b'\n_START_ARTICLE_\nKaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne malev\n_START_SECTION_\nAsutamine ja tegevus Vabaduss\xc3\xb5ja ajal\n_START_PARAGRAPH_\nEsimese maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus, kui Vene tsaar Nikolai II oli troonist loobunud, hakkas riiki juhtima Venemaa Ajutine Valitsus. Venemaal valitses segadus. Seda s\xc3\xbcvendasid t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja soldatite saadikute n\xc3\xb5ukogud, kes taotlesid v\xc3\xb5imu endale ja saboteerisid Ajutist Valitsust. Saksa Keisririigi v\xc3\xa4ed j\xc3\xa4tkasid pealetungi ja demoraliseerunud Vene rinne lagunes. Vene v\xc3\xa4eosades halvenes distsipliin. Sagenesid Vene soldatite r\xc3\xb6\xc3\xb6vimised ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstamised nii linnades kui k\xc3\xbclades. Laiali oli saadetud p\xc3\xb5latud Vene v\xc3\xa4li-, kriminaal- ja poliitiline politsei. Suurem osa vange oli vabadusse lastud. Eestlased olid sunnitud m\xc3\xb5tlema oma elu ja vara kaitsele._NEWLINE_1917. aasta m\xc3\xa4rtsi alguses moodustati Tallinnas kodanlik rahvamiilits. Sinna v\xc3\xb5eti ilma taustakontrollita peaaegu k\xc3\xb5iki, valdavalt eraisikuid. Miilitsate koguarv \xc3\xbcletas algul 2000, p\xc3\xa4rast "suurpuhastust" j\xc3\xa4i alles k\xc3\xb5igest 200 meest. Neist oli v\xc3\xa4he abi rahva julgeoleku tagamisel. Paralleelselt rahvamiilitsaga ning paljuski ka sellele vastukaaluks moodustati enamlaste poolt Punakaart._NEWLINE_18. septembril 1917 moodustati Tallinnas Omakaitse N\xc3\xb5ukogu. Organisatsiooni nimeks sai Omakaitse ja see tegutses p\xc3\xb5hikirja alusel. Liikmeskond kasvas kiiresti \xc3\xbcle 3000. Miilitsa k\xc3\xb5rval oli Omakaitse kaalukaks j\xc3\xb5uks korra tagamisel Tallinnas._NEWLINE_Tallinna Omakaitse oli eeskujuks kogu Eestile. Maakondades olid r\xc3\xbc\xc3\xbcstajad veel suurem oht kui Tallinnas. Maakondades hakati samuti organiseerima omakaitsesalku. Paljudel meestel oli kodus peidetud relv. Samuti v\xc3\xb5is selle m\xc3\xb5ne Vene soldati k\xc3\xa4est \xc3\xbcsna odava hinnaga osta. Nii moodustusid omakaitse salgad, mis astusid marod\xc3\xb6\xc3\xb6ridele vastu. Neilt v\xc3\xb5eti relvad ja sunniti p\xc3\xb5genema._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal on ametlik Omakaitse asutamise kuup\xc3\xa4ev 27. september 1917, mil L\xc3\xa4\xc3\xa4ne maakonna valitsus avaldas vastava ringkirja. Omakaitse pidas oma piirkonnas patrull- ja valveteenistust. Eraldusm\xc3\xa4rgiks oli neil vastav k\xc3\xa4eside._NEWLINE_Oktoobrirevolutsiooni tulemusena tulid v\xc3\xb5imule enamlased. Omakaitse tembeldati kontrrevolutsiooniliseks ja saadeti Eestimaa S\xc3\xb5ja-Revolutsioonikomitee otsusega 11. novembril 1917 laiali ning asemele j\xc3\xa4i ainult Punakaart, mis koosnes oma enamuses mitte-eestlastest. P\xc3\xb5randa alla pidid minema ka omakaitse \xc3\xbcksused maakondades. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal oli t\xc3\xa4nu 1. Eesti polgu kohalolekule olukord pisut pehmem, \xc3\xbcksnes avalikult k\xc3\xa4esidemega enam ringi ei k\xc3\xa4idud._NEWLINE_Saksa okupatsiooni ajal saadeti Eesti rahvuslikud v\xc3\xa4eosad laiali. Senine Omakaitse keelustati. Tallinna Omakaitse korraldati uue p\xc3\xb5hikirja j\xc3\xa4rgi \xc3\xbcmber ja edaspidi oli kasutusel kakskeelne nimetus Omakaitse B\xc3\xbcrgerwehr. Ka asjaajamine k\xc3\xa4is paralleelselt eesti- ja saksa keeles. Selles organisatsioonis olid juhtivatel kohtadel valdavalt Eesti sakslased, aga m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast m\xc3\xa4\xc3\xa4rati B\xc3\xbcrgerwehri tehniliseks juhiks kindral Ernst P\xc3\xb5dder. Avaliku ja ametliku Omakaitse B\xc3\xbcrgerwehri k\xc3\xb5rval tegutses \xc3\xbcle Eesti ka p\xc3\xb5randaalune puhtrahvuslik "omakaitse", milles etendasid juhtivat osa peamiselt koju saadetud Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elased ning selle t\xc3\xb6\xc3\xb6d koordineeris samuti Ernst P\xc3\xb5dder._NEWLINE_Mida selgemaks sai 1918. aasta teisel poolel Saksamaa l\xc3\xbc\xc3\xbcasaamine, seda elavamaks muutus omakaitse\xc3\xbcksuste organiseerimine. Eesti sakslased tegid eestlastele ettepaneku \xc3\xbchise maakaitsev\xc3\xa4e, Landeswehri, moodustamiseks . Sellest eestlased keeldusid otsustavalt ._NEWLINE_P\xc3\xa4rast maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu lahkus Saksa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi Eestist._NEWLINE_Omakaitsest sai Kaitseliit Tallinnas 11. novembril 1918, maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppemise p\xc3\xa4eval. Sellel p\xc3\xa4eval kuulutas Eesti Ajutine Valitsus, et n\xc3\xbc\xc3\xbcdsest peale valitseb Eestimaal Eesti v\xc3\xb5im, et Ajutine Valitsus on uuesti astunud oma kohuste t\xc3\xa4itmisele ning Johan Pitka teatas Eesti Kaitse Liidu asutamisest. Omakaitse\xc3\xbcksustest sai Kaitseliidu tuumik. Eesti Kaitse Liidu juhatuse esimeheks valiti Johan Pitka ja \xc3\xbclemaks Ernst P\xc3\xb5dder. Liikmeks v\xc3\xb5is astuda \xe2\x80\x9eiga aus eestlane\xe2\x80\x9d, kuid erinevalt rahvamiilitsast n\xc3\xb5uti usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rseid soovitusi. See soovituste kord kehtib Kaitseliidus t\xc3\xa4naseni._NEWLINE_Ametlik alus L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Malevale pandi 11. novembril 1918, kui ilmus Eesti Kaitse Liidu teadaanne ja p\xc3\xa4evak\xc3\xa4sk nr. 1 P\xc3\xb5dderi allkirjaga, kus m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse maakondade korralduste \xc3\xbclemad. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal nimetati \xc3\xbclemaks kunagise 1. Eesti polgu ohvitser leitnant Th. R\xc3\xb5uk. Maleva esimene nimetus oli L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Eesti Kaitse Liidu \xc3\xbclema asutus._NEWLINE_Kui Omakaitse v\xc3\xb5itles vene marod\xc3\xb6\xc3\xb6ridega, siis Kaitseliit takistas sakslasi maalt v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi v\xc3\xa4lja viimast. On teada, et Haapsalu sadamasse tuli saksa tanker petrooleumilastiga, p\xc3\xb5levainega, mis oli tol ajal suure v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega. Eesti ajutise valitsuse esindaja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal advokaat Eduard Alver nimetas kiiresti sadama komandandiks Reinvaldi, kes kaitseliitlaste abiga v\xc3\xb5ttis petrooleumi sakslastelt \xc3\xbcle._NEWLINE_Kui Eesti Ajutise Valitsuse s\xc3\xb5jaminister kindral Andres Larka n\xc3\xb5udis L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt 600 meest, siis Alveri k\xc3\xa4suga saadeti Tallinna 600 relvastatud kaitseliitlast. Need L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa mehed panid aluse Tallinna Vahipataljonile, kus hiljem oli pidevas teenistuses umbes 800 l\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalast._NEWLINE_Vabaduss\xc3\xb5ja alguses mobiliseeriti nooremad mehed rahvav\xc3\xa4kke. Kaitseliitu j\xc3\xa4id enamikus rivik\xc3\xb5lbmatud ja vanemad mehed, kes pidasid valvet ja tagasid sisejulgeolekut._NEWLINE_P\xc3\xa4rast v\xc3\xb5itu Vabaduss\xc3\xb5jas demobiliseeriti suur osa rahvav\xc3\xa4est. Ka Eesti Kaitse Liidu tegutsemist peeti rahuajal \xc3\xbclearuseks ja tema tegevus praktiliselt l\xc3\xb5ppes.\n_START_SECTION_\nTaastamine ja tegevus 1924\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast 1. detsembri 1924 kommunistide m\xc3\xa4ssukatset algas uus Kaitseliidu reorganiseerimine ajutise p\xc3\xb5hikirja alusel, mille kinnitas kaitsev\xc3\xa4e \xc3\xbclemjuhataja Johan Laidoner 17. detsembril 1924.\n_START_SECTION_\n1924\n_START_PARAGRAPH_\nJuba 21. detsembril 1924 peeti Haapsalus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Kaitseliidu ringkonna asutamiskoosolek. Selle kutsus kokku maakonna rahvav\xc3\xa4e \xc3\xbclema kohuset\xc3\xa4itja R. Silts. Koosolekust v\xc3\xb5ttis osa hulk seltskonnategelasi, riigiametnikke, omavalitsus- ja haridustegelasi, kes enamuses avaldasid kohe soovi kaitseliitu astuda. Samal koosolekul valiti ajutine viieliikmeline L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa kaitseliidu ringkonna juhatus. Selle esimeheks sai rahvav\xc3\xa4e \xc3\xbclem nooremleitnant O. Pakas, kassahoidjaks L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa politsei\xc3\xbclem J. Kokla, informatsiooni ja reklaami korraldajaks A. Liit, sekret\xc3\xa4riks G. Reinans ning ametita liikmeteks A. Arak ja K. Raudsepp. Algas kiire all\xc3\xbcksuste loomine: jaoskondade ja rajoonide piiride kindlaksm\xc3\xa4\xc3\xa4ramine ja juhatuste valimine, relvade kiire v\xc3\xa4ljajagamine, et v\xc3\xb5imalikult kiiresti \xc3\xb5ppustega algust teha. Organiseerimist\xc3\xb6\xc3\xb6 edendamiseks p\xc3\xbc\xc3\xbctakse kiiret \xc3\xbchendust luua loodud all\xc3\xbcksuste vahel ning palutakse selles maakonna- ja vallavalitsuste abi. Tegevuse juhtimise jaoskondades v\xc3\xb5tsid oma peale leitnant J.Leikmann, kapten Karl Terrav, kapten A.Kask, kapten M. Unt ja leitnant Ernst Johanson. Malevapealiku kohuset\xc3\xa4itja oli alguses nooremleitnant O. Pakas.\n_START_SECTION_\n1925\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne kaitseliidu ringkonna juhatuse koosolekul 20. jaanuaril 1925 seatakse \xc3\xbcles Kaitseliidu \xc3\xbclema korralduse p\xc3\xb5hjal maakonna Kaitseliidu ringkonna \xc3\xbclema kohale kandidaadiks kapten Villem V\xc3\xa4eden. 2. veebruaril 1925 kinnitas valitsus kaitseliidu uue p\xc3\xb5hikirja, mille j\xc3\xa4rgi ringkonnad nimetati \xc3\xbcmber malevateks ja jaoskonnad malevkondadeks. Sellest ajast kannabki L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa kaitseliit Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva nime. 24. Veebruaril 1925 Haapsalus Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva paraadist v\xc3\xb5tsid osa juba arvukad maleva all\xc3\xbcksused. Malevlaste, kelle hulgas oli palju vanemaid ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4es mitteteeninud kodanikke, ilme , seisak ning distsiplineeritud liikumine andis tunnistust, et v\xc3\xa4hese aja jooksul oldi \xc3\xb5ppuste alal rahuldavaid tagaj\xc3\xa4rgi saavutatud._NEWLINE_25. m\xc3\xa4rtsil 1925 asus malevapealiku kohale kapten Villem V\xc3\xa4eden, kes oli teeninud sellel ametikohal ka Eesti Vabaduss\xc3\xb5ja ajal. Temale abiks kinnitati II Haapsalu malevkonna pealik kapten Karl Terrav. Malevapealiku korraldusel algas kiire Eesti Vabariigi Valitsuse poolt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud relvade kohaletoomine ja kaitseliitlaste varustamine nendega, mis v\xc3\xb5imaldas k\xc3\xb5igile kaitseliitlastele, kelle arv alatasa kasvas, \xc3\xb5ppustest osav\xc3\xb5ttu. J\xc3\xa4tkati Kaitseliidu organiseerimist\xc3\xb6\xc3\xb6d L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal, mitmes kohas suudeti ellu kutsuda Kaitseliidu naisorganisatsioonid. Et tutvuda tegevusega malevkondades, tegi malevapealik rings\xc3\xb5idu kohtadele ning esines selgitusttoovate k\xc3\xb5nedega._NEWLINE_Oma taasasutamise ajaks peab Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Malev 7. juulit 1925.\n_START_SECTION_\n1926\n_START_PARAGRAPH_\n1926 aastal oli L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal viis malevkonda. _NEWLINE_I Haapsalu malevkonna pealikuks oli leitnant J. Leikmann, tema abiks oli energiline omavalitsuse- ja seltskonnategelane linnan\xc3\xb5unik P. Randfeld._NEWLINE_II Haapsalu malevkonna pealiku kohuset\xc3\xa4itjaks oli p\xc3\xa4rast kapten Terravi surma malevapealiku abi Eduard Leopas, tema abiks oli Joh. S\xc3\xb5er._NEWLINE_Lihula malevkonna pealikuks oli kapten A.Kask, tema abiks oli leitnant E. Deklau._NEWLINE_M\xc3\xa4rjamaa malevkonna pealikuks oli kapten M.Unt, tema abiks oli leitnant J. Limberg._NEWLINE_Hiiumaa malevkonna pealikuks oli leitnant Ernst Johanson, tema abiks oli lipnik R. Takking._NEWLINE_Maleva staabi juures oli eriline propagandaosakond, kuhu peale malevapealiku kapten V\xc3\xa4edeni kuulusid tema abi E. Leopas ja I Haapsalu malevkonna liige, seltskonnategelane P. Reikmann. Loodud oli k\xc3\xb5nelejate v\xc3\xb5rk kohalikest omavalitsuse-, haridus-, ja seltskonnategelastest, kes esinesid Kaitseliidu paraadidel, k\xc3\xb5nekoosolekutel pidudel k\xc3\xb5nedega. Teiste seast olid tublimad L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maavalitsuse esimees hr. Saar, malevapealiku abi E. Leopas, propagandaosakonna juhatuse liige P. Reikmann, malevkonnapealikud kapten Unt, kapten Kask, leitnant Johanson, kompaniipealikud hr. Mutso, A. Kaljo, leitnant Jammer, hr. Arnover, hr. Maide, r\xc3\xbchmapealik hr. Veski, riigikoguliige hr. Anniko, koolin\xc3\xb5unik hr. Peeter Univer, kiriku\xc3\xb5petaja P. Ederberg, hr. Lossmann, hr. Treumann, hr. Siimon ning \xc3\xb5petajad V. Kvarnstr\xc3\xb6m ja E. Piik._NEWLINE_Kaitseliidu instruktoriks oli esialgu lipnik G. Veem, hiljem hr. J\xc3\xbcri Linnas. Malevapealiku korraldusel viidi l\xc3\xa4bi pealike kursused, mille raames tutvustati kursuslasi uuemate \xc3\xb5ppusmeetoditega rivi- ja lahingdrilli alal._NEWLINE_18. juunil 1926 korraldati esimesed L\xc3\xa4\xc3\xa4ne maleva laskev\xc3\xb5istlused Haapsalus. Esimesele kohale tuli I Haapsalu malevkonna liige Julius Rull, omandades Kaitseliidu \xc3\xbclema kolonel Roska poolt annetatud h\xc3\xb5beplaadiga brauningu, teisele kohale j\xc3\xa4i II Haapsalu malevkonna liige Rannus. \xc3\x9cleriiklikel v\xc3\xb5istlustel saavutas J. Rull 8. koha._NEWLINE_M\xc3\xa4rjamaa, Lihula, Hiiumaa ja II Haapsalu malevkond suutsid endale 1926 aastal spordiplatsid soetada, aasta l\xc3\xb5puks j\xc3\xb5udsid kohale ka spordiriistad._NEWLINE_Augustis 1928 hakkas ilmuma L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Kaitsemaleva h\xc3\xa4\xc3\xa4lekandja "L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva Teataja"._NEWLINE_P\xc3\xa4rast juunip\xc3\xb6\xc3\xb6ret, 17. juunil 1940 saadeti malevatesse Kaitseliidu \xc3\xbclema raadiogramm, milles k\xc3\xa4sti k\xc3\xb5ik kaitseliitlaste k\xc3\xa4es olevad relvad kokku korjata ja koos malevate ladudes seisvate relvadega s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e ladudesse \xc3\xa4ra anda. 27. juunil 1940 andis vabariigi president Konstantin P\xc3\xa4ts v\xc3\xa4lja Kaitseliidu likvideerimise seaduse._NEWLINE_Paljud kaitseliitlased j\xc3\xa4tkasid metsavendadena.\n_START_SECTION_\nEriorganisatsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed Naiskodukaitse osakonnad tekkisid 1925 Haapsalus, Emmastes ja Ristil. Naiskodukaitse k\xc3\xb5rval olid aktiivsed kodut\xc3\xbctred ja noorkotkad._NEWLINE_Naiskodukaitse L\xc3\xa4\xc3\xa4ne ringkond asutati 25. m\xc3\xa4rtsil 1928. aastal, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne ringkond taasasutati 29. novembril 1996. aastal.\n_START_SECTION_\nTaastamine ja tegevus t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Kaitseliit taasloodi J\xc3\xa4rvakandis rahvaalgatuslikus korras 17. veebruaril 1990. Sealt sai Margus J\xc3\xa4rve volituse Kaitseliidu asjaajamiseks L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal._NEWLINE_4. septembril 1991 tunnistas Eesti Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu presiidium oma otsusega Kaitseliidu likvideerimise 1940. aasta otsuse t\xc3\xbchistatuks ja 28. aprillist 1992 arvati Kaitseliit Eesti Kaitsej\xc3\xb5udude koosseisu. Kehtima hakkas 1931. aasta p\xc3\xb5hikiri ja 1934. aasta kodukord._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Kaitseliitu hakati organiseerima L\xc3\xb5una-L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt. 13. aprillil 1990 pandi Kirblas \xc3\xbcles kuulutus vastava koosoleku pidamiseks. (Millal koosolek toimus?) Paar p\xc3\xa4eva hiljem oli samasugune kogunemine Lihulas linnavalitsuse saalis, sinna kogunes paarik\xc3\xbcmne mehe ringis. J\xc3\xa4rgnesid kogunemised Kaitseliidust huvitatutele 19. aprillil 1990 K\xc3\xb5msil ja Virtsus, seej\xc3\xa4rel Metsk\xc3\xbclas ja Tuudil. Margus J\xc3\xa4rve tegutses \xc3\xbcldjuhina. Lihula kandis oli eestvedajaks Peep P\xc3\xb5ld\xc3\xa4\xc3\xa4r, kellest sai ka Lihula malevkonna pealik. Heiki Magnuse algatusel koondusid mehed Ridala kandis, moodustus Ridala malevkond. Risti politseiametniku Benno Leesiku eestvedamisel moodustati Risti malevkond._NEWLINE_Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Malev asutati 27. septembril 1991. Riigikaitse osakond eraldas Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne malevale ruumi oma majas Haapsalus \xc3\x95htu kalda 15. Margus J\xc3\xa4rve oli samal ajal tegev ka L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Vabatahtlike J\xc3\xa4\xc3\xa4gerkompaniis._NEWLINE_25. novembril 1992 m\xc3\xa4\xc3\xa4ras tollane Eesti Kaitseliidu \xc3\xbclem major Manivald Kasep\xc3\xb5ld Ridala malevkonna pealiku Heiki Magnuse L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva pealiku kohuset\xc3\xa4itjaks. M\xc3\xa4rtsist 1993 oli Margus J\xc3\xa4rve taas malevapealik kuni 3. novembrini 1993, mil ta viidi \xc3\xbcle L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva instruktori ametikohale. Igap\xc3\xa4evat\xc3\xb6\xc3\xb6d tegid malevas staabi\xc3\xbclem Vello Masing ja Ridala malevkonna pealik Heiki Magnus, Risti malevkonna pealik Benno Leesik ja Lihula malevkonna pealik Peep P\xc3\xb5ld\xc3\xa4\xc3\xa4r._NEWLINE_Politseiamet vaatas Eestis \xc3\xbcldiselt umbusklikult relvi omavate kaitseliitlaste peale, sest politseil ei olnud nende \xc3\xbcle kontrolli. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa eeliseks oli Risti malevkonna pealik Benno Leesik, kes oli politseiametnik. Teda usaldasid nii politsei kui ka kaitseliit. Esimeseks suureks ettev\xc3\xb5tmiseks oli rahavahetus 1992. aasta juuni teises pooles. Leesik v\xc3\xa4rbas 9 meest kaitseliitu endale abiks ja nende hulgas Aksel Heidemanni. K\xc3\xb5ik sujus h\xc3\xa4sti._NEWLINE_Risti malevkonna keskus asus Paliveres politsei majas. Kuna kaitseliidul ei olnud sel ajal raha, siis tohtisid nad kasutada politsei ruume relvade hoidmiseks ja telefoni. K\xc3\xb5ik kulud kandis politsei._NEWLINE_1993 sai L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva pealiku kohuset\xc3\xa4itjaks Aksel Heidemann. Tema tugevdas korda Kaitseliidus. Viinalembelised kaitseliitlased said karistada v\xc3\xb5i heideti koguni kaitseliidust v\xc3\xa4lja. Kaitseliidust kustutati liikmeid ka loiu tegevuse t\xc3\xb5ttu. Tema juhtimise ajal korraldati politsei ja kaitseliidu \xc3\xbchisettev\xc3\xb5tmine \xe2\x80\x9eLinn lukku\xe2\x80\x9d. Selle \xc3\xbcldjuht juunist 1994 veebruarini 1995 oli Ridala malevkonna pealik Heiki Magnus, hiljem Kulno Rehkalt. K\xc3\xb5igil linna viivatel teedel olid politsei ja kaitseliidu relvastatud \xc3\xbchispatrullid, kes kontrollisid transporti. Tollel ajal oli Haapsalu \xc3\xbcks turvalisimaid linnu Eestis._NEWLINE_1993 oli L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleval \xc3\xbcks tuba riigikaitse majas \xc3\x95htu kalda 15, kuid Paliveres oli Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva pealikule Aksel Heidemannile k\xc3\xa4ep\xc3\xa4rasem ja nii toimis L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Maleva staap Paliveres kuni 1996, mil politseijaoskond kolis Taeblasse. Taeblas oli staap kuni 1998, mil L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Malev sai oma ruumid Haapsalus Lahe 17. Staap asub t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa keskuses._NEWLINE_12. juulil 1999 viidi Aksel Heidemann \xc3\xbcle Kaitseliidu Peastaabi personali\xc3\xbclemaks. Uueks pealikuks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Urmas Muld. Kui ta asus \xc3\xb5ppima Balti Kaitsekolled\xc5\xbeisse, m\xc3\xa4\xc3\xa4rati maleva pealiku kohuset\xc3\xa4itjaks 25. septembril 2000 Heino Rebane. Siis asus tema \xc3\xb5ppima Kaitsev\xc3\xa4e \xc3\x9chendatud \xc3\x95ppeasutustesse ja malevapealiku kohuset\xc3\xa4itjaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 9. jaanuaril 2001 J\xc3\xbcri Treuman._NEWLINE_16. juulil 2001 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati L\xc3\xa4\xc3\xa4ne maleva pealikuks Arnold Juhans. Alates 28. veebruarist 2015 oli malevapealikuks major Mehis Born ja 1. augustist 2016 on malevapealikuks kolonelleitnant Rasmus Lippur. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne malevas oli juuli 2008 seisuga 887 kaitseliitlast, lisaks 250 kodut\xc3\xbctart, 250 noorkotkast ja 108 naiskodukaitsjat, kokku 1495 inimest._NEWLINE_Kaitseliidu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne malevast on v\xc3\xa4lja kasvanud endine Eesti Kaitseliidu \xc3\xbclem Benno Leesik, Kaitseliidu Peastaabi kunagine personali\xc3\xbclem Aksel Heidemann, endine Kaitseliidu Peastaabi \xc3\xbclem Urmas Muld ning KL peastaabi ohvitserid Vello Masing ja Kristjan Muld._NEWLINE_Samuti endine L\xc3\xa4\xc3\xa4ne maavanem Neeme Suur ja XI Riigikogu koosseisu saadik Aleksei Lotman'