b'\n_START_ARTICLE_\nElmar Elisto\n_START_PARAGRAPH_\nElmar Elisto (26. oktoober 1901 Einmani vald, J\xc3\xa4rvamaa \xe2\x80\x93 12. jaanuar 1987 Tallinn) oli eesti keelemees ja toimetaja. Elisto arvas, et keelekorraldajad alahindasid seda j\xc3\xb5udu, mis peitub rahva keeles, ja \xc3\xbclehindasid enda \xc3\xb5igusi keele muutmisel. _NEWLINE_Ta pidas v\xc3\xa4ga oluliseks v\xc3\xb5\xc3\xb5rnimede eestip\xc3\xa4raseks muutmist, eriti k\xc3\xa4is see pere-, koha-, taimesortide ja loomanimede kohta. Samuti osales ta eesti nimede vene keelde transkribeerimisel. Elmar Elisto oli hinnatud keeletoimetaja.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nElmar Elisto s\xc3\xbcndis Priidik Willem Trinkmanni (1873\xe2\x80\x931927) ja tema abikaasa Julie Wilhelmine Trinkmanni (1881\xe2\x80\x931976, s\xc3\xbcnd. Treyer) esimese lapsena. Tal olid kaksik\xc3\xb5ed Salme Trinkmann (1907\xe2\x80\x931922) ja Linda Trinkmann (1907\xe2\x80\x93?). Elmari isa t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Aaveres kooli\xc3\xb5petajana. Elmar Elisto oli abielus Hilda Elistoga (?\xe2\x80\x931989, s\xc3\xbcnd. Sild), neil oli \xc3\xbcks laps. Elmar Elisto on maetud Tallinna P\xc3\xa4rnam\xc3\xa4e kalmistule.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nElmar Elisto alustas oma kooliteed L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Virumaal Vao algkoolis. Edasi \xc3\xb5ppis ta V\xc3\xa4ike-Maarja kihelkonnakoolis ja Tallinna Nikolai G\xc3\xbcmnaasiumis. Peale seda tegi ta paariaastase pausi ning siis j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid Rakvere Poeglaste Reaalg\xc3\xbcmnaasiumis, mille l\xc3\xb5petas 1924. Aastail 1924\xe2\x80\x931931 \xc3\xb5ppis Elisto Tartu \xc3\x9clikoolis eesti filoloogiat. Akadeemiliselt kuulus ta \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi Raimla (phil, 1925 II) ridadesse.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nElmar Elisto karj\xc3\xa4\xc3\xa4r sai alguse \xc3\xbclikooli\xc3\xb5pingute ajal. 1927\xe2\x80\x931940 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Elisto Akadeemilise Emakeele Seltsi juhatuse sekret\xc3\xa4rina. Seal v\xc3\xb5ttis ta aktiivselt osa keelek\xc3\xbcsimuste arutamisest ja lahenduste leidmisest, t\xc3\xa4nu sellele sai Elmar Elisto hea keelealase kogemuse. Lisaks sellele oli Elisto 1931\xe2\x80\x931936 ka ajakirja Eesti Keel toimetuse sekret\xc3\xa4r ning aastatel 1936\xe2\x80\x931940 "Eesti rahvaleksikoni" teaduslik sekret\xc3\xa4r. T\xc3\xb6\xc3\xb6tades teadusliku sekret\xc3\xa4rina t\xc3\xa4itis ta paljusid \xc3\xbclesandeid, olles nii koostaja, peatoimetaja kui ka korrektor. Aastate jooksul ilmus tema k\xc3\xa4e all 8 vihikut leksikoni. 1940\xe2\x80\x931941 oli Elmar Elisto keeletoimetaja Eesti NSV T\xc3\xb6\xc3\xb6 Rahvakomissariaadis. 1941\xe2\x80\x931944 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Eesti Kirjastuse Tartu osakonnas peamiselt keele\xc3\xb5pikute korrektorina. Oktoobrist 1944 sai temast kahe riikliku kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst ning Pedagoogiline Kirjandus keeleline toimetaja Tallinnas ja 1945. aasta jaanuarist korrektuuriosakonna juhataja. Peale viie kirjastuse \xc3\xbchendamist 1949. aastal Eesti Riiklikuks Kirjastuseks viidi Elisto 1950. aastal \xc3\xbcle ilukirjanduse toimetuse vanemtoimetaja kohale, kus tema \xc3\xbclesandeks oli toimetada eesti kirjandusklassika v\xc3\xa4ljaandeid. Ta toimetas Eduard Vilde, Anton Hansen Tammsaare, August Kitzbergi, Carl Robert Jakobsoni, Jakob Liivi ja teiste valitud teoseid. Kohusetundlikule ja t\xc3\xa4psele Elistole usaldati ka paljude monograafiate, artiklite kogumike ning Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ja Lydia Koidula teaduslike personaalbibliograafiate toimetamine. Elmar Elisto valiti korduvalt Emakeele Seltsi juhtorganitesse, 1970\xe2\x80\x931971 oli \xc3\xbchtlasi seltsi abiesimees. 1980. aastal valiti ta seltsi auliikmeks. Kui 1965. aastal l\xc3\xa4ks keeleteaduse v\xc3\xa4ljaandmine \xc3\xbcle kirjastusele Valgus, siis erandina v\xc3\xb5is Eesti Raamat (1964. a-ni Eesti Riiklik Kirjastus) v\xc3\xa4lja anda Emakeele Seltsi aastaraamatut, et Elmar Elisto saaks j\xc3\xa4tkata selle toimetamist. Elisto oli lisaks Eesti Kirjanduse Seltsi keeletoimkonnas (a-st 1938), Riikliku Kirjastuskeskuse keeletoimkonnas (1941), kirjastustevahelises keelekomisjonis (alates 1947), kuulus Emakeele Seltsi keeletoimkonda (1969\xe2\x80\x931975) ja vabariiklikku \xc3\xb5igekeelsuskomisjoni (1960\xe2\x80\x931978). Samal ajal, 1960.\xe2\x80\x931970. aastatel, juhtis ta kirjastuste keeletoimkonda ja andis v\xc3\xa4lja selle infolehte-seinalehte Keelekaja.'