b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis v\xc3\xb5ib kasvada kuni 45 cm pikkuseks ja 1,2 kg raskuseks, kuid tavaliselt j\xc3\xa4\xc3\xa4vad m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed palju tagasihoidlikumaks._NEWLINE_Keha on r\xc3\xa4\xc3\xa4bisel v\xc3\xa4rtnakujuline ja k\xc3\xbclgedelt lamendunud. Sabavarrel on l\xc3\xb5heliste seltsile omane v\xc3\xa4ike rasvauim. Suu on \xc3\xbclaseisune ja hambutu,  alal\xc3\xb5ualuu on j\xc3\xa4rsult \xc3\xbcles p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud. Ninamik on r\xc3\xa4\xc3\xa4bisel terav. R\xc3\xa4\xc3\xa4bise selg on sinakasroheline v\xc3\xb5i hallikas, k\xc3\xbcljed ja k\xc3\xb5ht h\xc3\xb5bedased. Selja-, rasva- ja sabauim on rohekashallid, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud uimed v\xc3\xa4rvusetud. Emased ja isased r\xc3\xa4\xc3\xa4bised on v\xc3\xa4liselt \xc3\xbchesugused.\n_START_SECTION_\nUime- ja soomusvalemid\n_START_PARAGRAPH_\nSeljauime valem:  S(II) III\xe2\x80\x93IV (V)  7\xe2\x80\x939(10)_NEWLINE_Seljauimes on hargnemata kiiri enamasti 3\xe2\x80\x934, harva 2 v\xc3\xb5i 5. Hargnenud kiiri on harilikult 7\xe2\x80\x939, harva 10._NEWLINE_Rasvauim on kiirteta._NEWLINE_Rinnauime valem: R I  12\xe2\x80\x9314(15)_NEWLINE_Hargnemata kiiri 1, hargnenud kiiri 12\xe2\x80\x9314, harvem 15._NEWLINE_K\xc3\xb5huuime valem: K I\xe2\x80\x93II 8\xe2\x80\x9311_NEWLINE_Hargnemata kiiri 1\xe2\x80\x932, hargnenud kiiri 8\xe2\x80\x9311_NEWLINE_P\xc3\xa4rakuuime valem: P  III 8\xe2\x80\x9311_NEWLINE_Hargnemata kiiri 3, hargnenud kiiri 8\xe2\x80\x9311_NEWLINE_Soomusvalem: 70  7\xe2\x80\x939/6\xe2\x80\x938  91_NEWLINE_K\xc3\xbcljejoones on 70\xe2\x80\x9391 soomust. K\xc3\xbcljejoonest \xc3\xbclevalpool on 7\xe2\x80\x939 pikirida soomuseid. K\xc3\xbcljejoonest allpool on 6\xe2\x80\x938 pikirida soomuseid.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis levib L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere valgla suuremates j\xc3\xa4rvedes ja magestunud merelahtedes. Levinud on ta ka Inglismaal ja Iirimaal, Koola poolsaarel, Valge mere piirkonnas, samuti Volga \xc3\xbclemjooksul. Soomes on r\xc3\xa4\xc3\xa4bis sisevete k\xc3\xb5ige arvukam ja olulisem kala. L\xc3\xb5una ja ida pool elavad mitmed erivormid. Eesti asub  r\xc3\xa4\xc3\xa4bise leviala l\xc3\xb5unapiiril. R\xc3\xa4\xc3\xa4bis eelistab k\xc3\xbclmemat vett ning pikemaid talvi kui meil tavaliselt Eestis on \xe2\x80\x93 5\xe2\x80\x936 kuud j\xc3\xa4rvej\xc3\xa4\xc3\xa4d oleks r\xc3\xa4\xc3\xa4bisele igati meeltm\xc3\xb6\xc3\xb6da. Eestis elab r\xc3\xa4\xc3\xa4bis vaid neljas suuremas j\xc3\xa4rves: Peipsi suures ja s\xc3\xbcgavas p\xc3\xb5hjaosas ehk Suurj\xc3\xa4rves, V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rves, Saadj\xc3\xa4rves ja \xc3\x9clemiste j\xc3\xa4rves, samuti v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral Soome lahe idaosas (Narva lahes). Saadj\xc3\xa4rve ja \xc3\x9clemiste j\xc3\xa4rve on kala asustanud t\xc3\xa4nu inimesele. Peipsi r\xc3\xa4\xc3\xa4biste v\xc3\xa4iksemad parved ujuvad vahel kuni paari kilomeetri kaugusele Emaj\xc3\xb5kke. Asustamiskatsed teistesse j\xc3\xa4rvedesse pole Eestis seni \xc3\xb5nnestunud.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis on t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline j\xc3\xa4rvekala, kuid elab ka riimvees. R\xc3\xa4\xc3\xa4bis armastab juba varasest vastseeast saadik hoida parvedesse. R\xc3\xa4\xc3\xa4bis hoidub tavaliselt avavette ja eelistab p\xc3\xb5hjast k\xc3\xb5rgemat veekihti. R\xc3\xa4\xc3\xa4bis on k\xc3\xbclmalembene ja hapnikun\xc3\xb5udlik kala ja seet\xc3\xb5ttu on ta tundlik j\xc3\xa4rvede eutrofeerumise ja reostumise suhtes. Jahedal suvel toitub r\xc3\xa4\xc3\xa4bis peamiselt pinnalt ja keskmiselt s\xc3\xbcgavuselt . Soojal suvel l\xc3\xa4heb r\xc3\xa4\xc3\xa4bis kuuma eest varju j\xc3\xa4rve p\xc3\xb5hja.\n_START_SECTION_\nSigimine\n_START_PARAGRAPH_\nPeipsis ja V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rves saab r\xc3\xa4\xc3\xa4bis suguk\xc3\xbcpseks valdavalt kaheaastaselt, Saadj\xc3\xa4rves (kus r\xc3\xa4\xc3\xa4bis kasvab m\xc3\xa4rksa kiiremini) arvatavasti pisut vanemalt ja suuremalt. Kudemine algab novembri keskel, kui vee temperatuur on 2\xe2\x80\x933 kraadi. Sigimine kestab tavaliselt 3\xe2\x80\x934 n\xc3\xa4dalat. Vahel v\xc3\xb5ib sigimine kesta ka kauem, sigimine v\xc3\xb5ib l\xc3\xb5ppeda lausa jaanuaris j\xc3\xa4\xc3\xa4 all. Marjaterade arv isendi kohta on 2000\xe2\x80\x9312 000. 1,3\xe2\x80\x931,5 mm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga sidrunkollased kuni oran\xc5\xbeid marjaterad heidetakse 1\xe2\x80\x935 m s\xc3\xbcgavuses liiva, kruusa ja kividega kaetud k\xc3\xb5vale p\xc3\xb5hjale. Meres elav r\xc3\xa4\xc3\xa4bis tuleb kudema j\xc3\xb5gede suudmetesse. Mari haudub tavaliselt 5\xe2\x80\x936 kuud, see on edukam p\xc3\xbcsiva j\xc3\xa4\xc3\xa4katte puhul.\n_START_SECTION_\nAreng\n_START_PARAGRAPH_\nVastsed kooruvad enamasti aprilli keskel ja elavad esimesed 1\xe2\x80\x932 n\xc3\xa4dalat rebukoti arvel. Vastsed on 7\xe2\x80\x938 mm pikad, v\xc3\xa4ga liikuvad, ei karda valgust ega p\xc3\xbcsi ainult p\xc3\xb5hjakihtides, vaid liiguvad ka k\xc3\xb5rgemates veekihtides. Alguses aitab suhteliselt abituid ja kaitsetuid kalu h\xc3\xa4dast v\xc3\xa4lja \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tagasihoidlik v\xc3\xa4limus: nad on peaaegu l\xc3\xa4bipaistvad ning vees raskesti m\xc3\xa4rgatavad. 1\xe2\x80\x931,5 kuud p\xc3\xa4rast koorumist saavad 2\xe2\x80\x933 cm pikkustest r\xc3\xa4\xc3\xa4bisevastsetest tumeda selja ning h\xc3\xb5bedaste k\xc3\xbclgedega maimud. Maimuperiood l\xc3\xb5ppeb sigimiselundkonna v\xc3\xa4ljaarenemisega. Suguk\xc3\xbcpseks v\xc3\xb5ivad m\xc3\xb5ned isendid saada juba s\xc3\xbcgisel, enamik emaseid ja isaseid kolme suvega.\n_START_SECTION_\nKasv ja vanus\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis kasvab \xc3\xbcsna kiiresti suguk\xc3\xbcpsuse saabumiseni, seej\xc3\xa4rel kasvutempo langeb. Peipsis on aastased r\xc3\xa4\xc3\xa4bised tavaliselt 11\xe2\x80\x9312 cm pikkused, kaaludes 8\xe2\x80\x9312 g, kolmeaastased 15\xe2\x80\x9316 cm ja 25\xe2\x80\x9335 g, viieaastased 18\xe2\x80\x9320 cm ja 50\xe2\x80\x9365 g. V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rves kasvab r\xc3\xa4\xc3\xa4bis pisut aeglasemalt, Saadj\xc3\xa4rves aga m\xc3\xa4rksa kiiremini. Saadj\xc3\xa4rves on neljaaastaste pikkus keskmiselt 21 cm, kaal 60 g. Isased ja emased kalad kasvavad enam-v\xc3\xa4hem \xc3\xbchesuguse tempoga ja m\xc3\xb5lemaid on populatsioonis ligikaudu \xc3\xbchepalju. Peipsis v\xc3\xb5ib r\xc3\xa4\xc3\xa4bis saada kuni 25 cm pikkuseks ja 100 g raskuseks. Maksimaalseks vanuseks loetakse 9\xe2\x80\x9310 aastat (suurtel vormidel). Eesti v\xc3\xa4ikesed r\xc3\xa4\xc3\xa4bised on harva \xc3\xbcle 5 aasta vanad.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis on eluaeg planktontoiduline ja eelistab suuremaid zooplanktoneid. Toitudes nopib valivalt planktonist teatud organisme. M\xc3\xb5nikord v\xc3\xb5ib rohkesti s\xc3\xbc\xc3\xbca ka putukate vastseid ja teisi p\xc3\xb5hjaloomakesi. Peipsi zooplanktonist s\xc3\xb6\xc3\xb6b r\xc3\xa4\xc3\xa4bis peamiselt s\xc3\xb5udikuid (Cyclops), j\xc3\xa4rvekiivrikuid (Daphnia), nokikuid (Bosmina), kihulase (Simulium) vastseid ja surus\xc3\xa4\xc3\xa4sklaste (Chironomidae) vastseid.V\xc3\xb5ib juhtuda, et s\xc3\xb6\xc3\xb6b isegi kalade noorj\xc3\xa4rke (peamiselt tindi noorj\xc3\xa4rke). Peipsis on p\xc3\xb5hilisteks toidukonkurentideks tint ja ahvenamaimud.\n_START_SECTION_\nKisklus\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bis on spetsialiseerunud s\xc3\xb6\xc3\xb6ma zooplanktonit. \xc3\x9cllatavalt on r\xc3\xa4\xc3\xa4bise toitumist viimasel ajal uurides leitud tema seedeelundkonnast ka teiste kalade j\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid. Seedemassist on suudetud m\xc3\xa4\xc3\xa4rata liigini luukaritsa (Pungitius pungitius) j\xc3\xa4\xc3\xa4nused. Peamiselt on leitud kalade j\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid suurte r\xc3\xa4\xc3\xa4biste seedeelundkonnast. Taolised r\xc3\xa4\xc3\xa4bised on 23\xe2\x80\x9346 cm pikad ja v\xc3\xb5ivad kaaluda kuni 1 kg, t\xc3\xa4iskasvanuks saavad nad hilisemas eas. Kuid kalaj\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid on leitud ka v\xc3\xa4ikeste r\xc3\xa4\xc3\xa4biste k\xc3\xb5hust. Sellised toitumisharjumused v\xc3\xb5isid tuleneda mingi aja zooplanktoni nappusest ja r\xc3\xa4\xc3\xa4bis oli seega sunnitud laiendama oma toitumisni\xc5\xa1\xc5\xa1i. Toitumisharjumuste muutus toimus v\xc3\xa4ga kiiresti, mis demonstreerib r\xc3\xa4\xc3\xa4biste paindlikkust.\n_START_SECTION_\nKannibalism\n_START_PARAGRAPH_\nKannibalismi v\xc3\xb5ib esineda, kui vabaltujuvad r\xc3\xa4\xc3\xa4bise vastsed kohtuvad k\xc3\xb5rgemates veekihtides t\xc3\xa4iskasvanud r\xc3\xa4\xc3\xa4bistega. Kuna r\xc3\xa4\xc3\xa4bis on \xc3\xbcldiselt planktontoiduline ja otsib s\xc3\xbc\xc3\xbca k\xc3\xb5rgematest veekihtidest, siis kannibalismi p\xc3\xb5hjas olevate marjaterade suhtes ei toimu. Kannibalismi evolutsiooniliseks p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5ib olla \xc3\xbche isendi soov k\xc3\xb5rvaldada konkurendid oma enese j\xc3\xa4rglaskonna jaoks.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xbc\xc3\xbck\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6nduslikul eesm\xc3\xa4rgil p\xc3\xbc\xc3\xbctakse r\xc3\xa4\xc3\xa4bist Peipsis, m\xc3\xb5ningal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka Saadj\xc3\xa4rves. Peipsis oli r\xc3\xa4\xc3\xa4bis 1980-ndail \xc3\xbcks t\xc3\xa4htsamaid t\xc3\xb6\xc3\xb6nduskalu. 1990. aastal langes r\xc3\xa4\xc3\xa4bise arvukus j\xc3\xa4rsult. Ilmselt p\xc3\xb5hjustasid r\xc3\xa4\xc3\xa4bise v\xc3\xa4henemist mitu j\xc3\xa4rjestikust sooja talve aastatel 1988\xe2\x80\x931992. Sel ajal polnud r\xc3\xa4\xc3\xa4bise koelmute kohal piisavat j\xc3\xa4\xc3\xa4katet v\xc3\xb5i polnud seda \xc3\xbcldse. J\xc3\xa4\xc3\xa4katte puudumine soodustas tormiste ilmadega lainetuse ulatumise j\xc3\xa4rvep\xc3\xb5hjani ja lainetus p\xc3\xb5hjustas \xc3\xb5rnade marjaterade h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumist vastu kive ja kruusa ning nende mattumist p\xc3\xb5hjasetete alla. Hiljem j\xc3\xa4rgnesid normaalsed talved ja varud hakkasid j\xc3\xa4rves tasapisi taastuma. Kuid 20 aasta tagusele tasemele see arvatavasti enam ei t\xc3\xb5use, kuna r\xc3\xa4\xc3\xa4bise elutingimised on Peipsis eutrofeerumise t\xc3\xb5ttu halvenenud ja samuti on Peipsis j\xc3\xa4rsult t\xc3\xb5usnud koha arvukus. Koha on r\xc3\xa4\xc3\xa4bise t\xc3\xa4htsamaid vaenlasi ja talle sobib eutroofne keskkond h\xc3\xa4sti. Varude madalseisu t\xc3\xb5ttu kehtestati r\xc3\xa4\xc3\xa4bisele 2000. aastal p\xc3\xbc\xc3\xbcgikeeld.  Alates 2010. aastast on t\xc3\xa4heldatud kasvutendentsi ja p\xc3\xbc\xc3\xbck on lubatud teatud ajal. 2011. aastal v\xc3\xb5is Peipsi j\xc3\xa4rvest p\xc3\xbc\xc3\xbcda kuni 10 tonni r\xc3\xa4\xc3\xa4bist. Ka 2012. aastal lubati r\xc3\xa4\xc3\xa4bisep\xc3\xbc\xc3\xbcki \xc3\xbche kuu v\xc3\xa4ltel 1.\xe2\x80\x9331. juulini ning siis v\xc3\xb5is p\xc3\xbc\xc3\xbcda 15 tonni. R\xc3\xa4\xc3\xa4bise alamm\xc3\xb5\xc3\xb5t Peipsi, L\xc3\xa4mmi ja Pihkva j\xc3\xa4rves on 20 cm ja teistes siseveekogudes 12 cm._NEWLINE_P\xc3\xbc\xc3\xbcgikeeld kehtib siseveekogudes j\xc3\xa4\xc3\xa4vabas vees \xe2\x80\x93 1. maist 1. juulini ja 10. novembrist 30. detsembrini, v\xc3\xa4lja arvatud Peipsi, L\xc3\xa4mmi ja Pihkva j\xc3\xa4rves, kus on keelatud p\xc3\xbc\xc3\xbcda 21. augustist 20. juunini.\n_START_SECTION_\nToidulaual\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4\xc3\xa4bise liha on \xc3\xb5rn ja maitsev. Liha kalorsus on teiste kaladega v\xc3\xb5rreldes \xc3\xbcle keskmise, suvel on rasvasus kuni 11%. R\xc3\xa4\xc3\xa4bise s\xc3\xb6\xc3\xb6dav osa on suhteliselt suur, kuni 75% kala \xc3\xbcldkaalust. 100 grammis r\xc3\xa4\xc3\xa4bise lihas on 9,2 \xc2\xb5g D-vitamiini. Talvel annab r\xc3\xa4\xc3\xa4bise liha umbes 1kcal 1 grammi kohta, augustis ja septembris aga 1,3 kcal 1 grammi kohta. R\xc3\xa4\xc3\xa4bist s\xc3\xbc\xc3\xbces tuleks olla ettevaatlik, sest lihast v\xc3\xb5ib saada inimesele ohtliku laiussi (Diphyllobothrium latum) p\xc3\xb5istange. Parasiidiga nakatumist pole aga vaja karta, kui kala korralikult kuumutada v\xc3\xb5i hoida v\xc3\xa4hemalt kaks p\xc3\xa4eva s\xc3\xbcgavk\xc3\xbclmas.\n_START_SECTION_\nRahvap\xc3\xa4rimus\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4rmatise ja kalasoomuse sarnasusest l\xc3\xa4htub uskumus, et kui talvel puudel palju h\xc3\xa4rmatist on, saab suvel palju r\xc3\xa4\xc3\xa4biseid. (Tartu-Maarja)_NEWLINE_V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rve mail ennustati r\xc3\xa4\xc3\xa4bise suuruse j\xc3\xa4rgi ilma: Saab j\xc3\xa4rvest rohkest r\xc3\xa4\xc3\xa4bussit ja on nii viil v\xc3\xa4ikse, s\xc3\xb5s tuleb kehv aeg ja vihmane suvi. (Tarvastu)'