b'\n_START_ARTICLE_\nPlahvatusp\xc3\xb5lemine\n_START_PARAGRAPH_\nPlahvatusp\xc3\xb5lemine on l\xc3\xb5hkeaines 400\xe2\x80\x931000 meetrit sekundis leviv f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalis-keemiline protsess, mille tulemusena leiab aset plahvatus. Kui p\xc3\xb5lemistsooni levik aines on aeglasem, on tegemist p\xc3\xb5lemisega, kui kiirem, siis nimetatakse toimuvat detonatsiooniks._NEWLINE_Plahvatusp\xc3\xb5lemise k\xc3\xa4igus eralduv energiahulk on v\xc3\xb5rdne detonatsioonil vabaneva energiaga, kuid kuna reaktsiooni kestus on pikem, siis j\xc3\xa4\xc3\xa4b vabanev v\xc3\xb5imsus oluliselt v\xc3\xa4iksemaks._NEWLINE_Plahvatusp\xc3\xb5lemine on iseloomulik paiskavatele l\xc3\xb5hkeainetele (n\xc3\xa4iteks must p\xc3\xbcssirohi), kuna selle k\xc3\xa4igus tekkivate plahvatusgaaside r\xc3\xb5hk suureneb aeglasemalt ja sellest tulenevalt omandab plahvatus ka paiskava iseloomu._NEWLINE_Plahvatusp\xc3\xb5lemisel aset leidev keemiline reaktsioon toimub tavaliselt nii \xc3\xb5hu kui ka l\xc3\xb5hkeaine enda koostises oleva hapniku arvel.'