b'\n_START_ARTICLE_\nMust m\xc3\xa4nd\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nMust m\xc3\xa4nd on \xc3\xbcldjuhul sihvakas puu, k\xc3\xb5rgus on tavaliselt 20\xe2\x80\x9330, harva kuni 45 m. T\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 1\xe2\x80\x931,8 m. V\xc3\xb5ra on laiuv juba noorel puul, vanemas eas vihmavarju meenutav. T\xc3\xbcve koor on noorel puul pruunikas, hiljem hallikasmust, pikisuunas l\xc3\xb5henenud korbaga._NEWLINE_Must m\xc3\xa4nd kasvab m\xc3\xb5\xc3\xb5dukalt kiiresti, 30\xe2\x80\x9370\xc2\xa0cm aastas. Noorelt on v\xc3\xb5ra korrap\xc3\xa4rasem, \xc3\xbcmarkoonusjas, vanemas eas ebakorrap\xc3\xa4rasem. Ta on \xc3\xbcsna pika eaga: leidub \xc3\xbcle 500 aasta vanuseid puid._NEWLINE_Oksad on korrap\xc3\xa4rastes m\xc3\xa4nnastes, \xc3\xbclespoole suunduvate tippudega. Pungad on \xc3\xbcsna pikad (kuni 2,5\xc2\xa0cm), punakaspruunid, terava tipuga, vaigused. Noored v\xc3\xb5rsed on l\xc3\xa4ikivad, rohelised, siledad, vanemad kollakaspruunid. Okkad on kahekaupa kimbus, tumerohelised, 8\xe2\x80\x9315 (18) cm pikkused, enamasti sirged (m\xc3\xb5nikord k\xc3\xb5verad), harva veidi keerdunud, tipuosa veidi heledam, p\xc3\xbcsivad v\xc3\xb5rsetel 4\xe2\x80\x937 aastat._NEWLINE_Isas\xc3\xb5isikud on kollakasrohelised kuni kollased, pikkus 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0mm. K\xc3\xa4bid on \xc3\xbcksikult v\xc3\xb5i 2\xe2\x80\x934 kaupa, 6\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm pikad, l\xc3\xa4ikivad, noorena rohekad v\xc3\xb5i kollakaspunakad, valminult helepruunid. Seemne mass s\xc3\xb5ltub t\xc3\xa4isteralisusest ja on keskmiselt 9\xe2\x80\x9315 (24) mg. Seemned on punakaspruunid, tihti kirjud, nende kest on 5\xe2\x80\x936\xc2\xa0mm pikk, tiivake 15\xe2\x80\x9322\xc2\xa0mm pikk.\n_START_SECTION_\nLevila ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nMust m\xc3\xa4nni levila suurus on rohkem kui 35 tuhat km\xc2\xb2. Ta kasvab peamiselt Kesk- ja L\xc3\xb5una-Euroopa m\xc3\xa4gedes: Alpides, Karpaatides, P\xc3\xbcreneedes, L\xc3\xb5una-Prantsusmaa ja L\xc3\xb5una-Itaalia m\xc3\xa4gedes, Balkani poolsaarel, V\xc3\xa4ike-Aasias, Krimmis ja Kaukaasias._NEWLINE_Kasvukoha optimaalne k\xc3\xb5rgus merepinnast on 800\xe2\x80\x931500 m. Samas erinevad kasvupiirkondade k\xc3\xb5rgused \xc3\xbcsna suures ulatuses: 350\xe2\x80\x931000 m Itaalias (austria m\xc3\xa4nd) ja Horvaatia rannikupiirkonnas (dalmaatsia m\xc3\xa4nd), 500\xe2\x80\x93900 m Prantsuse P\xc3\xbcreneedes ja 1600\xe2\x80\x932000 m Hispaania P\xc3\xbcreneedes (p\xc3\xbcrenee m\xc3\xa4nd), 1000\xe2\x80\x931600 m Korsikal (korsika m\xc3\xa4nd), 1000\xe2\x80\x932200 m Tauruse m\xc3\xa4estikus ja 1400\xe2\x80\x931800 m K\xc3\xbcprosel (krimmi m\xc3\xa4nd) ning 1600\xe2\x80\x931800 m P\xc3\xb5hja-Aafrikas. Levila p\xc3\xb5hjaosas kasvab l\xc3\xb5unasuunalistel ja l\xc3\xb5unaosas p\xc3\xb5hjasuunalistel m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadel.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nPeaaegu k\xc3\xb5ik musta m\xc3\xa4nni alamliigid kasvavad vahemerelise kliimaga piirkondades, Austria m\xc3\xa4nd aga rohkem parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tme kliimas. Sademeid esineb Anatoolias 400\xe2\x80\x93600, K\xc3\xbcprosel 600\xe2\x80\x93800 ja Maroko p\xc3\xb5hjaosas 800\xe2\x80\x931000\xc2\xa0mm. Levila p\xc3\xb5hjaosas v\xc3\xb5ivad talvel \xc3\xb5hu miinimumtemperatuurid langeda kuni \xe2\x88\x9230\xc2\xa0\xc2\xb0C, l\xc3\xb5unaosas vaid kuni \xe2\x88\x927\xc2\xa0\xc2\xb0C. Levila aasta keskmine \xc3\xb5hutemperatuur on vahemikus 6...13\xc2\xa0\xc2\xb0C, juulis on keskmised \xc3\xb5hutemperatuurid  16...23\xc2\xa0\xc2\xb0C ja jaanuaris \xe2\x88\x924...2\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nKasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nAustria m\xc3\xa4nd kasvab muldadel, mille l\xc3\xa4htekivimiks on lubjakivi, dolomiit, mergel ja serpentiin (viimane esineb laialdaselt Albaanias ja Kreekas). Samuti kasvab p\xc3\xbcrenee m\xc3\xa4nd peamiselt karbonaatsetest mineraalidest moodustunud muldadel. Korskia m\xc3\xa4nd kasvab saartel peamiselt graniidist, liivakivist v\xc3\xb5i vulkaanilistest kivimitest (Sitsiilias) moodustunud muldadel ja L\xc3\xb5una-Itaalias lubjakivist moodustunud muldadel. Krimmi must m\xc3\xa4nd kasvab magneesiumirikastel muldadel ning dolomiidist ja serpentiinist moodustunud muldadel. See alamliik vajab kultiveerimisel viljakamat mulda, sest ta kasvab v\xc3\xa4ljaspool oma looduslikku levilat \xc3\xbcsna kehvasti.\n_START_SECTION_\nMusta m\xc3\xa4nni metsad\n_START_PARAGRAPH_\nMust m\xc3\xa4nd kasvab tihti puhaspuistus, segametsades aga segunenult j\xc3\xa4rgmiste puuliikidega: harilik m\xc3\xa4nd (Pinus sylvestris), kreeta m\xc3\xa4nd (Pinus brutia), merim\xc3\xa4nd (Pinus pinaster), m\xc3\xa4gim\xc3\xa4nd (Pinus mugo), piinia (Pinus pinea), pitsunda m\xc3\xa4nd (Pinus brutia var. pityusa), rumeelia m\xc3\xa4nd (Pinus peuce), soomusm\xc3\xa4nd (Pinus heldreichii), s\xc3\xbc\xc3\xbcria m\xc3\xa4nd (Pinus halepensis).\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nMust m\xc3\xa4nd on \xc3\xbchekojaline okaspuu ja paljuneb seemnete abil. Puud hakkavad viljuma valgusk\xc3\xbcllases kasvukohas 15\xe2\x80\x9320 aasta vanuselt, puistus 30\xe2\x80\x9335 aasta vanuselt._NEWLINE_Tolmlemine toimub kolme p\xc3\xa4eva jooksul mais-juunis. Teise kasvuperioodi alguses on k\xc3\xa4bid vaid ligi 2\xc2\xa0cm pikkused. Viljastumine toimub kevade l\xc3\xb5pus v\xc3\xb5i suve alguses, umbes 13 kuud p\xc3\xa4rast tolmlemist. K\xc3\xa4bid arenevad seej\xc3\xa4rel kiiresti kuni nende valmimiseni s\xc3\xbcgisel, mis toimub ilmastikutingimustest s\xc3\xb5ltuvalt septembrist novembrini. Head seemneaastad esinevad 2\xe2\x80\x935 aasta j\xc3\xa4rel. \xc3\x9ches k\xc3\xa4bis on 30\xe2\x80\x9340 t\xc3\xa4isteralist seemet, mille idanevus on keskmiselt 50%. Alamliikidest on raskeimad seemned on krimmi mustal m\xc3\xa4nnil ja kergeimad korsika mustal m\xc3\xa4nnil._NEWLINE_K\xc3\xa4bid avanevad talvel, detsembrist aprillini, ja seemned levivad tuule abil.\n_START_SECTION_\nKasvatamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis saab edukalt kasvatada austria m\xc3\xa4ndi, mis talub talvel k\xc3\xbclmakraade kuni \xe2\x88\x9229...\xe2\x88\x9234\xc2\xa0\xc2\xb0C. Must m\xc3\xa4nd eelistab sooja ja kuiva kasvukohta, kuna teda esineb k\xc3\xb5ige rohkem m\xc3\xa4gede l\xc3\xb5unan\xc3\xb5lvadel. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti rannikul ja saartel on ta meil k\xc3\xbclmakindel, sisemaal on k\xc3\xb5ige karmimatel talvedel esinenud k\xc3\xbclmakahjustusi. Ta kasvab h\xc3\xa4sti lubjarikastel ja liivakatel muldadel. P\xc3\xb5uda ja kevadist hilisk\xc3\xbclma talub ta h\xc3\xa4sti, samuti heitgaase ja tahma, mist\xc3\xb5ttu teda v\xc3\xb5ib edukalt kasvatada t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkondades ja maanteede \xc3\xa4\xc3\xa4res. Ta pole nii valgusen\xc3\xb5udlik kui harilik m\xc3\xa4nd ja on v\xc3\xa4ga hea pinnaseparandaja. Ta \xc3\xb5itseb harilikust m\xc3\xa4nnist \xc3\xbcks-kaks n\xc3\xa4dalat hiljem. Siiski ohustab meie musta m\xc3\xa4nni puistuid uus kiirelt leviv seenhaigus punav\xc3\xb6\xc3\xb6taud. Selle haiguse t\xc3\xb5ttu on J\xc3\xa4rvseljal ja veel mitmes metsataimlas musta m\xc3\xa4nni puistud ja nakatunud istikud h\xc3\xa4vitatud._NEWLINE_K\xc3\xb5ige rohkem kasvab musti m\xc3\xa4nde meil Muhu saarel P\xc3\xa4dastes, kuhu rajati 1901\xe2\x80\x931902 0,7 ha suurune metsakultuur. Puud on seal madalad ja j\xc3\xa4medad, kuna ei kasva tihedalt koos. Samuti kasvab mitu puud Hellamaa pargis (k\xc3\xb5rgus kuni 18 m). Vanu musti m\xc3\xa4nde v\xc3\xb5ib leida veel P\xc3\xa4rnus, Varblas, Tallinnas, Tartus jm.'