b'\n_START_ARTICLE_\nMihkel Martna\n_START_PARAGRAPH_\nMihkel Martna VR III/2 (17. september 1860 Veltsa vald, Paimpere \xe2\x80\x93 23. mai 1934 Tallinn) oli eesti poliitik ja ajakirjanik.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nMartna s\xc3\xbcndis L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal ning \xc3\xb5ppis kohalikus k\xc3\xbclakoolis. Seej\xc3\xa4rel tegi ta talut\xc3\xb6id, kuni l\xc3\xa4ks 1880. aastatel Tallinna maalermeister Cay\xc3\xa8 (1844\xe2\x80\x931906) juurde maalriks \xc3\xb5ppima. Ta tegutses sellel alal suhteliselt pikalt ning tutvus euroopa t\xc3\xb6\xc3\xb6lisliikumise ja sotsiaaldemokraatia, samuti marksismiga. Et ta oli \xc3\xbcks esimesi eestlasi, kes neid ideid laiemalt levitama hakkas, on Martnat nimetatud ka Eesti sotsiaaldemokraatia isaks._NEWLINE_Nooremas eas oli Martna ka aktiivne rahvusliku liikumise tegelane: tegi kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d ajalehtedele Eesti Postimees ja Sakala ning kogus rahvaluulet._NEWLINE_Martna levitas sotsialistlikke ideid algul Tallinnas, 1880. aastate l\xc3\xb5pus elas ka Tartus ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdis sealseid \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasi m\xc3\xb5jutada. Hiljem l\xc3\xa4ks ta Peeter Speegi ja teiste Tartu sotsiaaldemokraatidega t\xc3\xbclli ning 1903. aastal likvideeris Martna k\xc3\xb5ik oma ettev\xc3\xb5tted Tartus ja asus elama Tallinna, kus ostis tr\xc3\xbckikoja ja oli ajalehe Teataja toimetuse liige._NEWLINE_Martna osales 1905. aasta revolutsioonis ning viibis seet\xc3\xb5ttu aastatel 1906\xe2\x80\x931917 poliitilises paguluses (p\xc3\xb5hiliselt \xc5\xa0veitsis, Saksamaal, Soomes). _NEWLINE_1918. aasta alguses otsustas Martna hakata kindlalt toetama Eesti riiklikku iseseisvust, olles varem tutvunud iseseisva Soome eluga. Peagi rajas ta oma m\xc3\xb5ttekaaslastega Eesti Sotsialistliku T\xc3\xb6\xc3\xb6liste Partei ning sai hiljem selle pahempoolse tiiva juhiks._NEWLINE_Martna kuulus ka Eesti v\xc3\xa4lisdelegatsiooni. Ta moodustas koos Jaan T\xc3\xb5nissoni ja Karl Menninguga v\xc3\xa4lisdelegatsiooni juhatuse ja oli Eesti Vabariigi esimene esindaja Saksamaal (1919). _NEWLINE_Martna oli ka Eestimaa Kubermangu Ajutise Maan\xc3\xb5ukogu, Asutava Kogu ja I\xe2\x80\x93V Riigikogu liige. 1929\xe2\x80\x931934 oli Martna Riigikogu abiesimees. 1919. aastal saavutas ta Eesti omariiklusele tunnustuse Sotsialistlikult T\xc3\xb6\xc3\xb6lisinternatsionaalilt.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nMihkel Martna abiellus 23. detsembril 1884 Tallinnas Olga Thomsoniga. Neil oli kaheksa last. Poeg Hans Martna oli advokaat ja poliitik. T\xc3\xbctar Viktooria oli abielus Nikolai Triigi ja Konstantin Konikuga.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tegutseb Mihkel Martna Fond, mille eesm\xc3\xa4rk on Mihkel Martna p\xc3\xa4randi uurimine ja tutvustamine ning vasakpoolse maailmavaate levitamine.'