b'\n_START_ARTICLE_\nAudla m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nAudla m\xc3\xb5is (saksa keeles Hauk\xc3\xbcll) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is Saaremaal P\xc3\xb6ide kihelkonnas. N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal j\xc3\xa4\xc3\xa4b m\xc3\xb5is Saare maakonna Saaremaa valla territooriumile.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1464. aastal l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas ordumeister Johann von Mengede Hauckulli m\xc3\xb5isa Jacob Swartele. Aastail 1623\xe2\x80\x931806 kuulus m\xc3\xb5is Vietinghoffidele, alates 1806. aastast kuni 1919. aasta v\xc3\xb5\xc3\xb5randamiseni aga Buhrmeisteritele. M\xc3\xb5isa viimane omanik oli Karl von Buhrmeister._NEWLINE_1914. aastal kuulus m\xc3\xb5isale 1182,23 hektarit m\xc3\xb5isamaad, 1087,68 ha talumaad, Ollam\xc3\xa4e k\xc3\xb5rvalm\xc3\xb5is, Levala k\xc3\xbcla, Kuke k\xc3\xb5rts. 1909. aastal kuulus m\xc3\xb5is Laimjala valda, 1939. aastal kuulus endine m\xc3\xb5isas\xc3\xbcda uude Laimjala valda.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isaansambel\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isa \xc3\xbchekorruseline varaklassitsistlik peahoone on ehitatud 1805. aastal. Hoone valmimisajale viitavad eeskoja seina m\xc3\xbc\xc3\xbcritud raidtahvlid. Poolkelpkatusega hoone erip\xc3\xa4raks on erakordselt k\xc3\xb5rge esimene korrus ja kolm ovaalsaali. Fassaadi ilmestab kolme akna laiune pealeehitis, millel on ovaalaknaga kolmnurkfrontoon._NEWLINE_V\xc3\xa4hesed k\xc3\xb5rvalhooned ei asunud mitte peahoone l\xc3\xa4heduses, vaid sellest 150\xe2\x80\x93200 meetrit l\xc3\xb5una pool, teisel pool v\xc3\xa4heldast teed omaette kompleksina._NEWLINE_M\xc3\xb5isa peahoonesse kolis v\xc3\xb5\xc3\xb5randamise j\xc3\xa4rgselt kool, mis tegutses seal 1970. aastateni. Hiljem seisis hoone t\xc3\xbchjalt ja lagunes. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on hoone eraomanduses, kuid seisab t\xc3\xbchjalt ja laguneb edasi.'