b'\n_START_ARTICLE_\nVeliuona\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArheoloogiliste andmete p\xc3\xb5hjal oli Veliuona asustatud juba kiviajal. Esimest korda on asulat kirjalikult mainitud aastal 1291 Peter von Dusburgi kroonikas, seal kandis asula Junigeda nime._NEWLINE_XIII\xe2\x80\x93XIV sajandil oli Veliuona t\xc3\xa4htsaks t\xc3\xb5kkeks ristis\xc3\xb5dijate teel. Aastal 1337 \xc3\xb5nnestus Saksa ordul Veliona vallutada ja nad rajasid sealsele linnam\xc3\xa4ele Bayerburgi kindluse. Aastaks 1344 olid ordur\xc3\xbc\xc3\xbctlid sunnitud Veliuonast taanduma ja allavoolu uue Bayerburgi ehitama._NEWLINE_Tol perioodil juhtis leedulaste v\xc3\xb5itlust ordu vastu Gediminas, kes olevat seal vana haava t\xc3\xb5ttu surnud ja \xc3\xbchele Veliuona linnam\xc3\xa4gedest maetud. V\xc3\xb5itlus ristis\xc3\xb5dijatega j\xc3\xa4tkus p\xc3\xa4rast Gediminase surma. Aastal 1412 ehitas Veliuonase teisele linnam\xc3\xa4ele (endise Bayerburgi asemele) kindluse suurv\xc3\xbcrst Vytautas._NEWLINE_Aastal 1421 nimetati Veliuonat aleviks, \xc3\xbchtlasi lasi Vytatutas sinna kiriku ehitada. Aastal 1443 sai Veliuona Magdeburgi \xc3\xb5igused. Aastal 1549 andis Zygmunt II August alevi Barbara Radziwi\xc5\x82\xc5\x82\xc3\xb3wnale._NEWLINE_18. sajandil kuulus Veliuona v\xc3\xbcrst J\xc3\xb3zef Poniatowskile, 19. sajandil Zalewski suguv\xc3\xb5sale. Viimaseks omanikuks oli P. Wakselis. N\xc3\xb5ukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskuseks.'