b'\n_START_ARTICLE_\nTartu toomkirik\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nToomkiriku ehitamist alustati t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 13. sajandi kolmandal veerandil, selle t\xc3\xa4iendamist j\xc3\xa4tkati aga kuni 16. sajandi alguseni. Viimasena valmisid toomkiriku tornid. Kirik p\xc3\xbchendati Peetrusele ja Paulusele; v\xc3\xa4ide, nagu oleks ta olnud p\xc3\xbchendatud Dionysusele (St. Dionysius Kirche in Dorpat), on p\xc3\xa4rit 1695. aastal tr\xc3\xbckitud Christian Kelchi kroonikast ja p\xc3\xb5hineb eksiarvamusel, kirikus oli nimelt p\xc3\xbcha Dionysuse (k\xc3\xb5rval)altar. Toomkirik oli Tartu piiskopkonna peakirik ja piiskopi katedraal \xe2\x80\x93 Toomem\xc3\xa4e teises servas seisis ka piiskopi residents, Tartu piiskopilinnus. 16. sajandil oli toomkirik Ida-Euroopa suurim kirikuhoone ja tellisehitis. Tartu toomkiriku kalmistu oli mitte koguduse surnuaed, nagu n\xc3\xa4iteks Tartu Jaani kiriku kalmistu, vaid keskaja \xc3\xbchiskonna eliidi matmispaik._NEWLINE_Reformatsiooni ajal kannatas toomkirik pildir\xc3\xbc\xc3\xbcste all 10. jaanuaril 1525, mil linnakodanikud tungisid kirikusse, purustasid p\xc3\xbchakute kujusid ja krutsifikse (Laidre 2008: 16\xe2\x80\x9317). Reformatsiooni j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i kirik t\xc3\xbchjaks ja hakkas lagunema. Liivi s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus laastasid seda venelased. Linnarahvas mattis k\xc3\xbcll kiriku varemetesse ja selle \xc3\xbcmbrusse ka edaspidi, kuid p\xc3\xa4rast piiskop Hermann II Weseli Venemaale k\xc3\xbc\xc3\xbcditamist seda kirikuna enam ei kasutatud. Ka matmispaigana pruukisid varemeid eelk\xc3\xb5ige linna vaesem lihtrahvas ja linna p\xc3\xb5genenud maaelanikud, kes arvatavasti ei kuulunud linna kogudustesse._NEWLINE_1582. aasta j\xc3\xa4rel, mil Tartu langes poolakate k\xc3\xa4tte, tehti plaane toomkiriku renoveerimiseks ja uuesti kasutuselev\xc3\xb5tuks, kuid j\xc3\xa4rgnenud Poola-Rootsi s\xc3\xb5jad nurjasid need kavad. Liivimaa konstitutsioonidega 1582. aastast sai Liivimaast taas katoliiklik piiskopkond piiskopi asukohaga C\xc4\x93sises (Wenden, e. k V\xc3\xb5nnu). Samal ajal saadeti Liivimaale 12 jesuiiti ja Riias algas vastureformatsioon._NEWLINE_Rootsi v\xc3\xb5imu ajal lagunes toomkirik edasi, kuid matusepaigana j\xc3\xa4i see kasutusele kuni 18. sajandini. Toomkirikust on leitud eriti ohtralt just rootsiaegseid matuseid, mille juures oli sageli panustena m\xc3\xbcnte. Lisaks matusepaigale kasutati kirikut ka heinak\xc3\xbc\xc3\xbcni ja kuurina. 1760. aastatel lammutati kiriku k\xc3\xb5rged kaksiktornid kuni pikihoone k\xc3\xb5rguseni, kuna need hakkasid Toomem\xc3\xa4el toimunud kindlustust\xc3\xb6\xc3\xb6de t\xc3\xb5ttu l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole kalduma. Samuti m\xc3\xbc\xc3\xbcriti kinni toomkiriku peauks._NEWLINE_1802. aasta j\xc3\xa4rel, kui Aleksander I lubas Tartusse taasrajada \xc3\xbclikooli, otsustas arhitekt Johann Wilhelm Krause toomkiriku kooriossa rajada \xc3\xbclikooli raamatukogu. Raamatukogu ehitati aastatel 1804\xe2\x80\x931807. Krause plaanis tornidesse rajada ka observatooriumi, kuid see j\xc3\xa4i siiski teostamata. M\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra taastati ka \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud toomkirikut. Krause ajast on toomkirikust leitud palju keraamikat ja tuleasemeid, mis tehti varemetesse t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt raamatukogu ehitavate t\xc3\xb6\xc3\xb6liste poolt. 19. sajandi l\xc3\xb5pus rajati toomkiriku p\xc3\xb5hjatorni veetorn._NEWLINE_1920. aastatel ehitati \xc3\xbclikooli raamatukokku keskk\xc3\xbcttes\xc3\xbcsteem, raamatukogu ehitati \xc3\xbcmber ka 1960. aastatel. 1981. aastal, kui valmis \xc3\xbclikooli raamatukogu uus hoone, koliti toomkiriku kooriossa Tartu \xc3\x9clikooli ajaloomuuseum. Seda ehitati p\xc3\xb5hjalikumalt \xc3\xbcmber 1985. aastal, mil osaliselt taastati 19. sajandi interj\xc3\xb6\xc3\xb6r. T\xc3\xb6\xc3\xb6d viidi l\xc3\xa4bi Kaur Alttoa, Udo Tiirmaa ja Aala Buldase juhendamisel. N\xc3\xb5ukogude ajal kasutasid varemeid treenimiseks Tartu \xc3\x9clikooli alpinistid._NEWLINE_Seni viimaseks suuremaks muudatuseks on toomkiriku tornide renoveerimine, misj\xc3\xa4rel need 2005. aastal huvilistele avati. Seej\xc3\xa4rel tekkinud Piiskopliku Tartu Toomkiriku Taastamise Selts on p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud saavutada kiriku taastamist oma keskaegses hiilguses L\xc3\xbcbecki Maarja kiriku eeskujul. 2008. aastal Udo Tiirmaa juhtimisel alanud renoveerimist\xc3\xb6\xc3\xb6d seda siiski ette ei n\xc3\xa4e, plaanis on kiriku seni varemetes olev osa \xc3\xbcmber kujundada kontsertide paigaks. Kiriku suuremas mahus taastamist takistab ka see, et pole kindlalt teada, milline see keskajal v\xc3\xa4lja n\xc3\xa4gi.\n_START_SECTION_\nUurimine\n_START_PARAGRAPH_\nToomkirik on k\xc3\xb5ige pikemat aega uuritud Tartu hoone. Selle uurimise algatas 19. sajandi l\xc3\xb5pul Tartu \xc3\x9clikooli toonane arhitekt Reinhold Guleke, kes arheoloogilisi kaevamisi l\xc3\xa4bi viimata oletas, et kirik rajati 13. sajandil ja tegi selle v\xc3\xb5imalikke rekonstruktsioone. Esimesed arheoloogilised kaevamised viis kirikus l\xc3\xa4bi kunstiajaloo professor Helge Kjellin 1923. aastal. Seej\xc3\xa4rel uuris toomkirikut p\xc3\xb5hjalikult arhitektuuriloolane Otto Freymuth, kes kaevas seda 1926\xe2\x80\x931927 ja oletas, et esiti ehitati see kodakirikuna, hiljem kujundati \xc3\xbcmber aga basiilikaks, samuti, et selle ehitamist alustati p\xc3\xa4rast linnam\xc3\xbc\xc3\xbcride rajamist p\xc3\xa4rast 1262. aastat. Freymuthi esimesed kaks oletust on langenud tugeva kahtluse alla, kuid viimane on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt \xc3\xb5ige. Kunstiajaloolane Armin Tuulse oletas, et toomkiriku p\xc3\xb5hiosa v\xc3\xb5is rajada sama meister, kes ehitas Vastseliina linnuse kirdetorni._NEWLINE_1950. ja 1960. aastatel uuris kirikut kunstiajaloolane Olev Prints, kes arvas, et kiriku ehitamist alustati 13. sajandi keskpaiku ja et torne hakati ehitama 1470. aastatel. Alates 1970. aastatest on kirikut uurinud Kaur Alttoa ja Udo Tiirmaa. Alttoa arvab, et kirikut hakati rajama 13. sajandi kolmandal veerandil ja et see kujunes v\xc3\xa4lja j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult, saades valmis 15. sajandi l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5i 16. sajandi alguseks. Kiriku v\xc3\xb5imsatele l\xc3\xa4\xc3\xa4netornidele anti ilmselt ka kaitsefunktsioon ning ehituses v\xc3\xb5ib aimata tsistertslaste ehitustraditsioone._NEWLINE_Toomkiriku uurimisel on enim t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud hoonele, tunduvalt v\xc3\xa4hem aga arheoloogilisele leiumaterjalile. Viimast on hakatud enam arvestama alates 1990. aastatest. Alates sellest ajast on toomkirikus arheoloogilisi kaevamisi l\xc3\xa4bi viinud Romeo Metsallik, Heiki Valk, Arvi Haak ja Martin Malve. Viimastel kaevamistel 2008. aastal leiti kiriku p\xc3\xb5hjal\xc3\xb6\xc3\xb6vist massiivne hauaplaat, mis p\xc3\xa4rineb t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 15. sajandist ja on ainus enam-v\xc3\xa4hem tervena s\xc3\xa4ilinud toomkiriku hauaplaat.'