b'\n_START_ARTICLE_\nUngari meedia\n_START_SECTION_\nRaadio\n_START_PARAGRAPH_\nUngaris on ligi sada tegutsevat raadiokanalit. Kolmele suuremale rahvusringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu jaamale (Kossuth, Pet\xc5\x91fi, Bart\xc3\xb3k) ja kahele kommertskanalile (Danubius, Sl\xc3\xa1ger) pakuvad konkurentsi arvukad regionaalsed, religioossed ja mittetulunduslikud raadiokanalid. Kaks suuremat erakanalit on ka turuosalt suurimad \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5lema kanali protsent kuulajaskonnast on umbes 35. Kuulatavuselt kolmas on ligi 30 protsendiga Ungari avalik-\xc3\xb5igusliku raadio, Magyar R\xc3\xa1di\xc3\xb3, esimene kanal. K\xc3\xb5ik kolm Magyar R\xc3\xa1di\xc3\xb3 kanalit on osaliselt kuulatavad ka internetis. Rahvusraadio kohustuseks on ka k\xc3\xb5igi 13 Ungari v\xc3\xa4hemusrahvuse emakeelsete saadete tootmine ja edastamine._NEWLINE_Raadioauditoorium jaguneb kanalite vahel vanusegruppidena. Kuni 49 aasta vanused kuulavad peamiselt eraraadiojaamu, samas kui vanemad eelistavad pigem avalik-\xc3\xb5iguslikke kanaleid. Erakanalite hulgas on suurima kuulajaskonnaga need, mis edastavad popmuusikat ja l\xc3\xbchikesi p\xc3\xa4evauudiseid ning kuhu on v\xc3\xb5imalik arvamuse avaldamiseks otse-eetrisse helistada.\n_START_SECTION_\nTelevisioon\n_START_PARAGRAPH_\nUngari esimene telekanal avati 1957. aastal ja kuulus rangelt kommunistliku riigiv\xc3\xb5imu m\xc3\xb5ju alla. Kommunismi kokkuvarisemisega sai seni peamiselt propagandakanalist Ungari rahvustelevisioon, mis m\xc3\xb5nda aega j\xc3\xa4tkas telemaastikul monopolina. Magyar Telev\xc3\xadzi\xc3\xb3 (MTV) sai esimesed konkurendid p\xc3\xa4rast 1996. aasta meediareformi, millega seadustati eratelekanalid. MTV nime kasutamise \xc3\xbcle Ungaris on k\xc3\xa4imas kohtuprotsess kohaliku Magyar Telev\xc3\xadzi\xc3\xb3 ja globaalse Music TV vahel._NEWLINE_Kaks suuremat kommertstelekanalit Ungaris on 1997. aastal asutatud TV2 ja RTL Klub, mis levivad tasuta analoogantenniga \xc3\xbcle kogu riigi. Alates oma asutamisest on erakanalid saavutanud \xc3\xbcha suuremat populaarsust ja domineerivad praeguseks turgu.  _NEWLINE_MTV-l on kolm kanalit: m1 (analoogantenniga n\xc3\xa4htav), m2 (satelliitkanal) ja Dune (satelliitkanal \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5eldud v\xc3\xa4lismaal elavatele ungarlastele). \xc3\x9cle riigi on avalik-\xc3\xb5iguslikul televisioonil 9 stuudiot, mis toodavad sarnaselt raadioga muuhulgas saateid ka ametlikele v\xc3\xa4hemusrahvustele. Avalik-\xc3\xb5igusliku televisiooni eelarve tuleb riigikassast. Ungari on \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid riike, kus puuduvad televisioonile ja raadiole m\xc3\xb5eldud litsentsitasud._NEWLINE_Suuremad eratelekanalid on TV2 ja RTL Klub, mis kuulub 49% ulatuses Luksemburgis asuvale RTL Groupile. RTL n\xc3\xa4itab lisaks populaarsetele v\xc3\xa4lismaistele sarjadele ka enda toodetud saateid. Lisaks kohalikele erakanalitele n\xc3\xa4eb Ungaris mitmeid satelliitkanaleid, millele on enamasti v\xc3\xb5imalik valida ungarikeelne dublaa\xc5\xbe v\xc3\xb5i subtiitrid._NEWLINE_Kohalik telekanal on lisaks Budapestile olemas veel 42 linnas._NEWLINE_2008. aasta seisuga on Ungaris kokku 95 telekanalit. Teler on olemas 98% majapidamistest. Keskmine ungarlane veetis 2004. aastal n\xc3\xa4dalas telerit vaadates 33 tundi. Digitelevisioonile \xc3\xbcleminek on suuremates linnades katsetusj\xc3\xa4rgus ning kogu telelevi plaanitakse digiteerida 2012. aastal.\n_START_SECTION_\nVeebimeedia\n_START_PARAGRAPH_\nUngari rahvuslik domeenil\xc3\xb5pp on .hu ning selle l\xc3\xb5puga veebilehe registreerimine on avatud k\xc3\xb5igile Euroopa Liidu kodanikele ja Ungaris kaubam\xc3\xa4rki omavatele isikutele/ettev\xc3\xb5tetele v\xc3\xa4ljaspool EL-i._NEWLINE_K\xc3\xb5igil suurematel Ungari p\xc3\xa4evalehtedel on olemas ka internetiportaal, kus uudiseid jooksvalt uuendatakse. Lisaks on oma veebilehed peamistel telekanalitel ja raadiotel. Leidub ka ainult internetil p\xc3\xb5hinevaid uudisteportaale. Neist suurimad on www.index.hu ja www.orgio.hu. \xc3\x9cks juhtivaid uudistep\xc3\xb5hiseid ungari veebilehti on All Hungary Media Group, mis edastab Ungaris p\xc3\xa4evakajalisi teemasid inglise keeles. 2008. aasta seisuga kasutas internetti 35% elanikest. P\xc3\xa4evalehtede veebiportaalid said samal aastal 1,7 mln unikaalset k\xc3\xbclastust. Veebip\xc3\xb5hised reklaamitulud moodustasid kogutuludest 6%.'