b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4dara linnam\xc3\xa4gi\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4dara linnam\xc3\xa4gi asub P\xc3\xa4rnu maakonnas P\xc3\xb5hja-P\xc3\xa4rnumaa vallas M\xc3\xa4dara k\xc3\xbclas. J\xc3\xa4rsun\xc3\xb5lvalist (25,5\xc2\xa0m k\xc3\xb5rget) linnam\xc3\xa4ge on kutsutud ka Kirikum\xc3\xa4eks ja Punam\xc3\xa4eks. Linnus oli \xc3\xbcks muistse Alempoisi v\xc3\xa4ikemaakonna kahest linnusest.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nNeemiklinnus asus P\xc3\xa4rnu-Paide maanteest sadakonna meetri kaugusel M\xc3\xa4dara j\xc3\xb5e kirdepoolsel kaldal. Kultuurikihiga \xc3\xb5uepind on umbes 800 m\xc2\xb2 suurune, kumer ja kohati ebatasane. Linnusekoht on \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud seljandikust \xc3\xa4ra l\xc3\xb5igatud, ida-kirdeservas 1\xe2\x80\x931,5\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguse otsavalliga.\n_START_SECTION_\nArheoloogilised uuringud\n_START_PARAGRAPH_\nArtur Vassar tegi linnuses 1953. aastal ka proovikaevamisi. Sealt leitud savin\xc3\xb5ukillud arvatakse p\xc3\xa4rinevat I aastatuhande teisest poolest. Linnus oli kasutusel arvatavasti 12.-13. sajandini._NEWLINE_Praegu on linnam\xc3\xa4gi kaetud metsaga ja kasutusel matkarajana.'