b'\n_START_ARTICLE_\nWojciech \xc5\xbbywny\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa \xc3\xb5ppis Jan K\xc5\x99titel Kucha\xc5\x99i juures klaverit ja viiulit ning harmooniat ja kontrapunkti. Oma \xc3\xb5petajalt omandas ta Johann Sebastian Bachi muusika hea tundmise ja armastuse selle vastu. \xc5\xbbywny hindas v\xc3\xa4ga ka Joseph Haydni, Wolfgang Amadeus Mozarti, Johann Nepomuk Hummeli ja Ignaz Moschelesi muusikat._NEWLINE_18. sajandi l\xc3\xb5pus l\xc3\xa4ks ta Poolasse ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas muusika\xc3\xb5petajana v\xc3\xbcrstide Sapiehade m\xc3\xb5isas Dereczynis Nowogr\xc3\xb3deki (praegu Navahradak Valgevenes) l\xc3\xa4hedal v\xc3\xbcrst Kazimierz Sapieha juures._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel kolis ta Varssavisse, kus ta omandas peagi hea klaveri\xc3\xb5petaja maine, kuigi ta ise oli pigem viiuldaja. Tal k\xc3\xa4isid pidevalt \xc3\xb5pilased. Aastatel 1816\xe2\x80\x931822 oli ta Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopini esimene professionaalne klaveri\xc3\xb5petaja. Chopin, kellest sai tema kuulsaim \xc3\xb5pilane, tuli tema juurde kuueaastaselt ning \xc5\xbbywny sai peagi aru, et tal on tegu v\xc3\xa4ljapaistva \xc3\xb5pilasega. Ta pani r\xc3\xb5hku distsipliinile. Ta \xc3\xb5petas Johann Sebastian Bachi, keda ta h\xc3\xa4sti tundis ja armastas, ning Viini heliloojate Joseph Haydni, Wolfgang Amadeus Mozarti ja Johann Nepomuk Hummeli teoseid, samuti poola heliloojate Micha\xc5\x82-Kleofas Ogi\xc5\x84ski ja Karol Kurpi\xc5\x84ski teoseid. \xc5\xbbywny imestas Chopini oskuse \xc3\xbcle Bachi ja Mozartit t\xc3\xb5lgendada; poiss vastas, et nootides on k\xc3\xb5ik kirjas. \xc5\xbbywnyl tuli ainult tema tehnikat korrigeerida. Siiski ei hakanud ta \xc3\xb5igeks peetavat tehnikat poisile peale suruma, vaid usaldas tema s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4rast annet. \xc5\xbbywny k\xc3\xa4is Chopini tema kodus \xc3\xb5petamas ebaregulaarselt, kasutades selleks k\xc3\xb5ik oma vabad hetked. Kui Chopin hakkas ise komponeerima, m\xc3\xa4ngis ta oma teosed \xc3\xb5petajale ette ning pidas temaga n\xc3\xb5u k\xc3\xb5igi oma ideede \xc3\xbcle. \xc5\xbbywny kirjutas poisi improvisatsioonid salaja \xc3\xbcles. Ta s\xc3\xb5brunes Chopini vanematega ning k\xc3\xa4is nendega \xc3\xb5htuti kaarte m\xc3\xa4ngimas. Aastal 1821 kinkis Chopin oma \xc3\xb5petajale nimep\xc3\xa4evaks poloneesi As-duur (WN3). \xc3\x95pingud l\xc3\xb5ppesid, kui \xc5\xbbywnyl ei olnud 11-aastasele Chopinile enam midagi \xc3\xb5petada. Nende kontakt kestis siiski edasi. Chopin r\xc3\xa4\xc3\xa4kis hiljem \xc5\xbbywnyst alati austusega ning meenutas teda korduvalt oma kirjades. \xc3\x9ches kirjas kirjeldas ta \xc5\xbbywnyt kui s\xc3\xbcmpaatset, kuid veidrat \xc3\xb5petajat, kes kandis rohelist kuube ja rippuvate juustega parukat. \xc5\xbbywny kutsus Chopini pan Fridrichiks. Chopin on ka \xc3\xb6elnud, et \xc5\xbbywny suudaks eeslilegi muusikat \xc3\xb5petada.\n_START_SECTION_\nHelilooming\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbbywny kirjutas eriti klaverimuusikat. Tema teoste seas oli prel\xc3\xbc\xc3\xbcde, sonaate, poloneese ja laule, samuti viiuli- ja orkestrimuusikat. Ta valdas h\xc3\xa4sti klassikalist stiili, tunda on ka romantilisi m\xc3\xb5jusid. Samuti m\xc3\xb5jutas teda Kesk-Euroopa rahvamuusika._NEWLINE_\xc5\xbbywny helit\xc3\xb6id on v\xc3\xa4he v\xc3\xa4lja antud. Suurem osa neist on kaduma l\xc3\xa4inud.'