b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Stiglitz\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph E. Stiglitz s\xc3\xbcndis ja kasvas USA Indiana osariigis Garys etniliselt v\xc3\xa4ga kirjus keskkonnas, kus v\xc3\xb5ideldi pidevalt t\xc3\xb6\xc3\xb6puudusega. Ta k\xc3\xa4is riigikoolides. Tema kodukoha avalike koolide s\xc3\xbcsteemgi oli \xc3\xbcles ehitatud immigrantide integreerimiseks \xc3\xbchiskonda. Koolip\xc3\xb5lves tegeles ta v\xc3\xa4itlemisega ning on ise \xc3\xb6elnud, et t\xc3\xa4nu sellele t\xc3\xa4rkas temas huvi avaliku sektori \xc3\xb6konoomika vastu._NEWLINE_Stiglitzi kaks esimest abielu l\xc3\xb5ppesid lahutusega. Ta abiellus kolmandat korda 2004. aasta oktoobris Anya Schiffiniga, kellega koos t\xc3\xb6\xc3\xb6tab Columbia \xc3\xbclikoolis._NEWLINE_Teadusliku kraadi sai ta Amhersti Kolled\xc5\xbeist, kus \xc3\xb5ppis aastail 1960\xe2\x80\x931963. Sealgi oli ta kooli v\xc3\xa4itlusmeeskonna aktiivne liige. 1965\xe2\x80\x931966 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Chicagos Hirofumi Uzawa juhendamisel, kes oli saanud National Science Foundationi stipendiumi. 1966\xe2\x80\x931967 oli ta doktori\xc3\xb5ppes Massachusettsi Tehnoloogia\xc3\xbclikoolis, t\xc3\xb6\xc3\xb6tades seal \xc3\xbchtlasi aseprofessorina. Aastal 1967 sai ta sealt doktorikraadi. Aastast 1969 oli ta Cambridge\'i \xc3\xbclikooli Fulbrighti teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 kaasosaline. P\xc3\xa4rast seda oli ta professor Yale\'i, Stanfordi, Oxfordi ja Princetoni \xc3\xbclikoolis. Praegu on ta professor Columbia \xc3\xbclikoolis. 1979. aastal sai ta John Bates Clarki auhinna, mida annab v\xc3\xa4lja Ameerika Majandusassotsiatsioon alla 40-aastastele oma erialal silma paistnud majandusteadlastele._NEWLINE_1993\xe2\x80\x931995 oli ta Bill Clintoni valitsuse majandusn\xc3\xb5unike kogu liige ja 1995\xe2\x80\x931997 esimees. P\xc3\xa4rast seda asus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le Maailmapangas pea\xc3\xb6konomistina ja esimese asepresidendina 1997\xe2\x80\x932000 ajal, mil pretsedenditult hakati protestima \xc3\xbclemaailmsete majandusorganisatsioonide vastu. P\xc3\xa4rast Maailma Kaubandusorganisatsiooni kohtumist Seattle\'is 1999 sunniti Stieglitz ametist lahkuma. 2000. aasta juulis asutas ta Policy Dialogue\'i (IPD), et aidata arengumaadel avastada poliitikas alternatiive ja v\xc3\xb5imaldada laiemat rahva osav\xc3\xb5ttu majanduspoliitikas._NEWLINE_Tunnustatud majandusteadlasena on ta kirjutanud \xc3\xb5pikuid, mida on t\xc3\xb5lgitud rohkem kui 12 keelde. Ta on ka \xc3\xbche maailma juhtiva majandusajakirja The Journal of Economic Perspectives asutaja ning tema raamatut \xe2\x80\x9cGlobalization and Its Discontents\xe2\x80\x9d on t\xc3\xb5lgitud rohkem kui 20 keelde. Aastal 2001 sai ta Nobeli majandusauhinna.\n_START_SECTION_\nPeamised uurimissuunad\n_START_PARAGRAPH_\nStiglitz aitas arendada majandusteaduse uut haru: informatsiooni\xc3\xb6konoomikat. Ta on uurinud as\xc3\xbcmmeetrilist informatsiooni ning v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud m\xc3\xb5isted "vaenulik valik" (adverse selection) ja "moraalne risk" (moral hazard), mida kasutavad ka poliitika anal\xc3\xbc\xc3\xbcsijad ja n\xc3\xb5ustajad._NEWLINE_Ta on andnud panuse ka makro\xc3\xb6konoomikasse ja rahandusteooriasse, arengu\xc3\xb6konoomikasse ja kaubandusteooriasse, avaliku sektori \xc3\xb6konoomikasse ja ettev\xc3\xb5tete \xc3\xb6konoomikasse, t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tete teooriasse ja p\xc3\xb5llumajandusorganisatsioonide \xc3\xb6konoomikasse, heaolu\xc3\xb6konoomika ning sissetuleku ja heaolu jaotuse teooriatesse. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6 on aidanud selgusele j\xc3\xb5uda, kuidas ja kui palju peaks riik eri turgudel sekkuma majandusse, et majanduse arengule kaasa aitada.\n_START_SECTION_\nNobeli auhind\n_START_PARAGRAPH_\n2001. aasta Nobeli auhinna laureaadid r\xc3\xb5hutasid, et turu osapooltel on erinev (ka ebat\xc3\xa4ielik) teave ja et teabe as\xc3\xbcmmeetrial on majandusele suur m\xc3\xb5ju. Nad eeldasid, et majandus ei ole olemuselt efektiivne ning et valitsusel on majanduse efektiivsuse suurendamisel oluline roll. Adam Smithi n\xc3\xa4htamatu k\xc3\xa4e kontseptsioon \xe2\x80\x93 idee, et vabalt toimiv turg viib etteaimamatute j\xc3\xb5udude toel efektiivsuseni \xe2\x80\x93 on n\xc3\xa4htamatu osaliselt selle p\xc3\xa4rast, et seda lihtsalt ei ole olemas._NEWLINE_As\xc3\xbcmmeetrilise teabe tingimustes tekkiva turutasakaalu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tasustamise uuringud on olnud majandusteooria kiiresti arenevaks uurimisobjektiks juba \xc3\xbcle kahek\xc3\xbcmne aasta. Selle teooria on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud peamiselt kolm meest: George Akerlof (California \xc3\x9clikool (Berkeley)), Michael Spence (Stanfordi \xc3\xbclikool) ja Joseph Stiglitz (Columbia \xc3\xbclikool), kes said selle eest ka Nobeli auhinna. Nende avastused on andnud majandusteadlastele anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimiseks v\xc3\xa4ga laia teemaderingi, traditsioonilistest p\xc3\xb5llumajanduslikest turgudest kaasaegsete finantsturgudeni.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4htsus\n_START_PARAGRAPH_\nStiglitz on informatsiooni\xc3\xb6konoomikat uurivate majandusteadlaste seas \xc3\xbcks tsiteeritumaid. Ta on r\xc3\xb5hutanud, et majandusmudelid, mis ei arvesta teabe as\xc3\xbcmmeetriaga, on tihti eksitavad. Peamiseks s\xc3\xb5numiks on olnud see, et as\xc3\xbcmmeetrilise teabe korral k\xc3\xa4ituvad turud tihti teisiti kui traditsiooniliste turumudelite korral. Paljud tema esseed on rajanud teed edaspidistele uuringutele ja anal\xc3\xbc\xc3\xbcsidele._NEWLINE_Stiglitz on uurinud koos Weissiga as\xc3\xbcmmeetrilise teabega krediiditurge. Nad leidsid, et halbadest laenudest p\xc3\xb5hjustatud kaotuste v\xc3\xa4hendamiseks on parem v\xc3\xa4hendada laenude hulka kui t\xc3\xb5sta laenuintressi, mida eeldaks klassikaline majandusanal\xc3\xbc\xc3\xbcs._NEWLINE_Stiglitzi t\xc3\xb6\xc3\xb6s Grossmanniga anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse finantsturgude efektiivsust. Tutvustatakse Grossmanni-Stiglitzi paradoksi: kui turg oleks t\xc3\xa4iusliku informatsiooniga, siis poleks \xc3\xbchelgi majandusagendil stiimulit teada saada, millel turuhinnad rajanevad. Aga kui keegi ei ole informeeritud, siis tasub agendil tegutseda selles suunas, et olla informeeritud. Seega informatsiooniliselt t\xc3\xb5husat tasakaalu ei eksisteeri. Sellel t\xc3\xb6\xc3\xb6l on olnud suur m\xc3\xb5ju rahandusteooriatele._NEWLINE_Stiglitz on v\xc3\xa4lja pakkunud teooria mittevabatahtliku t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse kohta. Shapiro ja Stiglitz arendasid v\xc3\xa4lja nn tasakaalupalkadega t\xc3\xb6\xc3\xb6turu mudeli. Definitsiooni j\xc3\xa4rgi \xc3\xbcletab tasakaalupalk t\xc3\xb6\xc3\xb6taja reservatsioonipalka ehk seda palka, mille puhul indiviid muutub \xc3\xbcksk\xc3\xb5ikseks t\xc3\xb6\xc3\xb6lt lahkumise v\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6le j\xc3\xa4\xc3\xa4mise osas ning annab t\xc3\xb6\xc3\xb6tajale stiimuli oma t\xc3\xb6\xc3\xb6d h\xc3\xa4sti teha. Shapiro ja Stiglitzi mudelis eeldatakse, et t\xc3\xb6\xc3\xb6andja viib l\xc3\xa4bi juhuslikke vaatlusi, kui efektiivselt t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad. T\xc3\xb6\xc3\xb6line, kes \xc3\xbcritab t\xc3\xb6\xc3\xb6 tegemisest k\xc3\xb5rvale hiilida ja j\xc3\xa4\xc3\xa4b sellega vahele, vallandatakse ning hakkab saama oma reservatsioonipalka (otsides uut t\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xb5i alustades oma \xc3\xa4riga), mis on madalam kui see palk, mida ta oleks oma endises t\xc3\xb6\xc3\xb6kohas saanud, kui ta ei oleks t\xc3\xb6\xc3\xb6tegemisest viilinud. T\xc3\xb6\xc3\xb6andaja ja t\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tja optimaalne k\xc3\xa4itumine viivad t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse tasakaaluni. Shapiro ja Stiglitzi mudel on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva makro\xc3\xb6konoomika t\xc3\xa4htis osa._NEWLINE_Stiglitz on ka \xc3\xbcks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva arengu\xc3\xb6konoomikale alusepanijatest. Tal on suur osa ka avaliku sektori \xc3\xb6konoomika arendamisel. Veel v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4lja tuua optimaalsete maksude teooria, t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslike ettev\xc3\xb5tete teooria ja loodusvarade teooria.'