b'\n_START_ARTICLE_\nAH-IV\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nAH-IV valmistas \xc4\x8ceskomoravsk\xc3\xa1 Kolben-Dan\xc4\x9bk (\xc4\x8cKD), \xc3\xbcritades v\xc3\xa4ltida varasema tanketiga Tan\xc4\x8d\xc3\xadk vz. 33 esinenud probleeme. Laskur varustati torniga, mis v\xc3\xb5imaldas \xc3\xbcmbrust paremini j\xc3\xa4lgida ja igas suunas tulistada. Tanketi raam valmistati terasest vinkelraudadest ja sellele kinnitati neetidega 6\xe2\x80\x9312 millimeetrised terasplaadid. Juht istus paremal ja oli varustatud kuulikindla klaasiga kaetud vaatlusavaga. Temast paremal asus samuti v\xc3\xa4ike vaatlusava. Tanketi paremale k\xc3\xbcljele oli fikseeritud asendisse kinnitatud Zbrojovka Brno kuulipilduja ZB vz. 26 v\xc3\xb5i vz. 30, millest tulistati Bowdeni kaabli abil. Laskur paiknes vasakul v\xc3\xa4ikeses tornis, mis oli varustatud \xc3\xbche ZB vz. 37 raskekuulipildujaga sf\xc3\xa4\xc3\xa4rilises pesas. Enamus kuulipilduja torust ulatus tornist v\xc3\xa4lja ja oli kaetud teras\xc3\xbcmbrisega. Laskuril oli suurem vaatluspilu kuulipildujast paremal ja v\xc3\xa4iksem tanketi kere vasakul k\xc3\xbcljel. Kuulipildujate jaoks oli tanketis 3700 padrunit. Tanketis ei olnud Raadiot._NEWLINE_AH-IV mootor oli 3,468-liitrine vesijahutusega 6-silindriline Praga RHP, v\xc3\xb5imsusega 55 hobuj\xc3\xb5udu (41 kW) 2500 p\xc3\xb6\xc3\xb6rde juures. See asus lahingsektsiooni tagaosas ning oli k\xc3\xa4igukastiga \xc3\xbchendatud juhi ja laskuri vahel paikneva kardaaniga. Jahutamiseks m\xc3\xb5eldud \xc3\xb5hu pidi mootor saama l\xc3\xa4bi laskuri ja juhi luukide. Sellise s\xc3\xbcsteemi eeliseks oli, et kuulipildujast tulistamisel tekkivad p\xc3\xbcssirohugaasid t\xc3\xb5mmati meeskonnaruumist kiiresti v\xc3\xa4lja. Negatiivse poolepealt tekitas see meeskonnaruumi pideva tuulet\xc3\xb5mbe, mis oli k\xc3\xbclma ilmaga meeskonna jaoks ebamugav. Mootori s\xc3\xbcttimise korral pidanuks meeskond masinast kohe v\xc3\xa4ljuma ja mootori m\xc3\xbcra ning kuumus m\xc3\xb5jusid v\xc3\xa4sitavalt._NEWLINE_AH-VI tippkiirus oli 45 km/h ja \xc3\xbche paagit\xc3\xa4iega sai l\xc3\xa4bida 150\xe2\x80\x93170 kilomeetrit. Poolautomaatsel Praga-Wilsoni transmissioonil oli viis edasi ja \xc3\xbcks tagurpidik\xc3\xa4ik. Vedav ratas paiknes ees. Vedrustus oli v\xc3\xa4hendatud m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega versioon tankil LT vz.38 kasutatud vedrustusest. Veermik koosnes neljast suurest maanteerattast kummalgi pool. Rattad olid kahekaupa lehtvedrudega varustatud kandevankrite k\xc3\xbclge kinnitatud. Taga oli tugiratas ja roomikul oli \xc3\xbcks tugirullik. Roomik avaldas maapinnale survet 0,5 kg/cm\xc2\xb3. AH-IV suutis \xc3\xbcletada 1,5 meetri laiusi kraave, 50\xe2\x80\x9360 sentimeetri k\xc3\xb5rgusi takistusi ja l\xc3\xa4bida 80 sentimeetri s\xc3\xbcgavusi veetakistusi.\n_START_SECTION_\nIraan\n_START_PARAGRAPH_\nIraan oli esimene klient, kes tankette AH-IV ostis: 1935. aastal telliti 50 masinat pluss protot\xc3\xbc\xc3\xbcp. Esimesed tanketid toimetati kohale 1936. aasta augustis ja viimased 1937. aasta mais. Relvastus saadeti eraldi ja neid ei paigaldatud masinatele enne 1937. aasta novembrit. Iraanlased olid masinatega v\xc3\xa4ga rahul ja plaanisid veel 100\xe2\x80\x93300 masinat tellida, kuid Teise maailmas\xc3\xb5ja puhkemine muutis selle v\xc3\xb5imatuks. Iraanlastele m\xc3\xbc\xc3\xbcdud masinad olid k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksemad ja kaalusid vaid 3,5 tonni. Need suutsid \xc3\xbcletada poole meetri k\xc3\xb5rgusi takistusi, l\xc3\xa4bida paagit\xc3\xa4iega 150 kilomeetrit ja roomikute surve maapinnale oli 0,45 kg/cm\xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nRumeenia\n_START_PARAGRAPH_\nRumeenia tellis 14. augustil 1936 36 AH-IV-R-i ja \xc3\xbche protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi nagu \xc4\x8cKD neid t\xc3\xa4histas: protot\xc3\xbc\xc3\xbcp pidi \xc3\xbcle antama kuuga ja kogu tellimus seitsme kuuga, kuid kuna rumeenlased n\xc3\xb5udsid mitmeid muudatusi, siis nende t\xc3\xa4htaegadega oli v\xc3\xb5imatu toime tulla. K\xc3\xb5ik muudatused tuli teha tootmise k\xc3\xa4igus, sest \xc4\x8cKD oli enne protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi aktsepteerimist juba tootmist alustanud. Esimesed k\xc3\xbcmme tanketti saadeti 1937. aasta oktoobris Rumeeniasse, kus need osalesid \xc3\xb5ppustel. Tankettide esinemisega \xc3\xb5ppustel j\xc3\xa4\xc3\xa4di rahule, enne kui need tehasele tagastati. Kogu partii valmis j\xc3\xa4rgmisel kuul, kuid kuna need ei vastanud n\xc3\xb5uetele, siis Rumeenia keeldus neid vastu v\xc3\xb5tmast. Muudatuste tegemine v\xc3\xb5ttis aega 1938. aasta aprillini. Seej\xc3\xa4rel katsetati tankette suvistes tingimustes ja v\xc3\xb5eti formaalselt vastu alles 1938. aasta augustis. T\xc3\xb6\xc3\xb6stur Nicolae Malaxa ostis 1938. aasta septembris litsentsi AH-IV tootmiseks (Rumeenias kasutati t\xc3\xa4histust R-1). Kuid ebak\xc3\xb5lad ja vaidlused venitasid tootmisjooniste \xc3\xbcleandmist ja see protsess ei j\xc3\xb5udnud l\xc3\xb5pule enne oktoobrit 1939. Malaxa tehas tootis peamiselt varuosadest \xc3\xbche R-1 protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi, kuid tootmiseni ei j\xc3\xb5utudki.\n_START_SECTION_\nRootsi\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast edukat Krkono\xc5\xa1e m\xc3\xa4gedes talvetingimustes toimunud demonstratsiooni tellis Rootsi 1937. aastal 48 tanketti. Rootslased kasutasid t\xc3\xa4histust Stridsvagn m/37 (Strv m/37). \xc4\x8cKD valmistas \xc3\xbche protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi ja tarnis enamiku komponente, kuid tanketid pandi kokku Oskarshamnis. Rootsi tankettidel kasutati v\xc3\xb5imsamat vesijahutusega 6-silindrilist 85 hobuj\xc3\xb5ulist (63 kW) Volvo FC-CKD bensiinimootorit ja kuni 15-millimeetrist Avestas toodetud soomust. Muudeti ka masina relvastust: juhi kuulipildujast loobuti ja selle asemel paigutati torni kaks koaksiaalset 8 millimeetrist Ksp m/36 kuulipildujat (Rootsi versioon Browningu kuulipildujast M1919). Torni lael oli lisaks veel \xc3\xbcks v\xc3\xa4ike vaatlustorn. Rootslaste tanketid olid k\xc3\xb5ige suuremad: need kaalusid 4,68 tonni, olid 3,4 meetrit pikad ja 1,85 meetrit laiad ning 1,96 meetrit k\xc3\xb5rged. Lahingkomplektis oli 3960 padrunit. Maksimaalne kiirus oli 60 km/h ja \xc3\xbche paagit\xc3\xa4ie k\xc3\xbctusega sai s\xc3\xb5ita 200 kilomeetrit. Tankett suutis l\xc3\xa4bida kuni 90 sentimeetri s\xc3\xbcgavusi veetakistusi. Viimased komponendid tarniti 1938. aasta novembris.\n_START_SECTION_\nEtioopia\n_START_PARAGRAPH_\nEtioopia tellis 20 AH-IV-Hb tanketti 24. juunil 1948. Nende mudelil v\xc3\xb5eti j\xc3\xa4lle kasutusele juhi kuulipilduja ja torni j\xc3\xa4i ainult \xc3\xbcks kuulipilduja. Tankettide soomus oli keevitatud, mitte needitud ja nad kasutasid 4,94 liitrist \xc3\xb5hkjahutusega Tatra 114 diiselmootorit v\xc3\xb5imsusega 65 hobuj\xc3\xb5udu (48 kW) 2200 p\xc3\xb6\xc3\xb6rde juures. Tankett kaalus 3,93 tonni, oli 3,2 meetrit pikk, 1,82 meetrit lai ja 1,76 meetrit k\xc3\xb5rge. Maksimaalne kiirus oli 42 km/h ja \xc3\xbche paagit\xc3\xa4iega sai l\xc3\xa4bida 200 kilomeetrit.\n_START_SECTION_\nIraan\n_START_PARAGRAPH_\nAH-IV-d jagati 1. ja 2. jalav\xc3\xa4er\xc3\xbcgemendi vahel. Nende edasine teenistusk\xc3\xa4ik ega periood pole teada.\n_START_SECTION_\nRumeenia\n_START_PARAGRAPH_\nR-1-d (AH-IV t\xc3\xa4histus Rumeenias) m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ratsav\xc3\xa4e brigaadide juurde, iga\xc3\xbchte kaks r\xc3\xbchma, kus oli 2\xe2\x80\x933 tanketti. K\xc3\xb5ik 18 ratsav\xc3\xa4ekorpusse kuuluvat liideti Barbarossa plaani k\xc3\xa4ivitumisel jooksvalt "Korne mehhaniseeritud \xc3\xbcksuseks". K\xc3\xb5ik tanketid olid 1. oktoobriks rivist v\xc3\xa4ljas. Algsest 36 masinast 29 liideti kuue ratsav\xc3\xa4e diviisiga (reorganiseeritud brigaadidest 25. m\xc3\xa4rtsil 1942), mis edukalt osalesid Saksamaa 1942. aasta suvepealetungis koodnimega "Fall Blau". Neli 1. ratsav\xc3\xa4e diviisile kuulunud tanketti tuli s\xc3\xbc\xc3\xbcdata, kui diviis Stalingradi juures N\xc3\xb5ukogude Liidu vastupealetungi k\xc3\xa4igus \xc3\xbcmber piirati, sest k\xc3\xbctus oli otsas. 5. ja 8. ratsav\xc3\xa4e diviis kaotasid samal perioodil v\xc3\xa4hemalt viis R-1-e. M\xc3\xb5lemad diviisid toetasid sakslaste edutut katset Stalingradi kotti langenud \xc3\xbcksusi v\xc3\xa4lja murda 1942. aasta detsembris. Veel kaks diviisi j\xc3\xa4id p\xc3\xa4rast sakslaste taandumist Kaukaasiast Kubani sillapeasse, kuid allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud kaks R-1-de toodi 1943. aasta kevadel Rumeeniasse tagasi kui vananenud tehnika. Kolmteist R-1-de oli rivis 30. augustil 1943, k\xc3\xb5ik m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud Ratsav\xc3\xa4e V\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppekeskuse juurde. Neile lisandus veel \xc3\xbcks masin, nagu selgub 25. m\xc3\xa4rtsil ja 19. juulil 1944 l\xc3\xa4bi viidud inventuuridest.Novembris 1943. v\xc3\xb5eti vastu plaanid j\xc3\xa4relej\xc3\xa4\xc3\xa4nud R-1 \xc3\xbcmberehitamiseks TACAM R-1, kuid valja pakutud disain osutus juba joonestuslaual vananenuks ja projekt l\xc3\xb5petati. Teated R-1-de osalemisest lahingutes 1944. aastal puuduvad, kuid 11 tanketti toetas 2. soomusr\xc3\xbcgementi T\xc5\xa1ehhoslovakkias, kui see 26. m\xc3\xa4rtsil 1945. seal rindele j\xc3\xb5udis. \xc3\x9cks masin oli rivis veel 24. aprillil, hilisemad teated nende kasutamisest puuduvad.\n_START_SECTION_\nRootsi\n_START_PARAGRAPH_\nStrv m/37-d teenisid algselt 1. Soomuspataljonis, kuni 1943\xe2\x80\x931944 hakati moodustama soomusbrigaade. P\xc3\xa4rast seda teenisid nad jalav\xc3\xa4er\xc3\xbcgementides I 2, I 9, I 10 ja soomuskompaniis P 1G Gotlandil. Gotlandil olid tanketid kasutusel kuni 1953. aastani.\n_START_SECTION_\nEtioopia\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik 20 tanketti j\xc3\xb5udsid Djiboutisse 9. mail 1950 ja viidi raudteed m\xc3\xb6\xc3\xb6da Addis Ababasse. Neid kasutati kuni 1980. aastateni, mil neid kasutati s\xc3\xb5jas Somaaliaga.'