b'\n_START_ARTICLE_\nRannaniit\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniit (vanemas kirjanduses ka randniit) on mere\xc3\xa4\xc3\xa4rne madal rohumaa, mis k\xc3\xb5rgvee aegu v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4\xc3\xa4da vee alla._NEWLINE_Rannaniidud asuvad Eestis peamiselt L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis, kus rannikud on suhteliselt madalad ja lauged. Taimestik ja loomastik on niitudel mitmekesine, millest tuntuimad taimed on randaster ja pilliroog ning loomadest juttselg-k\xc3\xa4rnkonn. Rannaniitusid on talurahvas kasutanud peamiselt kariloomade karjatamiseks ja heinavalmistamiseks. \xc3\x9cldiselt ohustab t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval rannaniitusid kinnikasvamine v\xc3\xa4hese hooldamise ja pinnases leiduvate v\xc3\xa4etiste t\xc3\xb5ttu.\n_START_SECTION_\nIseloomustus\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniidud on sajandeid olnud p\xc3\xb5line loomade karjatamise koht, seda ala on nimetatud rannakarjamaaks v\xc3\xb5i rannarohumaaks. Tegelikult on aga rannakarjamaa puhul tegemist rohumaaga, mida mitte kunagi ei ole niidetud vaid kariloomadega (n\xc3\xa4iteks lammaste v\xc3\xb5i veistega) karjatatud. Need alad, mida aga oli v\xc3\xb5imalik niita ehk millelt oli \xc3\xa4ra koristatud suured kivid, kandsid nimetust rannaniit. Rannaniidud on populaarsed madala rannikuala puhul, mille t\xc3\xb5ttu sagedase k\xc3\xb5rgvee tagaj\xc3\xa4rjel on rannaniidu mullad sooldunud ja neid kasvavad antud tingimustele kohanenud taimeliigid. Rannaniidu taimestik on v\xc3\xa4ga mitmekesine ja t\xc3\xa4nu headele kasvutingimustele lopsakas, mis oli ka p\xc3\xb5hjus, miks neid kasutati karjamaade v\xc3\xb5i heinamaadena._NEWLINE_Erineva veeseisu alusel on v\xc3\xb5imalik rannaniidud jagada kolmeks tasemeks. Madalaim tase on allpool keskmist veepiiri ning enam \xc3\xbcleujutatud. Keskmine tase on \xc3\xbclalpool keskmist veepiiri, aga \xc3\xbcleujutatav k\xc3\xb5rgvee ajal. K\xc3\xb5rgeim tase on \xc3\xbclalpool k\xc3\xb5rgveepiiri ehk moodustab rannal\xc3\xa4hedase niidu, kuhu merevesi ei ulatu, aga tuulega levivad sinna soolapritsmed._NEWLINE_Ranniku taimestik jaguneb vastavalt k\xc3\xb5rgusele merepinnast ja merevee m\xc3\xb5ju tugevusele v\xc3\xb6\xc3\xb6nditesse. Saliinne v\xc3\xb6\xc3\xb6ndis on taimestik merevee m\xc3\xb5jupiirkonnas, suprasaliinsele v\xc3\xb6\xc3\xb6ndile mere m\xc3\xb5ju tavaliselt ei ulatu._NEWLINE_Karjatamine ja niitmine hoiavad niidu alad puudest ja p\xc3\xb5\xc3\xb5sastest vabana hoida. Uuemal ajal on suurem nendest aladest \xc3\xbcles k\xc3\xbcntud v\xc3\xb5i kuivendatud, mis aga h\xc3\xa4vitab varasemad kooslused.\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniidud on omased L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti mandriosale ja saartele, kus rannik on madal ning seet\xc3\xb5ttu \xc3\xbcleujutatav. Eesti suuremad rannaniidud asuvad Matsalu lahe \xc3\xbcmbruses. Seal on kokku rannaniite \xc3\xbcle kolme tuhande hektari, millest suurim on 350 hektarit. P\xc3\xa4rnu maakonnas on taastatud hulgaliselt kunagisi rannaniite. Peamised piirkonnad on H\xc3\xa4\xc3\xa4demeeste, T\xc3\xb5stamaa ja Varbla vallas._NEWLINE_Rannaniidud on peale Eesti populaarsed ka teistes Euroopa riikides ning P\xc3\xb5hja-Ameerikas, kus samuti rannik on suhteliselt madal ja lauge.\n_START_SECTION_\nTaimestik\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniidud on roht- ja heintaimedega kaetud lauged karjatatavad rannal\xc3\xb5igud, mis on soolase merevee m\xc3\xb5jualas. Rannaniitude taimkatet iseloomustab erinevalt sisemaaniitudest soolalembeste liikide rohkus. T\xc3\xbc\xc3\xbcpilised rannaniidu taimed on rannikas, rand-\xc3\xb5isluht, rand-teeleht, tuderluga, soomusalss ja randaster. Samuti v\xc3\xb5ib seal kasvada pilliroog,\xc2\xa0merihumur, rand-seahernes, liiv-vareskaer, rand-orashein,\xc2\xa0punane aruhein,\xc2\xa0hanijalg,\xc2\xa0pajuvaak, randristik,\xc2\xa0suur robirohi,\xc2\xa0harilik hiirehernes,\xc2\xa0soolikarohi, harilik n\xc3\xb5iahammas,\xc2\xa0hobumadar, aasnelk ja kukesaba._NEWLINE_Omap\xc3\xa4rased kohad rannaniidu sees on soolakud (auruva mereveega alad), kus kasvavad k\xc3\xb5rgemat soolsust eelistavad taimed, nagu soolarohi, rand-soodahein ja nadahein. Soolakute teket v\xc3\xb5ib soodustada liigne kariloomade karjatamine. Peale selle esineb paljakss\xc3\xb6\xc3\xb6dud rannaniitudel erosiooni. K\xc3\xb5rgvee ajal t\xc3\xa4ituvad tekkinud madalad alad mereveega. N\xc3\xb5gudesse j\xc3\xa4\xc3\xa4nud vee aurumise j\xc3\xa4rel soolad kontsentreeruvad._NEWLINE_Eesti liigirikkamatelt rannaniitudelt v\xc3\xb5ib leida ka erinevaid k\xc3\xa4paliste liike, nagu kahkjaspunane s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp ja balti s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp (Dactylorhiza baltica). Lisaks k\xc3\xa4palistele leidub kaitsealustest liikidest rannaniitudel niidu-kurem\xc3\xb5\xc3\xb5k (Gladiolus imbricatus) ja emaputk (Angelica palustris)._NEWLINE_Puu- ja p\xc3\xb5\xc3\xb5sarinne on rannaniitudel suhteliselt h\xc3\xb5re. Tavaliselt paistavad silma \xc3\xbcksikud harilikust kadakast ja kibuvitsast koosnevad p\xc3\xb5\xc3\xb5satukad. Kariloomad kasutavad neid peamiselt putukate t\xc3\xb5rjumiseks v\xc3\xb5i suvel varju leidmiseks.\n_START_SECTION_\nLoomastik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheks tuntuimaks rannaniidu elanikuks oli umbes kolmk\xc3\xbcmmend aastat tagasi k\xc3\xb5re ehk juttselg-k\xc3\xa4rnkonn (Bufo calamita). Praeguseks on k\xc3\xb5re s\xc3\xa4ilinud vaid L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti ranniku ja saarte \xc3\xbcksikutel aladel. Kudemiskohaks valib k\xc3\xb5re meelsasti v\xc3\xa4ikese riimveelisi lompe, mille soolsus on 3\xe2\x80\x934 promilli, seega ei talu k\xc3\xb5re rannaniitude kuivendamist._NEWLINE_Selgrootutele loomadele on rannaniidud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuks elupaigaks. Eesti aladel kirjeldatud endeemsetest putukatest on just rannaniitude ja teiste rannikuelupaikadega seotud saaremaa tondihobu (Aeschna osiliensis). Rannaniidud on ka kiilide ja lutikate poolest mitmekesised. Suurliblikatest elab rannaniidul tavalisi aga ka lokaalseid liike.\n_START_SECTION_\nLinnustik\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniidud pakuvad paljudele linnuliikidele pesitsus- ja puhkepaikasid. Paljud linnuliigid on muutunud haruldaseks kogu L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere rannikul. N\xc3\xa4iteks balti risla s\xc3\xa4ilimine on sattunud t\xc3\xb5siselt ohtu. Samuti on \xc3\xbcha haruldasemaks muutuv mustsaba-vigle. Samal ajal on aga punajalg-tilder pesitsemise arvukus suhteliselt samal tasemel. Punajalg-tilder on ka ainuke kurvitsaline, kes pesitseb v\xc3\xa4iksematel rannaniitudel kui 4\xe2\x80\x935 hektarit._NEWLINE_K\xc3\xb5ige populaarsemad on aga partlased (n\xc3\xa4iteks sinikaelpart) ja hanelised (hallhani). Part eelistab mitmekesisema struktuuriga maastiku, mis n\xc3\xa4itab, et madalaks s\xc3\xb6\xc3\xb6dud rannaniidul on ka k\xc3\xb5rgeid rohum\xc3\xa4ttaid. Hanelised soovivad pigem \xc3\xbchtlaselt madalaks s\xc3\xb6\xc3\xb6dud alasid.\n_START_SECTION_\nHooldamine\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniitude hooldamine t\xc3\xa4hendab eesk\xc3\xa4tt karjatamist, v\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka niitmist.\n_START_SECTION_\nKariloomad\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniitudel on praktiline karjatada loomi, kes ei vaja igap\xc3\xa4evast t\xc3\xa4helepanu ja j\xc3\xa4relevalvet, nagu lihaveised, hobused ja lambad. Siiski k\xc3\xb5lbab rannakarjamaa ka piimakarjale, kui see asub l\xc3\xbcpsilaudale piisavalt l\xc3\xa4hedal._NEWLINE_Nii veised kui ka hobused v\xc3\xb5ivad minna madalasse vette toitu otsima, sellega piirates roo levikut veekogu \xc3\xa4\xc3\xa4rtes. Samas on aga lambad \xc3\xbcsna n\xc3\xb5udlikud s\xc3\xb6\xc3\xb6dataimede osas. Kui aga taimed meeldivad, s\xc3\xbc\xc3\xbcakse need \xc3\xa4ra p\xc3\xa4ris maapinna l\xc3\xa4hedal j\xc3\xa4ttes p\xc3\xbcgatud muru mulje.\n_START_SECTION_\nNiitmine\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniite on v\xc3\xb5imalik niita ainult sel perioodil kui seal ei pesitse linde ning maapind on piisavalt kuiv ja kannab p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6masinaid. Niitmist kasutatakse peamiselt rannaniitude taastamiseks ehk pilliroo leviku piiramiseks. Kuna kariloomad juba puitunud pilliroogu ei s\xc3\xb6\xc3\xb6, siis on m\xc3\xb5ttekam see maha niita ja \xc3\xa4ra koristada, et j\xc3\xa4rgmisel aastal seda ala kariloomadega karjatada.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4htsus\n_START_PARAGRAPH_\nRannaniidud on paljude t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval haruldaseks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud taime- ja loomaliikide elupaikadeks, ranna- ja ka lamminiidud on olulised r\xc3\xa4ndlindude peatus- ja toitumiskohad ning kurvitsaliste elupaigad. Rannaniitudel on olulised ka veesilmad, mis pakuvad toitumisv\xc3\xb5imalusi kurvitsalistele ning kudemispaiku k\xc3\xb5rele._NEWLINE_Rannaniidud on olnud v\xc3\xa4ga pikka aega kasutusel talis\xc3\xb6\xc3\xb6da varumiseks ja karjamaa eesm\xc3\xa4rgiga. Karjamaid kasutati tihti mitme talu poolt korraga, sest maid ei olnud k\xc3\xb5igile piisavalt. Rannaniidud olid olulisel kohal talupidamise juures ehk annavad suurtel hulkadel loomas\xc3\xb6\xc3\xb6ta nii suveks kui talveks._NEWLINE_Rannaniitudele ladustunud adru ja muud toitainerikast materjali on vanasti kasutatud v\xc3\xa4etisena. Adru koguti hunnikutesse ja kevadel laotati p\xc3\xb5ldudele. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval aga j\xc3\xa4etakse suured ardumassid rannaniidule, sest seda ei kasutata enam nii suurel hulgal v\xc3\xa4etisena.\n_START_SECTION_\nKinnikasvamine\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva \xc3\xbcheks suurimaks rannaniitude probleemiks on v\xc3\xa4hese hooldamise tagaj\xc3\xa4rjel randade kinnikasvamine. Esmalt kaislate ja roog-aruheinaga, seej\xc3\xa4rel pillirooga. Karjatamise l\xc3\xb5petamisel v\xc3\xb5ib rannaniidust pilliroov\xc3\xa4li saada lausa k\xc3\xbcmne aastaga._NEWLINE_1970. ja 1980. aastatel soodustas rannaniitude kinnikasvamist liigv\xc3\xa4etamine, millega kaasnes rannikumere suur toitainesisaldus. Samuti tekitab kogumata lagunev adru suures koguses toitainerikast pinnast kinnikasvamist soodustavatele lopsakatele taimedele. Karjatamise l\xc3\xb5ppedes hakkavad kasvama lepad, kadakad v\xc3\xb5i pajud._NEWLINE_Mererandade kinnikasvamise tagaj\xc3\xa4rjel kaovad mitmed avamaastike taime-, linnu- ja loomaliigid, kelle eluks on vaja piisaval hulgal p\xc3\xa4ikesevalgust.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clekarjatamine\n_START_PARAGRAPH_\nLiigse karjatamisega kaasneb olukord, kus osad linnuliigid, kes vajavad pesitsemiseks k\xc3\xb5rgemaid rohum\xc3\xa4ttaid, ei leia pesitsuskohtasid. Samuti \xc3\xbclekarjatamise tulemusel ilmneb isendite arvukuse v\xc3\xa4henemine, sest paljud viljuvad taimed lihtsalt s\xc3\xbc\xc3\xbcakse \xc3\xa4ra. Sellise olukorra v\xc3\xa4ltimiseks tuleb ajutise lahendusena taimer\xc3\xbchmad \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud karjamaast eraldada juuli algusest oktoobrini.'