b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc4\xbcaka piiskopilinnus\n_START_PARAGRAPH_\nVilaka piiskopilinnus (eestip\xc3\xa4raselt ka Viljaka, l\xc3\xa4ti Vi\xc4\xbcaka, Marienhauzena, latgali Vileks, saksa Villack, Marienhausen, vene \xd0\x92\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xba\xd0\xb0) asub Ida-L\xc3\xa4tis, Vilaka piirkonnas (Vi\xc4\xbcakas novads), Vilaka linnas oleva Vilaka j\xc3\xa4rve (Vi\xc4\xbcakas ezers) saarel ja see oli k\xc3\xb5ige idapoolsem Riia peapiiskopkonna linnus ja \xc3\xbcks idapoolsemaid Vana-Liivimaal \xc3\xbcldse. Ta ei olnud siiski peapiiskopkonna linnuste seas tugevamate hulgas ja t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt allus l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool asuvale j\xc3\xa4rgmisele \xe2\x80\x93 Kulna (Gulbene) linnusele.\n_START_SECTION_\nLinnus asutamisest Liivi s\xc3\xb5jani\n_START_PARAGRAPH_\nXIII sajandi algul oli Vilakas muinaslinnus v\xc3\xb5i maalinn ja see oli osaliselt l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoomlastega asustatud Atsele maakonna l\xc3\xb5unaosa Purnava (Pornava) kihelkonna keskuseks. Purnava t\xc3\xa4hendab l\xc3\xa4ti keeles turuplatsi._NEWLINE_1224 jaotasid M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu ja Riia piiskop Atsele omavahel. Maakonna l\xc3\xb5unaosa \xe2\x80\x93 Kulna, Balvi, Vilaka ja Abrene piirkond l\xc3\xa4ksid piiskopkonnale._NEWLINE_1293 on dokumentides mainitud Vilaka kindlustatud kloostrit, mis pidi olema ehitatud peapiiskopi Johan de Fechte (1285\xe2\x80\x931294 Johann II von Vechten) ajal "tema katoliikliku vara ja lammaste kaitseks Novgorodi v\xc3\xbcrstide eest" ja mille ta nimetas Marienhauseniks ehk Jumalaema Maarja kojaks. Ajaloolase Arndti arvates (1753) t\xc3\xa4hendab see ka linnuse rajamise aastat._NEWLINE_1340, kui peapiiskopi Friedrich von Pernstein ajal ehitati Kristal\xc4\xabce j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4rde kivist Kulna (Gulbene) linnus, siis v\xc3\xb5ttis see liiga kaugel asuvalt ja n\xc3\xb5rgalt Vilaka kindluskloostrilt \xc3\xbcle t\xc3\xa4htsama idapoolse kaitsepunkti \xc3\xbclesanded ja oli piiri kindlustamisel strateegiliselt t\xc3\xa4htsam._NEWLINE_1342, Karl von L\xc3\xb6wis of Menari poolt oletatav (1922) linnuse ehitamise aeg, kuna tema arvates mainiti siis kroonikas linnust Frauenburgi nime all. Tuulse arvates (1942) ehitati XIV sajandil I j\xc3\xa4rguna v\xc3\xa4lja nelinurkne tornlinnus._NEWLINE_1484\xe2\x80\x931509 kindlustati II ehitusj\xc3\xa4rgul peapiiskop Michael Hildebrandi ajal rajatist puidust eeslinnusega. Linnuse\xc3\xb5u v\xc3\xb5is olla piiratud ka madalama kivist ringm\xc3\xbc\xc3\xbcriga, kuid olulised kaitserajatised olid valdavalt puidust._NEWLINE_1509 oli klooster teistel andmetel kokkukukkumise \xc3\xa4\xc3\xa4rel._NEWLINE_1509 alustati j\xc3\xa4rgmise peapiiskopi Jasper Linde poolt idapiiri paremaks kaitsmiseks korraliku kivilinnuse ehitamisega ja vaatamata teiste vaenulike j\xc3\xb5udude tegevusele viidi see ka 1516. aastaks l\xc3\xb5pule. P\xc3\xbcstitati ka \xc3\xbcmmargused suurt\xc3\xbckitornid. Vilaka v\xc3\xb5ttis n\xc3\xbc\xc3\xbcd Kulna piiskopilinnuselt tugevama piirikaitselinnuse positsiooni j\xc3\xa4lle tagasi. Kulna j\xc3\xa4i strateegiliseks tagalaks.\n_START_SECTION_\nLinnus Liivi s\xc3\xb5ja ajal\n_START_PARAGRAPH_\n1558 h\xc3\xb5ivasid linnuse Liivi s\xc3\xb5ja ajal vene v\xc3\xa4ed, kuid olid aga sunnitud selle peatselt maha j\xc3\xa4tma._NEWLINE_1559. aasta augustis, p\xc3\xa4rast l\xc3\xbc\xc3\xbcasaamist lahingus Tirza all, pantis peapiiskop Wilhelm von Brandenburg linnuse koos Lielvarde, Berzaune ja Lub\xc4\x81naga Venemaa agressiooni v\xc3\xa4ltimiseks 100 000 kuldna eest Poola kuningale Zygmunt II Augustile. Detsembri keskpaiku tungisid venelased Alulinna piirkonda ja Vilaka alla. Vilakas oli ainult 8 sakslast ja kohalikud talupojad; kuna linnus pidi poolakatele \xc3\xbcle antama, olid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud sakslased \xc3\xa4ra l\xc3\xa4inud. Venelased saagisid linnust \xc3\xbcmbritseva palktara katki ja hakkasid r\xc3\xbcndama. Talupojad loopisid neid \xc3\xa4gedalt kividega ja venelased taandusid._NEWLINE_1560 pandi linnusesse leedukatest koosnev poola garnison. Mai keskel tungisid venelased j\xc3\xa4lle Vilakasse, r\xc3\xb6\xc3\xb6visid kokku palju loomi ja viisid endaga kaasa. Sakslased ja leedukad l\xc3\xa4ksid neile j\xc3\xa4rgi ja v\xc3\xb5tsid r\xc3\xb6\xc3\xb6vsaagi uuesti \xc3\xa4ra. Juuli algul tungisid venelased uuesti Vilakasse. Nende vastu l\xc3\xa4ks kuninglik kuberner Liivimaal Jan Chodkiewicz oma leedulastega ja l\xc3\xb5i neid lahingus, j\xc3\xa4relej\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xb5genesid._NEWLINE_1577 juunis kogus tsaar Ivan Grozn\xc3\xb5i Pihkvas 50 000-mehelise s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e ja tungis sellega Riia peapiiskopkonda. K\xc3\xb5igepealt r\xc3\xbcndasid nad juulis Vilakat (Marienhausen), h\xc3\xb5ivasid linnuse, milles oli 25 meest ja 7 kahurit, ilma vastupanuta. Linnus lasti nende poolt osaliselt \xc3\xb5hku. Edasi suundusid venelased Lutsi ja R\xc3\xa4isaku linnuste peale. Seej\xc3\xa4rel, p\xc3\xa4rast venelaste taandumist Liivimaalt, l\xc3\xa4ks Vilaka Stefan Bathory v\xc3\xa4gede k\xc3\xa4tte ja linnus seati uuest korda._NEWLINE_1582 vallutasid linnuse rootslased ja purustasid selle taas. Hiljem l\xc3\xa4ks kogu piirkond Poola-Leedu riigi koosseisu, Vilaka sai staarostkonna keskuseks ja uue poola administraatori elukohaks. Staarostiks sai Jan Karol Chodkiewicz. Kuigi linnus oli hiljem (aastast 1712) Hilzenite perekonna omand, teenis see siiski eelk\xc3\xb5ige poola s\xc3\xb5jav\xc3\xa4egarnisoni vajadusi._NEWLINE_1582 koostas paavsti Gregorius XIII legaat P\xc3\xb5hja-Euroopas jesuiit Antonio Possevino, kes oli juhtinud ka Poola ja Venemaa vahelise Jam Zapolski vaherahu s\xc3\xb5lmimist, ilmselt paavsti \xc3\xbclesandel Liivimaa linnade ja kindluste kaardi, kus iga linnus oli kujutatud oma kordumatu silueti ja vastavalt t\xc3\xa4htsusele ka suurusega. Vilakat on kujutatud 3 torniga j\xc3\xa4rvesaarel asuvana ja keskmise suurusega. Nimekuju Marienhuis k\xc3\xb5rval on kasutatud ka paralleelnime Wliorh.\n_START_SECTION_\nVilaka Poola\xe2\x80\x93Rootsi ja Vene tsaaririigi ajal\n_START_PARAGRAPH_\n1601 okupeerisid rootsi v\xc3\xa4ed ajutiselt linnuse. Peatselt olid nad sunnitud lahkuma._NEWLINE_1625 vallutasid nad linnuse taas, kuid andsid selle hiljem poolakatele \xc3\xbcle. Poola-Rootsi s\xc3\xb5dade ajal sai linnus uuesti kannatada._NEWLINE_1629 Altmarki vaherahuga j\xc3\xa4i Latgale Poolale ja seal moodustati Liivimaa vojevoodkond (Inflanty Polskie, V\xc3\xa4ike-Liivimaa), mille koosseisu kuulus ka Vilaka staarostkond._NEWLINE_1700\xe2\x80\x931721, P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja ajal l\xc3\xb5huti linnus t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt t\xc3\xa4ielikult. Hilisematel sajanditel vene v\xc3\xb5imu all oli Vilaka v\xc3\xa4ike t\xc3\xa4htsusetu asula._NEWLINE_1772, 30. septembril l\xc3\xa4ks Latgale koos Vilaka piirkonnaga seoses I Poola jagamisega Venemaa k\xc3\xa4tte._NEWLINE_1797 k\xc3\xbclastas linnust Johann Christoph Brotze ja joonistas varemed \xc3\xbcles. Linnus oli s\xc3\xa4ilinud 2 korruse k\xc3\xb5rguselt ja alles olid ka 2 torni j\xc3\xa4\xc3\xa4nused._NEWLINE_1869 kirjutas G. Mannteuffel oma m\xc3\xa4rkmetes, et kohalikud talupojad tassivad linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcre vaikselt oma taludesse ehitusmaterjaliks laiali._NEWLINE_1890 koostas linnusest plaani Karl von L\xc3\xb6wis of Menar. Linnusest olid s\xc3\xa4ilinud v\xc3\xa4hesed maakividest m\xc3\xbc\xc3\xbcril\xc3\xb5igud ja maa sees vundamendid.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4ti Vabariigi ajal\n_START_PARAGRAPH_\n2001 m\xc3\xb5\xc3\xb5distas ja koostas linnuse asukohast ja saarest plaani Andris Caune. Tema plaan \xc3\xbchtib peaaegu t\xc3\xa4ielikult L\xc3\xb6wis of Menari omaga.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nVilaka oli Pihkva-suunalise neljast linnusest koosneva I kaitseliini l\xc3\xb5unapoolseim kindlustus. Vilakale l\xc3\xa4him linnus asus loode pool ja oli ordu piirilinnus Alulinna otsesuunas 45\xc2\xa0km (u. 6 miili) kaugusel. Kaitseliini j\xc3\xa4rgmine linnus \xe2\x80\x93 Tartu piiskopi Vastseliina \xe2\x80\x93 j\xc3\xa4i samuti loode-p\xc3\xb5hja suunas juba 65\xc2\xa0km (9 miili) eemale. Veidi l\xc3\xa4hemal oli Riia Peapiiskopkonna enda II kaitseliini linnus Kulna, mis asetses 56\xc2\xa0km (8 miili) kaugusel. Veelgi kaugemal asusid juba V\xc3\xa4ina j\xc3\xb5e (Daugava) suunal Polotski vastu suunatud Lutsi (Ludza) ja R\xc3\xa4isaku (Rezekne) ordulinnused. Otsejoones vastavalt 72\xc2\xa0km (\xc3\xbcle 10 miili) ja 78\xc2\xa0km (\xc3\xbcle 11 miili). Piiri\xc3\xa4\xc3\xa4rne piirkond enam kui 100\xc2\xa0km laiuselt oli praegusel L\xc3\xa4timaal linnustega h\xc3\xb5redalt kaetud. Vasallilinnuseid pole sealkandis \xc3\xbcldse teada._NEWLINE_Linnus asetses ida\xe2\x80\x93l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunalisel ning umbes 200 m pikkuse ja 70 m laiuse saare l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa keskel, olles j\xc3\xa4rvekaldast 10\xe2\x80\x9312 m kaugusel ja saare idapoolsest osast eraldatud 8 m laiuse ja 2 m s\xc3\xbcgavuse kraaviga. Vilaka tugines peaasjalikult veekaitsele ja algne ehitis tundub olevat lai nelinurkne tornilaadne hoone, mille ehitusaeg v\xc3\xb5iks olla l\xc3\xa4hedane Tartu Piiskopkonna piirilinnuste Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Vastseliina tornide omadele. Ka peapiiskopkonna aladel on tornlinnus olnud k\xc3\xb5ikjal piiride l\xc3\xa4hedusse ja sadamate juurde eelistatuim ehitis. Hiljem tornlinnuse \xc3\xbchele k\xc3\xbcljele rajatud suletud kindlusehitis on Liivimaa kaitsearhitektuuris harv n\xc3\xa4htus. Siin oli oluline juba loodusega seotud ringkaitse printsiip, milles avalduvad seoses tulirelvade v\xc3\xb5imsamaks muutumisega kaitsearhitektuurile hoopis uued m\xc3\xb5jutused, mis keskaegsetest kindluseehitustraditsioonidest suuresti erinevad. Domineerivate \xc3\xbcmartornide rajamist m\xc3\xbc\xc3\xbcriliini v\xc3\xb5ib selgitada ka l\xc3\xa4hedalasuva vene kaitsearhitektuuri m\xc3\xb5jutustega, kui seal valmisid Jaanilinna (Ivangorodi), Irboska (Izborsk) jmt linnused oma v\xc3\xb5imsate \xc3\xbcmartorns\xc3\xbcsteemidega._NEWLINE_Vilaka kindlus, umbkaudse pindalaga 50 * 50 meetrit kujutas endast ebaregulaarset hulknurka, mille loodeservas asus neljakandiline torn m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega 9 * 10 meetrit. 3 flankeerivat \xc3\xbcmartorni l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 8\xe2\x80\x939 meetrit asetsesid loodem\xc3\xbc\xc3\xbcris ning linnuse edela- ja kagunurgas. Vastu loodepoolset ringm\xc3\xbc\xc3\xbcri asetses 8 meetri laiune eluhoone tiib. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud linnuse k\xc3\xbclgedel on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt olnud kergemad puidust ehitised.'