b'\n_START_ARTICLE_\nMarsi maasarnastamine\n_START_PARAGRAPH_\nMarsi maasarnastamine (terravormimine) on teoreetiline protsess, mille k\xc3\xa4igus inimesed muudavad planeedi Marss looduslikke tingimusi sarnasemaks planeedil Maa valitsevate tingimustega._NEWLINE_Kui r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse maasarnastamisest, siis peetakse eesk\xc3\xa4tt silmas planeedi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri muutmist. Marsi puhul peaks eelk\xc3\xb5ige t\xc3\xb5stma atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri temperatuuri (v\xc3\xa4hemalt nii k\xc3\xb5rgeks, et planeedi pinnal saaks eksisteerida vedel vesi), kuid optimaalse tulemuse jaoks oleks vaja suurendada ka hapniku sisaldust atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris ja \xc3\xb5hur\xc3\xb5hku._NEWLINE_Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri terravormiseks on teadlased v\xc3\xa4lja pakkunud erinevaid v\xc3\xb5imalusi. Kuid praeguste teadmiste p\xc3\xb5hjal oleks k\xc3\xb5ige parem variant Marsi soojendamiseks kasutada ammoniaaki ja fluori\xc3\xbchendeid.\n_START_SECTION_\nAmmoniaak\n_START_PARAGRAPH_\nArvutuste kohaselt peaks ammonaagi osar\xc3\xb5hk Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris olema umbes 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4 baari, et t\xc3\xb5sta planeedi pinnatemperatuur \xc3\xbcle vee j\xc3\xa4\xc3\xa4tumistemperatuuri._NEWLINE_Vajaliku hulga ammoniaaki saaks toota mitmel erineval moel. Esimene variant oleks kasutada geneetiliselt muundatud mikroorganisme, kes oleks v\xc3\xb5imelised atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris leiduvat l\xc3\xa4mmastikku muundama ammoniaagiks, selleks kasutaksid nad planeedi poolustel v\xc3\xb5i pinna all leiduvat veej\xc3\xa4\xc3\xa4d. Maal elutseb rohkelt mikroorganisme, kes muundavad l\xc3\xa4mmastikku ammoniaagiks, kuid \xc3\xbckski neist ei suudaks seda protsessi l\xc3\xa4bi viia Marsi tingimustes. Seep\xc3\xa4rast peaks inimesed vastavad k\xc3\xbclma taluvad mikroorganismid ise looma. Teine variant oleks luua Marsile bakteritele vastavad soojad elukohad._NEWLINE_L\xc3\xa4mmastiku osar\xc3\xb5hk Marsi pinnal on 2*10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4 baari, seega peaks \xc3\xa4ra kasutama umbes 25% atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris leiduvast l\xc3\xa4mmastikust, et toota vajalikus koguses ammoniaaki._NEWLINE_Ammoniaaki tootvad mikroorganismid v\xc3\xb5iks elama panna p\xc3\xb5hjapooluse p\xc3\xbcsivale j\xc3\xa4\xc3\xa4kilbile. Kuigi suvised keskmised temperatuurid neil aladel on madalad, v\xc3\xb5ib sealne p\xc3\xa4ikesekiirgus olla siiski piisav, et organismid saaks toota vajalikus koguses ammoniaaki._NEWLINE_Mikroorganismide kasutamise k\xc3\xb5rval oleks teine variant luua tehased, mis toodaksid atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris leiduvast l\xc3\xa4mmastikust ammoniaaki. Vajalik vesinik, millega tagada energia tuumaprotsessideks ning, mille abil s\xc3\xbcnteesida ammoniaaki, tuleks ammutada poolustel v\xc3\xb5i pinna all paiknevast j\xc3\xa4\xc3\xa4st._NEWLINE_Kolmanda variandina v\xc3\xb5iks vajaliku l\xc3\xa4mmastiku tuua kohale m\xc3\xb5nelt P\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcsteemi taevakehalt. N\xc3\xa4iteks Maalt, Veenuselt v\xc3\xb5i Titanilt. Kuigi optimaalsem variant oleks kasutada m\xc3\xb5nel marsil\xc3\xa4hedasel asteroidil leiduvat l\xc3\xa4mmastikku, teoreetiliselt l\xc3\xa4heks vaja 50 km l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga asteroidi. Lihtsaim viis see l\xc3\xa4mmastik Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri viia, oleks p\xc3\xb5hjustada kokkup\xc3\xb5rge Marsi pinna ja asteroidi vahel.  _NEWLINE_Probleem ammoniaagi kasutamisel Marsi soojendamiseks oleks see, et ammoniaak laguneks Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris \xc3\xbcsna kiiresti. 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4-baarise r\xc3\xb5huga kogus ammoniaaki laguneks ainult 30 aastaga, seega peaks l\xc3\xa4mmastikust tootma ammoniaaki j\xc3\xa4rjepidevalt.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcsihappegaas\n_START_PARAGRAPH_\nTeine viis t\xc3\xb5sta Marsi kasvuhooneefekti, oleks kasutades s\xc3\xbcsihappegaasi. Teoreetiliselt oleks selleks vaja praegune 7-millibaarine \xc3\xb5hur\xc3\xb5hk planeedi pinnal t\xc3\xb5sta \xc3\xbche baarini. Selleks v\xc3\xb5iks kasutada karbonaatkivimites leiduvat s\xc3\xbcsihappegaasi. Kuigi selle variandi puhul kuluks palju rohkem energiat, kui ammoniaaki kasutades, oleks s\xc3\xbcsihappegaas atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris palju p\xc3\xbcsivam, kui ammoniaak._NEWLINE_Selleks, et saada pinnasest k\xc3\xa4tte piisav kogus CO\xe2\x82\x82, peaks \xc3\xbcles kaevama terve Marsi pinnase 2 km s\xc3\xbcgavuselt. Seda on v\xc3\xa4ga raske teostada ning \xc3\xbchtlasi rikuks see ka teaduslikult v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikku pinnast. Seep\xc3\xa4rast ei oleks Marsil leiduva s\xc3\xbcsihappegaasi kasutamine planeedi soojendamiseks kuigi hea variant.\n_START_SECTION_\nKlorofluoros\xc3\xbcsinikud\n_START_PARAGRAPH_\nKolmanda variandina v\xc3\xb5iks kasutada Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri soojendamiseks klorofluoros\xc3\xbcsinikke (CFC-sid). Piisava koguse CFC-de tootmine Maal v\xc3\xb5iks teoreetiliselt olla v\xc3\xb5imalik, kuid nende \xc3\xbchendite transport Marsile oleks v\xc3\xa4ga kulukas. N\xc3\xa4iteks kui kasutada Saturn V raketti, siis peaks v\xc3\xa4hemalt sajandi v\xc3\xa4ltel iga p\xc3\xa4ev \xc3\xbcks rakett Marsi poole startima. Teoreetiliselt oleks v\xc3\xb5imalik toota Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri soojendamiseks piisav kogus CFC-sid ka planeedi enda pinnal leiduvatest \xc3\xbchenditest. Kuid m\xc3\xb5lemal juhul h\xc3\xa4vineksid CFC-d atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris P\xc3\xa4ikese kiirguse toimel umbes sajandiga. Seega peaks juurdetootmisprotsess toimuma j\xc3\xa4rjepidevalt. Klorofluoros\xc3\xbcsinike kasutamise miinus oleks aga see, et need takistaksid osoonikihi tekkimist. Lahendus oleks kasutada broomi- ja kloorivabu halogeeni\xc3\xbchendeid, kuna F h\xc3\xa4vitab osooni palju v\xc3\xa4hem kui Cl ja Br.'