b"\n_START_ARTICLE_\nSoome Suurv\xc3\xbcrstiriik\n_START_SECTION_\nPiiride kujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nUusikaupunki rahuga loovutati 1721. aastal Venemaale osa L\xc3\xb5una-Karjalat koos Viiburi linnaga._NEWLINE_1741\xe2\x80\x931743 Vene-Rootsi s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5petanud Turu rahu j\xc3\xa4rgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soome territooriumi (Kymi l\xc3\xa4\xc3\xa4ni koos Hamina, Lappeenranna ja Savonlinna linnaga). _NEWLINE_1788\xe2\x80\x931790. aasta Vene-Rootsi s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5petanud V\xc3\xa4r\xc3\xa4l\xc3\xa4 rahuga j\xc3\xa4id p\xc3\xbcsima Uusikaupunki rahu ja Turu rahuga s\xc3\xa4testatud piirid._NEWLINE_Peale Napoleon Bonaparte'i ja Aleksander I vahel s\xc3\xb5lmitud m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ride lepingut vallutas Venemaa Vene-Rootsi s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus aastail 1808\xe2\x80\x931809 kogu Soome territooriumi, millest Rootsi loobus Hamina rahu tulemusena. _NEWLINE_1811. aastal liideti Soomega Viiburi kubermang ning selline p\xc3\xbcsis Soome Suurv\xc3\xbcrstiriik 1917. aastani.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ljakuulutamine\n_START_PARAGRAPH_\nPorvoo linnas kokkukutsutud Soome nelja seisuse esindajad kinnitasid 7. vkj/19. juulil 1809. aastal Soome liitumist Venemaaga ning selle tulemusena said ka Venemaalt m\xc3\xa4rgatavad eri\xc3\xb5igused (piiratud autonoomia). _NEWLINE_Vene ajal sai soome keel enam tunnustust, esialgu selleks, et v\xc3\xa4hendada sidemeid Rootsiga ning hiljem rahvusliku liikumise tulemusel.\n_START_SECTION_\nVarasem haldusjaotus\n_START_PARAGRAPH_\nTuru ja Pori l\xc3\xa4\xc3\xa4n (1634\xe2\x80\x93, 1870. aastal liideti Turu l\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Pori l\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4me l\xc3\xa4\xc3\xa4niks; Mikkeli l\xc3\xa4\xc3\xa4n moodustati 1831. aastal; Uusimaa l\xc3\xa4\xc3\xa4n moodustati 1831. aastal; Viiburi l\xc3\xa4\xc3\xa4n aastast 1721; Savonlinna ja Kymenkartano l\xc3\xa4\xc3\xa4n (1721\xe2\x80\x931747); Oulu l\xc3\xa4\xc3\xa4n aastast 1775; Vaasa l\xc3\xa4\xc3\xa4n aastast 1776._NEWLINE_ Savo ja Karjala l\xc3\xa4\xc3\xa4n (1775\xe2\x80\x931831)\n_START_SECTION_\nSoome s\xc3\xb5jandus\n_START_PARAGRAPH_\n1812. aastal sai Soome suurv\xc3\xbcrstiriik endale kolmest jalav\xc3\xa4er\xc3\xbcgemendist koosneva oma s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e. Seda Soome iseseisvat s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge muudeti mitmel korral kuni \xc3\xbcksuste laialisaatmiseni ja Soome jaoks \xc3\xbcldise s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekohustuse kaotamiseni venestamise aja l\xc3\xb5pul 1901\xe2\x80\x931905._NEWLINE_Soomes 19. sajandi l\xc3\xb5pupoolel levinud rahvusaateid ja -liikumisi tabas alanud venestamine eriti valusasti. 1900 kuulutati vene keel kolmandaks ametlikuks keeleks. 1901 saadeti laiali aastail 1878\xe2\x80\x931901 s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekohustusel p\xc3\xb5hinenud Soome rahvuslik s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi, mis liideti Venemaa keiserliku armee koosseisu."