b'\n_START_ARTICLE_\nUno Veismann\n_START_PARAGRAPH_\nUno Veismann (s\xc3\xbcndinud 12. novembril 1934) on eesti astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsik ja geof\xc3\xbc\xc3\xbcsik.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa s\xc3\xbcndis L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal taluniku peres._NEWLINE_L\xc3\xb5petas 1957 Tallinna Pedagoogilise Instituudi f\xc3\xbc\xc3\xbcsika\xc3\xb5petajana. T\xc3\xa4iendas end 1963. aastal Leningradis. Aastail 1958\xe2\x80\x932015 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas FAI-s, AAI-s, TO-s vaneminsenerina, teadurina, vanemteadurina. Aastail 1980\xe2\x80\x931989 oli AAI kosmilise radiomeetria labori juhataja. Aastail 1983\xe2\x80\x932000 oli ka Tartu \xc3\x9clikooli dotsent. Aastast 2007 on Tartu \xc3\x9clikooli emeriitdotsent.\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xbc\xc3\xbcsika-matemaatika-kandidaadi v\xc3\xa4itekirja astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsikas kaitses 1968 Tartu \xc3\x9clikoolis, "Elektrofotomeeter t\xc3\xa4htede heleduste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks kahe teleskoobi baasil", juhendaja Nikolai Kuprevit\xc5\xa1. Teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 p\xc3\xb5hisuundadeks on olnud keskkonna kaugseire optilises spektripiirkonnas, optilise kiirguse radiomeetria, kosmoseuuringute tehnoloogia. Hilisemad t\xc3\xb6\xc3\xb6d on osooni ja p\xc3\xa4ikese ultraviolettkiirguse valdkonnas. T\xc3\xb6\xc3\xb6tanud k\xc3\xbclalisteadlasena M\xc3\xbcnchenis (1981) ja Berliinis (1983). Juba 1961. aastal alustas loengute pidamist Tartu \xc3\x9clikoolis, pidanud loenguid ja juhendanud praktikume arvutijuhitavate m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste, kaugseire pildit\xc3\xb6\xc3\xb6tluse ja kosmosetehnoloogia aluste vallas. Tema juhendamisel on valminud \xc3\xbcks doktorit\xc3\xb6\xc3\xb6 ja kolm magistrit\xc3\xb6\xc3\xb6d. Aastail 1970\xe2\x80\x931990 juhtis N\xc3\xb5ukogude Liidu orbitaaljaamadele Saljut, Saljut-4, Saljut-7 ja Mir paigaldatud atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri optilise kaugsondeerimise aparaatide arendamist. On kirjutanud populaarteaduslikke raamatuid ning avaldanud artikleid ajakirjades Horisont ja Akadeemia. 2018. aastal ilmus kirjastuse Ilmamaa v\xc3\xa4ljaandel raamat \'Peenem\xc3\xbcndest Baikonurini\', mis on kokkuv\xc3\xb5te aastak\xc3\xbcmnete pikkusest hobi korras uurimusest, kuidas loodi N\xc3\xb5ukogude Liidus raketid, kes olid loojad ning mis see tollasele riigile ja rahvale maksma l\xc3\xa4ks.'