b'\n_START_ARTICLE_\nRaffael\n_START_SECTION_\nElu\n_START_PARAGRAPH_\nRaffaeli isal Giovanni Santil, kes oli olnud Mantova \xc3\xb5uekunstnikuks, oli Urbinos t\xc3\xb6\xc3\xb6koda. Ema M\xc3\xa0gia di Battista Ciarla suri, kui poeg oli 8-aastane. Isa abiellus uuesti, aga 1. augustil 1494 suri temagi. Seej\xc3\xa4rel sai Raffaeli eestkostjaks tema isa vend preester Bartolomeo, kes pidi selle \xc3\xb5iguse p\xc3\xa4rast Raffaeli kasuemaga kohut k\xc3\xa4ima. Siiski elas Raffael t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt kasuema juures sel ajal, kui ta \xc3\xb5pipoisina meistri juures ei elanud._NEWLINE_Oma esimese \xc3\xb5petuse sai Raffael isa juures. Arvatavasti oli Raffael juba lapsena v\xc3\xa4ga andekas, sest Giorgio Vasari, kes tema eluloo kirja pani, m\xc3\xa4rgib seal, et isal oli temast suurt abi. Isa t\xc3\xb6\xc3\xb6koda j\xc3\xa4tkas t\xc3\xb6\xc3\xb6tamist ka p\xc3\xa4rast isa surma, seda pidas kasuema ja t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt aitas Raffael ka siin teda._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Perugino juures Perugias. Vasari j\xc3\xa4rgi l\xc3\xa4ks ta sinna \xc3\xb5pipoisina juba 8-aastaselt, mis oli m\xc3\xa4rksa varem kui tavaks, ja sellep\xc3\xa4rast k\xc3\xb5ik asjatundjad ei usu seda Vasari v\xc3\xa4idet. K\xc3\xb5ige t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisemalt ei elanud Raffael Perugino juures pidevalt, vaid ajuti. On ka oletatud, et ta sai m\xc3\xb5ningast \xc3\xb5petust Timoteo Vitilt, kes alates 1495 oli Urbinos \xc3\xb5ukonnamaalija. Kindlasti t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Raffael Perugino juures aastail 1500\xe2\x80\x931504 ja Perugino m\xc3\xb5ju noorele Raffaelile on v\xc3\xa4ga selge._NEWLINE_Vasari kirjutas, et tolle aja maalidel pole v\xc3\xb5imalik Perugino ja Raffaeli k\xc3\xa4tt eristada, kuid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kunstiteadlased teavad paremini ja teevad seda vahet. Siiski on nad l\xc3\xa4hedased nii stiililt kui tehnikalt. N\xc3\xa4iteks varje ja tumedaid r\xc3\xb5ivaid maalisid m\xc3\xb5lemad v\xc3\xa4ga paksude v\xc3\xa4rvidega, ihu seevastu v\xc3\xa4ga \xc3\xb5hukeselt. M\xc3\xb5lema kunstniku teostes on v\xc3\xa4rnitsas olev liigne vaik tihti p\xc3\xb5hjustanud pragusid v\xc3\xa4rvis. Juba 1501 on Raffaeli nimetatud meistriks, see t\xc3\xa4hendab t\xc3\xa4ieliku v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppe saanuks._NEWLINE_1504\xe2\x80\x931508 oli Raffael peamiselt Firenzes, seej\xc3\xa4rel Roomas. Firenzes m\xc3\xb5jutas Raffaeli k\xc3\xb5ige rohkem Leonardo da Vinci, kes elas seal 1500\xe2\x80\x931506. Leonardo m\xc3\xb5ju on n\xc3\xa4ha mitmes maalis, sealhulgas p\xc3\xbcha perekonna kolmnurkse kompositsiooniga maalis (selle kompositsiooni oli Leonardo leiutanud). \xc3\x9chtlasi on s\xc3\xa4ilinud Raffaeli joonistus Leonardo kadumal\xc3\xa4inud maalist "Leda ja luik". Raffaeli tegelaste asendid muutuvad d\xc3\xbcnaamilisemaks ja keerukamaks, kuid ta s\xc3\xa4ilitas Perugino pehme puhta valguse._NEWLINE_Leonardo oli Raffaelist \xc3\xbcle 30 aasta vanem. Michelangelost oli Raffael 8 aastat noorem. Michelangelo ei sallinud Leonardot ja hiljem hakkas ta Raffaeli veelgi rohkem vihkama, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistades teda enda vastu konspireerimises. Sellegipoolest t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid nad koos Sixtuse kabeli sisekujundamisel. _NEWLINE_Raffael oli hoolimata oma varajasest surmast 37-aastaselt v\xc3\xa4ga viljakas. Enamik tema loomingust on s\xc3\xa4ilinud. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6koda oli ebatavaliselt suur. Vasari andmetel oli seal viisk\xc3\xbcmmend \xc3\xb5pipoissi ja muud abilist, kellest m\xc3\xb5nedki said hiljem ise kunstnikeks. Arvatavasti ei olnud \xc3\xbchelgi teisel vanadest meistritest n\xc3\xb5nda suurt t\xc3\xb6\xc3\xb6koda. T\xc3\xb6\xc3\xb6koja sisemine t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldus ei ole teada. Arvatavasti olid neist poolesajast kaast\xc3\xb6\xc3\xb6tajast osa allt\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjad. \xc3\x9cldjuhul on v\xc3\xa4ga keeruline kindlaks teha, missugune \xc3\xb5pilane v\xc3\xb5i allt\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tja konkreetselt on missuguse osa teosest maalinud._NEWLINE_Palju tema t\xc3\xb6id asub Vatikanis Apostellikus palees, kus tema freskod on kesksed ja tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri k\xc3\xb5ige suuremad teosed._NEWLINE_Roomas t\xc3\xa4itis Raffael paavsti Julius II suurtellimust, maalides Vatikanis 1508\xe2\x80\x931517 freskosid (Stanza della Segnatura, Stanza d\'Eliodoro, Stanza dell\'Incendio). Julius II ja Leo X teenistuses j\xc3\xb5udis ta oma kuulsuse tippu ning ta maalis ka m\xc3\xb5lema paavsti portree._NEWLINE_Arhitektina juhatas ta alates 1515 Rooma P\xc3\xbcha Peetri kiriku ehitust ning oli antiiksete skulptuuride ja raidkirjade v\xc3\xa4ljakaevamiste \xc3\xbclevaataja. Ta uuris ka Vitruviuse teoseid._NEWLINE_K\xc3\xb5ige tuntum nendest freskodest on "Ateena kool", mille Raffael p\xc3\xbchendas vanakreeka kultuurile. Selle kesksed kujud on Platon ja Aristoteles, kelle \xc3\xbcmber on valgusk\xc3\xbcllaste v\xc3\xb5lvide alla Apolloni ja Athena kujude ette kogunenud filosoofe, luuletajaid, \xc3\xb5petlasi ja kunstnikke. Ikonograafiliselt ja kompositsiooniliselt seostub see teos Raffaeli kaasajaga. "Ateena kooli" koopia asub Potsdamis Sanssoucis._NEWLINE_1518 valmistas Raffael Villa Farnese freskod. Muuhulgas kujutavad need Amori ja Psyche m\xc3\xbc\xc3\xbcti Lucius Apuleiuse j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Raffael elas Rooma eeslinnas Borgos Palazzo Caprinis. Selle hoone projekteeris Donato Bramante 1510. aasta paiku, v\xc3\xb5ib-olla pisut varem. Raffael ostis selle 1517 ja elas seal oma surmani. Omal ajal oli see hoone \xc3\xbcsna suurejooneline \xe2\x80\x93 Raffael sai seda endale lubada. 17. sajandil see hoone lammutati._NEWLINE_Raffael ei abiellunud kunagi. 1514 kihlus ta kardinali Medici Bibbiena vennat\xc3\xbctre Maria Bibbienaga, aga ta ei suhtunud sellesse kuigi entusiastlikult, see abielu ei saanudki teoks._NEWLINE_Vasari v\xc3\xa4itel m\xc3\xa4ngis Raffael m\xc3\xb5ttega saada ka ise kardinaliks. Selleks oli arvatavasti lootust andnud Leo X. V\xc3\xb5ib-olla oli see \xc3\xbcks p\xc3\xb5hjustest, miks ta abielu s\xc3\xb5lmima ei kiirustanud. Paavst tegi Raffaeli oma kammerh\xc3\xa4rraks, mis andis kunstnikule lisasissetuleku, ja andis talle Kuldkannuse ordeni._NEWLINE_V\xc3\xa4idetavalt oli Raffaelil l\xc3\xa4hedasi suhteid paljude naistega, aga tema elu t\xc3\xb5eline armastus oli pagari t\xc3\xbctar Margherita Luti. Pagar on itaalia keeles fornara ja sellep\xc3\xa4rast tuntakse Lutit t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimega La Fornarina. Raffael on teda ka poolaktina maalinud. Vasari j\xc3\xa4rgi p\xc3\xb5hjustas Raffaeli surma \xc3\xbclem\xc3\xa4\xc3\xa4rane seks Lutiga, misj\xc3\xa4rel tal tekkis palavik. Raffael ei \xc3\xb6elnud arstile, millest tema haigus tuli, mist\xc3\xb5ttu arst andis talle vale ravimit, mis ta tappis._NEWLINE_Raffaeli haigus kestis 15 p\xc3\xa4eva, mis andis talle aega saada viimne v\xc3\xb5idmine ja oma maapealsed asjad korda ajada. Ta dikteeris oma testamendi, milles m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Lutile \xc3\xbclalpidamiseks piisavalt raha, ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ras testamendit\xc3\xa4itjaks oma ustava teenri Baviera. Enamiku t\xc3\xb6\xc3\xb6koja sisustusest m\xc3\xa4\xc3\xa4ras ta oma \xc3\xb5pilastele Giulio Romanole ja Gianfrancesco Pennile._NEWLINE_Tema matus oli eriti suurejooneline ja sellel osalesid suured rahvamassid. Ta maeti marmorist sarkofaagis, millele oli kirjutatud: "Ille hic est Raffael, timuit quo sospite vinci, rerum magna parens et moriente mori." See t\xc3\xa4hendab: "Siin lebab kuulus Raffael, keda Loodus ise kartis end \xc3\xbcletavat, kuni ta elas, ja kui ta suri, kartis ennastki surevat." Tema haud asub Roomas Santa Maria Rotonda kirikus, mis rajati Panteonina juba Vana-Rooma keisri Hadrianuse ajal. Sinna matmist palus Raffael ise oma testamendiga._NEWLINE_Romano oli Raffaeli surma ajal k\xc3\xb5igest 21 aastat vana. Sellegipoolest ootas teda ees kuulsus ja Penni j\xc3\xa4i k\xc3\xb5igest Romano kaast\xc3\xb6\xc3\xb6liseks. 1527. aastal toimunud Rooma r\xc3\xbc\xc3\xbcstamise ajal r\xc3\xb6\xc3\xb6viti t\xc3\xb6\xc3\xb6koda paljaks ja m\xc3\xb5nedki Raffaeli juures t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud tapeti. Teisalt soodustas see s\xc3\xbcndmus Raffaeli teoste levikut ja suurendas niimoodi tema tuntust._NEWLINE_Kuigi kaasaegsed Raffaeli v\xc3\xa4ga armastasid, oli tema m\xc3\xb5ju maailma kunsti arengule m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra v\xc3\xa4iksem kui Michelangelol. P\xc3\xa4rast tema surma hakkas levima manerism ja seej\xc3\xa4rel barokk, mis viisid kunsti Raffaeli n\xc3\xa4idatule t\xc3\xa4iesti vastupidises suunas. Raffaeli teosed olid selge ja harmooniliselt tervikliku kompositsiooniga, seevastu barokile oli omane \xc3\xbclek\xc3\xbcllastumine detailidest ja rahutus liikumises olevad figuurid._NEWLINE_Seevastu oli Raffaeli looming akademismi nurgakivi. \xc3\x9chtlasi on Raffaeli teosed alati olnud t\xc3\xa4htsal kohal kunstnike v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppes.'