b"\n_START_ARTICLE_\nRihukanalased\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nRihukanalased on keskmise kehasuurusega maismaalinnud, kellel on suured jalad ja teravad k\xc3\xbc\xc3\xbcnised. Kehapikkus on vahemikus 28\xe2\x80\x9370 cm. Suurimad liigid kuuluvad perekondadesse Alectura ja Talegalla. V\xc3\xa4iksemad rihukanad on mikroneesia rihukana (Megapodius laperouse) ja punaselg-rihukana (Eulipoa wallacei). K\xc3\xb5igil rihukanalastel on v\xc3\xa4ike pea, l\xc3\xbchike nokk ja \xc3\xbcmarad suured tiivad. Lennuv\xc3\xb5ime erineb liigiti \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5ned on v\xc3\xa4ga head lendajad, teised v\xc3\xa4ldivad lendamist. Nende tagumine varvas on esimestega samal tasemel, see tunnus on \xc3\xbchine sugukonnaga hokolased (Cracidae). K\xc3\xb5igil teistel kanalistel asub tagumine varvas esimestest k\xc3\xb5rgemal.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nRihukanalased elavad Australaasias: Vaikse Ookeani l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, Austraalias, Uus-Guineas ja Indoneesias Wallace Line'i saartest ida pool. Samuti Bengali lahe saarestikel nagu Andaman ja Nicobar. Koos inimeste saabumisega piirkonda on rihukanalased h\xc3\xa4vinud Fid\xc5\xbei, Tonga ja Uus-Kaledoonia saartelt.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nRihukanalased on tugevad eraklikud linnud, kes ei hau oma mune ise vaid matavad k\xc3\xb5dukihi alla. Munad on erilised oma v\xc3\xa4ga suure rebuosa poolest, mis moodustab 50\xe2\x80\x9370% muna massist. Rihukanad on tuntud oma suurte k\xc3\xb5dumaterjalist koosnevate pesakuhilate poolest. Pesade eest hoolitseb \xc3\xbcksnes isaslind, lisades vajadusel lehti, oksi, rohtu v\xc3\xb5i eemaldades seda kuhilast, kui temperatuur liiga k\xc3\xb5rgele t\xc3\xb5useb. M\xc3\xb5ned liigid munevad oma munad vulkaanilise tuha alla, kus munad hauduvad termilise soojuse k\xc3\xa4es, teised munevad p\xc3\xa4ikesepaistele avatud liivak\xc3\xbcngastele, kus mune hoiab sobiva temperatuuri juures p\xc3\xa4ikesekiirgus. \xc3\x9cksikud liigid kasutavad vastavalt vajadusele eri strateegiaid. Vanemhoole puudumine t\xc3\xb5statab k\xc3\xbcsimuse, kuidas linnud tunnevad suguk\xc3\xbcpsuse saabudes \xc3\xa4ra oma liigikaaslased, teiste kanaliste puhul kinnistab imprintingut vanema olemasolu. Viimased uuringud viitavad asjaolule, et oma liigi visuaalsele \xc3\xa4ratundmisele aitavad kaasa instinktid, iga liik tunneb \xc3\xa4ra just oma liigile omased liigutused._NEWLINE_Rihukanalaste tibudel puudub munahammas, millega munakoor purustada, selle asemel kasutavad nad munakoorest v\xc3\xa4lja rabelemiseks oma tugevaid jalgu. Jalgade abil ronivad tibud, jalad ees, v\xc3\xa4lja ka pesakuhilast. Koorunud tibud on kohe v\xc3\xb5imelised lendama ja jooksma. Vanemad nende eest ei hoolitse."