b'\n_START_ARTICLE_\nKarin Mark\n_START_PARAGRAPH_\nKarin Julia Mark (24. m\xc3\xa4rts 1922 Tartu \xe2\x80\x93 4. detsember 1999  Tallinn) oli eesti  antropoloog._NEWLINE_Karin Margi uurimisalad olid Eesti ja teiste Baltimaade paleoantropoloogia ja soome-ugri rahvaste etniline antropoloogia. Ta oli Juhan Auli l\xc3\xa4hemaid kaast\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid. Teda peetakse Eesti esimeseks kutseliseks antropoloogiks. Mark oli s\xc3\xbcstemaatiliste antropoloogiliste uurimiste alusepanija Ajaloo Instituudis, samuti pani ta aluse s\xc3\xbcstemaatilistele paleoantropoloogia-alastele uuringutele Eestis._NEWLINE_Tema isa oli professor Julius Mark.\n_START_SECTION_\nHaridustee ja karj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nAlghariduse omandas Tartu \xc3\x95petajate Seminari Algkoolis ja Tartu Linna I Algkoolis. Karin Mark l\xc3\xb5petas 1941. aastal Tartu 2. keskkooli. 1941. aasta augustist 1942. aasta veebruarini t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tartu Rinnalaste ja Emadekodus lapsehoidjana. 1942. aasta veebruaris astus Tartu \xc3\x9clikooli arstiteaduskonna rohuteaduse osakonda, kust l\xc3\xa4ks sama aasta oktoobris \xc3\xbcle matemaatika ja loodusteaduskonda loodusteaduste osakonda. Paralleelset \xc3\xb5pingutega t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tartu \xc3\x9clikooli Antropoloogia Instituudis ajutise abij\xc3\xb5una.  1944. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\xb5pingute k\xc3\xb5rvalt maateaduse ja loodusloo \xc3\xb5petajana oma endises koolis Tartu 2. keskkoolis. 1949. aastal l\xc3\xb5petas Karin Mark Tartu \xc3\xbclikooli bioloogiaosakonna bioloog-zooloog kvalifikatsiooniga kitsama erialana antropoloogia. Mark t\xc3\xa4iendas end antropoloogia alal \xc3\xb5pingute ajal 1944. aastal Leipzigi \xc3\x9clikoolis. _NEWLINE_Juba 1947. aastal oli ta alustanud Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi juures t\xc3\xb6\xc3\xb6d mittekoosseisulisena antropoloogina. 1. oktoobril 1949. astus kandidaadi-aspirantuuri TA Bioloogia Instituudi juurde. 1954. aastal kaitses Mark bioloogiakandidaadi kraadi v\xc3\xa4itekirjaga "Eesti NSV paleoantropoloogia". P\xc3\xa4rast Tartu \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petamist oli Mark Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirant Moskvas NSVL Teaduste Akadeemia Etnograafiainstituudis. _NEWLINE_Mark t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kolm aastat kooli\xc3\xb5petajana (1949\xe2\x80\x931952), seej\xc3\xa4rel, aastail 1952\xe2\x80\x931986, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Ajaloo Instituudis teadurina._NEWLINE_Karin Mark oli Soome-Ugri Seltsi v\xc3\xa4lisliige (1965), Rahvusvahelise Fennougristide Komitee liige (1970) ja Euroopa Antropoloogia Assotsiatsiooni (EAA) liige.\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKarin Mark juhatas arheoloogilisi kaevamisi keskaja k\xc3\xbclakalmistuil (Varbolas, K\xc3\xb5rgepalus, Iisakus, Maardus ja mujal), osales 1952\xe2\x80\x931954 Baltimaade komplekses antropoloogilises \xc3\xbchendekspeditsioonis (Eestis, L\xc3\xa4tis ja Leedus), kogus k\xc3\xb5igi soome-ugri rahvaste kohta somatoloogia kohta materjali iga-aastastel ekspeditsioonidel (1955\xe2\x80\x931976), sealhulgas mitme etnograafilise ja antropoloogilise ekspeditsiooni koosseisus: Mordva etnograafiline ekspeditsioon (1955\xe2\x80\x931958), NSVL TA Etnograafiainstituudi etnograafiline ekspeditsioon Leningradi oblasti isurite juurde (1965), Soome-N\xc3\xb5ukogude antropoloogine ekspeditsioon Soomes (1967, 1968 ja 1974) ja Komimaal (1976), rahvusvaheline antropoloogiline ekspeditsioon Soome Lapimaal (1969). Aastast 1967 korraldas ta antropoloogilisi ekspeditsioone Volgamaade rahvaste, samuti hantide ja manside ning Taga-Karpaatia ungarlaste uurimiseks._NEWLINE_Karin Mark pani Eestis aluse s\xc3\xbcstemaatilistele paleoantropoloogia-alastele uuringutele._NEWLINE_Eesti muistseid koljusid on uurinud peamiselt Mark. Selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemusena on saadud teatud ettekujutis Eesti alal varem asunud h\xc3\xb5imude antropoloogilisest koostisest ja siin toimunud muutustest, mis annab v\xc3\xb5imaluse teha m\xc3\xb5ningaid j\xc3\xa4reldusi eestlaste praeguste rassit\xc3\xbc\xc3\xbcpide kujunemise ja eestlaste p\xc3\xa4ritolu kohta._NEWLINE_Mark m\xc3\xb5\xc3\xb5tis antropoloogiliselt umbes 13 000 inimest, kokku 133 etnilist ja territoriaalset r\xc3\xbchma, sealhulgas soome-ugri rahvaid (eestlasi, isureid, ingerisoomlasi, soomlasi, karjalasi, vepslasi, saame, ersa-, ja mok\xc5\xa1amordvalasi, terjuhaane, karataisid, marisid, s\xc3\xbcrja- ja permikomisid, udmurte, bessermane, hante, mansisid, ka Taga-Karpaatia ungarlasi), v\xc3\xb5rdluseks soomeugrilastega ka indoeuroopa ja turgi rahvaid (venelasi, tatarlasi, t\xc5\xa1uva\xc5\xa1\xc5\xa1e, ba\xc5\xa1kiire). K\xc3\xb5ik m\xc3\xb5\xc3\xb5tmised ja kirjeldamised tegi ta ise, et v\xc3\xa4ltida m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistehnilisi erinevusi; seostas somatomeetrilisi andmeid paleoantropoloogiliste, arheoloogiliste ja keeleandmetega._NEWLINE_Tema eestv\xc3\xb5ttel alustati 1970. aastail Ajaloo instituudis populatsioonigeneetilisi ja odontoloogilisi uuringuid, milleks koguti materjale k\xc3\xb5igist Eesti piirkondadest. Samuti k\xc3\xa4sitles ta oma uurimustes eestlaste somatoloogiat v\xc3\xb5rdlevalt nii Eesti rahvusv\xc3\xa4hemuste kui ka teiste rahvastega, samuti eestlaste etnilist kujunemist._NEWLINE_2014. aastal ilmus Teaduste Akadeemia Kirjastuses tema mahukas k\xc3\xa4sikirja j\xc3\xa4\xc3\xa4nud monograafia "Soome-ugri rahvaste f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline antropoloogia".\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nKarin Mark on Juhan Mei t\xc3\xbctret\xc3\xbctar, Julius Margi ja Kristine Mei t\xc3\xbctar, Elga Kuriku ja L\xc3\xbc\xc3\xbcdia Vallim\xc3\xa4e-Margi \xc3\xb5de, Lydia ja Natalie Mei \xc3\xb5et\xc3\xbctar.'