b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xb5ukogude okupatsioon Eestis (1940\xe2\x80\x931941)\n_START_SECTION_\nUltimaatum ja s\xc3\xb5jaline okupeerimine\n_START_PARAGRAPH_\n14. juunil 1940 alustas N\xc3\xb5ukogude Liit Eesti, L\xc3\xa4ti ja Leedu \xc3\xb5hu- ja mereblokaadi. 16. juunil v\xc3\xa4itis N\xc3\xb5ukogude Liit, et Eesti ei pea kinni vastastikustest lepingutest ning n\xc3\xb5udis ultimatiivselt t\xc3\xa4iendavate v\xc3\xa4ekontingentide maalelubamist ja n\xc3\xb5ukogudemeelse valitsuse ametisse seadmist. Eestile esitatud noodis \xc3\xb6eldi:_NEWLINE_NSV Liidu valitsus peab kategooriliselt vajalikuks ja edasil\xc3\xbckkamatuks:_NEWLINE_1. Et Eestis loodaks selline valitsus, kes suudaks ja tahaks N\xc3\xb5ukogude Liidu \xe2\x80\x93 Eesti pakti ausalt ellu viia._NEWLINE_2. Et viivitamatult oleks kindlustatud N\xc3\xb5ukogude s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gedele vaba sissep\xc3\xa4\xc3\xa4s Eesti territooriumile nende paigutamiseks Eesti t\xc3\xa4htsamatesse keskustesse, k\xc3\xbcllaldases suuruses, et kindlustada N\xc3\xb5ukogude Liidu \xe2\x80\x93 Eesti vastastikuse abistamise pakti elluviimine ja v\xc3\xa4ltida v\xc3\xb5imalikke provokatsioonilisi akte N\xc3\xb5ukogude garnisoni vastu Eestis. _NEWLINE_Noodis ei n\xc3\xb5utud Eesti riigikorra muutmist, Eesti liitmist N\xc3\xb5ukogude Liiduga ega Tartu rahulepingu t\xc3\xbchistamist._NEWLINE_17. juuni varahommikul algas lisav\xc3\xa4gede sisenemine Eestisse. Eriprotokoll Punaarmee t\xc3\xa4iendavate v\xc3\xa4ekontingentide sisselubamiseks allkirjastati Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhataja kindral Johan Laidoneri ja Leningradi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonna \xc3\xbclema armeekindral Kirill Meretskovi poolt samal p\xc3\xa4eval kell 15 tagantj\xc3\xa4rele. Selle eesm\xc3\xa4rgiks oli N\xc3\xb5ukogude Liidu soov n\xc3\xa4idata Eesti okupeerimist seadusliku sammuna._NEWLINE_Operatsiooni k\xc3\xa4igus hukkus 58 punaarmeelast (neist 15 sooritasid enesetapu ja 15 uppusid), haavata sai 158. Sidepataljoni lahingus sai surma 2 Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elast ja 1 kommunist.\n_START_SECTION_\nRiigi poliitilise juhtkonna represseerimine\n_START_PARAGRAPH_\n17. juulil 1940 N\xc3\xb5ukogude Liidu relvaj\xc3\xb5udude toel toimunud meeleavalduse j\xc3\xa4rel allkirjastas 21. juulil Konstantin P\xc3\xa4ts Andrei \xc5\xbddanovi kokku pandud Johannes Vares-Barbaruse valitsuse ametissem\xc3\xa4\xc3\xa4ramise ning j\xc3\xa4rgneva kuu jooksul enamiku uue valitsuse dekreetidest. 30. juulil K. P\xc3\xa4ts vahistati ja saadeti administratiivasumisele koos perega N\xc3\xb5ukogude Liitu._NEWLINE_22. juunil 1940 vabastas K. P\xc3\xa4ts Johan Laidoneri N\xc3\xb5ukogude okupatsiooniv\xc3\xb5imude survel S\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhataja ametist ja 19. juulil 1940 k\xc3\xbc\xc3\xbcditati ta koos abikaasaga N\xc3\xb5ukogude Liitu Moskvasse ning viis p\xc3\xa4eva hiljem edasi Penzasse._NEWLINE_Eesti Vabariigi endistest riigipeadest (kokku 11 isikut: Ado Birk, Ants Piip, Konstantin P\xc3\xa4ts, Juhan Kukk, Friedrich Akel, J\xc3\xbcri Jaakson, Jaan Teemant, Jaan T\xc3\xb5nisson, August Rei, Otto Strandman, Kaarel Eenpalu) vahistati esimese okupatsiooniaasta jooksul 9 inimest, kes kas m\xc3\xb5rvati v\xc3\xb5i hukkusid vangistuses. Otto Strandman tegi vahistamist ennetades enesetapu, p\xc3\xa4\xc3\xa4ses ainult August Rei, kellel oli 1940. aasta juunis \xc3\xb5nnestunud s\xc3\xb5ita Rootsi.\n_START_SECTION_\nEesti annekteerimine\n_START_PARAGRAPH_\n21. juunil vabastas president Konstantin P\xc3\xa4ts N\xc3\xb5ukogude Liidu esindaja Andrei \xc5\xbddanovi ja N\xc3\xb5ukogude Liidu s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude j\xc3\xb5hkra surve all J\xc3\xbcri Uluotsa peaministri ametist ning nimetas uueks valitsusjuhiks Johannes Vares-Barbaruse._NEWLINE_5. juulil andis Varese valitsus korralduse Riigivolikogu uue koosseisu valimiste kohta. Valimistele kandidaatide esitamise t\xc3\xa4htajaks seati 10. juuli, valimiste p\xc3\xa4evaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 14.\xe2\x80\x9315. juuli. Valimiste korralduslikuks aluseks oli kehtiv Riigivolikogu valimise seadus.\n_START_SECTION_\nII Riigivolikogu valimised\n_START_PARAGRAPH_\n14. ja 15. juulil 1940 toimusid N\xc3\xb5ukogude julgeoleku ja administratiivaparaadi kontrolli all II Riigivolikogu valimised. Valimised viidi l\xc3\xa4bi 80 valimisringkonnas. H\xc3\xa4\xc3\xa4letamiseks moodustati 1350 valimisjaoskonda. Valimistel osutusid 92,9% poolth\xc3\xa4\xc3\xa4ltega valituks 80 Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tava Rahva Liidu valimisbloki kandidaati. Valimistel osales 81,6% valijate \xc3\xbcldarvust._NEWLINE_14. ja 15. juuli valimised olid tegelikult Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tava Rahva Liidu kandidaatide poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letamine. V\xc3\xa4ljaspool T\xc3\xb6\xc3\xb6tava Rahva Liitu kandideerinud 80 kandidaadist 17 loobusid "vabatahtlikult", 1 vahistati ja 58 kuulutati valmiskomisjonide poolt "k\xc3\xb5lbmatuks". Peamisteks s\xc3\xbc\xc3\xbcdistusteks oli, et esitatud programm oli kopeeritud Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tava Rahva Liidu programmist v\xc3\xb5i oli provokatiivse sisuga. Kandidaate s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati ka kriminaalses, rahvavaenulikus v\xc3\xb5i N\xc3\xb5ukogude Liidule vaenulikus minevikus.\n_START_SECTION_\nEesti NSV v\xc3\xa4ljakuulutamine\n_START_PARAGRAPH_\n21. juulil v\xc3\xb5ttis vastvalitud Riigivolikogu vastu deklaratsiooni riigiv\xc3\xb5imust Eestis, millega Eesti kuulutati n\xc3\xb5ukogude sotsialistlikuks vabariigiks.\n_START_SECTION_\nEesti NSV vastuv\xc3\xb5tmine NSV Liitu\n_START_PARAGRAPH_\n22. juulil esitas Riigivolikogu NSV Liidu \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogule "palve" Eesti NSV vastuv\xc3\xb5tmiseks NSV Liitu. Augusti alguses suundus Moskvasse II Riigivolikogu 21-liikmeline delegatsioon: Georg Abels, Nigol Andresen, Valli-Moonika Haldre, Aleksei Janson, Mihkel J\xc3\xbcrna, Paul Keerdo, Aleksander Kiidelma, Johannes Lauristin, Ruut Liiv, Aleksander Mui, Johannes Oinas, August P\xc3\xb5lts, Neeme Ruus, Mihhail S\xc3\xb5\xc5\xa1t\xc5\xa1ikov, Georg Taalmann, Juliana Telman, Nade\xc5\xbeda Tihanova, J\xc3\xbcri Uustalu, Leonardo Valts, Johannes Vares, Jaan \xc3\x84nilane. Delegatsiooni liikmed k\xc3\xa4isid Kremlis, kus esitasid NSV Liidu \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogule palve \xc3\xbchinemiseks NSV Liiduga. Sellekohase k\xc3\xb5nega esines J. Lauristin ning 6. augustil 1940 otsustati NSV Liidu \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu VII istungj\xc3\xa4rgul kuulutada Eesti NSV vastuv\xc3\xb5etuks N\xc3\xb5ukogude Sotsialistlike Vabariikide Liitu. _NEWLINE_25. augustil v\xc3\xb5ttis Riigivolikogu vastu Eesti NSV Konstitutsiooni. Riigivolikogu nimetati \xc3\xbcmber Eesti NSV Ajutiseks \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukoguks ning 7. aprillist 1941 Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukoguks. Uuteks k\xc3\xb5rgemateks riigiv\xc3\xb5imuorganiteks said Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Presiidium ja Eesti NSV Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogu.\n_START_SECTION_\nMajanduse sotsialistlik \xc3\xbcmberkorraldamine\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Vabariik oli s\xc3\xb5dadevahelisel ajal tugevasti arenenud, \xc3\xbcldiselt oli Eesti vahet L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopaga v\xc3\xa4hendamas. Keskmine eluiga oli t\xc3\xb5usnud 58 aastani. Keskmine palk j\xc3\xb5udis 2/3-ni L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa omast, ostuj\xc3\xb5ud oli seoses madalamate hindadega L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopaga v\xc3\xb5rreldes ligikaudu 80%. Eesti p\xc3\xb5llumajanduse tootlikkus t\xc3\xb6\xc3\xb6lise kohta oli k\xc3\xb5rgem kui Saksamaal. M\xc3\xb5istagi oli ka vaeseid, keldrikorruste elanikke, lapsi, kes ei saanud koolis k\xc3\xa4ia, sest pidid aitama vanematel sissetulekut teenida. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im alustas radikaalseid \xc3\xbcmberkorraldusi. Esimene n\xc3\xb5ukogude aasta t\xc3\xa4hendas Eestile enam kui 1000% inflatsiooni, reaalsed sissetulekud kahanesid enam kui poole v\xc3\xb5rra ja t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus j\xc3\xb5udis m\xc3\xb5nes linnas 10%ni. 1940. aasta hilissuvest peale ei j\xc3\xa4tkunud vaesematel elanikel enam raha toiduainete piisavaks ostmiseks - tulemuseks oli alatoitumus, mis oli laialt levinud; selline olukord kestis \xc3\xbcle k\xc3\xbcmne aasta. Loomulik suremus t\xc3\xb5usis m\xc3\xa4rgatavalt juba 1940. aasta l\xc3\xb5puks.'