b'\n_START_ARTICLE_\nTerrie Moffitt\n_START_SECTION_\nHaridus ja t\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMoffitt kasvas \xc3\xbcles P\xc3\xb5hja-Carolinas USA-s ja k\xc3\xa4is P\xc3\xb5hja-Carolina \xc3\x9clikoolis Chapel Hillis. Seal sai ta 1977. aastal bakalaureusekraadi ps\xc3\xbchholoogias. Ta j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid kliinilise ps\xc3\xbchholoogia alal L\xc3\xb5una-Carolina \xc3\x9clikoolis, kus ta tegi 1981. aastal magistrit\xc3\xb6\xc3\xb6 loomade k\xc3\xa4itumisest ja omandas doktorikraadi kliinilises ps\xc3\xbchholoogias 1984. aastal, Ta j\xc3\xa4tkas tegevust California \xc3\x9clikoolis Los Angeleses Neurops\xc3\xbchhiaatria Instituudis. 1985. aastal sai Moffittist assisteeriv professor Wisconsin-Madisoni \xc3\x9clikoolis, kus ta sai professoriks 1995. aastal. Edaspidi on ta olnud \xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks King\xe2\x80\x99s College\xe2\x80\x99i Ps\xc3\xbchhiaatria Instituudis Londonis ja Duke\xe2\x80\x99i \xc3\x9clikoolis.\n_START_SECTION_\nUurimisvaldkonnad\n_START_PARAGRAPH_\nTerrie Moffitt uurib, kuidas geneetilised ja keskkonnariskid m\xc3\xb5jutavad k\xc3\xb5rvalekalduvat k\xc3\xa4itumist ja ps\xc3\xbc\xc3\xbchikah\xc3\xa4ireid. Eriti on ta huvitatud antisotsiaalsest ja kriminaalsest k\xc3\xa4itumisest. Uurib ta aga ka depressiooni, ps\xc3\xbchhoosi, s\xc3\xb5ltuvust ja kognitiivset vananemist. Ta on litsentsitud kliiniline ps\xc3\xbchholoog, kes on t\xc3\xa4iendanud end kliinilise praktikaga UCLA Neurops\xc3\xbchhiaatria Instituudis (1984)._NEWLINE_Tema Dunedini multidistsiplinaarne tervise- ja arengu uurimus (Dunedin Multidisciplinary Health and Development Study) Uus-Meremaal on selgitanud nii l\xc3\xa4hedaste kui ka v\xc3\xb5\xc3\xb5raste vahelist kuritegeliku k\xc3\xa4itumise mustrit. Samuti on ta selgust toonud naiste rolli kohta v\xc3\xa4givalla algatamises. Prof. Moffitt teeb ka mahulist j\xc3\xa4tku-uuringut Suurbritannia kaksikute seas, et uurida arengu bioloogilisi, ps\xc3\xbchholoogilisi ja sotsiaalseid m\xc3\xb5jutajaid._NEWLINE_K\xc3\xb5ige paremini on Moffitt tuntud oma antisotsiaalse k\xc3\xa4itumise teooria poolest. Selles eristab ta \xc3\xbchiskonnas eksisteerivat kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi antisotsiaalset k\xc3\xa4itumist: noorukieas ja terve elu kestvat. Terve elu kestva antisotsiaalse k\xc3\xa4itumisega inimesed hakkavad k\xc3\xb5rvalekalduvalt k\xc3\xa4ituma juba lapseeas ja muster j\xc3\xa4tkub ka t\xc3\xa4iskasvanueas. Oma kriminaalsuse ja inimarengu uurimuse eest p\xc3\xa4lvis ta ka Stockholmi kriminoloogiaauhinna (Stockholm Prize in Criminology)._NEWLINE_Moffitt on tuntud ka geenide ja keskkonna interaktsiooni (GxE) uurijana. Koos oma kolleegi ja partneri Avshalom Caspiga on nad avaldanud Science\xe2\x80\x99is 2 artiklit 2002. ja 2003. aastal. Neid loetakse \xc3\xbchtedeks esimesteks geenide ja keskkonna interaktsioonide uurimise t\xc3\xb6\xc3\xb6deks inimestel. Esimeses uurimuses nad leidsid, et lapsed, kellel esineb pol\xc3\xbcmorfism MAOA geenis, olid antisotsiaalse k\xc3\xa4itumise arenemisele peale lapseea v\xc3\xa4\xc3\xa4rkohtlemist haavatavamad. Tema uurimused geenide ja keskkonna m\xc3\xb5just antisotsiaalse k\xc3\xa4itumise kujunemisel on viinud laiema diskussioonini kriminaalse k\xc3\xa4itumise ennetamise osas v\xc3\xa4\xc3\xa4rkoheldud laste seas._NEWLINE_Teine uurimus n\xc3\xa4itas, et inimesed, kellel esineb s/s alleel serotoniini transporter geen SLC6A4-s, on p\xc3\xa4rast stressi tekitavaid elus\xc3\xbcndmusi depressiooni v\xc3\xa4ljakujunemisele haavatavamad. Artikkel on tekitanud palju vastuolusid, mis on viinud mitmete metaanal\xc3\xbc\xc3\xbcside avaldamiseni ps\xc3\xbchhiaatria ja meditsiini ajakirjades 2009. ja 2011. aastal. Need on toetanud originaalartikli tulemusi, kuid arvamused teadlaste seas j\xc3\xa4\xc3\xa4vad siiski erinevateks.'