b'\n_START_ARTICLE_\nBentheimi krahvkond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nBentheimi krahvkond oli olemas u. 1050. aasta paiku, kuigi v\xc3\xa4he on teada selle ajaloost enne 1115. aastat. Sel aastal l\xc3\xa4ks krahvkond krahv Ottole Salmi suguv\xc3\xb5sast. Tema p\xc3\xa4rija ja t\xc3\xbctar, krahvinna Sophie abielus Hollandi krahvi Dirk VI-ga ja nad kaasvalitsesid krahvkonda kuni Dirki surmani aastal 1157. Sophie suri aastal 1176 ja krahvitiitel l\xc3\xa4ks tema pojale Otto I-le. Aastal 1263 annekteeris Bentheim Tecklenburgi krahvkonna ning aja jooksul annekteerisid ja ostsid Bentheimi krahvide erinevad harud erinevaid territooriume Rhedas, Steinfurtis ja Hollandis. Aastal 1277 jaotati Bentheimi krahvkond Bentheim-Bentheimiks (sisaldas Bentheimi krahvkonda) ja Bentheim-Tecklenburgiks (sisaldas Tecklenburgi krahvkonda)._NEWLINE_Esimene Bentheim-Bentheimi krahvkond kestis aastani 1530, kui selle krahviliin h\xc3\xa4\xc3\xa4bus ja Bentheimi sai Bentheim-Steinfurti Arnold II. Aastal 1544 p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Arnold ametlikult luterlusse, algatades aeglase protsessi reformatsiooni juurutamiseks Bentheimis ja teistel tema territooriumitel. Protestantlikud jutlustajad toodi Bentheimi 1587. aasta s\xc3\xbcgisel. J\xc3\xa4rgmisel aastal sai Bentheim ametlikult uue kirikukonstitutsiooni, mis viidi hiljem sisse Tecklenburgis (1589) ja Steinfurtis (1591). Aastal 1613 asutas Bentheim-Steinfurti krahv Arnold Jobst k\xc3\xb5rgema kirikun\xc3\xb5ukogu, et aidata hallata Bentheimi usuasju, samuti loodi k\xc3\xb5igis kolmes krahvkonnas Bentheimi kalvinistlik kirik._NEWLINE_Kui Arnold Jobst aastal 1643 suri, jaotati Bentheim-Steinfurti krahvkond Bentheim-Steinfurtiks ja Bentheim-Bentheimiks, viimane koosnes Bentheimi krahvkonnast. Aastal 1753 h\xc3\xb5ivas Bentheimi krahvkonna Hannoveri kuurv\xc3\xbcrst. "Aastal 1753 tegi Hannoveri ja Inglismaa kuningale t\xc3\xbcli nende (Bentheimi krahvide) poolt v\xc3\xb5etud h\xc3\xbcpoteeklaen"._NEWLINE_Peaaegu 700 aastat enne seda olid Bentheimi krahvid valitsenud Bentheimi krahvkonda s\xc3\xb5ltumatult ja et nad v\xc3\xb5iks j\xc3\xa4tkata, ei olnud aastal 1753 v\xc3\xb5imalik._NEWLINE_Saksa-Rooma riigi l\xc3\xb5pul omasid Bentheim-Steinfurti krahv ja Bentheim-Bentheimi krahv kumbki \xc3\xbche h\xc3\xa4\xc3\xa4le Alam-Reini-Vestfaali ringkonna maap\xc3\xa4eval. Vestfaali krahvide kolleegiumi liikmetena olid nad esindatud Riigip\xc3\xa4eva (Reichstag) v\xc3\xbcrstide n\xc3\xb5ukogus. See esindatus tegi Bentheimi suguv\xc3\xb5sast Saksamaa k\xc3\xb5rgaadli osa._NEWLINE_Aastal 1803 Bentheim-Bentheimi haru h\xc3\xa4\xc3\xa4bus. Aastal 1804 tegi Bentheim-Steinfurti krahv Prantsusmaa valitsusega tehingu. Ta maksis osa vanast Bentheim-Bentheimi krahvi v\xc3\xb5last Hannoverile ja omandas Bentheimi krahvkonna valduse, vaatamata Hannoveri kuurv\xc3\xbcrsti protestile._NEWLINE_1806. aasta juulis mediatiseeris Bergi suurhertsogkond Reini Liidu aktiga otse keisrile alluvad Steinfurti ja Bentheimi krahvkonnad, mis kuulusid Bentheim-Steinfurti krahvile. Aastal 1808 mediatiseeris Bergi suurhertsogkond Rheda isandkonna (Herrschaft) ning Hohenlimburgi krahvkonna, Bentheim-Tecklenburgi krahvi s\xc3\xb5ltumatud valdused._NEWLINE_Prantsusmaa annekteeris aastal 1810 Bentheimi koos Hollandi Kuningriigiga ja palju Loode-Saksamaa piirkondi._NEWLINE_Viini kongress (1814-1815) pani Steinfurti ja Rheda Preisimaa \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu alla ning Bentheimi Hannoveri \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu alla. Aastal 1817 andis Preisimaa kuningas Bentheim-Steinfurti ja Bentheim-Tecklenburgi krahvidele v\xc3\xbcrstitiitli. Aastast 1854 olid Bentheim-Steinfurti ja Bentheim-Tecklenburgi v\xc3\xbcrstid Preisimaa parlamendi \xc3\xbclemkoja p\xc3\xa4rilikud liikmed._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on veel elusp\xc3\xbcsivad Bentheimi suguv\xc3\xb5sa harud Bentheim-Steinfurti v\xc3\xbcrstid asukohaga Steinfurti lossis (omavad ka iidset Bentheimi lossi) ja Bentheim-Tecklenburg-Rheda v\xc3\xbcrstid asukohaga Rheda lossis (omavad ka Hohenlimburgi lossi).'