b"\n_START_ARTICLE_\nTigrinja keel\n_START_SECTION_\nKeele k\xc3\xb5nelejad\n_START_PARAGRAPH_\nTigrinja keelt k\xc3\xb5nelevad Etioopias 4,2 miljonit ja Eritreas 2,5 miljonit inimest. Tigrinja k\xc3\xb5nelejate jaoks on \xc3\xbcldine nimetus. Etioopias, Tigrai p\xc3\xa4rismaalasi kutsutakse tigrinja keeles tigr\xc4\x81w\xc4\x81y\xcb\x87ks (meessoost), tigr\xc4\x81weyt\xc4\xab\xcb\x87ks (naissoost), tigr\xc4\x81w\xc5\x8dt\xcb\x87ks  v\xc3\xb5i  tegaru\xcb\x87ks (mitmuses). Eritreas on tigrinja k\xc3\xb5nelejad ametlikult tuntud kui Bih\xc3\xa9r-Tigrigna, mis t\xc3\xa4hendab ``tigrinja keele k\xc3\xb5nelejate rahvus`` . _NEWLINE_Tigrinja on suuruselt kolmas keel, mida r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse k\xc3\xb5ige rohkem Etioopias ja Eritreas. Seda r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse ka immigrantide seas n\xc3\xa4iteks Sudaanis, Saudi Araabias, Iisraelis, Saksamaal, Itaalias, Rootsis, Suurbritannias, Kanadas ja Ameerika \xc3\x9chendriikides. Tigrinja murded erinevad foneetiliselt, leksikaalselt ja grammatiliselt. \xc3\x9ckski murre ei ole keelenormiks v\xc3\xb5etud.\n_START_SECTION_\nVokaalid\n_START_PARAGRAPH_\nTigrinja keeles on seitse t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4likut: i, \xc9\xa8, u, e, \xca\x8c, o, ja a. Neid eristatakse neljaks eri tunnusteks: k\xc3\xb5rge, madal, tagumine ja \xc3\xbcmar.\n_START_SECTION_\nKonsonandid\n_START_PARAGRAPH_\nTigrinja keele konsonandid: /p/, /b/, /p'/, /m/, /f/, /v/, /w/, /t/, /d/, /t'/, /ts'/, /n/, /s/, /z/, /r/, /l/, /\xca\xa7/, /\xca\xa4/, /\xca\xa7'/, /\xc9\xb2/, /\xca\x83/, /\xca\x92/, /j/, /k/, /kw/, /g/, /gw/, /k'/, /kw'/, /x/, /xw/, /\xca\x81/, /\xca\x81w/, /\xc4\xa7/, /\xca\x95/, /\xca\x94/, /h/. Tigrinja keele suruh\xc3\xa4\xc3\xa4likud: /p'/, /t'/, /ts'/, /\xca\xa7'/, /k'/, ja /kw'/. Need h\xc3\xa4\xc3\xa4likud on k\xc3\xb5ris  ahenenud. Nad suurenevad k\xc3\xb5ri t\xc3\xb5stmisel. See surub \xc3\xb5hu kokku suuava taga. Kui see on vabastatud, k\xc3\xb5lab terav ja kr\xc3\xb5bisev h\xc3\xa4\xc3\xa4l._NEWLINE_On teatud arv dorsaale: h\xc3\xa4\xc3\xa4letu velaarne h\xc3\xb5\xc3\xb5rdh\xc3\xa4\xc3\xa4lik /x/, h\xc3\xa4\xc3\xa4letu ja labiaalne velaarne h\xc3\xb5\xc3\xb5rdh\xc3\xa4\xc3\xa4lik /xw/, h\xc3\xa4\xc3\xa4letu ja uvulaarne h\xc3\xb5\xc3\xb5rdh\xc3\xa4\xc3\xa4lik /\xca\x81/ ning h\xc3\xa4\xc3\xa4letu, labiaalne ja uvulaarne h\xc3\xb5\xc3\xb5rdh\xc3\xa4\xc3\xa4lik /\xca\x81w/. Uvulaarid moodustavad h\xc3\xa4\xc3\xa4liku kurgunibuga ja keeleselja tagaosaga samal ajal, kui velaar moodustab pehmesuulaeh\xc3\xa4\xc3\xa4likut._NEWLINE_Tigrinja keeles /p/-t\xc3\xa4ht esineb ainult laens\xc3\xb5nades. Seda kasutatakse enamasti ainult itaalia keele laens\xc3\xb5nades (pane, polizia, posta jne). /P/-t\xc3\xa4he puudus on seotud \xc3\xbcleminekuga /p/-t\xc3\xa4helt /f/-t\xc3\xa4hele.\n_START_SECTION_\nSilbistruktuur\n_START_PARAGRAPH_\nTigrinja silbistruktuur on v\xc3\xa4ga range. Tigrinja silp v\xc3\xb5ib koosneda kas konsonant-vokaal  v\xc3\xb5i konsonant-vokaal-konsonant j\xc3\xa4rjestusest.\n_START_SECTION_\nAllofoonid\n_START_PARAGRAPH_\nVelaarsed konsonandid /k/ja /k\xca\xbc/ h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse erinevalt: kui nad esinevad kohe peale t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4likut v\xc3\xb5i nad ei ole topelt koos. Sellisel juhul /k/-d h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse kui velaarset frikatiivi. /K\xca\xbc/ h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse kui frikatiivi v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nedel juhtudel kui afrikaati.\n_START_SECTION_\nKirjaviis\n_START_PARAGRAPH_\nTigrinja keelt kirjutatakse Geezi kirjas. Geezi kiri on t\xc3\xa4hestikuline silpkiri ehk abugida, milles iga s\xc3\xbcmbol t\xc3\xa4histab konsonandist ja sellele diakriitikuga lisatud dvokaalist koosnevat silpi. Kirja loetakse vasakult paremale."