b'\n_START_ARTICLE_\nKoeru kirik\n_START_PARAGRAPH_\nKoeru Maarja Magdaleena kirik on Koeru kihelkonna kirik asukohaga Koerus. Seal tegutseb EELK Koeru Maarja-Magdaleena kogudus. Kirik on p\xc3\xbchitsetud Maarja Magdaleenale ja selle nimep\xc3\xa4ev on madlip\xc3\xa4ev (22. juuli)._NEWLINE_Kirik on gooti stiilis, ehitatud 13.\xe2\x80\x9318. sajandil. Kiriku ajalugu arvestatakse sisse\xc3\xb5nnistamisest 22. juulil 1287. Kirik on arhitektuurim\xc3\xa4lestis._NEWLINE_Kiriku aadress on V\xc3\xa4inj\xc3\xa4rve tee 1.\n_START_SECTION_\nArhitektuur, sisustus ja ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKirik on k\xc3\xb5rge ja avar. Ta koosneb nelinurksest kooriv\xc3\xb5lvikust, avarast pikihoonest, ja tornist (43,5 m), mis eendub l\xc3\xa4\xc3\xa4neseinast. Kooriruumi idaseinas on k\xc3\xb5rge baldahhiinkaar. Idaaknal on keskaegne ehisraamistik. Kooriruumi l\xc3\xb5unaseinas on piiskopi isteni\xc5\xa1\xc5\xa1. Pikihoonet ja kooriruumi \xc3\xbchendab k\xc3\xb5rge, v\xc3\xb5rendiga v\xc3\xb5idukaar. Kooriruumi p\xc3\xb5hjaseinas on m\xc3\xbc\xc3\xbcritrepp, mille \xc3\xbcks haru viib pikihoone v\xc3\xb5lvidele, teine viis l\xc3\xa4bi v\xc3\xb5idukaare ukseava v\xc3\xb5rendile, millel oli jutluspult. Selline trepik\xc3\xa4ik on Eestis ainulaadne. Ukseavale on praegu antud akna kuju. L\xc3\xa4\xc3\xa4nefassaadil on \xc3\xbcmaraken, nagu mitmel teiselgi Kesk-Eesti kirikul._NEWLINE_1253. aastal sai Tallinna piiskop Torkill Saksa Ordult vahetuse teel maavaldusi Koeru \xc3\xbcmbruses. Nendest kujunes hilisema Preedi piiskopim\xc3\xb5isa tuumik. V\xc3\xb5ib arvata, et Koeru kirik ehitati varsti p\xc3\xa4rast seda; ehitusisandaks oli piiskop._NEWLINE_Kolmel\xc3\xb6\xc3\xb6viline pikihoone j\xc3\xa4i algselt v\xc3\xb5lvimata, kuigi kirdenurga m\xc3\xbc\xc3\xbcritrepi j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5ib arvata, et v\xc3\xb5lvimine oli kavas. Torn ehitati koos pikihoonega. Torni linnuselaadsele \xc3\xbclakorrusele sai ligi pikihoone p\xc3\xb6\xc3\xb6ningu kaudu._NEWLINE_1280. aastatel sai Koeru kihelkonnas vahetuse l\xc3\xa4bi J\xc3\xa4rvamaa foogtilt maavaldusi tsistertslaste Valkena klooster (K\xc3\xa4rkna klooster). Sellega seoses v\xc3\xb5lviti pikihoone saledate \xc3\xbcmarsammastega kolmel\xc3\xb6\xc3\xb6viliseks kodakirikuks (arvatakse, et seejuures j\xc3\xa4rgiti Ambla kiriku eeskuju). V\xc3\xb5lve kannavad ka nelinurkse profiiliga v\xc3\xb6\xc3\xb6ndkaared ja seinakonsoolid. Keskl\xc3\xb6\xc3\xb6v on k\xc3\xbclgl\xc3\xb6\xc3\xb6videst \xc3\xbcle poole laiem. \xc3\x9che samba kapiteelil kujutatud tsistertslasest ilmikvenda (kitsaste varrukatega r\xc3\xbc\xc3\xbcga). See on kapuutsiga habetunud meest, kes hoiab k\xc3\xa4si \xc3\xbcleval nii, et koos kapuutsi teravikuga moodustub kolmnurk. See on tsistertslaste k\xc3\xa4em\xc3\xa4rk, mis t\xc3\xa4hendab kirikut. Teistel kapiteelidel on kujutatud looma- (v\xc3\xa4\xc3\xa4nlat neelav hundi- ja ahvipea) ja taimemotiive (varagootilikud punga- ja lehemotiivid). Hiljem ehitatud r\xc3\xb5dude t\xc3\xb5ttu ei ole need h\xc3\xa4sti vaadeldavad. Sellest ajast on p\xc3\xa4rit ka seinamaalingud, mis imiteerivad kvaadreid._NEWLINE_V\xc3\xb5lvitud eeskoda p\xc3\xb5hjaportaali ees oli n\xc3\xa4htavasti algselt kasutusel kabelina, sest ida- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4neseinas on aknaavad. Arvatavasti on see p\xc3\xa4rit hiliskeskajast._NEWLINE_Wredede suguv\xc3\xb5sa, kes 17. sajandil omandas endise Preedi piiskopim\xc3\xb5isa, tegi kirikule heldelt annetusi. 1645. aastal kinkis vabah\xc3\xa4rra Caspar von Wrede kirikule praeguse vana altariseina, kantsli ja osaliselt s\xc3\xa4ilinud pingid. Need valmisid arvatavasti Tallinna meistri L\xc3\xbcdert Heissmanni t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas. Barokne kahepealise kulliga kroonl\xc3\xbchter p\xc3\xa4rineb 1654. aastast ja Tallinna meistri Christian Ackermanni suur nikerdatud krutsifiks 17. sajandi l\xc3\xb5pust._NEWLINE_P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja algul s\xc3\xbc\xc3\xbctasid kiriku Vene v\xc3\xa4ed. Kannatada saanud torn ja katus taastati 1720. aastatel. Praegune tornikiiver p\xc3\xa4rineb 1721. aastast. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ehitati taastamist\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igus ka k\xc3\xa4\xc3\xa4rkamber. Selle ruumijaotus ja silinderv\xc3\xb5lv ei ole t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt keskaegsed, ukseavad on klassitsistlikud._NEWLINE_1784 sai kirik esimese oreli._NEWLINE_19. sajandist on p\xc3\xa4rit veel kaks kroonl\xc3\xbchtrit._NEWLINE_1883. aastal ehitati v\xc3\xa4\xc3\xa4rid ning aknaid pikendati allapoole. 19. sajandist p\xc3\xa4rineb ka aknavitraa\xc5\xbe, mis praegu on restaureerimisel.  _NEWLINE_1901. aastal seati \xc3\xbcles praegune orel, mis on 1900. aastal valmistatud Ludwigsburgis Walckeri t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas. Vajaliku summa oreli ostmiseks annetasid Koeru kihelkonna inimesed._NEWLINE_1901. aastal kinkis Hermann von Wrede oreliprospektiga harmoneeruva uue uusgooti altariseina. Uusgooti \xc3\xb5petajapink on Kersti Markuse hinnangul t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt ilus._NEWLINE_22. juunil 2002 vahetati v\xc3\xa4lja kiriku tornikell. Eelmine kell oli olnud juba aastaid m\xc3\xb5ranenud, kuni vaikis l\xc3\xb5plikult. 400-kilone kell, mis torni t\xc3\xb5steti, on valatud Peterburi kellavalutehases 1897. aastal._NEWLINE_Kirikus v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha katkeid kunagi seinu katnud secco-maalidest.\n_START_SECTION_\nKirikuaed\n_START_PARAGRAPH_\nKiriku surnuaias on Baeride, Wrangellide, Benckendorffide, Wredede, Knorringite, Hoffmannide, Bremenite ja Baranoffide rahula._NEWLINE_Viiest kabelist, mis 19. sajandi esimesel poolel kirikaia l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja p\xc3\xb5hjam\xc3\xbc\xc3\xbcridel paiknesid, on alles \xc3\xbcks.\n_START_SECTION_\nRahvaluule\n_START_PARAGRAPH_\nMuistendi j\xc3\xa4rgi kerkinud Koeru kirik maa alt metsa sisse. Kiriku asukoha juhatanud k\xc3\xa4tte koera haukumine. Algul hakatud kirikut nimetama koerte kirikuks, hiljem nimetatud see halva k\xc3\xb5la p\xc3\xa4rast \xc3\xbcmber Koeru kirikuks._NEWLINE_Teise muistendi j\xc3\xa4rgi oli Koeru kirik juba valmis, aga nime ei olnud. Kui ta oleks veel \xc3\xbche p\xc3\xa4eva ilma nimeta olnud, oleks ta \xc3\xa4ra lagunenud. \xc3\x9cks mees l\xc3\xa4ks koerakarjaga kirikust m\xc3\xb6\xc3\xb6da. Koerad hakkasid kiriku peale haukuma ja sestsaadik j\xc3\xa4i nimi Koeru.\n_START_SECTION_\nMuud\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelm Struve kasutas Koeru kirikut \xc3\xbche triangulatsioonipunktina Maa kuju ja m\xc3\xb5\xc3\xb5tmete t\xc3\xa4psustamisel._NEWLINE_Keskajal oli Koeru kirik palver\xc3\xa4ndurite peatuspaik.'