b'\n_START_ARTICLE_\nProvence\n_START_SECTION_\nUlatus ja geograafia\n_START_PARAGRAPH_\nAlgset Rooma provintsi kutsuti Gallia Transalpina, siis Gallia Narbonensis, v\xc3\xb5i lihtsalt Provincia Nostra (\'meie provints\') v\xc3\xb5i Provincia. See ulatus Alpidest P\xc3\xbcreneedeni ja p\xc3\xb5hjas Vaucluse\'ini, pealinnaks oli Narbo Martius (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Narbonne)._NEWLINE_15. sajandil \xc3\xbcmbritsesid Provence\'i krahvkonda Vari j\xc3\xb5gi idast, Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4\xc3\xa4nest, Vahemeri l\xc3\xb5unast ja Durance\'i j\xc3\xb5gi p\xc3\xb5hjast.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb5ed\n_START_PARAGRAPH_\nRh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5gi Provence\'i l\xc3\xa4\xc3\xa4nepiiril on \xc3\xbcks suuremaid j\xc3\xb5gesid Prantsusmaal ja oli sajandeid kaubanduse ja sidepidamise kiirtee Prantsusmaa sisemaa ja Vahemere vahel. See saab alguse Rh\xc3\xb4ne\'i liustikult Valais\'s \xc5\xa0veitsis, Sankt Gotthardi m\xc3\xa4emassiivil, k\xc3\xb5rgusel 1753\xc2\xa0m. See \xc3\xbchineb Sa\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5ega Lyoni juures. Piki Rh\xc3\xb4ne\'i orgu \xc3\xbchinevad sellega paremalt Sevennidest algavad j\xc3\xb5ed Eyrieux, Ard\xc3\xa8che, C\xc3\xa8ze ja Gardon ning vasakult Alpidest algavad j\xc3\xb5ed Is\xc3\xa8re, Dr\xc3\xb4me, Ouv\xc3\xa8ze ja Durance._NEWLINE_Arles\'i juures jaguneb Rh\xc3\xb4ne kaheks, moodustades Camargue delta, mille m\xc3\xb5lemad harud voolavad Vahemerre. \xc3\x9chte haru kutsutakse "Grand Rh\xc3\xb4ne", teist "Petit Rh\xc3\xb4ne"._NEWLINE_Rh\xc3\xb4ne\'i lisaj\xc3\xb5gi Durance saab alguse Alpidest Brian\xc3\xa7oni l\xc3\xa4histel. See voolab edelasse l\xc3\xa4bi Embruni, Sisteroni, Manosque\'i, Cavailloni ja Avignoni, kus see \xc3\xbchineb Rh\xc3\xb4ne\'iga._NEWLINE_Verdon on Durance\'i lisaj\xc3\xb5gi, mis algab 2400\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguselt Edela-Alpides Barcelonette\'i l\xc3\xa4histel ja voolab 175\xc2\xa0km edelasse l\xc3\xa4bi Alpes-de-Haute-Provence\'i ja Var\'i departemangu, enne kui \xc3\xbchineb Durance\'iga Vinon-sur-Verdoni l\xc3\xa4histel, Manosque\'st l\xc3\xb5unas. Verdon on h\xc3\xa4sti tuntud oma kanjoni Gorges du Verdon poolest. See 20\xc2\xa0km pikkune ja rohkem kui 300\xc2\xa0m s\xc3\xbcgavune lubjakivikanjon, kutsutud ka "Verdoni suureks kanjoniks", on populaarne ronimiseks ja vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsuseks._NEWLINE_Var algab Col de la Cayolle\'i l\xc3\xa4histel (2326\xc2\xa0m) Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsetes Alpides ja voolab 120\xc2\xa0km peamiselt kagusse, suubudes Nice\'i ja Saint-Laurent-du-Var\'i vahel Vahemerre. Enne Nice\'i tagastamist Prantsusmaale aastal 1860 oli Var Prantsusmaa idapiiriks Vahemere \xc3\xa4\xc3\xa4res. Var on unikaalne juhtum Prantsusmaal, kus j\xc3\xb5gi annab departemangule nime, kuid ei voola l\xc3\xa4bi selle departemangu (departemangu piiridesse hiljem tehtud muudatuste t\xc3\xb5ttu).\n_START_SECTION_\nCamargue\n_START_PARAGRAPH_\nPindalaga \xc3\xbcle 930\xc2\xa0km\xc2\xb2 on Camargue L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa suurim j\xc3\xb5edelta (tegelikult saar, kuna on t\xc3\xa4ielikult veega \xc3\xbcmbritsetud). See on suur tasandik, mis koosneb suurtest soolase veega laguunidest (\xc3\xa9tang), mida merest eraldavad liivaseljandikud ja mida \xc3\xbcmbritsevad pillirooga kaetud padurad, mida omakorda \xc3\xbcmbritsevad suured haritud alad._NEWLINE_Camargue on koduks rohkem kui 400 linnuliigile, soolase veega tiigid pakuvad \xc3\xbche v\xc3\xa4hestest Euroopa elukohtadest flamingole. Padurad on ka peamine elukoht paljudele putukaliikidele, eriti (ja teadup\xc3\xa4rast) m\xc3\xb5nele k\xc3\xb5ige raevukamale s\xc3\xa4\xc3\xa4seliigile, keda leidub k\xc3\xb5ikjal Prantsusmaal. Piirkond on kuulus ka pullide ja Camargue hobuste poolest.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ed\n_START_PARAGRAPH_\nKuna Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsed Alpid piki piiri Itaaliaga on osa Provence\'ist, on seal k\xc3\xb5rgeimad tipud piirkonnas (Cime de l\'Argentera k\xc3\xb5rgusega 3297\xc2\xa0m). Need moodustavad piiri Prantsuse Alpes-Maritimes\'i departemangu ja Itaalia Cuneo provintsi vahel. Mercantouri rahvuspark paikneb Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsetes Alpides._NEWLINE_V\xc3\xa4ljaspool Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rseid Alpe on Mont Ventoux (oksitaani: Ventor klassikalise normi j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5i Ventour Mistrali normi j\xc3\xa4rgi) (1909\xc2\xa0m) k\xc3\xb5rgeim tipp Provence\'is. See paikneb Vaucluse\'is, umbes 20\xc2\xa0km Carpentras\'ist kirdes. P\xc3\xb5hjas k\xc3\xbclgneb m\xc3\xa4gi Dr\xc3\xb4me departemanguga. Selle h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimed on "Provence\'i hiiglane" v\xc3\xb5i "Kiilasp\xc3\xa4ine m\xc3\xa4gi". Kuigi see on geoloogiliselt Alpide osa, peetakse seda sageli sellest eraldi asuvaks, kuna l\xc3\xa4heduses puuduvad sellise k\xc3\xb5rgusega m\xc3\xa4ed. See seisab \xc3\xbcksi Luberoni ahelikust l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ja oma eelm\xc3\xa4estikust Dentelles de Montmirailist vahetult idas. M\xc3\xa4e tipp on paljas lubjakivi ilma taimestiku v\xc3\xb5i puudeta. Valge lubjakivi m\xc3\xa4e paljal tipul j\xc3\xa4tab kaugelt mulje, et see on aastaringselt lumega kaetud (lumikate kestab tegelikult detsembrist aprillini)._NEWLINE_Alpilles on v\xc3\xa4ikeste m\xc3\xa4gede ahelik, mis paikneb umbes 20\xc2\xa0km Avignonist l\xc3\xb5unas. Kuigi see ei ole tegelikult k\xc3\xb5rge \xe2\x80\x93 vaid 387\xc2\xa0m oma k\xc3\xb5rgeimas punktis \xe2\x80\x93 paistab Alpilles silma, kuna t\xc3\xb5useb j\xc3\xa4rsult Rh\xc3\xb4ne\'i oru tasandilt. Ahelik on umbes 25\xc2\xa0km pikk ja 8\xe2\x80\x9310\xc2\xa0km lai, kulgedes ida\xe2\x80\x93l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunalisena Rh\xc3\xb4ne\'i ja Durance\'i j\xc3\xb5gede vahel. Alpilles\'i maastik on \xc3\xbcks kuivemaid lubjakivi tippe, mis eraldatud kuivade orgudega._NEWLINE_Montagne Sainte-Victoire on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tuntuim m\xc3\xa4gi Provence\'is t\xc3\xa4nu maalikunstnik Paul C\xc3\xa9zanne\'ile, kes n\xc3\xa4gi seda oma kodust ja maalis seda sageli. See on lubjakivi m\xc3\xa4eahelik, mis ulatub \xc3\xbcle 18\xc2\xa0km Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne\'i ja Var\'i departemangu vahel. Selle k\xc3\xb5rgeim punkt on Pic des mouches (1011\xc2\xa0m)._NEWLINE_Maures\'i massiiv (Mauride m\xc3\xa4ed) on v\xc3\xa4ike m\xc3\xa4eahelik, mis lasub piki Vahemere rannikut Var\'i departemangus Hy\xc3\xa8resi ja Fr\xc3\xa9jusi vahel. Selle k\xc3\xb5rgeim punkt on Signal de la Sauvette, 780\xc2\xa0m k\xc3\xb5rge. Nimi on m\xc3\xa4lestus mauridest (vanaprantsuse Maures), araablastest ja berberitest P\xc3\xb5hja-Aafrikast, kes asusid Provence\'i rannikule 9. ja 10. sajandil._NEWLINE_Maures\'i massiiv lasub umbes 60\xc2\xa0km piki rannikut ja ulatub sisemaale umbes 30\xc2\xa0km. P\xc3\xb5hjas piirneb see alamikuga, mida j\xc3\xa4rgivad riigimaanteed 97 ja 7 ning raudtee liin Touloni ja Nice\'i vahel. L\xc3\xb5unas l\xc3\xb5peb see j\xc3\xa4rsult Vahemerega, moodustades murtud ja j\xc3\xa4rsu rannajoone._NEWLINE_Saint-Tropez\' poolsaar on Maures\'i massiivi osa \xc3\xbcheskoos Giens\'i poolsaare ning Hy\xc3\xa8res\'i, Porquerolles\'i, Port-Crosi ja Levant\'i avameresaartega. Sici\xc3\xa9 neem Toulonist l\xc3\xa4\xc3\xa4nes, samuti Tanneroni massiiv, kuuluvad geoloogiliselt Maures\'i massiivi.\n_START_SECTION_\nCalanque\'id\n_START_PARAGRAPH_\nCalanque\'id, tuntud ka kui Marseille calanque\'id, on Provence\'i ranniku dramaatiline tunnus, 20 km pikk seeria kitsaid abajaid rannakaljudes Marseille\' (l\xc3\xa4\xc3\xa4nes) ja Cassis\'e (idas) vahel. Massiivi k\xc3\xb5rgeim tipp on Mont Puget, 565 m k\xc3\xb5rge._NEWLINE_Tuntumate Marseille calanque\'ide koosseisus on Calanque de Sormiou, Calanque de Morgiou, Calanque d\'En-Vau, Calanque de Port-Pin ja Calanque de Sugiton._NEWLINE_Calanque\'id on enamasti tertsiaari ajal moodustunud iidsete j\xc3\xb5esuude j\xc3\xa4\xc3\xa4nukid. Hiljem, kvaternaari j\xc3\xa4\xc3\xa4tumiste ajal, kui liustikud \xc3\xbcle p\xc3\xbchkisid, s\xc3\xbcvendasid nad edasi neid orge, millesse l\xc3\xb5puks (viimase j\xc3\xa4\xc3\xa4aja l\xc3\xb5pus) tungis meri ja mis muutusid calanque\'ideks._NEWLINE_Cosquer\' koobas on veealune koobas Calanque de Morgiou\'s, 37\xc2\xa0m vee all, kus elati paleoliitikumis, kui mere tase oli t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasest palju madalam. Selle seinad on kaetud maalingutega, mis p\xc3\xa4rinevad aastatest 27 000 \xe2\x80\x93 19 000 eKr, kujutades loomi nagu piisonid, kaljukitsed ja hobused, samuti mereimetajad nagu h\xc3\xbclged, ja v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbchte lindu, alki.\n_START_SECTION_\nMaastikud\n_START_PARAGRAPH_\nGariig on t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline Provence\'i maastik. See on madal, pehmelehine p\xc3\xb5\xc3\xb5sastik, mida leidub lubjakivi pinnastel \xc3\xbcmber Vahemere, peamiselt ranniku l\xc3\xa4hedal, kus kliima on m\xc3\xb5\xc3\xb5dukas, kuid kus igal suvel on p\xc3\xb5ud. Kadakad ja k\xc3\xa4ngus iilekstammed on t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised puud; aromaatsed lubjalembesed p\xc3\xb5\xc3\xb5sad nagu lavendel, salvei, rosmariin, n\xc3\xb5mm-liivatee ja puju on tavalised gariigitaimed. Gariigi avatud maastikku r\xc3\xb5hutavad v\xc3\xa4rvitamme tihedad tihnikud.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nEnamuses Provence\'is on vahemereline kliima, mida iseloomustavad kuumad, kuivad suved, pehmed talved, v\xc3\xa4he lund ja palju p\xc3\xa4ikesepaistet. Provence\'is sees on mikrokliimad ja kohalikud erinevused, alates alpikliimast Nice\'ist sisemaale kuni mandrilise kliimani P\xc3\xb5hja-Vaucluse\'is. Provence\'i tuuled on t\xc3\xa4htis kliimatunnus, eriti mistraal, k\xc3\xbclm ja kuiv tuul, mis puhub eriti talvel Rh\xc3\xb4ne\'i orgu pidi alla Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne\'ini ja Var\'ini ning ulatub sageli \xc3\xbcle 100\xc2\xa0km/h.\n_START_SECTION_\nBouches-du-Rh\xc3\xb4ne\n_START_PARAGRAPH_\nMarseille\'s, Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne\'is, on keskmiselt 59 p\xc3\xa4eval aastas vihmasadu, kuigi sageli on tegemist vihmavalingutega; aasta keskmine sademete hulk on 544,4\xc2\xa0mm. Lund sajab keskmiselt 2,3 p\xc3\xa4eva aastas ja harva j\xc3\xa4\xc3\xa4b lumi pikalt maha. Marseille\'s on keskmiselt 2835,5 tundi p\xc3\xa4ikesepaistet aastas. Keskmine madalaim temperatuur jaanuaris on 2,3\xc2\xa0\xc2\xb0C ja keskmine k\xc3\xb5rgeim temperatuur juulis on 29,3\xc2\xa0\xc2\xb0C. Mistraal puhub keskmiselt sada p\xc3\xa4eva aastas.\n_START_SECTION_\nVar\n_START_PARAGRAPH_\nToulonis ja Var\'i departemangus (kuhu kuuluvad St. Tropez ja Hy\xc3\xa8res) on kliima veidi soojem, kuivem ja p\xc3\xa4ikeselisem kui Nice\'is ja Alpes-Maritime\'is, kuid ka v\xc3\xa4hem tuule eest kaitstud. Toulonis on keskmiselt 2899,3 tundi p\xc3\xa4ikesepaistet aastas, mis teeb sellest k\xc3\xb5ige p\xc3\xa4ikesepaistelisema linna Prantsusmaa emamaal. Keskmine k\xc3\xb5rgeim p\xc3\xa4evatemperatuur augustis on 29,1\xc2\xa0\xc2\xb0C ja keskmine madalaim p\xc3\xa4evatemperatuur jaanuaris on 5,8\xc2\xa0\xc2\xb0C. Keskmine aastane sajuhulk on 665\xc2\xa0mm, rohkem sajab oktoobris-novembris. Tugevad tuuled puhuvad keskmiselt 118 p\xc3\xa4eva aastas Toulonis, v\xc3\xb5rreldes 76 p\xc3\xa4evaga Fr\xc3\xa9jusis kaugemal idas. Tugevaim mistraal on \xc3\xbcles t\xc3\xa4hendatud Toulonis, 130\xc2\xa0km/h.\n_START_SECTION_\nAlpes-Maritimes\n_START_PARAGRAPH_\nNice ja Alpes-Maritimes\'i departemang on Alpide varjus ja k\xc3\xb5ige rohkem kaitstud osa Vahemere rannikust. Tuuled selles departemangus on tavaliselt \xc3\xb5rnad, puhudes merelt maale, kuigi m\xc3\xb5nikord puhub mistraal tugevalt loodest v\xc3\xb5i m\xc3\xa4gedest keerates idast. Aastal 1956 j\xc3\xb5udis kagust puhuv mistraal kiiruseni 180\xc2\xa0km/h Nice\'i lennuv\xc3\xa4ljal. M\xc3\xb5nikord suvel toob siroko Aafrikast k\xc3\xb5rgeid temperatuure ja punakat k\xc3\xb5rbeliiva._NEWLINE_Sademeid on harva \xe2\x80\x93 63 p\xc3\xa4eva aastas, kuid need v\xc3\xb5ivad olla valingutena, eriti septembris, kui torme ja vihma p\xc3\xb5hjustab erinevus k\xc3\xbclmema sisemaa \xc3\xb5hu- ja soojema Vahemere veetemperatuuri (20\xe2\x80\x9324\xc2\xa0\xc2\xb0C) vahel. Keskmine aastane sajuhulk Nice\'is on 767\xc2\xa0mm, rohkem kui Pariisis, kuid koondatuna vaid m\xc3\xb5nele p\xc3\xa4evale._NEWLINE_Lund on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt harva, tavaliselt korra iga k\xc3\xbcmne aasta tagant. 1956 oli v\xc3\xa4ga eriline aasta, kui rannikut kattis 20\xc2\xa0cm lund. Jaanuaris 1985 kattis rannikut Cannes\'i ja Mentoni vahel 30\xe2\x80\x9340\xc2\xa0cm lund. M\xc3\xa4gedes on lund p\xc3\xbcsivalt novembrist maini._NEWLINE_Nice\'is on aastas keskmiselt 2694 tundi p\xc3\xa4ikesepaistet. Keskmine k\xc3\xb5rgeim p\xc3\xa4evatemperatuur Nice\'is augustis on 28\xc2\xa0\xc2\xb0C ja keskmine madalaim p\xc3\xa4evatemperatuur jaanuaris on 6\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nAlpes-de-Haute-Provence\n_START_PARAGRAPH_\nAlpes-de-Haute-Provence\'i departemangus on madalamates orgudes alla 1000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel vahemereline kliima ja k\xc3\xb5rgemates orgudes, nagu Blanche, Haut Verdon ja Ubaye orud, mis on \xc3\xbcle 2500\xc2\xa0m k\xc3\xb5rged, alpiinne kliima. Alpiinset kliimat k\xc3\xb5rgemal m\xc3\xa4gedes pehmendab soojem \xc3\xb5hk Vahemerelt._NEWLINE_Haute-Provence\'is on tavaliselt k\xc3\xb5rgem suvetemperatuur t\xc3\xa4nu selle k\xc3\xb5rgusele ja laiuskraadile (44. p\xc3\xb5hjaparalleel). Keskmine suvetemperatuur on 22\xe2\x80\x9323\xc2\xa0\xc2\xb0C 400\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel ja 18\xe2\x80\x9319\xc2\xa0\xc2\xb0C 1000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel ning keskmine talvetemperatuur on 4\xe2\x80\x935\xc2\xa0\xc2\xb0C 400\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel ja 0\xc2\xa0\xc2\xb0C 1000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel. Madalamates orgudes on 50 p\xc3\xa4eva k\xc3\xbclmakraade aastas, k\xc3\xb5rgemates orgudes rohkem. M\xc3\xb5nikord v\xc3\xb5ivad temperatuurid k\xc3\xb5rgemates orgudes j\xc3\xb5uda \xe2\x88\x9230\xc2\xa0\xc2\xb0C. K\xc3\xb5rgm\xc3\xa4gede ja Vahemere \xc3\xb5hu kombinatsiooni t\xc3\xb5ttu pole tavatu, et piirkonnas on sageli madalaimad talvetemperatuurid ja k\xc3\xb5rgeimad suvetemperatuurid Prantsusmaal._NEWLINE_Sadu on Haute-Provence\'is harva \xe2\x80\x93 60\xe2\x80\x9380 p\xc3\xa4eva aastas \xe2\x80\x93 kuid see v\xc3\xb5ib olla valingutena; 650\xe2\x80\x93900\xc2\xa0mm aastas m\xc3\xa4ejalamitel ja tasandikel edelas ning Ubaye orus ja 900\xe2\x80\x931500\xc2\xa0mm m\xc3\xa4gedes. K\xc3\xb5ige sajusem on s\xc3\xbcgisel, l\xc3\xbchikesed ja tugevad tormid; juuni keskpaigast kuni augusti keskpaigani sajab vihma l\xc3\xbchikeste, kuid \xc3\xa4gedate \xc3\xa4ikesetormide ajal. \xc3\x84ikest v\xc3\xb5ib kuulda 30\xe2\x80\x9340 p\xc3\xa4eva aastas._NEWLINE_Lund sajab m\xc3\xa4gedes novembrist maini ning seda leidub kesktalvel m\xc3\xa4gede varjupoolel allpool k\xc3\xb5rgust 1000\xe2\x80\x931200\xc2\xa0m ja p\xc3\xa4ikesepoolel allpool k\xc3\xb5rgust 1300\xe2\x80\x931600\xc2\xa0m. Lumesajud on tavaliselt \xc3\xbcsna kerged ja sulavad kiiresti._NEWLINE_Mistraal on kliimatunnus departemangu l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, puhudes p\xc3\xb5hjast ja loodest, tuues selge ja kuiva ilma. Departemangu idaosa on mistraali eest rohkem kaitstud. Mariin tuleb l\xc3\xb5unast, tuues sooja \xc3\xb5hku, pilvi ja sademeid._NEWLINE_Haute-Provence on \xc3\xbcks p\xc3\xa4ikselisemaid piirkondi Prantsusmaal, keskmiselt 2550\xe2\x80\x932650 tundi p\xc3\xa4ikesepaistet aastas departemangu p\xc3\xb5hjaosas ja 2700\xe2\x80\x932800 tundi edelas. Selged \xc3\xb6\xc3\xb6d ja p\xc3\xa4ikeselised p\xc3\xa4evad p\xc3\xb5hjustavad terava erinevuse \xc3\xb6\xc3\xb6- ja p\xc3\xa4evatemperatuurides. Selgete \xc3\xb6\xc3\xb6de t\xc3\xb5ttu on piirkonnas t\xc3\xa4htsaid observatooriume, nagu Haute-Provence\'i observatoorium Saint-Michel-Observatoire\'is Forcalquieri l\xc3\xa4histel.\n_START_SECTION_\nVaucluse\n_START_PARAGRAPH_\nVaucluse on neljast erinevast Prantsusmaa kliimatsoonist kolme kohtumispunkt; siin on vahemereline kliima l\xc3\xb5unas, alpiinne kliima kirdes (\xc3\xbcmber Vaucluse\'i m\xc3\xa4gede ja Baronnies\'i massiivi) ja mandriline kliima loodes. Nende kolme erineva kliima vahetu l\xc3\xa4hedus pehmendab neid k\xc3\xb5iki ja vahemereline kliima tavaliselt domineerib._NEWLINE_Orange\'is, Vaucluse\'is on 2595 tundi p\xc3\xa4ikesepaistet aastas. Sajab keskmiselt 80 p\xc3\xa4eva aastas, kokku 693,4\xc2\xa0mm aastas. K\xc3\xb5rgeim keskmine temperatuur juulis on 29,6\xc2\xa0\xc2\xb0C ja madalaim keskmine temperatuur jaanuaris on 1,3\xc2\xa0\xc2\xb0C. Aastas on keskmiselt 110 p\xc3\xa4eva tugevaid tuuli.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nProvence\'il on eriline koht filmiajaloos \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks esimesi filmil\xc3\xb5ike, "L\'Arriv\xc3\xa9e d\'un train en gare de La Ciotat" (rongi saabumine Ciotat\' jaama), 50-sekundiline tummfilm, tehti Auguste ja Louis Lumi\xc3\xa8re\' poolt rannikulinna La Ciotat\' rongijaamas. Seda n\xc3\xa4idati 28. detsembril 1895 publikule Pariisis, mis p\xc3\xb5hjustas sensatsiooni._NEWLINE_Enne selle tasulist esilinastust Pariisis n\xc3\xa4idati filmi kutsutud publikule mitmes Prantsuse linnas, sealhulgas La Ciotat\'s. Seda n\xc3\xa4idati Edeni teatris septembris 1895, mis tegi sellest teatrist \xc3\xbche esimese kino, ja ainsa esimesest teatritest, mis aastal 2009 veel filme n\xc3\xa4itas._NEWLINE_Kolm muud varajast Lumi\xc3\xa8re\'i filmi "Partie de cartes", "l\'Arroseur arros\xc3\xa9" (esimene teadaolev kom\xc3\xb6\xc3\xb6diafilm) ja "Repas de b\xc3\xa9b\xc3\xa9" filmiti ka La Ciotat\'s aastal 1895, Villa du Clos des Plages\'is, Lumi\xc3\xa8re vendade suvekodus._NEWLINE_Provence\'i id\xc3\xbcllilisi omadusi on j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustatud eriti kahes kaasaegses Prantsuse filmiklassika teoses: "Jean de Florette" ja selle j\xc3\xa4rg "Manon des Sources"._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane briti film "A Good Year" n\xc3\xa4itab Provence\'i ja selle viinamarjaistanduste t\xc3\xb5elist ilu.\n_START_SECTION_\nPastis\n_START_PARAGRAPH_\nPastis on traditsiooniline Provence\'i lik\xc3\xb6\xc3\xb6r, maitsestatud aniisiga ja sisaldab tavaliselt 40\xe2\x80\x9345% alkoholi. Kui absint Prantsusmaal aastal 1915 keelustati, defineerisid suured absinditootjad (siis Pernod Fils ja Ricard, kes on sellest ajast \xc3\xbchendatud kui Pernod Ricard) oma joogi \xc3\xbcmber ilma keelatud koirohuta ja rohkema aniisimaitsega, mis tuli t\xc3\xa4htaniisist, suhkrust ja v\xc3\xa4iksemast alkoholisisaldusest, luues pastise. Seda juuakse tavaliselt veega lahjendatult, mis annab h\xc3\xa4guse v\xc3\xa4rvi. Eriti populaarne on see Marseille\'s ja selle \xc3\xbcmber.\n_START_SECTION_\nPetank v\xc3\xb5i keegel\n_START_PARAGRAPH_\nPetank, \xc3\xbcks keegli vorme, on populaarne spordiala, mida m\xc3\xa4ngitakse linnades ja k\xc3\xbclades \xc3\xbcle kogu Provence\'i. M\xc3\xa4ngu juured on iidsed, tulles Vana-Egiptusest, Vana-Kreekast ja Vana-Roomast, kes olla selle Provence\'i toonud. Sport oli v\xc3\xa4ga populaarne keskajal \xc3\xbcle kogu Euroopa, tuntud kui murukeegel._NEWLINE_Spordi atleetlikum versioon jeu proven\xc3\xa7al oli populaarne \xc3\xbcle kogu Provence\'i 19. sajandil \xe2\x80\x93 seda versiooni on kirjeldatud oma romaanides ja m\xc3\xa4lestustes Marcel Pagnol; m\xc3\xa4ngijad jooksid enne palli viskamist kolm sammu ja see sarnanes kohati balletiga. M\xc3\xa4ngu moodne versioon loodi aastal 1907 La Ciotat\' linnas endise jeu proven\xc3\xa7al meistri Jules Huguesi poolt, kes ei saanud reuma t\xc3\xb5ttu m\xc3\xa4ngida. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja uue reeglistiku, kus v\xc3\xa4ljak oli palju v\xc3\xa4iksem ja m\xc3\xa4ngijad ei jooksnud enne palli viskamist, vaid j\xc3\xa4id v\xc3\xa4ikese ringi sisse jalad k\xc3\xb5rvuti. See andis m\xc3\xa4ngule nimeks lei peds tancats, kohalikus murrakus "jalad koos". Esimene turniir m\xc3\xa4ngiti La Ciotat\'s aastal 1910. Esimesed teraskuulid v\xc3\xb5eti kasutusele aastal 1927._NEWLINE_Eesm\xc3\xa4rgiks on visata pall nii l\xc3\xa4hedale kui v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4iksemale pallile, mida kutsutakse snadiks, (sellist viset kutsutakse faire le point v\xc3\xb5i pointer); v\xc3\xb5i l\xc3\xbc\xc3\xbca eemale vastase palle, mis on snadi l\xc3\xa4hedal (seda kutsutakse tirer). M\xc3\xa4ngijad v\xc3\xb5istlevad \xc3\xbcks-\xc3\xbche vastu (t\xc3\xaate-\xc3\xa0-t\xc3\xaate), kahestes v\xc3\xb5istkondades (doublettes) v\xc3\xb5i kolmestes v\xc3\xb5istkondades (triplettes). Eesm\xc3\xa4rgiks on saada 13 punkti. Punkti annab snadile l\xc3\xa4him pall. M\xc3\xa4ngija heidab palle, kuni saab punkti (reprenne le point), kui pall on snadile l\xc3\xa4him. Iga pall \xc3\xbchelt tiimilt, kui teise tiimi palle ei ole snadile l\xc3\xa4hemal, loetakse punktiks. Punktid loetakse kokku, kui m\xc3\xb5lema tiimi k\xc3\xb5ik pallid on visatud.\n_START_SECTION_\nGeneetika\n_START_PARAGRAPH_\nViimane geneetiline uuring aastast 2011 anal\xc3\xbc\xc3\xbcsis 51 l\xc3\xb5unaprantslast Provence\'ist ja 89 Anatoolia kreeklast, kelle isapoolne p\xc3\xb5lvnemine tuli Smyrnast ja V\xc3\xa4ike-Aasia Phokaiast, esivanemate lahkumise kohast 6. sajandil eKr Vana-Kreeka kolooniatesse Massaliasse (Marseilles) ja Alaliesse (Aleria, Korsika). Uuring avastas, et 17% Provence\'i Y-kromosoomidest v\xc3\xb5ib olla tingitud Kreeka kolonisatsioonist. Uuring j\xc3\xb5udis ka j\xc3\xa4reldusele, et "hinnangud koloniaalkreeklaste ja p\xc3\xb5lise keldi-liguuria demograafia suhtest ennustavad maksimaalselt 10% kreeka panust, viidates kreeka meeste eliit-domineerivale sisenemisele rauaaja Provence\'i rahvastikku". See t\xc3\xb5end toetab vanade kreeklaste genofondi p\xc3\xbcsimist t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva l\xc3\xb5unaprantslaste seas.\n_START_SECTION_\nEelajalooline Provence\n_START_PARAGRAPH_\nProvence\'i rannikul on m\xc3\xb5ned varaseimad tuntud inimasustuse kohad Euroopas. Lihtsad kivist t\xc3\xb6\xc3\xb6riistad dateerituna 1\xe2\x80\x931,05 miljonit aastat eKr leiti Grotte du Vallonnet\'ist Roquebrune-Cap-Martini l\xc3\xa4histel, Monaco ja Mentoni vahel. Palju keerukamad t\xc3\xb6\xc3\xb6riistad, t\xc3\xb6\xc3\xb6deldud kivi m\xc3\xb5lemalt k\xc3\xbcljelt ja dateeritud 600 000 eKr, leiti Escale koopast Saint Est\xc4\x97ve-Jansonis, ning t\xc3\xb6\xc3\xb6riistad aastast 400 000 eKr ja m\xc3\xb5ned esimesed l\xc3\xb5kkekohad Euroopas leiti Terra Amatas Nice\'is. Keskmise paleoliitikumiga (300 000 eKr) ja hilise paleoliitikumiga (30 000 \xe2\x80\x93 10 000 eKr) dateeritud t\xc3\xb6\xc3\xb6riistad avastati Jardin Exotique\'i koopas Monacos._NEWLINE_Paleoliitiline periood Provence\'is n\xc3\xa4gi suurt kliimamuutust koos kahe j\xc3\xa4\xc3\xa4aja saabumise ja lahkumisega ning dramaatilist muutust merepinna tasemes. Paleoliitilise perioodi alguses oli merepinna tase L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Provence\'is 150 meetrit k\xc3\xb5rgemal kui t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval. Paleoliitikumi l\xc3\xb5puks langes see 100\xe2\x80\x93150 meetrit madalamale kui t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval. Provence\'i varajaste asukate elukoopad ujutati t\xc3\xb5usva merevee taseme t\xc3\xb5ttu regulaarselt \xc3\xbcle v\xc3\xb5i j\xc3\xa4id merest kaugele ja p\xc3\xbchiti erosiooni poolt minema._NEWLINE_Mereveetaseme muudatused viisid \xc3\xbchele k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rsemale avastusele varajase inimese m\xc3\xa4rkidest Provence\'is. Aastal 1985 avastas sukelduja Henri Cosquer merealuse koopa suu 37 meetrit Calanque de Morgiou merepinnast Marseille l\xc3\xa4histel. Sissep\xc3\xa4\xc3\xa4s viib koopasse, mis on merepinnast k\xc3\xb5rgemal. Sees on Cosquer\' koopa seinad kaunistatud piisonite, h\xc3\xbcljeste, alkide, hobuste ja k\xc3\xa4ekontuuride joonistustega, mida dateeritakse 27 000 \xe2\x80\x93 19 000 eKr._NEWLINE_Paleoliitikumi l\xc3\xb5pp ja neoliitikumi perioodi algus n\xc3\xa4gi merepinna taset t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasel tasemel, kliima soojenemist ja metsade taandumist. Metsade ja hirve ja teiste kergesti k\xc3\xbctitavate ulukite kadumine t\xc3\xa4hendas, et Provence\'i asukad j\xc3\xa4id p\xc3\xbcsima t\xc3\xa4nu k\xc3\xbc\xc3\xbclikutele, tigudele ja metslammastele. Umbes aastal 6000 eKr kodustasid inimesed, kes elasid Ch\xc3\xa2teauneuf-les-Martiguesi \xc3\xbcmbruses, \xc3\xbchena esimestest Euroopas metslamba ja loobusid j\xc3\xa4\xc3\xa4davalt \xc3\xbchest kohast teise liikumise. Kuna nad j\xc3\xa4id paikseks, olid nad v\xc3\xb5imelised arendama uusi t\xc3\xb6\xc3\xb6stusharusid. Innustatuna Vahemere idaosast sissetoodud keraamikast teginad nad umbes aastal 6000 eKr esimese keraamika Prantsusmaal._NEWLINE_Umbes aastal 6000 eKr saabus Provence\'i uute asunike laine idast. Nad olid talunikud ja s\xc3\xb5dalased ning t\xc3\xb5rjusid j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult varasemad karjapidajad nende maadelt v\xc3\xa4lja. Neile j\xc3\xa4rgnes umbes aastal 2500 eKr j\xc3\xa4rgmine asunike laine, samuti talunikud, kes saabusid merelt ja asusid piki rannikut, mis n\xc3\xbc\xc3\xbcd on Bouches-de-Rh\xc3\xb4ne\'i departemang. Nende varajaste tsivilisatsioonide j\xc3\xa4lgi leidub Provence\'i paljudes kohtades. Neoliitikumi asulakoht umbes aastast 6000 eKr avastati Marseille\'s Saint-Charlesi raudteejaama l\xc3\xa4histel ja pronksiaegne dolmen (2500\xe2\x80\x93900 eKr) leiti Draguignani l\xc3\xa4hedalt.\n_START_SECTION_\nLiguurid ja keldid Provence\'is\n_START_PARAGRAPH_\n10. ja 4. sajandi vahel eKr leidus Provence\'is liguure alates Massiliast kuni t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Liguuriani. Nad olid ebam\xc3\xa4\xc3\xa4rase p\xc3\xa4ritoluga; nad v\xc3\xb5isid olla p\xc3\xb5lise neoliitikumi rahva j\xc3\xa4reltulijad. Strabon v\xc3\xa4itis selgelt, et nad ei olnud keldi p\xc3\xa4ritolu ja gallidest erinevast rassist. Neil ei olnud oma kirja, kuid nende keel s\xc3\xa4ilis Provence\'i kohanimedes, mis l\xc3\xb5ppesid j\xc3\xa4relliidetega -asc, -osc, -inc, -ates ja auni. Antiikgeograaf Poseidonios kirjutas nendest: "Nende maa on metsik ja kuiv. Pinnas on nii kivine, et ei saaistutada midagi ilma kive puutumata. Mehed kompenseerivad teravilja v\xc3\xa4hesust jahipidamisega... Nad ronivad m\xc3\xa4gedes nagu kitsed". Nad olid ka s\xc3\xb5jakad \xe2\x80\x93 tungisid Itaaliasse ja j\xc3\xb5udsid 4. sajandil eKr kuni Roomani ning hiljem aitasid Hannibalil l\xc3\xa4bi p\xc3\xa4\xc3\xa4seda, tema teel r\xc3\xbcnnata Roomat (218 eKr). Liguuride j\xc3\xa4ljed on s\xc3\xa4ilinud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani Ida-Provence\'is leitud dolmenites ja teistes megaliitehitistes, lihtsates kivist varjualustes ("Bories"), mida leidub Luberonis ja Comtat\'s ja kivinikerdistena Vall\xc3\xa9e des Merveilles\'is Mont B\xc3\xa9go l\xc3\xa4histel Alpes-Maritimes\'is, k\xc3\xb5rgusel 2000 meetrit._NEWLINE_8. ja 5. sajandi vahel eKr hakkasid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt Kesk-Euroopast saabunud keldi h\xc3\xb5imud samuti Provence\'i tulema. Neil olid rauast relvad, mis v\xc3\xb5imaldasid neil kergesti alistada kohalikud h\xc3\xb5imud, kes olid veel relvastatud pronksist relvadega. \xc3\x9cks h\xc3\xb5im, segobriigid, asusid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Marseille l\xc3\xa4histele. Caturiigid, tricastiinid ja cavaarid asusid Durance\'i j\xc3\xb5est l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole._NEWLINE_Keldid ja liguurid elasid ulatuslikult kogu Provence\'is ja keldid-liguurid jagasid l\xc3\xb5puks Provence\'i territooriumi, iga h\xc3\xb5im omas alpiorus v\xc3\xb5i asustus piki j\xc3\xb5ge, igal oma kuningas ja d\xc3\xbcnastia. Nad ehitasid m\xc3\xa4e otsa linnuseid ja asulaid, mis hiljem said ladinakeelse nime oppidum. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks on leitud j\xc3\xa4lgi 165 oppidumist Var\'is ja 285 oppidumist Alpes-Maritimes\'is. Nad kummardasid mitmeid looduse aspekte, rajasid p\xc3\xbchasid metsi Sainte-Baume\'is ja Gemenos\'is ning terviseallikaid Glanum\'is ja Vern\xc4\x97\xc3\xa8gues\'is. Hiljem, 5. ja 4. sajandil eKr, moodustasid erinevad h\xc3\xb5imud h\xc3\xb5imuliite; vocontid Is\xc3\xa8re\'ist Vaucluse\'ini; cavaarid Comtat\'is; ja salluveerid Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5est Var\'ini. H\xc3\xb5imud hakkasid kauplema oma toodetega, raua, h\xc3\xb5beda, alabastri, marmori, kulla, vaigu, vaha, mee ja juustuga; oma naabritega, esmalt kaubateedel piki Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5ge ja hiljem rannikut k\xc3\xbclastanud etruski kaupmeestega. Etruski amforaid 7. ja 6. sajandist eKr on leitud Marseille\'st, Cassis\'est ja piirkonna m\xc3\xa4eotsa oppidumist.\n_START_SECTION_\nKreeklased Provence\'is\n_START_PARAGRAPH_\nKaupmehed Rhodose saarelt k\xc3\xbclastasid Provence\'i rannikut 7. sajandil eKr. Rhodose keraamikat sellest sajandist on leitud Marseille\'st, Martigues\'i ja Istres\'i l\xc3\xa4histelt ning Mont Garou\'st ja Evenos\'ist Touloni l\xc3\xa4histel. Kaupmehed Rhodoselt andsid oma nimed antiiklinnale Rhodanousia\'le (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Trinquetaille, Arles\'ist \xc3\xbcle Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5e) ning peamisele Provence\'i j\xc3\xb5ele, Rhodanosele, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Rh\xc3\xb4ne._NEWLINE_Esimene kreeklaste p\xc3\xbcsiasustus oli Massalia, asutatud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Marseille kohale umbes aastal 600 eKr kolonistide poolt, kes tulid Phokaiast (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Fo\xc3\xa7a T\xc3\xbcrgis) V\xc3\xa4ike-Aasia Egeuse rannikul. Teine laine koloniste saabus umbes aastal 540 eKr, kui Phokaia p\xc3\xa4rslaste poolt h\xc3\xa4vitati._NEWLINE_Massaliast sai \xc3\xbcks suuremaid kaubasadamaid antiikmaailmas. Selle k\xc3\xb5rgajal, 4. sajandil eKr, oli seal rahvast umbes 6000 asukat, kes elasid umbes 50 hektari suurusel m\xc3\xbc\xc3\xbcriga \xc3\xbcmbritsetud alal. Seda valitseti kui aristokraatlikku vabariiki 600 rikkama kodaniku koosoleku poolt. Seal oli suur Delfi Apolloni kultuse tempel m\xc3\xa4etipul sadama kohal ja Ephesose Artemise kultuse tempel linna teises otsas. Massalias vermitud drahme on leitud k\xc3\xb5igis liguuri-keldi Gallia osades. Kaupmehed Massaliast sisenesid s\xc3\xbcgavale Prantsusmaa sisemaale piki Durance\'i ja Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5gesid ning rajasid kaubateed s\xc3\xbcgavale Galliasse ja \xc5\xa0veitsi ja Burgundiasse ja isegi nii kaugele p\xc3\xb5hja kui L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Nad vedasid oma toodangut; kohalikud veinid, soolatud sealiha ja kala, aromaatsed ja ravimtaimed, korallid ja kork._NEWLINE_Massalialased rajasid ka rea v\xc3\xa4ikseid kolooniaid ja kaubapunkte piki rannikut, millest hiljem said linnad; nad asutasid Citharista (La Ciotat), Tauroeis (Le Brusc), Olbia (Hy\xc3\xa8res\'i l\xc3\xa4histel), Pergantion (Breganson), Caccabaria (Cavalaire), Athenopolis (Saint-Tropez), Antipolis (Antibes), Nikaia (Nice) ja Monoicos (Monaco). Nad asutasid sisemaised linnad Glanum (Saint-Remy) ja Mastrabala (Saint-Blaise)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige kuulsam Massalia kodanik oli matemaatik, astronoom ja laevnik Pytheas. Pytheas valmistas gnomoni, mis v\xc3\xb5imaldas tal m\xc3\xa4\xc3\xa4rata peaaegu t\xc3\xa4pselt Marseille laiuskraadi, ja ta oli esimene, kes selgitas loodete p\xc3\xa4ritolu. Aastatel 330\xe2\x80\x93320 eKr korraldas ta laevareisi Atlantile ja nii kaugele p\xc3\xb5hja kui Inglismaa, ja k\xc3\xbclastas Islandit, Shetlandit ja Norrat. Kuigi ta lootis luua merekaubatee Cornwalli tinale, ei olnud tema reisil \xc3\xa4riedu ja seda ei korratud. Massalialased leidsid olevat odavama ja lihtsama kaubelda P\xc3\xb5hja-Euroopaga maitsi.\n_START_SECTION_\nRooma Provence (2. sajand eKr \xe2\x80\x93 5. sajand pKr)\n_START_PARAGRAPH_\n2. sajandil eKr p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Massalia rahvas Rooma poole abipalvega liguuride vastu. Rooma leegionid sisenesid Provence\'i kolmel korral; aastal 181 eKr surusid roomlased maha liguuride \xc3\xbclest\xc3\xb5usu Genova l\xc3\xa4histel; aastal 154 eKr alistas Rooma konsul Optimus oxybiid ja decietid, kes r\xc3\xbcndasid Antibes\'t; ja aastal 125 eKr surusid roomlased maha keldi h\xc3\xb5imude liidu \xc3\xbclest\xc3\xb5usu. P\xc3\xa4rast seda lahingut otsustasid roomlased rajada Provence\'is p\xc3\xbcsiasustuse. Aastal 122 eKr ehitasid roomlased keldi linna Entremont\'i k\xc3\xb5rvale uue linna, Aquae Sextiae, hilisem Aix-en-Provence. Aastal 118 eKr asutasid nad Narbonne\'i._NEWLINE_Rooma kindral Gaius Marius purustas viimase t\xc3\xb5sise vastupanu aastal 102 eKr, alistades kimbrid ja teutoonid. Siis hakkas ta ehitama teid v\xc3\xa4gede liikumise ja kaubanduse h\xc3\xb5lbustamiseks Rooma, Hispaania ja P\xc3\xb5hja-Euroopa vahel; \xc3\xbche rannikult sisemaale Apti ja Tarasconi ja teise piki rannikut Itaaliast Hispaaniasse, mis l\xc3\xa4bis Fr\xc3\xa9jus\'i ja Aix-en-Provence\'i._NEWLINE_Aastal 49 eKr oli Massalial eba\xc3\xb5nn Pompeiuse ja Julius Caesari vahelises v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itluses vale pool valida. Pompeius alistati ja Massalia kaotas oma territooriumid ja poliitilise m\xc3\xb5ju. Rooma veteranid rahvastasid vahepeal vanade kreeka asulate kohtades kaks uut linna Arles\'i ja Fr\xc3\xa9jus\'i._NEWLINE_Aastal 8 eKr ehitas keiser Augustus La Turbiesse triumfikaare rahu t\xc3\xa4histamiseks piirkonnas ja ta alustas Provence\'i romaniseerimist poliitiliselt ja kultuuriliselt. Rooma insenerid ja arhitektid ehitasid monumente, teatreid, saunu, villasid, foorumeid, areene ja akvedukte, millest paljud on veel alles. Rooma linnad ehitati Cavailloni, Orange\'i, Arles\'i, Fr\xc3\xa9jus\'i, Glanumisse (v\xc3\xa4ljaspool Saint-R\xc3\xa9my-de-Provence\'i), Carpentras\'i, Vaison-la-Romaine\'i, N\xc3\xaemes\'i, Vern\xc3\xa8gues\'i, Saint-Chamasi ja Cimiezi (Nice\'i kohal). Rooma provints, mida kutsuti selle pealinna Narbo (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Narbonne) j\xc3\xa4rgi Gallia Narbonensis, ulatus Itaaliast Hispaaniani, Alpidest P\xc3\xbcreneedeni._NEWLINE_Pax Romana Provence\'is kestis 3. sajandi keskpaigani. Germaani h\xc3\xb5imud tungisid Provence\'i aastatel 257 ja 275. 4. sajandi alguses oli Rooma keisri Constantinus Suure (280\xe2\x80\x93337) \xc3\xb5ukond sunnitud Arles\'is varjuma. 5. sajandi l\xc3\xb5puks oli Rooma v\xc3\xb5im Provence\'ist kadunud ning algas sissetungide, s\xc3\xb5dade ja kaose ajastu.\n_START_SECTION_\nKristluse saabumine Provence\'i (3.\xe2\x80\x936. sajand)\n_START_PARAGRAPH_\nOn palju legende varajastest kristlastest Provence\'is, kuid neile on raske kinnitust leida. On dokumenteeritud, et Provence\'i Rooma linnades oli kirikuid ja piiskoppe organiseeritud juba 3. ja 4. sajandil; Arles\'is aastal 254, Marseille\'s aastal 314, Orange\'is, Vaisonis ja Apt\'is aastal 314, Cavaillonis, Digne\'is, Embrunis, Gap\'is ja Fr\xc3\xa9jusis 4. sajandi l\xc3\xb5pus, Aix-en-Provence\'is aastal 408, Carpentras\'is, Avignonis, Riez\'is, Cimiez\'is (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Nice\'i osad) ja Vence\'is aastal 439, Antibes\'is aastal 442, Toulonis aastal 451, Senezis aastal 406, Saint-Paul-Trois-Ch\xc3\xa2teaux\'s aastal 517 ja Gland\xc3\xa8vesis aastal 541. Vanim kristlik struktuur, mis veel Provence\'is t\xc3\xb6\xc3\xb6tab, on Fr\xc3\xa9jusi katedraali baptisteerium 5. sajandist. Umbes samal ajal 5. sajandil asutati esimesed kaks kloostrit Provence\'is, L\xc3\xa9rins\'i klooster saarel Cannes\'i l\xc3\xa4histel ja Saint-Victori klooster Marseille\'s.\n_START_SECTION_\nGermaanlaste sissetungid, Merovingid ja Karolingid (5.\xe2\x80\x939. sajand)\n_START_PARAGRAPH_\n5. sajandi teise poole alguses, kui Rooma v\xc3\xb5im h\xc3\xa4\xc3\xa4bus, sisenesid Provence\'i j\xc3\xa4rjestikused germaani h\xc3\xb5imude lained, algul l\xc3\xa4\xc3\xa4negoodid (480), siis idagoodid, siis burgundid, l\xc3\xb5puks frangid 6. sajandil. Araablastest sissetungijad ja berberi piraadid tulid P\xc3\xb5hja-Aafrikast Provence\'i rannikule 7. sajandi algul._NEWLINE_Kaootilise perioodi kestel valitsesid Provence\'i Frangi kuningad Merovingide d\xc3\xbcnastiast, siis Karolingidest kuningad, Karl Martelli j\xc3\xa4rglased; ning oli siis Karl Suure impeeriumi osa (742\xe2\x80\x93814). Aastal 855, kui Kesk-Frangi kuningas (843\xe2\x80\x93855) Lothar I oli Pr\xc3\xbcmi kloostris oma surivoodil, jagas ta kuningriigi Pr\xc3\xbcmi lepinguga oma kolme poja vahel. Vanimale, Ludwig II-le Itaalia kuninga (844\xe2\x80\x93875) tiitel, koos Frangi keisri tiitliga, aastast 855\xe2\x80\x93875. Noorimale, veel alaealisele Karlile l\xc3\xa4ks Provence. Keskmisele ja isa nimekaimule, Lotharile l\xc3\xa4ks \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud territoorium Provence\'ist p\xc3\xb5hjas, Lotharingia kuningriik._NEWLINE_Aastal 879, p\xc3\xa4rast Karolingist valitseja Charles II Paljaspea surma, eraldus tema \xc3\xb5emees Boso Louis III Karolingide kuningriigist ja valiti Provence\'i s\xc3\xb5ltumatu riigi esimeseks valitsejaks.\n_START_SECTION_\nProvence\'i krahvid (9.\xe2\x80\x9313. sajand)\n_START_PARAGRAPH_\nKeskajal valitses Provence\'i kolm krahvid\xc3\xbcnastiat ning Provence muutus auhinnaks keerukas rivaliteedis katalaani Barcelona valitsejate, Burgundia kuningate, Saksa-Rooma riigi valitsejate ja Prantsusmaa Anjou kuningate vahel._NEWLINE_Bosoniidid (879\xe2\x80\x931112) olid esimese Provence\'i kuninga Boso j\xc3\xa4reltulijad. Tema poeg, Alam-Burgundia kuningas ja 901. aastast Frangi keiser Louis III Pime (890\xe2\x80\x93928), kaotas n\xc3\xa4gemise, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes v\xc3\xb5ita Itaalia trooni ja takistada Itaalia kuninga Berengaril kontrolli saavutamist Apenniini poolsaarel, misj\xc3\xa4rel sai tema n\xc3\xb5bu Hugues (suri aastal 947) Provence\'i hertsogiks ja Vienne\'i krahviks. Hugues viis Provence\'i pealinna Vienne\'ist Arles\'i ja tegi Provence\'i \xc3\x9clem-Burgundia kuninga Rudolf II l\xc3\xa4\xc3\xa4niks. Aastal 933 loovutas Rudolf l\xc3\xb5puks k\xc3\xb5ik n\xc3\xb5uded Itaaliale Hugues kasuks ja sai vastutasuks Alam-Burgundia kuningriigi, taas\xc3\xbchendades seega kaks territooriumi Arelaati._NEWLINE_9. sajandil tungisid Provence\'i Al-\xc3\x81ndalusist araabia piraadid (maurid) ja siis normannid. Normannid r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid piirkonnas ja lahkusid siis, kuid maurid ehitasid kindlusi ja hakkasid linnu r\xc3\xbc\xc3\xbcstama ning n\xc3\xb5udsid kohalikelt elanikelt lunaraha. 973. aasta alguses p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid maurid kinni Cluny kloostri abti Maioluse ja n\xc3\xb5udsid tema eest lunaraha. Lunaraha maksti ja abt vabastati, kuid krahv Guillaume I juhitud Provence\'i rahvas t\xc3\xb5usis \xc3\xbcles ja alistas maurid nende k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsama kindluse Fraxinet\' (La Garde-Freinet) l\xc3\xa4histel Tourtouri lahingus. Maurid, keda lahingus ei tapetud, ristiti ja tehti orjadeks, ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Provence\'i maurid p\xc3\xb5genesid piirkonnast. Vahepeal j\xc3\xa4tkusid d\xc3\xbcnastilised t\xc3\xbclid. S\xc3\xb5da Rudolf III ja tema rivaali, Saksa-Rooma keisri Saali Konradi vahel aastal 1032 viis Provence\'i saamiseni Saksa-Rooma riigi vasalliks, milleks see j\xc3\xa4i aastani 1246._NEWLINE_Aastal 1112 abiellus viimane Boso j\xc3\xa4reltulija Douce de G\xc3\xa9vaudan katalaani Barcelona krahvi Ramon Berenguer III-ga, kes seet\xc3\xb5ttu sai Provence\'i krahviks nimega Raymond Berenguer I. Ta valitses Provence\'i aastatel 1112\xe2\x80\x931131 ja tema j\xc3\xa4reltulijad Katalaani d\xc3\xbcnastiast valitsesid Provence\'i aastani 1246. Aastal 1125 Provence jagati; Provence\'i osa Durance\'i j\xc3\xb5est p\xc3\xb5hjas ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nes l\xc3\xa4ks Toulouse\'i krahvile, samas maad Durance\'i ja Vahemere vahel ning Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5est Alpideni kuulusid Provence\'i krahvidele. Provence\'i pealinn liikus Arles\'ist Aix-en-Provence\'i ja hiljem Brignolesi._NEWLINE_Katalaani d\xc3\xbcnastia ajal 12. sajandil ehitati Provence\'is t\xc3\xa4htsaid katedraale ja kloostreid uues harmoonilises romaani stiilis, mis \xc3\xbchendas Rh\xc3\xb4ne\'i oru gallia-rooma stiili Alpide lombardia stiiliga. Aix katedraal ehitati vana Rooma foorumi kohale ning ehitati 13. ja 14. sajandil gooti stiilis \xc3\xbcmber. Saint-Trophime\'i katedraal Arles\'is oli romaani stiilis maam\xc3\xa4rk, mis ehitati 12. ja 15. sajandi vahel. Tohutu kindlus-klooster, Montmajour\'i klooster, ehitati saarele just Arles\'ist p\xc3\xb5hja poole ja muutus suureks sihtkohaks keskaegsetele palver\xc3\xa4nduritele._NEWLINE_12. sajandil ehitati kolm tsistertslaste kloostrit Provence\'i kaugetesse paikadesse, eemale linnade poliitilistest intriigidest. S\xc3\xa9nanque\'i klooster oli esimene, rajati Luberonis aastatel 1148\xe2\x80\x931178. Thoronet\' klooster asutati aastal 1160 kauges orus Draguignani l\xc3\xa4histel. Silvacane\'i klooster Durance\'i j\xc3\xb5el La Roque-d\'Anth\xc3\xa9roni juures asutati aastal 1175._NEWLINE_13. sajandil alustasid Prantsuse kuningad abielude kasutamist oma m\xc3\xb5ju laiendamiseks Prantsusmaa l\xc3\xb5unaosas. Kuningas Louis VIII "L\xc3\xb5vi" \xc3\xbcks poeg, Poitou krahv Alphonse abiellus Toulouse\'i krahvi p\xc3\xa4rijanna Jeanne\'iga. Teine poeg Louis IX "P\xc3\xbcha" (1214\xe2\x80\x931270) abiellus Marguerite de Provence\'iga. Louis VIII noorem poeg Anjou krahv Charles abiellus aastal 1246 Provence\'i p\xc3\xa4rijanna B\xc3\xa9atrice\'iga. Provence\'i \xc3\xb5nn sai seotud Anjou d\xc3\xbcnastia ja Napoli kuningriigiga.\n_START_SECTION_\nHea kuningas Ren\xc3\xa9, Provence\'i viimane valitseja\n_START_PARAGRAPH_\n15. sajand n\xc3\xa4gi rida s\xc3\xb5du Arag\xc3\xb3ni kuningate ja Provence\'i krahvide vahel. Aastal 1423 vallutas Arag\xc3\xb3ni Alfonso armee Marseille ja aastal 1443 vallutasid nad Napoli ja sundisid selle valitseja, kuningas Ren\xc3\xa9, p\xc3\xb5genema. Viimane asus l\xc3\xb5puks \xc3\xbchte oma allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud valdusse, Provence\'i._NEWLINE_Ajalugu ja legend andis Ren\xc3\xa9le tiitli "hea Provence\'i kuningas Ren\xc3\xa9", kuigi ta ainult elas Provence\'is viimased k\xc3\xbcmme aastat oma elust, aastatel 1470\xe2\x80\x931480, ja tema poliitilised suunad territoriaalsele laienemisele olid kulukad ja edutud. Provence sai kasu rahvaarvu kasvust ja majanduse laienemisest ning Ren\xc3\xa9 oli helde kunstide patroon, toetades maalikunstnikke Nicolas Fromenti, Ludovico Bread ja teisi meistreid. Ta l\xc3\xb5petas ka \xc3\xbche k\xc3\xb5ige kenama lossi Provence\'is Tarasconis, Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res._NEWLINE_Kui Ren\xc3\xa9 aastal 1480 suri, l\xc3\xa4ks tema tiitel tema sugulasele Charles du Maine\'ile. Aasta hiljem, aastal 1481, kui Charles suri, l\xc3\xa4ks tiitel kuningas Louis XI-le. Provence liidendati aastal 1486 seaduslikult Prantsuse kuningliku domeeniga.\n_START_SECTION_\nAastatel 1486\xe2\x80\x931789\n_START_PARAGRAPH_\nVarsti p\xc3\xa4rast seda, kui Provence sai Prantsusmaa osaks, kaasati see Hugenotis\xc3\xb5dadesse, mis p\xc3\xbchkisid \xc3\xbcle maa 16. sajandil. Aastatel 1493\xe2\x80\x931501 aeti paljud juudid nende kodudest v\xc3\xa4lja ja nad otsisid varjupaika Avignoni piirkonnas, mis oli veel paavsti otsese kontrolli all. Aastal 1545 k\xc3\xa4skis Aix parlament h\xc3\xa4vitada Lourmarini, M\xc3\xa9rindoli, Cabri\xc3\xa9resi k\xc3\xbclad Luberonis, kuna nende asukad olid Itaalia Piemonte juurtega valdeslased ja neid ei peetud piisavalt \xc3\xb5igeteks katoliiklasteks. Suurem osa Provence\'ist j\xc3\xa4i rangelt katoliiklikuks. Erandiks oli vaid \xc3\xbcks protestantide enklaav, Orange v\xc3\xbcrstkond, mida valitses v\xc3\xbcrst Willem Madalmaade Oranje-Nassau d\xc3\xbcnastiast, ning mis loodi aastal 1544 ja ei olnud Prantsusmaa osa aastani 1673. Katoliikliku Liiga armee piiras protestantide linna M\xc4\x97nerbes\'i Vaucluse\'is aastatel 1573\xe2\x80\x931578. S\xc3\xb5jad ei l\xc3\xb5ppenud enne 16. sajandi l\xc3\xb5ppu, koos v\xc3\xb5imu kindlustamisega Provence\'is Bourbonide kuningate poolt._NEWLINE_Pools\xc3\xb5ltumatu Provence\'i parlament Aix\'s ja m\xc3\xb5ned Provence\'i linnad, eriti Marseille, j\xc3\xa4tkasid m\xc3\xa4ssu Bourbonide kuninga v\xc3\xb5imu vastu. P\xc3\xa4rast \xc3\xbclest\xc3\xb5use aastatel 1630\xe2\x80\x931631 ja 1648\xe2\x80\x931652 ehitas noor kuningas Louis XIV sadama sissep\xc3\xa4\xc3\xa4su juurde kaks suurt kindlust linna rahutu elanikkonna kontrollimiseks._NEWLINE_16. sajandi alguses alustas kardinal Richelieu Toulon\'is merev\xc3\xa4e arsenali ja dokkide ehitamist, et luua baas uuele Prantsuse Vahemere laevastikule. Baasi laiendas oluliselt Louis XIV minister Jean-Baptiste Colbert, kes tellis s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e peainsenerilt Vaubanilt ka kindlustuste tugevdamise \xc3\xbcmber linna._NEWLINE_17. sajandi alguses elas Provence\'is umbes 450 000 inimest. See oli \xc3\xbclekaalukalt maapiirkond, mis p\xc3\xbchendunud nisu, viinamarjade ja oliivide kasvatamisele, koos v\xc3\xa4ikeste parkimis-, keraamika-, l\xc3\xb5hna- ning laeva- ja paadiehitus t\xc3\xb6\xc3\xb6stustega. 17. sajandi keskpaigast alates tehtud Provence\'i tepinguid eksporditi edukalt Inglismaale, Hispaaniasse, Itaaliasse, Saksamaale ja Hollandisse. Piki rannikut ning Rh\xc3\xb4ne\'i j\xc3\xb5ge pidi \xc3\xbcles ja alla toimus m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne kaubavahetus. Linnad Marseille, Toulon, Avignon ja Aix-en-Provence n\xc3\xa4gid puiesteede ja rikkalikult dekoreeritud eramute ehitamist._NEWLINE_18. sajandi alguses tabas Provence\'i Louis XIV valitsemise l\xc3\xb5pu majanduslangus. Katk tabas piirkonda aastatel 1720\xe2\x80\x931722, alates Marseille\'st, tappes umbes 40 000 inimest. Siiski hakkasid sajandi l\xc3\xb5puks paljud k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6liste t\xc3\xb6\xc3\xb6stused \xc3\xb5itsema; l\xc3\xb5hna\xc3\xb5li tehti Grasse\'is, oliivi\xc3\xb5li Aix\'s ja Alpilles\'i m\xc3\xa4gedes, tekstiili Orange\'is, Avignonis ja Tarasconis ning fajansskeraamikat Marseille\'s, Aptis, Aubagne\'is ja Moustiers-Sainte-Maries. Palju sisser\xc3\xa4ndajaid saabus Liguuriast ja Piemontest Itaalias. 18. sajandi l\xc3\xb5puks elas Marseille\'s 120 000 inimest, tehes sellest suuruselt kolmanda linna Prantsusmaal.\n_START_SECTION_\nNapoleon I ajal\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleon taastas Provence\'is vana re\xc5\xbeiimi perekondade vara ja v\xc3\xb5imu. Briti laevastik admiral Horatio Nelsoni juhtimisel blokeeris Touloni ja peaaegu kogu merekaubandus peatus, p\xc3\xb5hjustades viletsust ja vaesust. Kui Napoleon alistati, t\xc3\xa4histati Provence\'is tema langemist. Kui ta 1. m\xc3\xa4rtsil 1815 Elbalt p\xc3\xb5genes ja Golfe-Juanis randus, hoidus ta Provence\'i linnadest, mis olid tema suhtes vaenulikud.\n_START_SECTION_\n19. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nProvence nautis 19. sajandil heaolu; Marseille ja Touloni sadamad \xc3\xbchendasid Provence\'i laieneva Prantsuse impeeriumiga P\xc3\xb5hja-Aafrikas ja Oriendis, eriti p\xc3\xa4rast Suessi kanali avamist aastal 1869._NEWLINE_Aprillis\xe2\x80\x93juulis 1859 tegi Napoleon III salakokkuleppe Piemonte peaministri Cavouriga, et see aitaks Prantsusmaal Austria Apenniini poolsaarelt v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5rjuda, ja t\xc3\xb5i kaasa Itaalia \xc3\xbchinemise, vastutasuks pidi Piemonte loovutama Savoia ja Nice\'i piirkonna Prantsusmaale. Ta astus Austriaga s\xc3\xb5tta aastal 1859 ja v\xc3\xb5ttis v\xc3\xb5idu Solferino all, mille tulemusena loovutas Austria Lombardia Piemontele ja vastutasuks sai Napoleon aastal 1860 Savoia ja Nice\'i ning aastal 1861 Roquebrune-Cap-Martini ja Mentoni._NEWLINE_Raudtee \xc3\xbchendas Pariisi Marseille\'ga (1848) ja siis Touloni ja Nice\'iga (1864). Nice, Antibes ja Hy\xc3\xa8res muutusid populaarseteks talikuurortideks Euroopa kuningakodadele, sealhulgas kuninganna Victoria. Napoleon III ajal kasvas Marseille rahvastik 250 000 inimeseni, sealhulgas v\xc3\xa4ga suur Itaalia kogukond. Touloni rahvaarv oli 80 000. Suured linnad nagu Marseille ja Toulon n\xc3\xa4gid kirikute, ooperimajade, suurte puiesteede ja parkide ehitamist._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Louis Napoleoni langust kaotuse j\xc3\xa4rel Prantsuse-Preisi s\xc3\xb5jas p\xc3\xbcstitati Marseille t\xc3\xa4navatele barrikaadid (23. m\xc3\xa4rts 1871) ning Gaston Cremieux juhitud ja Pariisi Kommuunist innustatud kommunaarid v\xc3\xb5tsid linna \xc3\xbcle kontrolli. Kommuun purustas armee ja Cremieux hukati 30. novembril 1871. Kuigi Provence oli \xc3\xbcldiselt konservatiivne, valis see sageli reformimeelseid juhte; peaminister L\xc3\xa9on Gambetta oli Marseille v\xc3\xbcrtspoodniku poeg ja tulevane peaminister Georges Clemenceau valiti aastal 1885 saadikuks Var\'ist._NEWLINE_19. sajandi teine pool n\xc3\xa4gi provensaali dialekti ja kultuuri taaselustamist, eriti traditsioonilistes maapiirkondades, ajendatuna Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Mistrali juhitud kirjanike ja luuletajate liikumise F\xc3\xa9librige poolt. Mistral saavutas kirjandusliku edu oma poeemiga "Mir\xc3\xa9io" (prantsuse "Mireille"); teda premeeriti aastal 1904 Nobeli kirjandusauhinnaga.\n_START_SECTION_\n20. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmas\xc3\xb5dade vahel oli Provence kibedalt jagatud konservatiivseteks maapiirkondadeks ja radikaalseteks suurteks linnadeks. Marseille\'s olid laialdased streigid aastal 1919 ja Toulonis olid rahutused aastal 1935._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Prantsusmaa kaotust Saksamaale juunis 1940 jagati Prantsusmaa okupeeritud tsooniks ja vabaks tsooniks, Provence j\xc3\xa4i vabasse tsooni. Osa Ida-Provence\'ist okupeeriti Itaalia poolt. Kollaboratsionism ja passiivne vastupanu andsid j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult teed palju aktiivsemale vastupanule, eriti p\xc3\xa4rast Natsi-Saksamaa tungimist N\xc3\xb5ukogude Liitu juunis 1941, ja kommunistlik partei muutus vastupanus aktiivseks. Vastupanuliikumise Vaba Prantsusmaa juhi Charles de Gaulle saadik Jean Moulin visati 2. jaanuaril 1942 langevarjuga Eygali\xc3\xa8res\'i Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne\'is, et \xc3\xbchendada erinevad vastupanuliikumised kogu Prantsusmaal sakslaste vastu._NEWLINE_Novembris 1942, p\xc3\xa4rast liitlaste randumist P\xc3\xb5hja-Aafrikas (operatsioon "T\xc3\xb5rvik"), okupeerisid sakslased kogu Provence\'i (operatsioon "Attila") ja suundusid siis Touloni (operatsioon "Anton"). Prantsuse merev\xc3\xa4gi Toulonis saboteeris oma laevad, et need ei langeks sakslaste k\xc3\xa4tte._NEWLINE_Sakslased hakkasid s\xc3\xbcstemaatiliselt kokku ajama Prantsuse juute ja p\xc3\xb5genikke Nice\'ist ja Marseille\'st. Mitmed tuhanded viidi koonduslaagritesse, ja v\xc3\xa4hesed elasid selle \xc3\xbcle. Suur ala \xc3\xbcmber Marseille sadama t\xc3\xbchjendati elanikest ja mineeriti, et see ei oleks vastupanu baasiks. Sellest hoolimata muutus vastupanu tugevamaks; saksameelse miilitsa juht Marseille\'s m\xc3\xb5rvati aprillis 1943._NEWLINE_15. augustil 1944, kaks kuud p\xc3\xa4rast liitlaste randumist Normandias (operatsioon "Overlord"), randus \xc3\x9chendriikide 7. armee kindral Alexander Patchi juhtimisel koos Vaba Prantsusmaa korpusega kindral Jean de Lattre de Tassigny juhtimisel Var\'i rannikul Saint-Rapha\xc3\xabli ja Cavalaire\'i vahel (operatsioon "Dragoon"). Ameerika v\xc3\xa4ed liikusid p\xc3\xb5hja poole Manosque\'i, Sisteroni ja Gapi suunas, samas Prantsuse 1. soomusdiviis kindral Vigieri juhtimisel vabastas Brignoles\'i, Saloni, Arles\'i ja Avignoni. Sakslased pidasid Toulonis vastu 27. augustini ja Marseille vabastati 25. augustil._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu oli Provence silmitsi tohutu \xc3\xbclesandega parandada ja \xc3\xbcles ehitada eriti s\xc3\xb5ja aja h\xc3\xa4vitatud sadamad ja raudteed. Osana sellest j\xc3\xb5upingutusest ehitati Marseille\'s aastatel 1947\xe2\x80\x931952 esimene moodne raudbetoonist kortermaja, Le Corbusier\' Unit\xc3\xa9 d\'Habitation. Aastal 1962 v\xc3\xb5ttis Provence vastu suure hulga Prantsuse kodanikke, kes lahkusid Al\xc5\xbeeeriast p\xc3\xa4rast selle iseseisvumist. Sellest ajast alates elab suur P\xc3\xb5hja-Aafrika kogukond suurte linnade, eriti Marseille ja Touloni sees ja \xc3\xbcmber._NEWLINE_1940. aastatel tegi Provence l\xc3\xa4bi kultuurilise uuestis\xc3\xbcnni, koos Avignoni teatrifestivali asutamisega (1947), Cannes\'i filmifestivali taasavamisega (algas aastal 1939) ja paljude muude suurte s\xc3\xbcndmustega. Uute maanteede, eriti Pariisi\xe2\x80\x93Marseille kiirtee, mis avati aastal 1970, ehitamisega sai Provence massiturismi sihtpaigaks \xc3\xbcle kogu Euroopa. Paljud eurooplased, eriti britid, ostsid Provence\'is suvilaid. TGV \xc3\xbclikiirete rongide tulemine l\xc3\xbchendas reisi Pariisist Marseille\'sse v\xc3\xa4hem kui neljale tunnile._NEWLINE_20. sajandi l\xc3\xb5pus ja 21. sajandi alguses seisis Provence\'i elanike ees raske \xc3\xbclesanne s\xc3\xa4ilitada majandusliku arengu ja rahvastiku kasvu tingimustes loodus ja kultuur, mis teeb Provence\'i unikaalseks.'