b'\n_START_ARTICLE_\nSoome keelepoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nSoome keelepoliitika v\xc3\xa4ljendab Soome riigi seisukohti eri keelte ja eri keeli r\xc3\xa4\xc3\xa4kivate inimr\xc3\xbchmade suhtes. Soome keelepoliitika p\xc3\xb5hik\xc3\xbcsimuseks on 19. sajandist alates olnud soome ja rootsi keele staatus ja j\xc3\xb5uvahekord riigi ametlike keeltena. Eriti Soome iseseisvuse algusaegadel toimus nende keelte \xc3\xbcmber intensiivne poliitiline v\xc3\xb5itlus. 1919. aasta p\xc3\xb5hiseaduse \xc2\xa714, millel praegune kahe riigikeele mudel p\xc3\xb5hineb, p\xc3\xb5hjustas v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamisel palju poleemikat ja selle l\xc3\xb5plik variant oli neljas versioon eeln\xc3\xb5ust, mille valitsus parlamendile esitas. Keelepoliitika oli edaspidigi vastuoluline, kuid p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da saavutati praegune tasakaal._NEWLINE_S\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsel ajal t\xc3\xb5usid ka teiste keelte \xc3\xb5igused esile. Kehtiv seadusandlus reguleerib p\xc3\xb5hjasaami, Inari saami, koltasaami, karjala, viipekeele ja mustlaskeele staatust. Teised traditsioonilised v\xc3\xa4hemuskeeled Soomes on vene ja tatari. 1990. aastatest alates on rahvusvahelistumise ja sisser\xc3\xa4nde t\xc3\xb5ttu esile kerkinud ka teiste keeler\xc3\xbchmade \xc3\xb5igus s\xc3\xa4ilitada oma keelt ja kultuuri. Teiselt poolt on oluline anda neile \xc3\xb5petust riigikeeles, et soodustada integratsiooni._NEWLINE_Euroopa regionaal- ja v\xc3\xa4hemuskeelte hartat kohaldab Soome riik p\xc3\xb5hjasaami, Inari saami, koltasaami, karjala, jidi\xc5\xa1i, vanavene ja tatari keelele ning mustlaskeele ja viipekeelele.\n_START_SECTION_\nRootsi v\xc3\xb5imu aeg\n_START_PARAGRAPH_\nPraegune Soome riigi territoorium kuulus 12.\xe2\x80\x9314. sajandist kuni 1809. aastani Rootsi kuningriigi valdustesse. Valitsuskeel oli \xc3\xbcldiselt rootsi, kuigi keskajal kasutati ka ladina ja Kalmari uniooni ajal m\xc3\xb5ningal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral taani keelt. Katoliku kiriku keel oli ladina keel. Neis Ida-Soome piirkondades, mis enne 1617. aasta Stolbovo rahu kuulusid Venemaa alla, oli halduskeel vene keel._NEWLINE_Soome kirjakeele isaks peetakse Mikael Agricolat, kes avaldas soomekeelse aabitsa (Abckiria) aastal 1538 v\xc3\xb5i 1545. Enne Agricolat oli k\xc3\xbcll avaldatud soomekeelseid kiriku- ja haldustekste. Esimesi seadusi hakati avaldama ka soome keeles 17. sajandi jooksul ja aastal 1759 t\xc3\xb5lgiti riigi seadustik t\xc3\xa4ielikult soome keelde. Piibli t\xc3\xb5lge avaldati aastal 1642._NEWLINE_Rootsi v\xc3\xb5imu ajal r\xc3\xa4\xc3\xa4kis aadel ja suur osa rikkamast kodanlusest rootsi keelt emakeelena. Aadli- v\xc3\xb5i kodanlaseseisusse t\xc3\xb5usnud soomekeelsed rootsistusid kiiresti. Enamus Soome rootsikeelsest elanikkonnast kuulus siiski talupojaseisusse. Soomekeelsed talupojad taotlesid sageli t\xc3\xb5lketeenust ja soome keele arvesse v\xc3\xb5tmist riigi ametikohtade t\xc3\xa4itmisel. Praktilist m\xc3\xb5ju nendel taotlustel eriti ei olnud._NEWLINE_17. sajandi l\xc3\xb5pus ja 18. sajandi alguses hakkas kasvama fennomaaniaks kutsutud liikumine, mille varajane esindaja oli Daniel Juslenius. 18. sajandi teisel poolel edendas seda eriti Henrik Gabriel Porthan Turu Akadeemias. Fennomaanias olid \xc3\xbchendatud teaduslik huvi soome keele ja rahvaluule vastu ning soov arendada soome keelt rahvavalgustust\xc3\xb6\xc3\xb6 edendamiseks. Porthan leidis siiski, et "kultuuri" sulandumisel soome keel l\xc3\xb5puks kaob t\xc3\xa4ielikult, nagu tema s\xc3\xb5nul L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Soome arengust v\xc3\xb5is j\xc3\xa4reldada. Porthan ei pidanud problemaatiliseks, et riigis r\xc3\xa4\xc3\xa4giti kolme eri keelt (soome, rootsi ja ladina), ja et sotsiaalse staatuse t\xc3\xb5usuga k\xc3\xa4is tol ajal automaatselt kaasas rootsi keele kasutuselev\xc3\xb5tt esimese keelena. Siiski m\xc3\xa4\xc3\xa4ratles ta soomluse keele alusel. Uurijatel on eri arvamusi selle kohta, kuidas Porthan eristas riigi erinevaid keeler\xc3\xbchmi. Matti Klinge arvates leidis Porthan, et Soomes on kaks rahvast: "barbaarmetslased ja tsiviliseeritud rannikupiirkonna elanikud", samal ajal kui Juha Manninen on seisukohal, et Porthani kasutatav v\xc3\xa4ljend quasi nationes ("justkui rahvused") ei toeta seda t\xc3\xb5lgendust.\n_START_SECTION_\nSoome Suurv\xc3\xbcrstiriik\n_START_PARAGRAPH_\nSoome Suurv\xc3\xbcrstiriigis p\xc3\xbcsis rootsi keel nii ameti- kui ka valitsuskeelena. Vene valitsejad siiski toetasid soome keele staatust, sest leidsid, et soome keele tugevdamine kahjustab riigi sidemeid endise emamaa Rootsiga. Suurv\xc3\xbcrstiriigi ajal loodi uutest Euroopa rahvuslikest aadetest inspireeritud Soome identiteet. See ei olnud k\xc3\xbcll otseselt keelepoliitiline liikumine: kesksed kujud Johan Ludvig Runeberg ja Sakari Topelius kirjutasid rootsi keeles ja J. V. Snellman kasutas m\xc3\xb5lemat keelt. Siiski soome keeles kirjutanud Elias L\xc3\xb6nnroti koostatud "Kalevala" ja Aleksis Kivi romaan "Seitse venda" t\xc3\xb5stsid varem p\xc3\xb5lu all olnud soome keele ja kultuuri v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust._NEWLINE_Vene v\xc3\xb5imu all ei saavutanud vene keel kunagi Soomes m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset rolli, kuigi alates 1818. aastast n\xc3\xb5uti ametnikelt vene keele oskuse tunnistust. Aastal 1824 kaotati see n\xc3\xb5ue vaimulike jaoks, kellelt hakati n\xc3\xb5udma tunnistust soome keele oskuse kohta sellistes kogudustes, kus kohalik elanikkond oli soomekeelne. \xc3\x9clikoolis ametnikuks \xc3\xb5ppimisel ei n\xc3\xb5utud eraldi rootsi keele eksami sooritamist, keeleoskust t\xc3\xb5estati emakeeleeksamil. Aastal 1828 asutati \xc3\xbclikooli soome keele lektori ametikoht ning aastal 1850 soome keele ja kirjanduse professori ametikoht. Esimene soomekeelne v\xc3\xa4itekiri avaldati aastal 1858 ja samal aastal asutati Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4s esimene kool, kus haridust anti soome keeles._NEWLINE_Seadused ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rused avaldati rootsi ja vajaduse korral soome keeles. Aastast 1860 v\xc3\xa4ljaantav Soome m\xc3\xa4\xc3\xa4ruste ja seaduste kogu (Suomen s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6skokoelma) on algusest peale avaldatud nii soome kui ka rootsi keeles (aastatel 1903\xe2\x80\x931905 ka vene keeles). Seadused valmistati rootsi keeles ja t\xc3\xb5lgiti avaldamiseks ka soome keelde. Soomekeelne \xc3\xb5igusloomeprotsessi hakkas valdavaks muutuma alles p\xc3\xa4rast 1906. aastat.\n_START_SECTION_\nFennomaania ja svekomaania\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5upingutused soome keele staatuse ja soomekeelse elanikkonna keeleliste \xc3\xb5iguste parandamiseks \xc3\xbchiskonnas t\xc3\xb5id 1840. aastatel kaasa kultuuriliselt radikaalse fennomaaniaidee tekkimise. Selle m\xc3\xb5jul loodi Soome erakond (Suomalainen puolue) ja hakati v\xc3\xa4lja andma esimest t\xc3\xb5eliselt soomekeelset ajalehte Suometarta. Selle liikumise esitatud radikaalsete n\xc3\xb5uete vastukaaluks s\xc3\xbcndis ka svekomaania, mida esindas Rootsi erakond, hiljem Soome Rootsi Rahvapartei._NEWLINE_Fennomaania ja svekomaania olid algusajal \xc3\xbcsna l\xc3\xa4hedased ja m\xc3\xb5lemad p\xc3\xb5hinesid ajastu Euroopa rahvusliikumisel. Professor Toivo Nyg\xc3\xa5rdi j\xc3\xa4rgi oli fennomaania sotsiaalselt ja poliitiliselt konservatiivne liikumine, samas kui svekomaania p\xc3\xb5hines suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral liberaalsel v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustebaasil. M\xc3\xb5lema keskne idee oli, et keel m\xc3\xa4\xc3\xa4rab rahvuse._NEWLINE_Fennomaanide \xc3\xbche \xc3\xbchise soome keele n\xc3\xb5uded ja soov assimileerida riigi rannikuosade rootsikeelne elanikkond \xc3\xa4ratasid hirmu rootslaste ringkondades. Arvati, et rootsi keel ja kultuur kaovad riigist t\xc3\xa4ielikult. Nende hirmudega v\xc3\xb5ideldi Clas Zilliacuse teadetel \xc3\xbclbuse ja \xc3\xbcleolekuga, viidates viikingitest esiisadele ja germaani rassile. Germaani t\xc3\xb5u \xc3\xbclemuse t\xc3\xb5estamisel tugineti rootslase August Sohlmani ja norralase P. A. Munchi kirjutistele, mille kohaselt soomlased olid mongolite ja tatarlastega sama t\xc3\xb5ugu ja v\xc3\xb5imetud looma aarjalastega samal tasemel tsivilisatsiooni._NEWLINE_M\xc3\xb5ned svekomaanid, n\xc3\xa4iteks liikumise asutajate hulka kuuluv Axel Olof Freudenthal, said inspiratsiooni neist rassiteooriatest. Freudenthali kirjutistes ja tema asutatud ajalehes tembeldati soomekeelseid teiseks rassiks; Soomes oli kaks rahvast, kellel ei olnud omavahel veresidet. Soomekeelsete rassilise mittet\xc3\xa4isv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikkusega p\xc3\xb5hjendati seda, et neil ei tohi olla teistega v\xc3\xb5rdseid \xc3\xb5igusi. Soome keelt peeti arengus mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4numaks ning seet\xc3\xb5ttu haldus- ja kultuurkeelena sobimatuks. Freudenthal n\xc3\xa4gi rootsikeelse elanikkonna tulevikueesm\xc3\xa4rgina oma rahvusteadlikkuse kinnitamist ja \xc3\xb5igust elada rahvusp\xc3\xb5him\xc3\xb5tete alusel._NEWLINE_Fennomaanid j\xc3\xa4reldasid sellest, et Soome rahvuse olemasolu ja riigimoodustamisv\xc3\xb5imet saab t\xc3\xb5estada, n\xc3\xa4idates et soomlaste kultuur on k\xc3\xb5rgel tasemel. Snellman uskus Freudenthaliga sarnaselt, et keel ja rahvus on identsed, kuid j\xc3\xb5udis sel alusel vastupidise tulemuseni. Ta pidas enesestm\xc3\xb5istetavaks, et aja jooksul rootsikeelne elanikkond soomestub. Yrj\xc3\xb6 Koskinen leidis, et v\xc3\xb5\xc3\xb5rastest m\xc3\xb5judest vaba Soome rahvas eksisteeris vaid Rootsi v\xc3\xb5imu eelsel ajal._NEWLINE_Aastal 1850 anti v\xc3\xa4lja keeleseadus, millega keelati soome keeles muu kui usulise ja majandusliku kirjanduse avaldamine. Seaduse eesm\xc3\xa4rk oli takistada ajastu Euroopa revolutsiooniliste ideede levikut rahva seas. Kuigi juhtivad konservatiivid pidasid fennomaaniat ohtlikuks ja riigivastaseks, siis soome keele staatus siiski paranes aeglaselt, muu hulgas \xc3\xbclikooli loodud ametikohtade toel. Aastal 1851 v\xc3\xa4ljaantud m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse kohaselt kasutasid maa-ametnikud alates 1858. aastast soome keelt. Aastal 1862 j\xc3\xb5udis senati kaheteistk\xc3\xbcmneliikmeline komitee oma raportis j\xc3\xa4reldusele, et soome keel v\xc3\xb5iks p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt olla Soomes ametliku keele staatuses, kuid leidis siiski, et see ole veel piisavalt arenenud ning et ametnike keeleoskus on liiga n\xc3\xb5rk. Komitee ei toetanud ajakava kehtestamist soome keele ametlikuks keeleks t\xc3\xb5stmiseks. Olukord v\xc3\xb5ttis siiski \xc3\xbcllatava p\xc3\xb6\xc3\xb6rde, kui Snellmani algatusel keiser Aleksander II andis v\xc3\xa4lja m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse, millega kehtestati t\xc3\xa4htaeg 20 aastat.\n_START_SECTION_\nKahe riigikeele mudeli suunas\n_START_PARAGRAPH_\nSoome kindralkuberner Fjodor Logginovit\xc5\xa1 Heiden p\xc3\xbc\xc3\xbcdis upitada soome teiseks ametlikuks keeleks. Tema eesm\xc3\xa4rk oli tegelikult Soome venestamine, kuid ta pidas soome keelt endale n\xc3\xb5rgemaks vastaseks kui rootsi keelt. Fennomaanid ei olnud teadlikud tema tagam\xc3\xb5tetest ning v\xc3\xb5tsid t\xc3\xa4nuga osutatud abi vastu. Ta p\xc3\xb5rkas siiski rootsimeelsete senaatorite ja juristide, eelk\xc3\xb5ige prokur\xc3\xb6r Robert Montgomery seisukoha vastu, mille kohaselt soome keel oli v\xc3\xb5\xc3\xb5ras keel, mida ei saanud kohtutes kasutada. 1883. aasta keeleseaduse muudatus sisaldas m\xc3\xb5ned t\xc3\xa4psustused ametnike keelen\xc3\xb5uetele, kuid soome keelt ametlikuks keeleks ei kuulutatud. Ametliku keele staatus saavutati alles aastal 1902. Seda varjutas aastal 1900 v\xc3\xa4lja antud keelemanifest, milles muu hulgas muudeti senati keeleks vene keel. Keelemanifesti eesm\xc3\xa4rk oli Soome venestamine ja tihedamalt \xc3\xbchendamine Vene impeeriumiga. Soome vene elanikkond koosnes sel ajal vaid umbes 6000 inimesest(0,2 protsenti rahvastikust), ehkki neid oli n\xc3\xa4iteks Helsingi kaupmeeskonnas ligi 40 protsenti. Tegelikult p\xc3\xbcsisid soome ja rootsi keel senati keeltena ja protokollidele lisatud venekeelsed versioonid olid selgelt t\xc3\xb5lked._NEWLINE_Kui 1905. aasta streigi j\xc3\xa4rel avaldatud novembrimanifestiga taastati riigis varem eksisteerinud seaduslik kord, ei tunnistatud seaduste hulgas 1902. aasta keeleseadust, kuid 1900. aasta keelemanifesti vene keelt k\xc3\xa4sitlevad \xc3\xb5igusaktid j\xc3\xa4id j\xc3\xb5usse. Leo Mechelini juhitud senat otsustas j\xc3\xa4tta kohaldamata keelemanifesti ja alustas uue seaduse ettevalmistust\xc3\xb6\xc3\xb6d. Senati asjaajamine riigi m\xc3\xb5lemas keeles sai m\xc3\xa4rtsis 1906 keisri heakskiidu ja mais kinnitas keiser ka senati esitatud m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse vene keele kasutamise kohta asjaajamiseks Soome haldusasutustes._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pus alanud soomekeelse hariduse arendamine viis 20. sajandi alguseks selleni, et oli tekkinud soomekeelne haritud elanikkond ja 1910. aastateks oli soome keelest kujunenud t\xc3\xa4ie\xc3\xb5iguslik kultuurkeel. Rootsi keel j\xc3\xa4i endiselt riigikeeleks, kuid seda ei olnud enam v\xc3\xb5imalik pidada kogu rahva keeleks, vaid keeleks, mida r\xc3\xa4\xc3\xa4kis selge v\xc3\xa4hemus riigi kodanikest. See t\xc3\xb5i kaasa ka selle, et rootsikeelne elanikkond hakkas moodustama selgelt eraldi rahvusgruppi, kuhu kuulus lisaks haritud majandus- ja kultuurieliidile ka lihtrahvas.'