b'\n_START_ARTICLE_\nSubjekt ja predikaat\n_START_PARAGRAPH_\nSubjekt ja predikaat on lauseloogikas v\xc3\xa4ite v\xc3\xb5i propositsiooni kaks komponenti, mis koos moodustavad v\xc3\xa4hima v\xc3\xb5imaliku informatsioonilise v\xc3\xb5i t\xc3\xa4hendusliku \xc3\xbcksuse._NEWLINE_Kui loomulikus keeles v\xc3\xa4ljendatud lausel puudub subjekt, aga on olemas predikaat, siis ei saa predikaati millelegi omistada ning lausel puudub sisu v\xc3\xb5i edasiantav teadmine. Sama kehtib ka olukorra kohta, kus lausel on ainult subjekt, aga puudub predikaat, mida subjektile omistada._NEWLINE_Subjektist ja predikaadist koosnevat lauset v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ljendada kujul "S\xe2\x80\x92P", kus kriips subjekti ja predikaadi vahel v\xc3\xa4ljendab nende kokkukuulumist ehk koopulat, olemasolutaotlust v\xc3\xb5i pretensiooni t\xc3\xb5esusele, mis on iga v\xc3\xa4ite v\xc3\xb5i propositsiooni osaks. Kuna subjektile ja predikaadile lisaks kuulub lausesse ka side nende vahel, siis on tegu kolmetise struktuuriga, nt infotehnoloogias kirjeldataksegi fakti v\xc3\xb5i v\xc3\xa4idet kujutavat andme\xc3\xbcksust semantilise kolmikuna._NEWLINE_Filosoofias on vaidlusk\xc3\xbcsimuseks, kas iga t\xc3\xa4hendust omav lause peab koosnema subjektist ja predikaadist ning nende omavahelisest sidemest.'