b'\n_START_ARTICLE_\nBarokk\n_START_SECTION_\nBarokkstiili ja barokkajastu \xc3\xbcldine kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkajastut iseloomustab eriliselt priiskav \xc3\xb5ukonnaelu. Nii kunstis kui ka \xc3\xbchiskonnas \xc3\xbcritati luua midagi teistsugust, erakorralist. Erinevalt renessansskunstnikust on barokk-kunstnik geenius, kes enam ei matki loodust, vaid kujundab seda ainult oma tunnetest ja m\xc3\xb5tetest l\xc3\xa4htudes \xc3\xbcmber. See v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4hendada ka konflikti loodusega: barokkajastu arhitekt v\xc3\xb5ib luua lossi puhtalt geomeetrilis-matemaatiliste printsiipide alusel kasv\xc3\xb5i sohu. N\xc3\xa4iteks Peterburi on ehitatud Neeva j\xc3\xb5e delta soisele pinnasele. Baroki ideaaliks olid inimese loodud objektid, mis eristusid loodusest ja m\xc3\xb5jusid v\xc3\xb5imalikult kunstlikena: n\xc3\xa4iteks \xc3\xbcliformaalne \xc3\xb5ukondlik k\xc3\xb5netamisstiil, parukad, \xc3\xbclepakutud tseremoniaalsus, kastraadid. Barokset maailma on v\xc3\xb5rreldud teatriga t\xc3\xa4is n\xc3\xa4itlejaid ja muusikat.\n_START_SECTION_\nItaalia maalikunst\n_START_PARAGRAPH_\nItaalia maalikunstnikud eelistasid sooje ja k\xc3\xbcpseid toone. Maalikunstis valitsesid tumedamad toonid, kujutades \xc3\xbcmarust ja keerukust. Kompositsioon oli sageli ristuvate diagonaalide abil kujutatud. Kunstnikud maalisid sujuvate v\xc3\xa4rvi\xc3\xbcleminekutega, kuid ilma kindlate piirjoonteta. Nad tundsid huvi valguse ja varju kujutamise vastu, seega oli nende t\xc3\xb6\xc3\xb6des palju heleda ja tumeda kontraste. Materjale p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid nad edasi anda loomutruult. T\xc3\xbc\xc3\xbcpilistel barokkmaalidel on kujutatud pingeliselt hoogsaid stseene. Palju on neis maalides ebatavalisi poose, \xc3\xa4gedaid liigutusi, \xc5\xbeeste, taevasse t\xc3\xb5stetud pilke. Pildid ise on rahutud ja r\xc3\xb5hutatud on diagonaalsuunad. Tahvelmaalile eelistatakse Itaalias seina- ja laemaale. Laemaalidel kujutatakse arhitektuurilisi detaile. Seet\xc3\xb5ttu on v\xc3\xa4ga raske aru saada, kus on t\xc3\xb5elisus ja kus on maalitud detail. Losside kaunistamisel eelistati m\xc3\xbctoloogilise sisuga teoseid. Barokk kaotas piirid arhitektuuri, skulptuuri ja maalikunsti vahel ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdis neid liita \xc3\xbchtseks tervikuks._NEWLINE_1585. aastal asutasid vennad Carraccid Bolognas kunstiakadeemia, kus nende p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteks oli \xc3\xbchelt poolt looduse tundma\xc3\xb5ppimine ja teiselt poolt vanade meistrite v\xc3\xa4ljendusvahendite ja laadide \xc3\xbchendamine ehk eklektitsism. K\xc3\xb5rvuti ekletitsismiga arenes Itaalias ka teine kunstivool, milleks oli naturalism, ja selle suurimaks esindajaks oli Caravaggio. Tema maalis lihtrahvast nii, nagu nad tegelikult olid. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6des oli oluline osa valgusel, ehk valgus suundus \xc3\xbclevalt \xc3\xbchest punktist alla tegelaskujudele, olles nn keldriluugivalgus. Tema usuteemalistest maalidest on tuntumad "Peetruse ristil\xc3\xb6\xc3\xb6mine" ja "Lautom\xc3\xa4ngija".\n_START_SECTION_\nPrantsuse maalikunst\n_START_PARAGRAPH_\nMaalikunstis valitses klassitsistlik suund, mida vahel nimetatakse ka vana-klassitsismiks. Selle aluseks oli ratsionalism. Vana-klassitsism on rangem ja rahulikum ja otsest eeskuju v\xc3\xb5eti Kreeka ja Rooma kunstist ning renessansist._NEWLINE_Prantsuse maalikunsti m\xc3\xb5jukaim maalija oli Nicolas Poussin. Tema kuulsaimad t\xc3\xb6\xc3\xb6d on suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelised, allegoorilised v\xc3\xb5i m\xc3\xbctoloogilised kompositsioonid. Ta on kuulus ideaalmaastike looja. Tema maastikud on fantaasiavili, mitte tegelikkus. Igal tema maastikul oli alati ka \xc3\xbcks inimene. Sellist maastikku nimetatakse heroiliseks maastikuks. Tuntud teos on n\xc3\xa4iteks "Maastik surnukehaga"._NEWLINE_Veel \xc3\xbcks tuntud maastikumaalija oli Claude Lorrain. Tema maastikes laiuvad kaugusse suunduvad vaated, mille esiplaanil on puudegrupid, sambad, varemed. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6des valitseb selgus ja rahu. Tema kuulsaim teos on "Odysseuse loovutamine".'