b'\n_START_ARTICLE_\nPringel\n_START_SECTION_\nIseloomustus\n_START_PARAGRAPH_\nEmasloomad kasvavad tavaliselt isastest suuremaks, saavutades keskmise kehapikkuse 160 cm ja kaalu 60 kg (isastel 145 cm ja 45\xe2\x80\x9350 kg) ning nende elueaks arvatakse olevat ligikaudu 20 aastat. Pringel elab kas \xc3\xbcksi v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ikestes, 2\xe2\x80\x9310 isendist koosnevais r\xc3\xbchmades. Loomult on pringel pelglik ning hoidub paatidest eemale. Seet\xc3\xb5ttu on teda raske vaadelda. Pringel ei ole eriti kiire ujuja, kuid v\xc3\xb5ib saavutada kiiruse kuni 23 km/h.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nPringlid on laialt levinud p\xc3\xb5hjapoolkera jahedates rannikuvetes, eriti aladel, kus keskmine temperatuur on ligikaudu 15 \xc2\xb0C. Nende leviala ulatub Aafrika l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikust Ameerika \xc3\x9chendriikide idarannikuni, h\xc3\xb5lmates n\xc3\xa4iteks Hispaania, Prantsusmaa ja Suurbritannia mereranniku alasid. Samuti on nad levinud Alaska l\xc3\xa4\xc3\xa4neosast Jaapani mereni. V\xc3\xa4iksemad ja haavatavamad asurkonnad asuvad ka L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeres ja Mustas meres. Pringlid elavad enamasti merede rannikul\xc3\xa4hedastes piirkondades, eriti merre suubuvate j\xc3\xb5gede estuaarides, m\xc3\xb5nikord siirduvad nad ka nende j\xc3\xb5gede mandriossa; on t\xc3\xa4heldatud juhtumeid, kus nad on j\xc3\xb5udnud 100 km kaugusele merest.\n_START_SECTION_\nPringlid Eesti rannikumeres\n_START_PARAGRAPH_\nPraegusel ajal on v\xc3\xb5imalus Eesti vetes pringlit kohata \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt v\xc3\xa4ike. Samas on pringleid ajalooliselt Eesti vetes leidunud. Seejuures kohati pringleid \xc3\xbcsna sageli veel kuni 1950. aastateni. Samas oli neid selleks ajaks juba v\xc3\xa4he, kuna juba 1920.\xe2\x80\x931930. aastatel \xc3\xbcletas pringli n\xc3\xa4gemine Eestis ajalehtede uudisek\xc3\xbcnnise. Viimane t\xc3\xb5estatud pringlileid Eesti vetes on teada 1980. aastate l\xc3\xb5pust. Seejuures on L\xc3\xa4ti vetes pringlid v\xc3\xb5rkudesse j\xc3\xa4\xc3\xa4nud 2004. ja 2007. aastal, \xc3\xbcks Riia juures ja teine Kolka neemel._NEWLINE_Pringlite k\xc3\xbcttimise j\xc3\xa4lgi on teada Eesti aladelt v\xc3\xa4ga kaugest minevikust. Seda n\xc3\xa4itavad arheoloogide leiud 2009. aastal kaevet\xc3\xb6\xc3\xb6del Tallinnas Vabaduse platsil. Sealt leiti 5500\xe2\x80\x934500 aastat vana laagripaik pringli luudega.\n_START_SECTION_\nPringlite paljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPringlid s\xc3\xbcnnitavad peaaegu igal aastal \xc3\xbche poja, see t\xc3\xa4hendab, et nad on tiined ja imetavad samaaegselt pea kogu oma elu. Tiinus kestab umbes 10,5 kuud ja poegi imetatakse 6\xe2\x80\x939 kuud, kuigi nad hakkavad iseseisvalt s\xc3\xb6\xc3\xb6ma juba 2\xe2\x80\x935 kuu vanuselt.\n_START_SECTION_\nToitumine ja vaenlased\n_START_PARAGRAPH_\nPringlid toituvad peamiselt v\xc3\xa4ikestest parves ujuvatest kaladest nagu tursk, heeringas ja kilu. \xc3\x9csna v\xc3\xa4ike kehamass t\xc3\xa4hendab, et pringlid vajavad pidevalt toitu. Uuringud v\xc3\xa4idavad, et nende p\xc3\xa4evane toiduvajadus on 4\xe2\x88\x929,5% oma kehamassist. Toitu hankides sukeldub ta tavaliselt 20\xe2\x80\x9360 meetri s\xc3\xbcgavusele, kuid on v\xc3\xb5imeline sukelduma ka kuni 200 meetri s\xc3\xbcgavusele._NEWLINE_Pringlid ise on toiduks haidele ja vaaladele. On olnud juhtumeid, kus delfiinid tapavad pringleid, kuid ei s\xc3\xb6\xc3\xb6 neid.\n_START_SECTION_\nPringlite m\xc3\xbcratundlikkus\n_START_PARAGRAPH_\nPringlid nagu teised vaalalised kasutavad saakloomade leidmiseks ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdmiseks kajalokatsiooni ehk enda tekitatud akustiliste ultraheliliste signaalide peegeldusi. Samamoodi kasutavad nad helisignaale omavahelises suhtluses. Seet\xc3\xb5ttu arvatakse, et inimtekkeline allveem\xc3\xbcra v\xc3\xb5ib nende elutegevust oluliselt h\xc3\xa4irida. \xc3\x9cks n\xc3\xa4ide pringlit eriti h\xc3\xa4irivast inimtegevusest on veetuuleparkide vaivundamentide ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6, mille k\xc3\xa4igus merep\xc3\xb5hja suurel v\xc3\xb5imsusel vaiu l\xc3\xbc\xc3\xbcakse.'