b'\n_START_ARTICLE_\nJade abajas\n_START_SECTION_\nMere sissetung\n_START_PARAGRAPH_\nPindalaga umbes 180 km\xc2\xb2 loodi Jade 13. kuni 16. sajandil suuresti tormilainete poolt. 14. sajandi algusest oli sel \xc3\xbchendus itta Weseri estuaariga. M\xc3\xb5nda aega oli j\xc3\xb5e ja abaja vahel kolm p\xc3\xbcsivat \xc3\xbchendusharu ja \xc3\xbcks voolus\xc3\xa4ng, mis moodustasid estuaari delta. Esimene nendest \xc3\xbchendustest suleti tammidega 1450. aastal ja viimane 1515. aastal. Kuid m\xc3\xb6\xc3\xb6dus umbes sajand, enne kui enamus nende \xc3\xbchenduste poolt \xc3\xbcleujutatud aladest saadi tagasi karjamaadeks ja haritavaks maaks._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nes tungib Jade s\xc3\xbcgavale Friisi poolsaarde. 16. sajandi algusest ehitati arvukalt tamme tormilainete vastu ja haritava maa saamiseks. Peamine tamm, Ellenser Damm, ehitati aastatel 1596 kuni 1615 Oldenburgi krahvkonna poolt enne kokkuleppe edukat l\xc3\xb5petamist vastuvaidleva Ida-Friisi krahvkonnaga.\n_START_SECTION_\nFriisi kogukonna lagunemine\n_START_PARAGRAPH_\nJade abaja ja selle harude laiendamine killustas vabade friiside territooriumid: R\xc3\xbcstringen Bant loodes, millest enamus on laintesse kadunud, Bovenjadingen ("Jade kohal") madalate Friesische Wehde moreenk\xc3\xbcngastega edelas, Butjadingen ("V\xc3\xa4ljaspool Jadet") kirdes, mis oli peaaegu kaks sajandit saar, ja Stadland, millest sai 1384. aastal kitsas saar piki Weseri vasakut kallast. \xc3\x9cleujutuste h\xc3\xa4vitust\xc3\xb6\xc3\xb6 ja maa kaotus n\xc3\xb5rgestasid Friisi kogukonda. 1400. aasta paiku p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Vabalinn Bremen valitseda Standlandi ja Butjadingenit. 16. sajandi alguses vallutasid k\xc3\xb5ik maad \xc3\xbcmber Jade abaja Oldenburgi krahvid.\n_START_SECTION_\nOrganiseeritud tammide ehitamine\n_START_PARAGRAPH_\nKoos Stadlandi saare vallutamisega katkestati Weseri delta suurim haru Lockfleth 1515. aastal tammiga Ovelg\xc3\xb6nnes. J\xc3\xa4rgnenud aastatel katkestati veevool rohkemates kohtades. K\xc3\xb5ige olulisemad projektid enne 1650. aastat olid aastatel 1596 kuni 1615 Ellenser Damm \xc3\xbcle Schwarzes Bracki lahest l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ja 1643. aastal Uus Hobeni tamm idas. Sellest tammist l\xc3\xb5unas muutus rannik samblarabaks. Raba m\xc3\xb5jutasid suured \xc3\xbcleujutused ja rappa ehitatud tammid osutusid v\xc3\xa4ga n\xc3\xb5rkadeks.\n_START_SECTION_\nSadam\n_START_PARAGRAPH_\nLoodete vool teeb Jade abaja kaelast s\xc3\xbcgavaima loodusliku kanali Saksamaa P\xc3\xb5hjamere rannikul. 1853. aastal ostis Preisi kuningriik Oldenburgilt osa lahe l\xc3\xa4\xc3\xa4nekaldast, et kasutada sadamat Preisimaa merev\xc3\xa4ebaasina, mis sai hiljem nimeks Wilhelmshaven. Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal baseerus Saksa avamarelaevastik (Hochseeflotte), Saksa keiserliku merev\xc3\xa4e (Kaiserliche Marine) peamine lahingulaevastik, Wilhelmshavenis Jade abajas. P\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da sai Wilhelmshavenist peamine Saksa sadam bensiini impordiks.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nJade abaja kaldaalad moodustavad osa Saksa padumere rahvusparkidest.'