b'\n_START_ARTICLE_\nEitus\n_START_PARAGRAPH_\nLoogikas nimetatakse propositsiooni eituseks ehk negatsiooniks selle propositsiooniga kontradiktoorset propositsiooni. _NEWLINE_Teineteisega kontradiktoorsed propositsioonid on teineteise eitused._NEWLINE_Eituseks nimetatakse loogikas ka loogikatehet, mis seab propositsioonile vastavusse selle propositsiooni eituse, ja unaarset tehet, mis seab t\xc3\xb5ev\xc3\xa4\xc3\xa4rtusele t\xc3\xb5ene vastavusse t\xc3\xb5ev\xc3\xa4\xc3\xa4rtus v\xc3\xa4\xc3\xa4r ja t\xc3\xb5ev\xc3\xa4\xc3\xa4rtusele v\xc3\xa4\xc3\xa4r t\xc3\xb5ev\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse t\xc3\xb5ene.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcntaktiline eitus eesti keeles\n_START_PARAGRAPH_\nLoogilise eituse v\xc3\xa4ljendamiseks eesti keeles on olemas standardsed vahendid, mille kasutamise tulemust nimetame s\xc3\xbcntaktiliseks eituseks. Nimelt nimetame \xc3\xbcht v\xc3\xa4itlauset teise eituseks, kui ta on saadud teisest nii, et teise lause \xc3\xb6eldises on asendatud jaatav k\xc3\xb5ne eitava k\xc3\xb5nega v\xc3\xb5i eitav k\xc3\xb5ne jaatava k\xc3\xb5nega, ja kui ta v\xc3\xa4ljendab propositsiooni, mis on kontradiktoorne propositsiooniga, mida v\xc3\xa4ljendab teine lause. N\xc3\xa4iteks lause "Maa ei ole kerakujuline" on lause "Maa on kerakujuline" eitus ja lause "Maa on kerakujuline" on lause "Maa ei ole kerakujuline" eitus. See definitsioon eeldab, et propositsioon, mida kumbki v\xc3\xa4itlause v\xc3\xa4ljendab, on \xc3\xbcheselt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud._NEWLINE_Kui \xc3\xbcks lause on teise eitus, siis ka teine lause on esimese eitus._NEWLINE_Teineteisega kontradiktoorseid propositsioone saab v\xc3\xa4ljendada ka lausete abil, mis ei ole teineteise eitused, n\xc3\xa4iteks "Margus on \xc3\xbcle kahe meetri pikk" ja "Margus on kahe meetri pikkune v\xc3\xb5i alla kahe meetri pikk"._NEWLINE_Jaatava ja eitava k\xc3\xb5ne \xc3\xa4ravahetamine v\xc3\xa4itlause \xc3\xb6eldises ei pruugi anda eitust. N\xc3\xa4iteks laused "M\xc3\xb5ned inimesed on naised" ja "M\xc3\xb5ned inimesed ei ole naised" ei ole teineteise eitused._NEWLINE_Jaatava ja eitava k\xc3\xb5ne \xc3\xa4ravahetamine v\xc3\xa4itlauses v\xc3\xa4ljaspool (pealause) \xc3\xb6eldist ei pruugi ammugi anda eitust. V\xc3\xb5tame n\xc3\xa4iteks "Jaana teab, et ta saab lapse s\xc3\xbcnni korral linnalt raha" ja "Jaana teab, et ta ei saa lapse s\xc3\xbcnni korral linnalt raha"._NEWLINE_M\xc3\xb5juala j\xc3\xa4rgi liigitatakse eitust lauseeituseks ja moodustajaeituseks.'