b'\n_START_ARTICLE_\nEesti poliitika\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEesti iseseisvus kuulutati v\xc3\xa4lja iseseisvusmanifestiga, mis v\xc3\xb5eti vastu 21. veebruaril 1918. Asutav Kogu moodustas demokraatliku vabariigi ning 15. juunil 1920 v\xc3\xb5eti vastu esimene Eesti p\xc3\xb5hiseadus. Eesti parlament (riigikogu) valis riigivanema, kes tegutses nii valitsuse juhina kui ka riigipeana. Vaikiva ajastu ajal olid k\xc3\xb5ik erakonnad peale Isamaalidu keelatud ja parlament ei pidanud istungeid ajavahemikus 1934\xe2\x80\x931938, kuna riiki reguleeriti 1938. aastal Eesti esimeseks presidendiks valitud Konstantin P\xc3\xa4tsi dekreediga. 1938. aastal v\xc3\xb5eti vastu uus p\xc3\xb5hiseadus ja kutsuti kokku Eesti parlament, seekord kahekojalise s\xc3\xbcsteemiga, kuhu kuuluvad Riigivolikogu (alamkoda) ja Riigin\xc3\xb5ukogu (\xc3\xbclemkoda). 1940. aastal okupeeriti Eesti N\xc3\xb5ukogude Liidu poolt. Peagi j\xc3\xa4rgnes Saksa okupatsioon (1941\xe2\x80\x931944). M\xc3\xb5lema okupatsiooni k\xc3\xa4igus v\xc3\xb5eti seadusj\xc3\xa4rgsed institutsioonid, mis valiti Eesti p\xc3\xb5hiseaduse j\xc3\xa4rgi, v\xc3\xb5imult. 1944. aasta septembris, p\xc3\xa4rast Saksa v\xc3\xa4gede lahkumist, taastati endine kord, kuna Otto Tief moodustas 1938. aasta p\xc3\xb5hiseaduse kohaselt uue valitsuse. Tiefi valitsus kestis ainult 5 p\xc3\xa4eva, kuna Eesti okupeeriti taas N\xc3\xb5ukogude Liidu poolt. 1991. aastal taastati Eesti Vabariik eelmise p\xc3\xb5hiseaduse alusel enne 1938. aastat, rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letus kiitis uue p\xc3\xb5hiseaduse heaks 1992. aastal. Eesti alustas \xc3\xbcleminekut sotsialistlikult majanduselt kapitalistlikule turumajandusele. 1. mail 2004 v\xc3\xb5eti Eesti vastu Euroopa Liitu.'