii koolides, kus isa \xc3\xb5petamas k\xc3\xa4is, kui kodus. 1896 sai isa \xc3\xb5petajakoha Vormsile, kus pere elas l\xc3\xbchemat aega. Seal salviti terve pere \xc3\xb5igeusku. Karl Ustavist sai venep\xc3\xa4rane Kirill. Siit ka tema hilisem kunstnikunimi Cyrillus._NEWLINE_Ema kolis lastega Haapsallu, et v\xc3\xb5imaldada neile paremat kooliharidust. Kreegi koolitee algas Haapsalus Nikolai kiriku kihelkonnakoolis. Pillim\xc3\xa4nguga tutvus poiss harmooniumil, klaveril, orelil. Tal lubati harjutada kohaliku karskusseltsi klaveril ning Jaani ja Lossikiriku orelitel. Ta huvitus puhkpillim\xc3\xa4ngust, m\xc3\xa4ngis kooli pasunakooris ja linna tulet\xc3\xb5rjeorkestris. Cyrillus harjutas hoolsalt isa muretsetud trombooni, v\xc3\xb5ttis klaveritunde ning laulis kohalike seltside koorides._NEWLINE_Peterburi konservatooriumi trombooniklassis alustas 1908, j\xc3\xa4tkas 1912\xe2\x80\x931916 kompositsiooni ja teooria alal. \xc3\x95pingute k\xc3\xa4igus tutvus Kreek Peeter S\xc3\xbcdaga, kellest sai tema l\xc3\xa4him s\xc3\xb5ber. Neid l\xc3\xa4hendasid loomingulised huvid, huumorimeel, \xc3\xbchised musitseerimised, teineteise m\xc3\xb5istmine ja abistamine. L\xc3\xa4bik\xc3\xa4imine S\xc3\xbcdaga kestis \xc3\xb5pingukaaslase varajase surmani._NEWLINE_Peterburis suurenes ka huvi eesti rahvamuusika vastu. Kreek oli aktiivne rahvaviiside koguja ja uurija. Alates 1911. aasta suvest osales ta Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi korraldatud ja Oskar Kallase juhitud rahvalaulude kogumisretkedel. 1914 kirjutas ta \xc3\xbcles esimesed vaimulikud rahvaviisid, samal aastal hakkas ta esimese eestlasena salvestama rahvaviise fonograafiga. Kreek j\xc3\xb5udis koguda umbes 1800 viisi, koos koopiatega teistelt kogujatelt ja \xc3\xb5pilastelt on kogus ligi 6000 viisi, sealhulgas umbes 500 eestlaste ja eestirootslaste vaimulikku rahvaviisi. Kogutud materjali korrastas ja uuris Kreek v\xc3\xa4ga p\xc3\xb5hjalikult, olulist osa sellest kasutas ta oma loomingu allikana. Praegu s\xc3\xa4ilitatakse Kreegi rahvaviisikogu Teatri- ja Muusikamuuseumis Tallinnas._NEWLINE_Muusikalises tegevuses on oluline koht pedagoogit\xc3\xb6\xc3\xb6l. Alates 1917. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kreek Eestis muusika\xc3\xb5petajana, esmalt Rakvere \xc3\x95petajate Seminaris, seej\xc3\xa4rel \xc3\xbche \xc3\xb5ppeaasta (1920/21) Tartu K\xc3\xb5rgemas Muusikakoolis ning aastail 1921\xe2\x80\x931932 L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa \xc3\x95petajate Seminaris Haapsalus. Lisaks andis ta muusikatunde ja juhatas orkestreid ka teistes Haapsalu koolides, tegutses koori- ja orkestrijuhina ning juhatas maakondlikke laulup\xc3\xa4evi ja laulupidusid. Tema muusika k\xc3\xb5las nii raadios kui kontserdisaalides.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nCyrillus Kreek on loomingu \xc3\xbcldarvult ilmselt \xc3\xbcks k\xc3\xb5ige viljakamaid eesti heliloojaid. T\xc3\xa4htsal kohal Cyrillus Kreegi loomingus on vaimulikud rahvalaulud. Suurem osa loomingust p\xc3\xb5hineb eesti rahvaviiside teemade pol\xc3\xbcfoonilistel t\xc3\xb6\xc3\xb6tlustel. Tema koorilaulud kujunesid sageli pikkadeks, keerukateks 4\xe2\x80\x938-h\xc3\xa4\xc3\xa4lseteks oman\xc3\xa4olisteks teosteks. Lisaks koorimuusikale on Kreegi loomingus ka orkestris\xc3\xbcite ja ansamblimuusikat. Eriti hindas ta puhkpilliansambleid. Oma stiilini j\xc3\xb5udis Cyrillus Kreek varakult ja selles pole hiljem suuri muutusi. Tema helikeeles peegeldub helilooja rahulik, tasakaalukas iseloom. Muusika on klassikaliselt range ja v\xc3\xa4ljapeetud. Kasutas j\xc3\xa4rjekindlalt pol\xc3\xbcfoonilisi arendusv\xc3\xb5tteid ostinatot, kaanonit, imitatsiooni. Sageli k\xc3\xb5rvutatakse Kreegi loomingut Mart Saare omaga. M\xc3\xb5lemad heliloojad on esimesed, kes sel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral tuginesid oma muusikas regiv\xc3\xa4rsilisele rahvaviisile.'