b'\n_START_ARTICLE_\nLatimeri diagramm\n_START_PARAGRAPH_\nLatimeri diagramm on \xc3\xbche keemilise elemendi elektrokeemilisi potentsiaalse koondav joonis._NEWLINE_Latimeri diagramm on nimetuse saanud USA keemiku Wendell Mitchell Latimeri j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nLatimeri diagrammi \xc3\xbclesehitus\n_START_PARAGRAPH_\nLatimeri diagrammil joonistatakse k\xc3\xb5ige oks\xc3\xbcdeerunum vorm vasakule ning teiste oks\xc3\xbcdatsiooniastmetega vormid joonistatakse oks\xc3\xbcdatsiooniastme kahanemise suunas sellest paremale nii, et k\xc3\xb5ige redutseerunum vorm on k\xc3\xb5ige parempoolne. Erineva oks\xc3\xbcdatsiooniastmega molekulid v\xc3\xb5i ioonid \xc3\xbchendatakse nooltega, millele kantakse vastava redokspaari standardpotentsiaal voltides. Noole suund on alati oks\xc3\xbcdeerunuma vormi poolt redutseerunuma vormi poole. Paremal on toodud hapniku lihtsustatud Latimeri diagramm. Noolel, mis \xc3\xbchendab molekulaarset hapniku (O\xe2\x82\x82) ja vesinikperoksiidi (H\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82), on pingeks m\xc3\xa4rgitud 0,68 V, mis vastab reaktsiooni 2O\xe2\x82\x82(g) + 2 H\xe2\x81\xba(aq) + 2 e\xe2\x81\xbb \xe2\x87\x84 H\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82(aq) redokspotentsiaalile.\n_START_SECTION_\nLatimeri diagrammide kasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nLatimeri diagramme saab kasutada Frosti diagrammide koostamiseks, mis on \xc3\xbclevaatlik joonis \xc3\xbche elemendi redokspotentsiaalide graafiliseks esitamiseks. Latimeri diagrammidelt saab \xc3\xbchtlasi v\xc3\xa4lja arvutada vastava keemilise reaktsiooni standardse Gibbsi energia, kasutades v\xc3\xb5rrandit \xce\x94 \xe1\xb5\xa3G\xc2\xb0 = \xe2\x80\x93nFE\xc2\xb0. Samuti on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4lja arvutada standardpotentsiaale iga joonisele kantud redokspaari kohta, kuna kahe v\xc3\xb5i enama j\xc3\xa4rjestikuse reaktsiooni Gibbsi energia on v\xc3\xb5rdne osareaktsioonide Gibbsi energiate summaga, vastavalt Hessi seadusele. Kasutades viimast t\xc3\xa4helepanekut on Latimeri diagrammi p\xc3\xb5hjal lihtne koostada Frosti diagrammi. Samuti saab Latimeri diagrammi kasutada ennustamiseks, kas m\xc3\xb5ne oks\xc3\xbcdatsiooniastmega vorm on termod\xc3\xbcnaamiliselt ebastabiilne ehk on v\xc3\xb5imeline disproportsioneeruma. Selleks tuleb vaadelda vastava oks\xc3\xbcdatsiooniastmega vormist paremale j\xc3\xa4\xc3\xa4va ja vasakule j\xc3\xa4\xc3\xa4va redokspaari redokspotentsiaale. Kui paremale poole j\xc3\xa4\xc3\xa4v redokspotentsiaal on suurem kui vasakule poole j\xc3\xa4\xc3\xa4b, siis toimub ka disproportsioneerumine. Sarnast loogikat kasutades on v\xc3\xb5imalik ka ennustada, kas kaks \xc3\xbchendit v\xc3\xb5ivad kokkupuutel komproportsioneeruda. Siinkohal tuleb t\xc3\xa4hele panna, et Latimeri diagramm ei anna informatsiooni reaktsiooni kineetika kohta ja termod\xc3\xbcnaamiliselt ebastabiilne \xc3\xbchend ei pruugi olla kineetiliselt ebastabiilne. Samuti kehtib antud j\xc3\xa4reldus rangelt ainult standardtingimuste juures ning kui m\xc3\xb5ne l\xc3\xa4hteaine v\xc3\xb5i saadusaine aktiivsus ei ole v\xc3\xb5rdne \xc3\xbchega, siis tuleb potentsiaalide v\xc3\xb5rdlemisel teha vastavad korrektuurid, kasutades Nernsti v\xc3\xb5rrandit.'