b"\n_START_ARTICLE_\nElba\n_START_PARAGRAPH_\nElba (ladina keeles Ilva, etruski keeles 'raud') on Itaaliale kuuluv saar Toscana ranniku l\xc3\xa4hedal, Korsikast idas._NEWLINE_Elba on j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk kunagisest maismaasillast, mis \xc3\xbchendas Korsikat mandriga. Elbast p\xc3\xb5hja j\xc3\xa4\xc3\xa4b Liguuria meri ja l\xc3\xb5unasse T\xc3\xbcrreeni meri. Saarest idas on Piombino v\xc3\xa4in, mis eraldab teda mandrist, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes on Korsika v\xc3\xa4in, mis eraldab teda Korsikast. Teisel pool Piombino v\xc3\xa4ina asub Piombino linn, kus on elanikke umbes sama palju kui Elbal._NEWLINE_Elba on v\xc3\xa4ga m\xc3\xa4gine. Kuigi tema pindala on 140 km\xc2\xb2, ulatub tema k\xc3\xb5rgeim tipp 1018 meetrini \xc3\xbcle merepinna. Elbalt on n\xc3\xa4ha nii mandrit (Piombino v\xc3\xa4in on k\xc3\xbcmmekonna kilomeetri laiune) kui Korsikat (Korsika v\xc3\xa4in on k\xc3\xbcll 50 km lai, kuid kummalgi saarel on v\xc3\xa4ina \xc3\xa4\xc3\xa4res enam kui kilomeetri k\xc3\xb5rgused m\xc3\xa4ed)._NEWLINE_Elbal elab 1. jaanuari 2008 seisuga 31 572 inimest. Suurimas linnas Portoferraios elas 12 013 inimest. Saarel on 9 valda (kommuuni)._NEWLINE_Hoolimata sellest, et elanike tihedus saarel on \xc3\xbcle 100 inimese ruutkilomeetri kohta ja saarel k\xc3\xa4ib palju turiste, elab saarel ikkagi palju loomaliike, sealhulgas muflon ja metssiga._NEWLINE_Elbal valitseb vahemereline kliima. Aastane keskmine sademete hulk on 595 mm. K\xc3\xb5ige sajusemad kuud on november (86 mm) ja oktoober (82 mm). K\xc3\xb5ige kuivemad kuud on juuli (13 mm) ja juuni (24 mm).\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSaarel leidub rauamaaki. Sellega oli Elba tuntud juba antiikajal. Umbes 1000 eKr asustasid Elba etruskid, kes kaevandasid rauamaaki ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tlesid seda Elba vastas mandril paiknevais Populonias ja Arretiumis. Rauamaagi t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemise k\xc3\xb5rge tase soodustas etruski kultuuri \xc3\xb5itsengut. _NEWLINE_Alates 300 eKr kuulus Elba roomlastele. P\xc3\xa4rast Hispaania vallutamist l\xc3\xb5petati Elbal rauamaagi kaevandamine, muuhulgas puidu puudumise t\xc3\xb5ttu. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast Rooma riigi langust r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid saart barbarid ja saratseenid. 11. sajandi alguses l\xc3\xa4ks ta Pisa vabariigi koosseisu. Kui viimane m\xc3\xbc\xc3\xbcdi 1398 Viscontidele Milanost, omandas saare Appiani suguv\xc3\xb5sa, Piombino isandad. 1546 omandas saare Cosimo de' Medici, kes kindlustas Portoferraio ja nimetas selle Cosmopoliks. 1577 tagastati \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud saar Appianidele. 1596 vallutas Hispaania kuningas Felipe II Porto Azzurro ja rajas sinna kaks kindlust. 1802 vallutas saare Prantsusmaa ja saare majandus elavnes._NEWLINE_Alates 3. maist 1814 kuni 27. veebruarini 1815 oli Elbal pagenduses Napoleon I. Ta valitses seda saart keisrina ja tal lubati alles j\xc3\xa4tta oma isiklik v\xc3\xa4e\xc3\xbcksus, mis koosnes 600 mehest. Napoleon korraldas saarel majanduslikke ja sotsiaalseid reforme: osalt igavuse peletamiseks, osalt siirast soovist saarlaste elukvaliteeti parandada. Elba saarel viibis ta t\xc3\xa4pselt kolmsada p\xc3\xa4eva, seej\xc3\xa4rel lahkus ta Prantsusmaale, kus valitses veel sada p\xc3\xa4eva, ja pagendati teist korda, seekord Saint Helena saarele. Viini kongress andis saare Toscana suurhertsogiriigile ja 1860 sai see osaks Itaalia kuningriigist._NEWLINE_Prantsuse v\xc3\xa4ed vallutasid Elba uuesti 17. juunil 1944, vabastades selle sakslastest. Vigased luureandmed ja sakslaste tugev kaitse tegid lahingu oodatust raskemaks."