b'\n_START_ARTICLE_\nTuumarelv\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene tuumarelva plahvatus toimus 16. juulil 1945 Ameerika \xc3\x9chendriikide osariigis New Mexicos. V\xc3\xa4hem kui kolme n\xc3\xa4dala p\xc3\xa4rast 6. augustil 1945 plahvatas tuumapomm Hiroshima kohal. Plahvatuse tagaj\xc3\xa4rjel suri v\xc3\xb5i sai t\xc3\xb5iselt haavata 130\xc2\xa0000 inimest. Kolm p\xc3\xa4eva hiljem plahvatas tuumapomm Nagasakis, kus hukkus 74\xc2\xa0000 inimest ja 75\xc2\xa0000 sai t\xc3\xb5siseid vigastusi. Seej\xc3\xa4rel alistus Jaapan 14. augustil 1945, mis t\xc3\xa4hendas Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu. _NEWLINE_1. novembril 1952 katsetas USA enda esimest vesinikupommi. Vesinikupommi plahvatus oli 500 korda v\xc3\xb5imsam, kui Nagasaki kohal l\xc3\xb5hatud pomm. 1. m\xc3\xa4rtsil 1954 l\xc3\xb5hati 17 megatonnine vesinikupomm Vaikses ookeanis._NEWLINE_J\xc3\xa4rgnevatel aastatel tegid Ameerika \xc3\x9chendriigid, N\xc3\xb5ukogude Liit ja Suurbritannia mitmeid tuumarelvakatsetusi. 1954. aastal soovis India peaminister Jawaharlal Nehru India tuumarelvade katsetuse l\xc3\xb5ppemist. See oli esimene suurem \xc3\xbcleskutse keelata tuumarelvade katsetamine.  _NEWLINE_Prantsusmaa tegi esimese tuumarelvakatsetuse 1960. aastal ning Hiina katsetas tuumarelva 1964. aastal.  N\xc3\xb5ukogude Liit l\xc3\xb5hkas ajaloo k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsama vesinikupommi Tsaar-Pomm 30. oktoobril 1961, mille h\xc3\xa4vitusj\xc3\xb5ud oli 58 megatonni._NEWLINE_Ameerika \xc3\x9chendriigid, N\xc3\xb5ukogude Liit ja veel 60 riiki kirjutasid 1. juulil 1968 alla tuumarelvade leviku t\xc3\xb5kestamise lepingule, mille abil prooviti edendada tuumarelvastuse desarmeerimist. Lepingu kohaselt ei tohtinud tuumarelvi omavad riigid anda edasi neid relvi riikidele, kellel puudusid tuumarelvad ning riigid kellel ei olnud tuumarelvi, ei tohtinud neid valmistada. K\xc3\xbcll aga oli lubatud kasutada tuumaenergiat rahumeelsetel eesm\xc3\xa4rkidel. Leping hakkas kehtima 1970. aastal ning lepingu kehtivusperiood oli l\xc3\xb5pmatu. _NEWLINE_1974. aastal tegi India oma esimese tuumarelvakatsetuse, kuid v\xc3\xa4idetavalt oli see "rahulik" test. Edasi tegi India katsetusi veel 1979. aastal, kus l\xc3\xb5hati tuumapomm India ookeani kohal. India esimene tuumarelvakatsetus andis Pakistanile p\xc3\xb5hjuse tuumarelva valmistamiseks. Pakistani tuumarelvaprogrammi algatas Zulfiqar Ali Bhutto 1972. aastal. Esimesed tuumarelvakatsetused tegi Pakistan 1998. aastal.  _NEWLINE_Iisrael ei ole avalikult tuumarelvakatsetusi teinud ning ei tunnista ega eita tuumarelvade omamist, kuid \xc3\xbcldiselt usutakse, et Iisraelil on tuumarelvad._NEWLINE_Iraanil pole teadaolevat tuumapommi, kuid 2003. aastal j\xc3\xb5udis Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur j\xc3\xa4reldusele, et Iraan on salaja tegelenud tuumarelva ehitamise jaoks vajaliku aine tootmisega._NEWLINE_Valgevene, Kasahstan ja Ukraina said endale tuumarelvad p\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu lagunemist, kuid hiljem tagastasid relvad Venemaale ning liitusid Tuumarelvade leviku t\xc3\xb5kestamise lepinguga. L\xc3\xb5una-Aafrika valmistas salaja tuumarelvi, kuid hiljem need demonteeriti. Iraagil oli tuumarelvaprogramm, kuid oli sunnitud selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 l\xc3\xb5petama \xc3\x9cRO poolt. Saddam Husseini v\xc3\xb5imult eemaldamine t\xc3\xa4hendas kindlat l\xc3\xb5ppu Iraagi tuumarelvaprogrammile. Liib\xc3\xbca loobus vabatahtlikult oma tuumarelva valmistamisest 2003. aasta detsembris. Argentina, Brasiilia, L\xc3\xb5una-Korea ja Taiwan on samuti enda tuumarelvaprogrammide t\xc3\xb6\xc3\xb6 l\xc3\xb5petanud._NEWLINE_Ameerika \xc3\x9chendriigid ning P\xc3\xb5hja-Korea delegatsioonid kohtusid Genfis 1994. aasta s\xc3\xbcgisel, et lahendada tuumaprobleeme Korea poolsaarel. Kardeti, et P\xc3\xb5hja-Korea tuumajaamad on tegelikult varjatud tuumarelvad. Lepingu j\xc3\xa4rgi pidi P\xc3\xb5hja-Korea l\xc3\xb5petama tuumajaamade ehitamise ning USA pidi toetama P\xc3\xb5hja-Koreat k\xc3\xbctusega. P\xc3\xb5hja-Korea teatas 9. oktoobril 2006, et nad tegid edukalt tuumarelvakatsetuse. Hiljem tegi P\xc3\xb5hja-Korea veel kaks katsetust: 2009. ja 2013. aastal. _NEWLINE_\xc3\x9chinenud Rahvaste Organisatsioon n\xc3\xb5udis 1995. aastal kohest keeldu tuumakatsetustele ja soovis tuumarelvastuse desarmeerimist. Tuumarelvade leviku t\xc3\xb5kestamise lepinguga on kokku liitunud 190 riigi, kaasaarvatud viis tuumariiki.'