b"\n_START_ARTICLE_\nHenry Ford\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Ford (30. juuli 1863 Dearborn, Michigani osariik \xe2\x80\x93 7. aprill 1947 Dearborn, Michigani osariik) oli USA t\xc3\xb6\xc3\xb6stur, leiutaja ja novaator, Ford Motor Company asutaja ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku konveiermeetodi juurutaja.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Ford s\xc3\xbcndis farmis Michigani osariigis Dearborni l\xc3\xa4hedal. Tema isa oli iiri immigrant. Juba lapsena tundis Henry suurt huvi tehnika ja mehaanika vastu ning veetis iga vaba hetke oma v\xc3\xa4ikeses t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas mitmesuguseid seadmeid konstrueerides v\xc3\xb5i kelli parandades. Farmeri ameti vastu Henry huvi ei tundnud, seet\xc3\xb5ttu suundus ta 1879. aastal Detroiti tehase \xc3\xb5pipoisiks. 1888. aastal abiellus Ford Clara Bryantiga. Nende ainuke poeg Edsel Bryant Ford s\xc3\xbcndis 1893. aastal._NEWLINE_1893. aastal konstrueeris Ford oma kodus k\xc3\xb6\xc3\xb6gilaual oma esimese \xc3\xbchesilindrilise bensiinimootori mudeli. Veidi t\xc3\xa4iustatud kujul k\xc3\xa4ivitas see mootor 1896. aastal Fordi esimese auto. Innustatuna Thomas Alva Edisoni julgustavatest s\xc3\xb5nadest, otsustas Ford koos m\xc3\xb5ne kaaslasega rajada oma ettev\xc3\xb5tte, Detroit Automobile Company, mis aga paari aasta p\xc3\xa4rast pankrotti l\xc3\xa4ks. Seej\xc3\xa4rel ehitas Ford v\xc3\xb5idus\xc3\xb5iduauto, mille v\xc3\xb5idukas esinemine 1901. aastal p\xc3\xa4lvis investorite t\xc3\xa4helepanu. 1903. aasta juunis asutas Henry Ford koos kaaslastega Detroiti eeslinnas Dearbornis Ford Motor Company. Juba kuu aega hiljem m\xc3\xbc\xc3\xbcdi ettev\xc3\xb5tte esimene auto. 1906. aastal sai Fordist firma president ja suurim omanik. 1919. aastal sai Fordi perekonnast ettev\xc3\xb5tte ainuomanik ning firma presidendiks asus Henry poeg Edsel, kes j\xc3\xa4i sellesse ametisse kuni oma surmani 1943. aastal. Henry v\xc3\xb5ttis ameti uuesti \xc3\xbcle, kuid andis selle 1945. aastal \xc3\xbcle oma lapselapsele Henry Ford II'le._NEWLINE_Henry Ford suri 83-aastasena oma Dearborni kodus ajuverejooksu.\n_START_SECTION_\nHenry Fordi m\xc3\xb5tteid juhtimise, tootmise ja \xc3\xbchiskonna kohta\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Ford uskus siiralt, et ettev\xc3\xb5tja kohustus on maailma paremaks muuta ja \xc3\xbchiskonna heaks oma panus anda. Ta pidas hoolitsemist oma t\xc3\xb6\xc3\xb6liste eest v\xc3\xa4ga oluliseks. 1914. aastal kehtestas ta t\xc3\xb6\xc3\xb6liste tunnipalgaks ennekuulmatud 5 dollarit, mis oli tavap\xc3\xa4rasest palgast kaks korda suurem. Samal ajal alandas ta autode hinda kaks korda. Ta tahtis, et auto muutuks igale soovijale k\xc3\xa4ttesaadavaks, ning oli veendunud, et iga t\xc3\xb6\xc3\xb6line peab endatoodetud h\xc3\xbcvedest osa saama. Ta pakkus nii oma metsat\xc3\xb6\xc3\xb6listele, kaevuritele kui ka tehaset\xc3\xb6\xc3\xb6listele inimlikud elutingimused ning hoolitses pidevalt t\xc3\xb6\xc3\xb6tingimuste parandamise eest. Haridust pidas Ford v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htsaks ning pakkus v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pet k\xc3\xb5igile, kes olid piisavalt t\xc3\xb6\xc3\xb6kad, ning jagas alati meelsasti oma teadmisi. Ford pakkus t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pet muuhulgas orbudele ja v\xc3\xa4ikeste lastega emadele._NEWLINE_Ta oli isiklikult huvitatud k\xc3\xb5igest, mis tema ettev\xc3\xb5tetes toimus, tundis h\xc3\xa4sti k\xc3\xb5iki materjale ja tehnoloogiat ning tegeles pidevalt tootmisprotsessi t\xc3\xa4iustamisega. Fordi unistuseks oli \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt s\xc3\xa4\xc3\xa4stev ja ratsionaalne tootmine ja logistika. Mitte \xc3\xbckski klots, laast ega tilk ei tohtinud raisku minna. Ta uskus t\xc3\xa4iesti defektivabasse tootmisse, mis kaotab tootekontrolli vajaduse. 1926. aastal kulus tal rauamaagist auto saamiseks aega k\xc3\xb5igest 81 tundi. Ford l\xc3\xa4htus p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttest, et ise tuleb teha k\xc3\xb5ike, mida \xc3\xb5nnestub teha odavamalt, kui senine allhankija seda suutis. Seet\xc3\xb5ttu rajaski ta oma kaevandused, metsat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse, raudtee, sadamad, laevastiku, klaasi- ja keemiatehased ning isegi puuvilla- ja linaistandused."