b'\n_START_ARTICLE_\nKuninglik Teater\n_START_PARAGRAPH_\nKuninglik Teater (rootsi keeles Kungliga Teatern) on Rootsi rahvuslik ooperi- ja balletiteater. _NEWLINE_Teater asub Stockholmi kuningalossi l\xc3\xa4hedal Gustav Adolfi v\xc3\xa4ljaku ja Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdeni vahelisel alal. Tegutseb rahvusooperi rollis alates 18. jaanuarist 1773. Oli P\xc3\xb5hja-Euroopa esimene ooperiteater. Oma eksisteerimise aja jooksul on ametlikult muutnud nime 12 korda, kuid alati on nimes r\xc3\xb5hutatud, et tegemist on kuningliku kultuuritempliga. Viimane ametlik nimemuutus toimus 1997. aastal, kui m\xc3\xa4\xc3\xa4rangu \xe2\x80\x9eooper\xe2\x80\x9d asemel tuli kasutusele \xe2\x80\x9eteater\xe2\x80\x9d (Kungliga Operan\xc2\xa0\xe2\x80\xba Kungliga Teatern). Rootslaste k\xc3\xb5nepruugis on aga nii praegune kui ka varasem ooperimaja olnud ikka l\xc3\xbchidalt kui Operan.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1771. aastal vallandas kuningas Gustav III juba paark\xc3\xbcmmend aastat Stockholmis ooperietendusi\xc2\xa0andnud Prantsuse trupi Du Londel, kelle oli Rootsi kutsunud kuninganna Lovisa Ulrika. Muusikahuviline monarh soovis moodustada Rootsi ansambli, mis paneks aluse Rootsi oma ooperielule. Trupi tegutsemise reglemendi ja tasustamise alused pani monarh paika isiklikult. 1773. aasta alguseks oli trupp esinemisk\xc3\xbcps ja avas Bollhusteaternis Rootsi ooperitraditsioonid Francesco Uttini (libreto Gustav III idee alusel Johan Wellander) rootsikeelse ooperiga "Thetis och P\xc3\xa9l\xc3\xa9e". Samal aastal kandis trupp originaalvariandis ette Christoph Willibald Glucki "Orfeo ed Euridice".\n_START_SECTION_\nGustavi ooper\n_START_PARAGRAPH_\n1782. aastal valmis Gustav III eestvedamisel\xc2\xa0Stockholmi kesklinnas uus ooperimaja, mis avati Johann Gottlieb Naumanni ooperiga "Cora och Alonzo". Maja projekteeris arhitekt Carl Fredrik Adelcrantz, kes oli varem projekteerinud Drottningholmi lossiteatri. Uut ooperimaja kasutati ka kontsertide ja maskiballide korraldamiseks ning hakati kutsuma \xe2\x80\x9eGustavi ooperiks\xe2\x80\x9d (Gustavianska operahuset). Gustav III ise eelistas kuulata mitte nii v\xc3\xa4ga rootsi heliloojate oopuseid, vaid saksa heliloojate teoseid. Ta kutsus Saksamaalt \xc3\xb5ukonna juurde t\xc3\xb6\xc3\xb6le Johann Gottlieb Naumanni, Georg Joseph Vogleri ja Joseph Martin Krausi. Nemad komponeerisid Rootsi ooperiajalukku l\xc3\xa4inud rootsikeelse libretoga ooperid "Gustav Adolf och Ebba Brahe" (1788, Vogler), "Gustaf Wasa" (1786, Naumann) ja "Aenas i Cartago" (1799, Kraus)._NEWLINE_Seesama ooperimaja sai aga Gustav III\xe2\x80\x93le saatuslikuks. 16. m\xc3\xa4rtsil 1792 m\xc3\xb5rvasid ta seal toimunud maskiballi ajal \xc3\xb5ukondlased\xe2\x80\x93konspiraatorid. P\xc3\xa4rast kuninga m\xc3\xb5rvamist keelati maskiballid. See keeld kehtis kuni 1821. aastani. Gustav III m\xc3\xb5rvamine maskiballil andis hiljem ainet Daniel\xe2\x80\x93Fran\xc3\xa7ois\xe2\x80\x93Esprit Auberile ("Gustave III, ou Le bal masqu\xc3\xa9", 1833), Giuseppe Verdile ("Un ballo in maschera", 1859) ja Lars Johan Werlele ("Tintomara", 1973) ooperi kirjutamiseks.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5naperiood\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Gustav III tapmist algas Rootsi rahvuslikus ooperielus m\xc3\xb5\xc3\xb5naperiood. Kuninglikus Ooperis esitati peamiselt Wolfgang Amadeus Mozarti, Daniel\xe2\x80\x93Fran\xc3\xa7ois\xe2\x80\x93Esprit Auberi, Gioachino Rossini ja Carl Maria von Weberi teoseid, aga ka Rootsi\xe2\x80\x93p\xc3\xa4raseid laulum\xc3\xa4nge (singspiel). 1834. aastal oli esindusooperis esmaettekandel saksa p\xc3\xa4ritolu 31\xe2\x80\x93aastase helilooja Eduard Brendleri ooper "Ryno". Helilooja oli surnud enne, kui j\xc3\xb5udis ooperi t\xc3\xa4ielikult valmis komponeerida. Selle l\xc3\xb5petas ta s\xc3\xb5ber ja patroon kroonprints Oscar, hilisem kuningas Oskar I. Rahvusvahelise tuntuse sai rootsi ooper 19. sajandil helilooja Ivar Kristian Hallstr\xc3\xb6mi\xc2\xa0Charles Gounod\xe2\x80\x99 ja saksa klassikalis\xe2\x80\x93romantilisest stiili m\xc3\xb5jutustega teoste kaudu, mis k\xc3\xb5ik olid esmaettekandel Kuninglikus Ooperis. Hallstr\xc3\xb6mi meistriteoseks on hinnatud "Den bergtagna" (1874) mis t\xc3\xb5rjus Naumanni "Gustav Wasa" Rootsi rahvusooperi positsioonilt.\n_START_SECTION_\nUus ooperimaja\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Oscar II osutus samasuguseks muusika ja kaunite kunstide patrooniks, kui oli olnud Gustav III. Ta laskis 1892. aastal Gustav III rajatud ja ooperihuvi kasvu t\xc3\xb5ttu kitsaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud ooperimaja lammutada ning selle asemele ehitada uue. Arhitekt Axel Anderbergi uusklassitsistlik kultuuritempel avati 19. septembril 1898. See asub samuti Stockholmi s\xc3\xbcdalinnas, kuningalossi vahetus naabruses ja otse V\xc3\xa4lisministeeriumi vastas. Ringikujulises,\xc2\xa0suhteliselt hea akustikaga vaatesaalis on ligi 1120 koha._NEWLINE_Avamise puhul esitati Adolf Fredrik Lindbladi 1835. aastal komponeeritud "Frond\xc3\xb6rerna" ja katkendeid\xc2\xa0Franz Berwaldi 1862. aastal valminud ooperist "Estrella di Soria". L\xc3\xb5puks kanti ette Ivar Hallstr\xc3\xb6mi kantaat, mis oli spetsiaalselt uue ooperimaja avamiseks komponeeritud. Esimest hooaega uues majas sisustasid ka kaks uut algup\xc3\xa4rast rootsi ooperit: Wilhelm Stenhammari "Tirfing" ja Andreas Hall\xc3\xa9i "Valdemarsskatten"._NEWLINE_P\xc3\xa4rast 100-aastast pea katkematut ooperikultuuri arendamist renoveeriti Operan 1989. aastal p\xc3\xb5hjalikult. Maja siseruumid said uue v\xc3\xa4rvikatte, v\xc3\xa4lisfassaad pesti \xc3\xbcle, algselt kullaga kaetud kohad said uue s\xc3\xa4ra, peasissek\xc3\xa4ik korrastati p\xc3\xb5hjalikult ja peatrepp vaatesaali remonditi p\xc3\xb5hjalikult. Ajakohastati lavatehnika ning lavatagused ruumid. 19. sajandi teatrist sai kaasaegne modernne ooperimaja.\n_START_SECTION_\nOperan 20. sajandil\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi Kuningliku ooperi 17 x 12 meetri suurusel laval on 20. sajandil olnud maailma esiettekandel mitmete maailmanimega heliloojate uusooperid. Selle teatri jaoks on kirjutanud teoseid Erich Wolfgang Korngold ("Die Kathrin", 1939), Heinrich Sutermeister ("Raskolnikoff", 1948 ja "Der rote Stiefel", 1951), Franz Berwald ("Drottningen av Golconda", 1968) ning Gy\xc3\xb6rgy Ligeti ("Le Grande Macabre", 1978). _NEWLINE_20. sajandiks olid ka Rootsi oma ooperitraditsioonid v\xc3\xa4lja kujunenud. Stockholmi peeti P\xc3\xb5hjamaade ooperipealinnaks. 20. sajandi alguses Kuninglikus Ooperis esmaettekandele tulnud Rootsi algup\xc3\xa4rastes ooperites oli tunda tugevat Richard Wagneri ja saksa hilisromantilise lavamuusika m\xc3\xb5jutusi. Publiku soosingus olid Wilhelm Peterson-Bergeri \xe2\x80\x9cArnljotis\xe2\x80\x9d (1910), Ture Rangstr\xc3\xb6mi \xe2\x80\x9cKronbudenis\xe2\x80\x9d (1915), Kurt Atterbergi \xe2\x80\x9cH\xc3\xa4rvard harpolekare\xe2\x80\x9d (1919) ja \xe2\x80\x9cB\xc3\xa4ckah\xc3\xa4sten\xe2\x80\x9d (1925). Hiljem olid esiettekandel Natanael Bergi \xe2\x80\x9cEngelbrekt\xe2\x80\x9d, Gunnar de Frumerie \xe2\x80\x9cSingoalla\xe2\x80\x9d (1940) ja Hilding Rosenbergi rahvusvahelist t\xc3\xa4helepanu \xc3\xa4ratanud \xe2\x80\x9cResa till Amerika\xe2\x80\x9d (1932) ja \xe2\x80\x9cPortr\xc3\xa4ttet\xe2\x80\x9d (1956). Rootsi rahvusooperi n\xc3\xa4o p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da kujundasid heliloojad Sven-Erik B\xc3\xa4ck (\xe2\x80\x9cTranfj\xc3\xa4drarna\xe2\x80\x9d, 1957), Karl-Birger Blomdahl (\xe2\x80\x9cAniara\xe2\x80\x9d, 1959), Ingvar Lidholm (Holl\xc3\xa4nder, 1967; \xe2\x80\x9cEtt dr\xc3\xb6mspel\xe2\x80\x9d, 1991), Lars Johan Werle (\xe2\x80\x9cDr\xc3\xb6mmen om Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se\xe2\x80\x9d, 1964), Hans Gefors (\xe2\x80\x9cChristina\xe2\x80\x9d, 1987), Jonas Forsell (\xe2\x80\x9cH\xc3\xa4sten och gossen\xe2\x80\x9d, 1987; \xe2\x80\x9cRiket \xc3\xa4r ditt\xe2\x80\x9d, 1991) jt.\n_START_SECTION_\nNimekaid Rootsi ooperisoliste\n_START_PARAGRAPH_\nRootsist on Kuningliku Ooperi lava kaudu l\xc3\xa4bi aegade rahvusvahelistele ooperilavadele j\xc3\xb5udnud sellised maailmamainega tippsolistid nagu Jenny Lind, Jussi Bj\xc3\xb6rling, Set Svanholm, Birgit Nilsson, Kristina Nilsson, Nicolai Gedda, Elisabeth S\xc3\xb6derstr\xc3\xb6m, Britt-Marie Aruhn, Ingvar Wixell, G\xc3\xb6sta Winbergh, Laila Andersson-Palme, Ann Sophie von Otter, Berit Lindholm, H\xc3\xa5kan Hageg\xc3\xa5rd, Kerstin Thorborg, Kjerstin Dellert, Katarina Dalayman, Nina Stemme jt.\n_START_SECTION_\nOperani argip\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nKuninglikul Teatril on kindlaksm\xc3\xa4\xc3\xa4ratud hooaeg, mis algab augusti viimastel p\xc3\xa4evadel ja kestab tavaliselt juuni keskpaigani. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ei kuulu rootslaste Kuninglik Teater k\xc3\xbcll enam Euroopa k\xc3\xb5ige ligit\xc3\xb5mbavamate ooperimajade hulka, kuid pakub j\xc3\xa4tkuvalt k\xc3\xb5rgetasemelist ooperi-, balleti- ja operetikunsti. Teatri kunstiline juhtkond koostab hooaja repertuaari nii, et seal on ligit\xc3\xb5mbavaid t\xc3\xbckke pea igale maitsele. Kui muidu on orienteeritud sakslaste ooperite komponeerimise ja ettekandmise kogemustele, siis repertuaari poole pealt pole tegemist t\xc3\xbc\xc3\xbcpilise saksap\xc3\xa4rase repertuaariteatriga. \xc3\x9chte t\xc3\xbckki ei m\xc3\xa4ngita reeglina l\xc3\xa4bi \xc3\xbche v\xc3\xb5i kahe v\xc3\xb5i rohkema hooaja, vaid jooksval hooajal teatud aja jooksul (peamiselt 1\xe2\x80\x932 kuu jooksul) 10\xe2\x80\x9315 korda. \xc3\x9chel hooajal on repertuaaris 9\xe2\x80\x9310 ooperit, 1\xe2\x80\x932 operetti ja 5\xe2\x80\x936 balletti. Lastele korraldatakse laup\xc3\xa4eviti spetsiaalset kontsertprogrammi ning tutvustatakse ooperimaja. Kungliga Hovkapellet annab regulaarselt kontserte, sealhulgas uusaastakontserti. V\xc3\xa4hemalt kaks korda n\xc3\xa4dalas toimuvad suures saalis populaarsed l\xc3\xb5unakontserdid (lunchkonsert) ooperi enda solistide ja muusikute sisustatuna. Kontserdid algavad kell 11.45 ja kestavad kella 13-ni.\n_START_SECTION_\nRahvusooperi loominguline kollektiiv\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi rahvusooperi riiklik majandamine demonstreerib ilmekalt rootslaste kultuurialast intelligentsi ja nende ajaloolist ooperiarmastust. Valitsus ja maksumaksja peavad oma rahvusooperist lugu nii vaimselt kui ka rahaliselt. Hea finantsbaas on v\xc3\xb5imaldanud lavale tuua suurt solistideansamblit n\xc3\xb5udvaid ja lavastuslikult kalleid oopusi. Ooper annab t\xc3\xb6\xc3\xb6d rohkem kui 700 inimesele (2018. aasta andmed). Ooperikooris on 70 lauljat. 105-liikmelises orkestris on muusikuid Soomest, Ukrainast, Usbekistanist, Brasiiliast, Bulgaariast, Poolast, T\xc5\xa1ehhi Vabariigist, Saksamaalt jm. Balletitrupis on ligikaudu 80 t\xc3\xa4iskohaga tantsijat, lisaks 14 k\xc3\xbclalissolisti-tantsijat. Solistide nimekirjas on 60 nime. Nendest Katarina Dalayman,\xc2\xa0Karl-Magnus Fredriksson, Elin Rombo ja Anne Sofie von Otter on tunnustatud \xc3\xb5ukonnalaulik (Hovs\xc3\xa5ngare, mees v\xc3\xb5i Hovs\xc3\xa5ngerska, naine). K\xc3\xbcmmekond noort solisti on Austriast, Itaaliast, USAst, Soomest, L\xc3\xb5una-Koreast, Jaapanist jm. Laialdaselt kasutatakse k\xc3\xbclalisdirigente. Ligi kolmek\xc3\xbcmnest dirigendist, kes \xc3\xbchel hooajal Kuningliku Teatri repertuaari eest hoolitsevad, on v\xc3\xa4hemalt pooled p\xc3\xa4rit Saksamaalt, Hollandist, Soomest, Itaaliast, Inglismaalt, USAst, Austriast jm. Soome mainekas dirigent Leif Segerstam kujundas aastatel 1995\xe2\x80\x932002 peadirigendina ooperitrupi \xc3\xbcldist repertuaaripoliitikat ja talle anti \xc3\xb5ukonnadirigendi aunimetus. Tema lahkudes nimetati peadirigendiks Hispaania-Taani p\xc3\xa4ritolu Alberto Hold-Garrido. 2012\xe2\x80\x932017 oli peadirigent Lawrence Renes Hollandist. Alates 2017. aastast juhib Operani suurt muusikute kollektiivi Patrik Ringborg. 1985\xe2\x80\x9390. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Operani muusikajuhina Eri Klas, kes t\xc3\xa4nut\xc3\xa4heks hea t\xc3\xb6\xc3\xb6 eest sai kuningas Carl XVI Gustafilt P\xc3\xb5hjat\xc3\xa4he ordeni.\n_START_SECTION_\nOoperirestoran\n_START_PARAGRAPH_\nStockholmi Kuningliku Ooperi hoones tegutseb alates 1787. aastast linna \xc3\xbcks elitaarsemaid ja populaarsemaid restorane Operak\xc3\xa4llaren (\'ooperikelder\'), mille omanikuks pole mitte ooperi administratsioon, vaid korporatsiooni Nobis AB vahendusel Itaalia p\xc3\xa4ritolu hotellide ja restoranide omanik Alessando Catenacci. Operak\xc3\xa4llaren on kuningalossis toimuvatel bankettidel ja vastuv\xc3\xb5ttudel toitlustamise korraldaja. Catenacci restoran serveeris kroonprintsess Victoria ja prints Danieli pulmade piduliku l\xc3\xb5unas\xc3\xb6\xc3\xb6gi lossis nagu ka printsess Madeleine ja Christopher O\'Neilli abiellumisetseremooniast osav\xc3\xb5tnute toitlustamise.'