b'\n_START_ARTICLE_\nElektron\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nElektroni elektrilaeng on \xe2\x80\x931 e, mis on \xe2\x80\x931,6 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 kulonit. Tegelikult ongi elementaarlaeng defineeritud just elektroni laengu j\xc3\xa4rgi. Elektroni seisumass on 0,51 MeV/c\xc2\xb2, mis on ligikaudu 9,11 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb3\xc2\xb9 kg. N\xc3\xa4iteks prooton on elektronist 1836 korda massiivsem osake._NEWLINE_Elektron on stabiilne osake elueaga v\xc3\xa4hemalt 10 \xc3\x97 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb6 aastat. Tema stabiilsuse tagab elektrilaengu j\xc3\xa4\xc3\xa4vus. Puudub elektronist v\xc3\xa4iksema seisumassiga osake, mille elektrilaeng oleks \xe2\x80\x931.\n_START_SECTION_\nVabad elektronid\n_START_PARAGRAPH_\nKui elektronid liiguvad vabalt vaakumis, metallis v\xc3\xb5i mujal meediumis, siis nimetatakse neid vabadeks elektronideks. Vabu elektrone on v\xc3\xb5imalik koondada elektronkiireks. Kui vabad elektronid liiguvad, siis kannavad nad endaga elektrilaengut ning seda n\xc3\xa4htust nimetatakse elektrivooluks. Kuigi elektronide nihkekiirus metallis on suurusj\xc3\xa4rgus millimeetreid sekundis, siis tegelikult liigub \xc3\xbcksik elektron metalli sees umbes 75% valguse kiirusega._NEWLINE_M\xc3\xb5ningates \xc3\xbclijuhtides moodustavad vabad elektronid omavahel Cooperi paare, mis v\xc3\xb5imaldab neil k\xc3\xa4ituda bosonitena ja kondenseeruda samasse kvantolekusse. Negatiivselt laetud elektronide liitumine Cooperi paarideks toimub foononite (mitte segamini ajada footoniga) abil. Kuna Cooperi paare moodustav j\xc3\xb5ud on v\xc3\xa4ga n\xc3\xb5rk, siis absoluutsest nullist oluliselt k\xc3\xb5rgemate temperatuuride puhul l\xc3\xb5hub soojusenergia praktiliselt k\xc3\xb5ik Cooperi paarid ja \xc3\xbclijuhtivus kaob.\n_START_SECTION_\nElektronid aatomis\n_START_PARAGRAPH_\nKui elektronid \xc3\xbchinevad nukleonidega seotud olekusse, siis moodustavad nad aatomi. Aatomis \xc3\xbcmbritsevad elektronid tuuma (mis koosneb prootonitest ja neutronidest), moodustades aatomi elektronkatte. Elektronid ei tiirle \xc3\xbcmber aatomi tuuma nii nagu tiirlevad planeedid \xc3\xbcmber p\xc3\xa4ikese. Elektronkate on  pigem kindlate suurustega energiaga elektronide "pilv", mis koosneb elektronorbitaalidest. Orbitaali tiheduse m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra elektroni leidmise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osus antud ruumipunktis (arvutatav Schr\xc3\xb6dingeri v\xc3\xb5rrandi abil)._NEWLINE_Kuna elektronid on fermionid, siis kehtib neile Pauli keeluprintsiip. Selle kohaselt ei saa kaks elektroni olla samas kvantolekus. Seda v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5ista ka nii, et samas ruumipunktis (ruumiosas, milles elektronide lainefunktsioonid kattuvad) ei saa kaks elektroni olla samal energeetilisel tasemel. T\xc3\xa4nu sellele moodustavad elektronid paare. Neis paarides olevad elektronid on vastupidise spinniga._NEWLINE_T\xc3\xa4nu Pauli printsiibile jaguneb elektronkate elektronkihtideks, mis omakorda jagunevad alamelektronkihtideks ja orbitaalideks. Elektroni paiknemise elektronkattes m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra komplekt kvantarve (peakvantarv (n), mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra elektronkihi, asimuudi kvantarv (l), mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra alamelektronkihi elektronkihi sees ja magnetiline kvantarv (m\xe2\x82\x97), mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra orbitaali alamelektronkihi sees). Igal orbitaalil v\xc3\xb5ib olla kuni kaks elektroni, mille spinnid on vastasm\xc3\xa4rgilised (vastassuunalised)._NEWLINE_Aatomi valentselektronkiht m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra aatomi keemilised omadused.'