b'\n_START_ARTICLE_\nAurustumissoojus\n_START_PARAGRAPH_\nAurustumissoojuseks nimetatakse soojushulka, mille peab andma keemistemperatuuril oleva vedeliku massi\xc3\xbchikule, et muuta see sama temperatuuriga auruks._NEWLINE_Aurustumissoojuse m\xc3\xb5\xc3\xb5t\xc3\xbchik on \xc3\xbcks d\xc5\xbeaul kilogrammi kohta (1 J/kg). Keemias kasutatakse sageli m\xc3\xb5\xc3\xb5t\xc3\xbchikut 1 kJ/kg._NEWLINE_Aurustumissoojus s\xc3\xb5ltub temperatuurist ja v\xc3\xa4heneb temperatuuri t\xc3\xb5ustes ning kaob aine kriitilisel temperatuuril. Reeglina m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse aurustumissoojus aine keemistemperatuuril normaalr\xc3\xb5hul (nimetatakse ka keemissoojuseks)._NEWLINE_Kondensatsioonisoojus ehk -entalpia on arvuliselt v\xc3\xb5rdne aurustumissoojuse ehk -entalpiaga, kuid vastupidise m\xc3\xa4rgiga: aurustumissoojus on alati positiivne (aine neelab soojust) ja kondensatsioonisoojus on negatiivne (protsessis eraldub soojust).'