b'\n_START_ARTICLE_\nLeo Fall\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed teadmised muusikast sai noorukina Viini konservatooriumis. Robert Fuchs ja Johann Nepomuk Fuchs andsid talle viiuli-, klaveri-, harmoonia- ja komponeerimistunde. Asus elama isa Moritz Falli juurde Berliini ja j\xc3\xa4rgnes talle Lembergi (Lviv). Isa, kes oli s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eorkestri kapellmeister ja helilooja, andis pojale viiulitunde ja komponeerimisn\xc3\xa4pun\xc3\xa4iteid. Sai esimese t\xc3\xb6\xc3\xb6koha Austria 50. jalav\xc3\xa4er\xc3\xbcgemendi orkestris, m\xc3\xa4ngides seal viiulit koos Ferenc Leh\xc3\xa1riga, kelle isa oli selle orkestri kapellmeister. 1890. aastate alguses m\xc3\xa4ngis Berliinis oma isa kohvikuorkestris ning teenis lisaelatist klaverisaatjana kabareedes ja viiulim\xc3\xa4ngijana Reichshallentheateri orkestris.\n_START_SECTION_\nTegevus muusikateatrites\n_START_PARAGRAPH_\n1895. aastal pakuti esimese viiuli m\xc3\xa4ngija ja dirigendi kohta Hamburgi teatris. Sealt siirdus K\xc3\xb6lni teatrisse, siis Berliini Zentraltheaterisse ja l\xc3\xb5puks mainekasse Berliini Metropol-Theaterisse operetidirigendiks. Nende teatrite juures komponeeris esitatavatele t\xc3\xbckkidele lisalugusid. Kirjutas ka laule Berliini kabaree Die b\xc3\xb6sen Buben etendustele. Lavamuusika komponeeris esimesed katsetused polnud edukad. Berliinis lavastatud ooperid "Paroli" ja "Der Rebell" j\xc3\xa4id erilise t\xc3\xa4helepanuta ning Mannheimis kukkus ooper "Irrlicht" haledalt l\xc3\xa4bi. P\xc3\xa4rast abiellumist (1904) asus 1906. aastal elama Viini, kus keskendus operettide loomisele. Saavutas kohe teostega "Der fidele Bauer", "Die Dollarprinzessin" ("Dollariprintsess") ja "Die geschiedene Frau" ("Lahutatud naine") suure menu. Kujunes Leh\xc3\xa1ri, Oscar Strausi ja Imre K\xc3\xa1lm\xc3\xa1ni k\xc3\xb5rval oma aja populaarsemaks ja viljakamaks Viini operetiheliloojaks. T\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1912. aastal l\xc3\xa4bikukkunud ooperi "Der Rebell" \xc3\xbcmber operetiks "Der liebe Augustin" ("Armas Augustin"), mida saatis suur edu. V\xc3\xa4ga menukaks osutusid ka "Die Frau Ministerpr\xc3\xa4sident" ning eriti "Die Rose von Stambul". Leh\xc3\xa1ri k\xc3\xb5rval paistis tolle aja operetiheliloojate seas silma sooviga ise oma teoseid orkestreerida ning oskuse poolest k\xc3\xb5iki orkestri v\xc3\xb5imalusi maksimaalselt kasutada. Sai h\xc3\xa4sti tuntuks oma meloodiliste laulunumbritega, mis sageli p\xc3\xa4\xc3\xa4stsid ka viletsa teksti. Falli m\xc3\xb5lemad nooremad vennad Richard ja Siegfried olid heliloojad. Richard komponeeris operette. Siegfried ooperi, s\xc3\xbcmfooniaid, kammermuusikat ja laule. M\xc3\xb5lemad hukkusid Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal Saksa koonduslaagrites.\n_START_SECTION_\nLavastused Eesti teatrites\n_START_PARAGRAPH_\nOli Leh\xc3\xa1ri ja K\xc3\xa1lm\xc3\xa1ni k\xc3\xb5rval k\xc3\xb5ige populaarsem operetihelilooja Eesti teatrites enne Teist maailmas\xc3\xb5da. Aastatel 1912\xe2\x80\x931991 esitati tema loomingust Eestis 12 operetti 45 lavastuses: "Armas Augustin" (Estonia 1912, 1920), "Dollariprintsess" (8 lavastust), "Floriida roosid" (Estonia 1929), "Hispaania \xc3\xb6\xc3\xb6bik" (Estonia 1923; Endla 1925; Vanemuine 1926), "Ilus Risette" (Estonia 1921), "Lahutatud naine" (Estonia 1913, 1917; Vanemuine 1926; Endla 1926), "Madame Pompadour" (Estonia 1923; Vanemuine 1923; Endla 1928), "Magus kavaler" (Estonia 1926), "Mai roosid" (Ugala 1938), "\xc5\xa0ampanjeri kork" (Vanemuine 1926), "Stambuli roos" (Estonia 1922; Endla 1927) ja populaarseima teosena "L\xc3\xb5bus talupoeg" ("Der fidele Bauer"), mida on esitatud 19 lavastuses 9 teatris. Viimane ongi helilooja ainus teos, mida Eestis on ka p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da esitatud (1945 Vanemuises ja Endlas ning 1991 Draamateatris).'