b'\n_START_ARTICLE_\nFookus (geomeetria)\n_START_PARAGRAPH_\nFookus koonusel\xc3\xb5igete (vt artikli "Koonus" alajaotustest) puhul on teatav kindel punkt koonust l\xc3\xb5ikaval tasandil. See paikneb koonusel\xc3\xb5ike joone s\xc3\xbcmmeetriateljel nii, et joone iga punkt on v\xc3\xb5rdsel (v\xc3\xb5i v\xc3\xb5rdelisel) kaugusel fookusest ja juhtsirgest. Kaugust fookusest nimetatakse ka fokaalkauguseks. Iga koonusel\xc3\xb5ikejoone punkti kaugus fookusest ja sama punkti kaugus juhtsirgeni on kindel suhtarv. Seda suhet nimetatakse ekstsentrilisuseks.\n_START_SECTION_\nParabooli fookus\n_START_PARAGRAPH_\nParabooli puhul on joone iga punkti fokaalkaugus t\xc3\xa4pselt sama, kui selle punkti kaugus juhtsirgest. See t\xc3\xa4hendab, et parabooli ekstsentrilisus on 1.\n_START_SECTION_\nEllipsi fookused\n_START_PARAGRAPH_\nEllipsil on 2 fookust ning ellipsi ekstsentrilisus on arvude 0 ja 1 vahel (v\xc3\xa4iksem kui 1). Kui lugeda ka ringjoon ellipsi erijuhuks, siis ellipsi ekstsentrilisus saab olla ka 0. Kuna ringjoone juhtsirge on l\xc3\xb5pmatus kauguses ringjoonest ja paraboolil sama kaugel kui fokaalkaugus, on ellipsi puhul juhtsirge kaugus ellipsi joonest kusagil l\xc3\xb5pmatuse ja parabooli juhtsirge kauguse vahepealses kauguses. Ringjoon ellipsi erijuhuna t\xc3\xa4hendab, et ringjoone "fookused" on \xc3\xbches ja samas punktis ehk ringjoone "fookus" on sama, mis ringjoone keskpunkt (ringjoone ekstsentrilisus on 0 ja juhtsirge asub ringjoone suhtes l\xc3\xb5pmatus kauguses). Kuna ringjoonel on l\xc3\xb5pmatult palju s\xc3\xbcmmeetriatelgi, saab ringjoonel olla ka l\xc3\xb5pmatult palju juhtsirgeid, mis k\xc3\xb5ik paiknevad ringjoone tasandil erinevate nurkade all l\xc3\xb5pmatus kauguses.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xbcperbooli fookused\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xbcperbooli fookused paiknevad nii, et joone iga punkti kaugus fookusest jagatud kaugusega juhtsirgest on suurem kui 1._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks fookuse kohta v\xc3\xb5ib tuua taevakehade liikumise keskse punkti (vt Kepleri esimene seadus).'