b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes I (Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskop)\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nSchutte oli 1394 Prahas jurist. 16. septembril 1394 on teda mainitud kui "maksu maksjat". Ta oli 23. juulist 1417 \xe2\x80\x93 1432 Tartu dekaan. Johannes Schutte vend Gottschalk Schutte oli Kuramaa piiskop. Tal olid veel vend Augustyn ja \xc3\xb5de._NEWLINE_Schuttet mainiti 13. juulil 1417 Otto von Ixkulli (Uxk\xc3\xbclli) testamendis ning 14. veebruaril 1419 Hans von Doleni ja tema ema Gertrudi avalduses. 26. augustil 1426 mainiti Schuttet orduprokuraator Johannes Tiergarti kirjas Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeistrile. Teda on mainitud V\xc3\xb5nnu maap\xc3\xa4eva retsessis 1422.\n_START_SECTION_\n1423 t\xc3\xbcli ametisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise \xc3\xbcle\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa ordu k\xc3\xb5rgmeister Paul von Rusdorf teatas 31. oktoobril 1423 oma soovist toetada Schuttet piiskopina. Kapiitel valis Schutte 13. novembril 1423 piiskopiks. Schutte palus ordult toetust, ta omandas valdused ja sai pooldajaid. Tema toetuseks saadeti Rooma soovituskirjad._NEWLINE_10. novembril 1423 teatas Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeister Paul von Rusdorf Liivi ordu maameistrile Siegfried Lander von Spanheimile, et m\xc3\xb5ni \xc3\xb5petatud Saaremaa kanoonik astuks kapiitli otsuse kaitseks v\xc3\xa4lja ja juhul kui kapiitel apelleerib paavsti otsuse vastu, lubas Rooma siirduva saadiku varustada vastava n\xc3\xb5ude osas kirjaga. Seejuures kavatseti m\xc3\xb5ni ordumeelsem isik enne Christian Kubandi ametissem\xc3\xa4\xc3\xa4ramise teate saabumist saata Rooma._NEWLINE_22. novembril 1423 oli Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeistri k\xc3\xa4skjalg saadetud Rooma. Schutte olevat end piiskopkonnas sisse seadnud, tal oli palju pooldajaid ja raha. K\xc3\xb5rgmeister p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Schutte jaoks toetuse saamiseks Heilbergi piiskopi poole._NEWLINE_4. juulil 1424 oli Schutte koos Roomast tagasi j\xc3\xb5udnud Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna saatkonnaga k\xc3\xb5rgmeistri juures. 1425 saatis ta Rooma toomh\xc3\xa4rra Johann Helwigi.\n_START_SECTION_\nTegevus dekaanina\n_START_PARAGRAPH_\nSchutte selgitas 6. veebruaril 1428 Riia toomkapiitlis Saaremaa maksukoorma alandamise taotlust._NEWLINE_Martinus V otsustas 6. augustil 1430 seoses Kubandi viibimisega Roomas loovutada Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna haldamine Schuttele. 14. septembril 1430 teatas Saksa ordu orduprokuraator Caspar Wandofen Schuttele, et tegi paavstile ettepaneku m\xc3\xa4\xc3\xa4rata Schutte Kubandi j\xc3\xa4reltulijaks, mis polnud paavstile meelep\xc3\xa4rane. Wandofen soovitas Schuttel stiftim\xc3\xb5isate osas appelleerida paavstlikule komisjonile. Liivi ordu maameister soovis 10. aprillil 1431 Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeistrilt saata Schutte koos soovituskirjaga Rooma. Schutte oli Roomas Liivi ordu saadikuna. 1432 on teda mainitud kui paavstlikku vikaari.\n_START_SECTION_\nAmetisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine\n_START_PARAGRAPH_\nEugenius IV kinnitas Schutte 22. oktoobril 1432 piiskopiks. Ta sai 26. detsembril 1432 keiser Sigismundilt Sienas regaaliad.\n_START_SECTION_\nViibimine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nSchutte oli 13. jaanuaril 1434 Kuressaares, 18. jaanuaril 1434 Haapsalus, 16. juunil 1436 Kuressaares, 28. aprillil 1437 Haapsalus ja 27. oktoobril 1437 Kuressaares. Teda on mainitud 1437 Riia peapiiskopi provintsiaalsinodil.\n_START_SECTION_\nSuhted Tallinnaga\n_START_PARAGRAPH_\nSchutte saatis 13. jaanuaril 1434 Tallinna raele kirja Curd Herderi p\xc3\xa4randin\xc3\xb5ude asjus._NEWLINE_Ta saatis 18. jaanuaril 1434 Tallinna raele n\xc3\xb5ude arestitud kariloomade asjus._NEWLINE_19. aprillil 1434 saatis ta palvekirja Tallinna raele, et Tallinn tagastaks Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna elanikelt \xc3\xa4ra v\xc3\xb5etud kariloomad. 16. juunil 1436 palus ta kirjas Tallinnale kontrollida Haapsalu toomkirikule kuuluvat rahasummat. 28. aprillil 1437 teatas Tallinnale, et tema sulased peletasid Osmussaarelt (Wodesholm) minema merer\xc3\xb6\xc3\xb6vlid ja vangistasid neist kaks.\n_START_SECTION_\nLepped\n_START_PARAGRAPH_\nSchutte kinnitas 27. oktoobril 1437 Valjala kihelkonnas oma vasalli Hans von Jursi l\xc3\xa4\xc3\xa4nilepingu._NEWLINE_Ta s\xc3\xb5lmis 25. juulil 1438 Saksa ordu volinikuga Saaremaal piirileppe ja leppe Karksist L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaale p\xc3\xb5genenud inimeste asjus.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Schutte suri 12. septembril 1438.'