b'\n_START_ARTICLE_\nRakenduseetika\n_START_PARAGRAPH_\nRakenduseetika ehk praktiline eetika on eetika rakendamine aktuaalsetele praktilistele probleemidele eesm\xc3\xa4rgiga leida neile lahendusi. Selliste probleemide hulka kuuluvad n\xc3\xa4iteks abort, eutanaasia, loomade kohtlemine ning muud \xc3\xb6koloogilised, juriidilised, poliitilised ja sotsiaalsed probleemid.\n_START_SECTION_\nRakenduseetika m\xc3\xb5iste\n_START_PARAGRAPH_\nPaljud filosoofid (sealhulgas Bernard Gert) on pidanud rakenduseetikat katseks rakendada \xc3\xbcldisi moraalinorme v\xc3\xb5i moraaliteooriaid konkreetsetele probleemidele, kuid n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks on \xc3\xbcldtunnustatud, et otsene \xc3\xbcleminek teoorialt praktilistele otsustustele ei ole v\xc3\xb5imalik, vaid et tarvis on ka \xc3\xb5ige toimimise n\xc3\xa4idisjuhtumeid, empiirilisi andmeid, organiseerimiskogemust jne. Pole k\xc3\xbcll selge, kuidas t\xc3\xa4pselt need asjad kokku panna. Usutavam oleks \xc3\xb6elda, et rakenduseetika on filosoofiliste meetodite kasutamine kutsealade, tehnika, riigivalitsemise jms moraaliprobleemide, -praktikate ja -poliitikate k\xc3\xa4sitlemiseks. Nii ei ole n\xc3\xb5utav ei \xc3\xbcldiste teooriate v\xc3\xb5i printsiipide rakendamine ega probleemide lahendamine._NEWLINE_M\xc3\xb5nikord samastatakse rakenduseetika kutse-eetikaga, kuid on palju rakenduseetika probleeme, mis j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kutse-eetikast v\xc3\xa4ljapoole, n\xc3\xa4iteks nappide vahendite jaotamine meditsiinis, eba\xc3\xb5iglased s\xc3\xb5jad, abort, vihakuriteod, pornograafia, s\xc3\xb5da ja terrorism, vilepuhumine, loomkatsed ja maksuandmete avalikustamine.\n_START_SECTION_\nValdkonnad, teemad ja probleemid\n_START_PARAGRAPH_\nRakenduseetika valdkonnad on n\xc3\xa4iteks bioeetika, \xc3\xa4rieetika, meditsiinieetika._NEWLINE_Rakenduseetika oluliste teemade ja probleemide seas on algusest peale olnud abort, eutanaasia, uurimisaluste kaitse inimkatsetes ja loomkatsetes, rassism, seksism, positiivne diskrimineerimine, aktsepteeritav risk t\xc3\xb6\xc3\xb6kohas, moraali juriidiline kehtestamine, eba\xc3\xb5iglane s\xc3\xb5da ja informatsiooni privaatsus.\n_START_SECTION_\nVahekord metaeetika ja rakenduseetikaga\n_START_PARAGRAPH_\nRakenduseetikat n\xc3\xa4hakse \xc3\xbchena eetika kolmest harust metaeetika ja normatiivse eetika k\xc3\xb5rval. Erinevalt viimasest ei s\xc3\xb5nasta rakenduseetika mitte moraaliprintsiipe v\xc3\xb5i moraali alusprintsiipi, vaid r\xc3\xa4\xc3\xa4gib konkreetsete tegude ja praktikate moraalsest lubatavusest, n\xc3\xa4iteks kas abort on lubatav v\xc3\xb5i kas meil on moraalseid kohustusi maailma vaeste vastu. Rakenduseetika saab v\xc3\xb5ib-olla toimida ka juhul, kui metaeetika \xc3\xbctleb, et moraali pole olemas v\xc3\xb5i et moraaliv\xc3\xa4idetel pole t\xc3\xb5ev\xc3\xa4\xc3\xa4rtust, sest ta saaks sellegipoolest arutada n\xc3\xa4iteks, kas aborti peaks seadusega piirama, toetudes teistsugustele p\xc3\xb5hjenditele. Samuti saavad konkreetsed teod olla moraalselt lubatavad v\xc3\xb5i v\xc3\xa4\xc3\xa4rad ka juhul, kui moraali alusprintsiipi ei ole. Kui \xc3\xbche alusprintsiibi asemel on l\xc3\xb5plik arv printsiipe ning tegude ja praktikate \xc3\xb5igsust v\xc3\xb5i v\xc3\xa4\xc3\xa4rust saab m\xc3\xa4\xc3\xa4rata ja seletada ilma nendeta, siis saab rakenduseetika l\xc3\xa4bi ilma normatiivse eetikata. Ometi on rakenduseetika normatiivsest eetikast ja metaeetikast s\xc3\xb5ltuv. Kui n\xc3\xa4iteks tahetakse n\xc3\xa4idata, et kanasid koheldakse moraalselt lubamatul moel, siis toetutakse n\xc3\xa4iteks deontoloogilise eetika v\xc3\xa4idetele \xc3\xb5iguste kohta, \xc3\xb5iguste olemasolu aga tuleb n\xc3\xa4idata metaeetika abil.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4iteks arvamusvabadus, kodanikuallumatus, enesetapp, usuvabadus, eba\xc3\xb5iglased s\xc3\xb5jad ja loomade moraalne staatus on ammu arutluse all olnud, kuid olulised moraalifilosoofid keskendusid \xc3\xbcldistele arutlustele ega t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud v\xc3\xa4lja rakenduseetika programmi ega meetodit, j\xc3\xa4ttes konkreetsed moraaliprobleemid vastuseta._NEWLINE_1970ndatel v\xc3\xb5eti kasutusele s\xc3\xb5nad "rakenduseetika" ja "praktiline eetika" ning selles vallas tehti esimesed edusammud. Need ei l\xc3\xa4htunud mitte niiv\xc3\xb5rd eetikateooriast kui pakilistest moraaliprobleemidest \xc3\xbchiskonnas ning veel eriti meditsiinis ja \xc3\xa4ris. Algatajateks olid filosoofid ja mittefilosoofid, keda panid muretsema puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4gid \xc3\xbcksikisiku vabadustes ja sotsiaalses v\xc3\xb5rdsuses ning haavatavate r\xc3\xbchmade eba\xc3\xb5iglane kohtlemine (kodaniku\xc3\xb5igused, naiste \xc3\xb5igused, looma\xc3\xb5igused, tarbijaliikumine, keskkonnaliikumine, vangide \xc3\xb5igused, vaimuhaigete \xc3\xb5igused) ning kes avastasid neis valdades moraaliprobleeme. Rakenduseetika arenes filosoofide koost\xc3\xb6\xc3\xb6s juristide, meedikute, majandus- ja tehnikainimeste ning sotsiaal- ja k\xc3\xa4itumisteadlastega. M\xc3\xb5istestik p\xc3\xa4rineb suuresti moraalifilosoofide ja juristide koost\xc3\xb6\xc3\xb6st._NEWLINE_1970ndatel ja 1980ndate alguses kujunes v\xc3\xa4lja rakenduseetika kui filosoofide spetsialiseerumisvaldkond. 1970ndate l\xc3\xb5pus ja 1980ndate alguses hakati avaldama raamatuid, mis l\xc3\xa4henesid rakenduseetika teemadele ainult filosoofilisest vaatevinklist._NEWLINE_Esialgu pidasid paljud filosoofid rakenduseetikat mittet\xc3\xa4isv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuks, anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia standarditele mitte p\xc3\xa4riselt vastavaks valdkonnaks.'