b'\n_START_ARTICLE_\nMuuseum\n_START_SECTION_\nAjalugu maailmas\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed muuseumid tekkisid Vanas-Kreekas, kus nad t\xc3\xa4histasid \xc3\xb5ppe- ja uurimisasutust. Varaseimad kunsti- ja haruldustekogud olid kirikute, kloostrite, \xc3\xbclikute ja muud varakambrid. Antiikaja k\xc3\xb5ige suurem muuseum oli Aleksandria museion._NEWLINE_14.\xe2\x80\x9315. sajandil hakkas jumaliku maailma v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustamine taanduma ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuseks muutus inimene ning materiaalne maailm. Tekkisid kuriositeetide kabinetid, kuhu koguti "veidraid" asju, n\xc3\xa4iteks eksootilisi loomi._NEWLINE_Euroopas tekkisid muuseumid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva m\xc3\xb5ttes 15.\xe2\x80\x9317. sajandil, kui algas spetsialiseerumine valdkondade kaupa. Vanu, hinnalisi ja haruldasi esemeid, sealhulgas kunstiteoseid ja etnograafilisi esemeid koguti kunstikambreisse, m\xc3\xbcnte s\xc3\xa4ilitati m\xc3\xbcndikabinettides, loodusteaduslikke kogusid nimetati naturaaliaiks. Tekkisid nn galeriimuuseumid. Sellised muuseumid olid endiselt rahvale suletud._NEWLINE_18. sajandi teisel poolel, kui valgustusideoloogia m\xc3\xb5jul suurenes arheoloogia- ja ajaloohuvi, hakati muuseume \xc3\xbcldsusele avama. Museaalide kaudu hakati esile tooma mingeid kindlaid ajalooteemasid. Esimesed riiklikud muuseumid Briti Muuseum (avati 1753) ja Louvre (1793) on olnud eeskujuks paljudele teistele Euroopa muuseumidele. Algas avaliku muuseumi traditsioon. Rahvas l\xc3\xa4ks muuseumisse vaatama ja ennast n\xc3\xa4itama._NEWLINE_19. sajandil hakkas kujunema museoloogia teaduslik alus. Muuseum sai olulise t\xc3\xa4htsusega institutsiooniks, r\xc3\xb5hku hakati p\xc3\xb6\xc3\xb6rama s\xc3\xa4ilitamisele ja seep\xc3\xa4rast hakati ehitama esimesi eriotstarbelisi muuseumihooneid. Asutati esimesed rahvusmuuseumid (Ungari Rahvusmuuseum 1802, T\xc5\xa1ehhi Rahvusmuuseum 1818) ja rahvateaduslikud muuseumid (Kopenhaageni Etnograafiamuuseum, 1849); kogumisel said oluliseks t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisuse ja komplekssuse taotlus._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pus tekkis vaba\xc3\xb5humuuseumi kontseptsioon, mille kohaselt esitatakse eksponaate loomulikus milj\xc3\xb6\xc3\xb6s. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evases m\xc3\xb5istes muuseum oli v\xc3\xa4lja kujunenud 20. sajandi alguseks. 1970ndatel leidis aset uus muuseumide revolutsioon \xe2\x80\x93 muuseumite n\xc3\xa4ol tekkis \xc3\xbchiskonda teeniv institutsioon. 1980ndatel sai alguse uute ja moodsate muuseumihoonete ehitamine maailmas._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on muuseumides p\xc3\xbcsiekspositsioonidele, n\xc3\xa4itustele ja r\xc3\xa4ndn\xc3\xa4itustele lisandunud ka virtuaaln\xc3\xa4itused, mida suuremad muuseumid ka aktiivselt kasutavad.\n_START_SECTION_\nMuuseumid Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEesti muuseumide liikumine sai alguse 18. sajandi teisel poolel. 1802 loodi Tartu \xc3\x9clikooli juurde looduskabinet ja 1803. aastal asutati Klassikalise Muinasteaduse Muuseum. Muuseumide kollektsioonide keskmeks said sageli m\xc3\xb5isnike (J. Burchardti, August Wilhelm Hupeli, E. P. K\xc3\xb6rberi) era(kunsti)kogud._NEWLINE_1864. aastal asutati Tallinnas Saksa Rahvusmuuseumi (asutati 1852 N\xc3\xbcrnbergis) eeskujul Eestimaa provintsiaalmuuseum. 1880. aastatel toimus esimene muuseumide revolutsioon \xe2\x80\x93 muuseumit\xc3\xb6\xc3\xb6 muutus omaette elukutseks, ilmuma hakkasid ka esimesed erialased ajakirjad. 1909. aastal asutati ainelise vanavara kogumiseks ja Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi raamatukogu hoidmiseks Eesti Rahva Muuseum. 1919. aastal loodi Kristjan Raua eestv\xc3\xb5ttel Eesti Muuseum, millest kasvas v\xc3\xa4lja Eesti Kunstimuuseum._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude ajal oli kogu muuseumitegevus riiklikult suunatud. Muuseumide t\xc3\xb6\xc3\xb6d koordineeris aastatel 1945\xe2\x80\x931953 Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu ja Kultuurhariduslike Asutuste Komitee, 1953\xe2\x80\x931988 ja 1990 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kultuurhariduslike Asutuste Valitsus, 1988\xe2\x80\x931989 Eesti NSV Kultuurikomitee Kultuuriasutuste Valitsus. Muuseumid kuulusid Eesti NSV Kultuuriministeeriumi s\xc3\xbcsteemi ja nende tegevust juhtis ministeerium kas otsealluvuse korras v\xc3\xb5i kohalike t\xc3\xa4itevkomiteede kultuurharidusosakondade kaudu. Muuseumi rakendati ideoloogia- ja kultuurirelvana, hulgaliselt asutati memoriaalmuuseume._NEWLINE_Eesti Vabariigi taastamise j\xc3\xa4rel osa muuseume poliitilistel p\xc3\xb5hjustel likvideeriti, osa h\xc3\xa4\xc3\xa4busid seoses erastamisega. Museoloogiline tegevus j\xc3\xa4i edasi Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse._NEWLINE_Muuseumide tegevuse ja muuseumikogude korralduse \xc3\xbchtsete aluste s\xc3\xa4testamiseks ning muuseumikogude p\xc3\xbcsivuse tagamiseks v\xc3\xb5eti 13.11.1996 Riigikogus vastu muuseumiseadus. Muuseumide metoodiline juhendamine toimus kesk- ja maakonnamuuseumide kaudu. Praegu kehtiv muuseumiseadus v\xc3\xb5eti Riigikogus vastu 19. juunil 2013. Juriidiliselt v\xc3\xb5ivad k\xc3\xa4esoleva seaduse kohaselt muuseumid tegutseda kas riigimuuseumi, riigi sihtasutuse muuseumi, avalik-\xc3\xb5igusliku isiku muuseumi, munitsipaalmuuseumi v\xc3\xb5i eramuuseumina_NEWLINE_Alates 2002. aastast on toimunud muuseumide organisatsiooniline \xc3\xbcmberkorraldamine ja mitmed riigiasutusena tegutsenud muuseumid on muudetud sihtasutuseks v\xc3\xb5i antud juhtida kohalikule omavalitsusele._NEWLINE_Statistikaameti andmetel oli 2010. aastal Eestis kokku 245 muuseumi. Neist 89 muuseumi kuulusid riigile, 81 kohalikele omavalitsustele ja 75 olid era\xc3\xb5iguslikud. K\xc3\xb5igis muuseumides oli 2010. aastal kokku 10 miljonit museaali. 2015. aastal oli Eestis 256 muuseumi, neist 30 riigimuuseumid ja riigi asutatud sihtasutused. Suurem osa muuseumidest kuulub kohalike omavalitsustele, eraomandisse ning ka avalik-\xc3\xb5iguslike juriidiliste isikutele._NEWLINE_Olulisteks partneriteks muuseumide arendamisel on MT\xc3\x9c Eesti Muuseumi\xc3\xbching ja MT\xc3\x9c Eesti ICOM Rahvuskomitee, kes tegelevad muuseumit\xc3\xb6\xc3\xb6tajate professionaalse arengu, koolituste ja \xc3\xbcrituste korraldamisega.\n_START_SECTION_\nEesti Muuseumi\xc3\xbching\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Muuseumi\xc3\xbching loodi 15. novembril 1988 v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustamaks kultuurip\xc3\xa4randi s\xc3\xa4ilitamise ja kaitsmisega tegelevate professionaalide t\xc3\xb6\xc3\xb6d muuseumides. Muuseumi\xc3\xbchingu liikmed on muuseumit\xc3\xb6\xc3\xb6tajad, kes oma igap\xc3\xa4evat\xc3\xb6\xc3\xb6d teevad riigi-, avalik-\xc3\xb5igusliku juriidilise isiku haldusalas v\xc3\xb5i eramuuseumis. \xc3\x9chingusse kuulub \xc3\xbcle 300 liikme. Oma liikmeskonna erialase p\xc3\xa4devuse t\xc3\xb5stmiseks korraldab Eesti Muuseumi\xc3\xbching seminare ja ekskursioone. Lisaks antakse v\xc3\xa4lja \xc3\xb5ppekirjanduse sarja "Varahoidja meelespea", mis aitab t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid muuseumispetsiifilistes valdkondades. 1991. aastal \xc3\xbchingu infolehena ilmumist alustanud tr\xc3\xbckisest "Muuseum" on arenenud v\xc3\xa4lja erialane ajakiri. Alates 1998. aastast korraldab Eesti Muuseumi\xc3\xbching koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Narva Linnavalitsuse ja Narva Muuseumiga n\xc3\xa4ituste festivali, et soodustada uuenduslike ja huvitavate n\xc3\xa4ituste j\xc3\xb5udmist erialase v\xc3\xb5istlusena nii kolleegide kui ka \xc3\xbcldsuse huvisf\xc3\xa4\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nICOM\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvaheline Muuseumide N\xc3\xb5ukogu ICOM (International Council of Museum) on 1946. aastal UNESCO juurde loodud maailma muuseume \xc3\xbchendav organisatsioon. ICOM on rahvusvaheline muuseumide ja muuseumiprofessionaalide organisatsioon, mis tegeleb maailma loodus- ja kultuurip\xc3\xa4randi \xe2\x80\x93 nii olemasoleva kui ka tulevase, nii materiaalse kui ka vaimse \xe2\x80\x93 s\xc3\xa4ilitamise, j\xc3\xa4tkuvuse ja \xc3\xbchiskonnale vahendamisega. ICOM-i tegevus vastab museoloogia v\xc3\xa4ljakutsetele ja vajadustele ning on keskendunud j\xc3\xa4rgmistele teemadele: professionaalne koost\xc3\xb6\xc3\xb6 ja vahetus, teadmiste levitamine ja \xc3\xbcldsuse teadlikkuse t\xc3\xb5stmine muuseumidest, personali v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pe, kutsestandardite edendamine, kutse-eetika v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamine ja tutvustamine, p\xc3\xa4randi s\xc3\xa4ilitamine ja v\xc3\xb5itlus kultuurivarade salakaubanduse vastu._NEWLINE_Rahvuslikud komiteed on ICOMi sekretariaadi ja organisatsiooni liikmete vahelise suhtluse peamisteks vahendajateks. Praegu tegutseb aktiivselt 114 rahvuslikku komiteed._NEWLINE_Rahvusvahelised alamkomiteed on 30 alamkomiteed, mis tegelevad \xc3\xbche muuseumit\xc3\xbc\xc3\xbcbi v\xc3\xb5i muuseumiga seotud eriala uurimise ning arendamisega (museoloogia, konserveerimine, turvalisus, muuseumipedagoogika jms).\n_START_SECTION_\nMuuseumin\xc3\xb5ukogu\n_START_PARAGRAPH_\nMuuseumin\xc3\xb5ukogu on kultuuriministri n\xc3\xb5uandev kogu, kuhu kuuluvad muuseumide ja nende asutajate esindajad ning muud muuseumide valdkonna asjatundjad. N\xc3\xb5ukogu teeb ettepanekuid ja annab arvamusi muuseumiseadusest tulenevates k\xc3\xbcsimustes ning annab n\xc3\xb5usoleku muuseumide kogumisp\xc3\xb5him\xc3\xb5tete kinnitamisel ja muutmisel.\n_START_SECTION_\nMuuseumi ja selle t\xc3\xb6\xc3\xb6ga seotud m\xc3\xb5isted\n_START_PARAGRAPH_\nPraktiline museoloogia ehk museograafia tegeleb sellega, kuidas tehakse muuseumides igap\xc3\xa4evast t\xc3\xb6\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nMuseaal\n_START_PARAGRAPH_\nMuseaal (museum object) on muuseumis arvele v\xc3\xb5etud kultuuriv\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega asi. Museaalid moodustavad muuseumikogud.\n_START_SECTION_\nMuuseumikogu\n_START_PARAGRAPH_\nMuuseumikogu on muuseumis asuvate museaalide kogum, mis v\xc3\xb5ib olla jaotatud alakogudeks museaalide r\xc3\xbchmade v\xc3\xb5i liikide j\xc3\xa4rgi. Muuseumikogu jaguneb p\xc3\xb5hikogu(de)ks ja abikogu(de)ks: muuseumi p\xc3\xb5hikogu moodustavad muuseumi profiilile vastavad algup\xc3\xa4rased materiaalse ja vaimse kultuuri m\xc3\xa4lestised, millel on teaduslik, ajalooline v\xc3\xb5i kunstiline v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus. Muuseumi abikogu moodustavad: materjalid, mis on valmistatud teadust\xc3\xb6\xc3\xb6, eksponeerimise v\xc3\xb5i teabet\xc3\xb6\xc3\xb6 vajadusteks. Nendeks on originaalmaterjalide duplikaadid, l\xc3\xa4hteandmeteta v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ga halva s\xc3\xa4ilivusega materjalid, mida p\xc3\xa4rast uurimist v\xc3\xb5i restaureerimist on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xb5tta p\xc3\xb5hikogusse, muud abistava iseloomuga v\xc3\xb5i l\xc3\xbchiajalise s\xc3\xa4ilivusega materjalid._NEWLINE_S\xc3\xb5ltuvalt soovist ja vajadusest v\xc3\xb5ib muuseum luua ka vahetuskogu. Vahetuskogusse kuuluvaid materjale v\xc3\xb5ib muuseum vahetada oma abi- v\xc3\xb5i p\xc3\xb5hikogusse vajalike materjalide vastu.\n_START_SECTION_\nMuseaalide kogumine\n_START_PARAGRAPH_\nMuuseumikogud t\xc3\xa4ienevad l\xc3\xa4bi kingituste, annetuste ning ostude. Kogude (arheoloogilised kogud, loodusteaduslikud kogud) t\xc3\xa4iendamiseks on v\xc3\xb5imalik korraldada v\xc3\xa4lit\xc3\xb6id. Muuseumikogusse esemete vastuv\xc3\xb5tu otsustab erialaspetsialistidest kolleegium, kes teeb muuseumile kinkimiseks, annetamiseks v\xc3\xb5i m\xc3\xbc\xc3\xbcgiks esitatud esemete vahel valiku ning hindab nende vajalikkust muuseumikogu terviklikkuse seisukohalt. Varem oli levinud ka esemete hoiulev\xc3\xb5tmine ehk deponeerimine muuseumisse, ehk ese asus f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt muuseumkogus ja m\xc3\xb5nikord ka ekspositsioonis, kuid selle omanik oli endiselt eraisik v\xc3\xb5i asutus mitte muuseum. Hetkel levinud seisukoht on, et muuseum pole eraomandi hoidmise koht ning hoiulev\xc3\xb5etud objekte ehk deposiite v\xc3\xb5etakse vastu vaid erandkorras ja vaid v\xc3\xa4ga hinnaliste v\xc3\xb5i haruldaste esemete puhul.\n_START_SECTION_\nMuuseumi dokumentatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nMuuseumikogude haldamiseks ja muuseumides leiduva informatsiooni k\xc3\xa4ttesaadavaks tegemiseks asutati 2013. aastal Eesti Muuseumide Infos\xc3\xbcsteem (MuIS).13 Riigimuuseumile ja muuseumile, kes kasutab riigile kuuluvat muuseumikogu, on infos\xc3\xbcsteemiga liitumine kohustuslik. Muuseumide infos\xc3\xbcsteemis toimub sissetulevate materjalide vastuv\xc3\xb5tudokumentide vormistamine ja museaaliks registreerimine. Sellele j\xc3\xa4rgneb museaali teaduslik kirjeldamine.'