b'\n_START_ARTICLE_\nElla M\xc3\xa4tik\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nElla M\xc3\xa4tik s\xc3\xbcndis 1904. aastal Vrudas, kuhu vanemad paar aastat tagasi J\xc3\xb5geva vallast v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnanud olid ning m\xc3\xb5isa rendikohta pidasid. 1913. aastal asus M\xc3\xa4tikute pere elama Narva l\xc3\xa4hedale, kust Ella 1916. aastal Haapsallu t\xc3\xa4di juurde elama saadeti. \xc3\x9cldhariduse saigi ta 1919\xe2\x80\x931926 Haapsalus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa \xc3\xbchisg\xc3\xbcmnaasiumi humanitaarharus. G\xc3\xbcmnaasiumis \xc3\xb5ppimise aega langevad ka M\xc3\xa4tiku esimesed sammud kunsti\xc3\xb5pingute alal. M\xc3\xb5nda aega v\xc3\xb5ttis M\xc3\xa4tik eratunde Ella Kingo-Espenbergilt. 1926. aastal astus M\xc3\xa4tik kunstikooli Pallas, ning 1927. aastal viidi ta edasi Ado Vabbe maaliateljeesse. 1930. aasta kevadel oli M\xc3\xa4tik sunnitud \xc3\xb5ppimise Pallases ajutiselt katkestama. Olles samal ajal Pallase joonistus\xc3\xb5petajate ettevalmistuskursuse eksamid sooritanud, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas M\xc3\xa4tik aasta Haapsalu g\xc3\xbcmnaasiumis joonistus\xc3\xb5petajana. \xc3\x95pinguid j\xc3\xa4tkas 1932. aastal ning p\xc3\xbchendus siis juba graafika \xc3\xb5ppimisele._NEWLINE_Pallase l\xc3\xb5petas M\xc3\xa4tik 1939. aastal graafika alal hindega "hea", olles komisjonile esitanud 35 mitmesuguses tehnikas t\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_P\xc3\xa4rast kunstikooli l\xc3\xb5petamist asus M\xc3\xa4tik 1940. aastal Tartu Kommertsg\xc3\xbcmnaasiumi joonistus\xc3\xb5petaja kohale, 1941. aastast kuni s\xc3\xbcdamehaiguse p\xc3\xb5hjustatud surmani 1943 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas vabakunstnikuna._NEWLINE_Osales mitmetel n\xc3\xa4itustel, muu hulgas ka 1939. aasta naiskunstnike n\xc3\xa4itusel. Ka eesti kunsti v\xc3\xa4lisn\xc3\xa4itustel Budapestis 1938 ja Roomas 1939 oli M\xc3\xa4tik esindatud. M\xc3\xa4tiku esimene m\xc3\xa4lestusn\xc3\xa4itus toimus Tartu Riiklikus Kunstimuuseumis 1958. aastal.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4tiku varasemates, aastatel 1929\xe2\x80\x931930 loodud t\xc3\xb6\xc3\xb6des on juba m\xc3\xa4rgata kunstniku tugevat vormitunnet, skulpturaalsust ning arenenud materiaalsusetaju. 1930. aastate keskel loodud portreed haaravad s\xc3\xbcgava t\xc3\xb5etruuduse ning kujunevad v\xc3\xa4lja kunstniku armastatumad t\xc3\xbc\xc3\xbcbid inimesed t\xc3\xb6\xc3\xb6rahva hulgast, aga ka intelligentsi esindajad. Tihti on portreedele antud \xc5\xbeanriline varjund._NEWLINE_Alates 1933. aastast huvitus M\xc3\xa4tik graafikatehnikatest. M\xc3\xa4tik on viljelenud heal tasemel litoportreed ning akvatintat, ent temagi puhul meenuvad k\xc3\xb5igepealt puugrav\xc3\xbc\xc3\xbcris Tartu vaated, mis annavad sugestiivselt edasi agulimilj\xc3\xb6\xc3\xb6 melanhooliat. M\xc3\xa4tiku loomingusse kuulub ka mitmeid maastikuvaateid ja olustikku._NEWLINE_Viljeles ka akvarelli ja \xc3\xb5limaali, tegi raamatuillustratsioone (n\xc3\xa4iteks akvarellide seeria Agnes Kauts-Vesilo lasteraamatule "Juss ja Maarja"), auaadresse ja eksliibriseid.'