b'\n_START_ARTICLE_\nIlmarine AS\n_START_SECTION_\n1859\xe2\x80\x931918\n_START_PARAGRAPH_\n1859. aastal asutas Friedrich Wiegand Rakveres vasksepat\xc3\xb6\xc3\xb6koja, mis tootis peamiselt Eesti viinak\xc3\xb6\xc3\xb6kidele piirituse tootmise seadmeid. Varem oli Wiegand tegelenud kaubandusega, importides ja paigaldades analoogilisi seadmeid._NEWLINE_Aastal 1861 toodi t\xc3\xb6\xc3\xb6koda Tallinna, kus aja jooksul hakati valmistama ka vesiveskite seadmeid, aurumasinaid, tehaste sisseseadeid, rehepeksumasinaid ja muid p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6riistu._NEWLINE_1889. aastal avas Wiegand m\xc3\xbc\xc3\xbcgikontori Moskvas ning hakkas tarnima oma tehase toodangut Venemaa keisririigi viinatehastele. Sajandivahetusel hakati tootma Venemaal kuulsaks saanud naftamootoreid Russ._NEWLINE_Enne I maailmas\xc3\xb5da olid peamised toodanguartiklid aurumasinad, suhkruvabrikute seadmed, pumbad, sillakonstruktsioonid. Remonditi ka laevu. S\xc3\xb5ja ajal tegevust ei toimunud.\n_START_SECTION_\n1919\xe2\x80\x931938\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aastal moodustati Eesti Vabariigi toonaste juhtfiguuride initsiatiivil tehase baasil aktsiaselts Ilmarine (A/S Ilmarine rauavalamise ja masinaehituse tehas). Hakati valmistama Eestimaa vajadusteks kivipurustus- ja tee-ehitusmasinaid, teeh\xc3\xb6\xc3\xb6vleid, p\xc3\xb5levkivi- ja fosforiidit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse seadmeid ja muid masinaehitustooteid. J\xc3\xa4tkus ka naftamootorite Russ valmistamine. 1933. aastal valmistati terasest keskk\xc3\xbctteradiaatoreid, toodeti osasid veduritele, vagunirattaid, \xc3\xb5limahuteid, bensiinijaamu, sildade kandekonstruktsioone, kaitsev\xc3\xa4e tellimusel m\xc3\xbcrsukesti jne.\n_START_SECTION_\n1939\xe2\x80\x931968\n_START_PARAGRAPH_\nII maailmas\xc3\xb5ja ajal remonditi p\xc3\xb5hiliselt seadmeid ja masinaid. 1945. aastal j\xc3\xa4tkus p\xc3\xb5levkivit\xc3\xb6\xc3\xb6stusele ja p\xc3\xb5llumajandusele vajalike seadmete valmistamine. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Tallinna Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi teadlastega konstrueeriti ja toodeti uusi turbakogumismasinaid ja briketit\xc3\xb6\xc3\xb6stusele vajalikke seadmeid. Valmistati ka trammivaguneid. 1951. aastal anti Ilmarise tehas NSV Liidu Raskemasinaehitusministeeriumi alluvusse. 1952. aastal spetsialiseeriti tootmine \xc3\xbcmber j\xc3\xb5ujaamakatelde abiseadmete valmistamisele. Toodeti poolmehaanilisi k\xc3\xbcttekoldeid ja nende elektromehaanilisi automaatikaseadmeid.\n_START_SECTION_\n1969\xe2\x80\x931988\n_START_PARAGRAPH_\nIlmarine oli ainuke tehas NSV Liidus, mis oli spetsialiseerunud katlaagregaatide abiseadmete tootmisele. Valmistati tahmapuhureid, haaveljoapuhasteid, gaasimasuudip\xc3\xb5leteid, rotatsioonpihustiga p\xc3\xb5letusseadmeid, vedelk\xc3\xbctusepihusteid, s\xc3\xbc\xc3\xbcte- ja kaitseseadmeid ning nende t\xc3\xb6\xc3\xb6 juhtimiseks vajalikke automaatikaseadmeid. T\xc3\xa4htsal kohal tehase toodangus olid ka tarbekaubad ja majapidamisseadmed, n\xc3\xa4iteks metallist k\xc3\xb6\xc3\xb6gipliidid, malmist emailitud k\xc3\xb6\xc3\xb6gin\xc3\xb5ud, juhitavad lastekelgud, muruk\xc3\xa4\xc3\xa4rid, soojaveeboilerid.\n_START_SECTION_\n1989\xe2\x80\x932008\n_START_PARAGRAPH_\nVarises plaanimajandus, kadus hiiglasuur turg. J\xc3\xa4rgnesid ettev\xc3\xb5tte erastamine ning sage omanikevahetus. Tulemuseks oli tootmismahu drastiline v\xc3\xa4henemine. Alles 2006. aastal, p\xc3\xa4rast aastaid kestnud vaikelu, algas aktiivne tegevus. Kahe aastaga on saavutatud m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne areng. On lisandunud alumiiniumi t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine. Alumiiniumist valmivad tehases busside osad, lootsilaevade roolimajad, k\xc3\xbctusemahutid, rambid jm. Masinaehituses on p\xc3\xb5hitoodanguks paberi- ja puidut\xc3\xb6\xc3\xb6tlemistehaste sisseseaded.\n_START_SECTION_\nF. Wiegandi masinatehase hoone\n_START_PARAGRAPH_\nF. Wiegandi masinatehase hoone Tallinnas P\xc3\xb5hja puiestee 21 rajati kolmnurksele krundile P\xc3\xb5hja puiestee ja Suur-Patarei t\xc3\xa4nava vahel aastatel 1881\xe2\x80\x931883, hoone arhitekt oli Nikolai Thamm vanem. Tehase hoone on kahekorruseline, masinatsehh ja administratiivhoone rajati P\xc3\xb5hja puiestee \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Hoone fassaadid on s\xc3\xa4ilinud esialgsel kujul._NEWLINE_Tehase valut\xc3\xb6\xc3\xb6koda asus aga krundi s\xc3\xbcgavuses. Tehast laiendati aastatel 1889 ja 1898\xe2\x80\x931899 insener August Mickwitzi juhendamisel, tehasehoonetele lisati katlamaja, uus korsten, tsehhihoone kahekorruseline pealeehitis._NEWLINE_1912. aastal ehitati insener A. B\xc3\xbcrgeri projekti j\xc3\xa4rgi kahekorruseline paekivist mehaanikat\xc3\xb6\xc3\xb6koda P\xc3\xb5hja puiestee ja Suur-Patarei t\xc3\xa4nava nurgale. Hoone t\xc3\xa4navapoolsete fassaadide mustalt tahutud paest seinapindadega moodustavad kontrasti akende klombitud paest \xc3\xbcmarkaarsed rustikaalsed sillused. Hoone nurki r\xc3\xb5hutavad puhtalt tahutud paest p\xc3\xbcstised seinal\xc3\xb5igud omap\xc3\xa4raste sakmeliste tornikestega.'