b'\n_START_ARTICLE_\nDeontiline loogika\n_START_PARAGRAPH_\nDeontiline loogika on modaalloogika haru, mis uurib niisuguste s\xc3\xb5nade (ja m\xc3\xb5istete) nagu "lubatav" ("lubatud"), "lubamatu" ("keelatud"), "kohustuslik" ("kohustus", "kohus", "n\xc3\xb5utav", "mittekohustuslik", "fakultatiivne", "peaks", "peab", "\xc3\xbclem\xc3\xa4\xc3\xa4rane", "t\xc3\xa4htsusetu", "t\xc3\xa4htis", "v\xc3\xa4him, mida teha annab", "parem kui", "parim", "hea", halb", "n\xc3\xb5ue", "vabadus", "v\xc3\xb5im", "immuniteet" vahelisi loogilisi suhteid._NEWLINE_Koos episteemilise loogika ja ratsionaalse valiku teooriaga on deontoloogiline loogika \xc3\xbcks filosoofia valdkondi, mis uurib normatiivseid m\xc3\xb5isteid ja normatiivseid v\xc3\xa4ljendeid.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nDeontilise loogika alged tekkisid 14. sajandil, kui hakati t\xc3\xa4hele panema paralleele aleetiliste modaalsuste ja deontiliste m\xc3\xb5istete vahel. (Knuuttila 1981)_NEWLINE_Katse deontilist loogikat (Mally deontoloogiline loogika) luua tegi 1926 ilmunud artikliga Ernst Mally, kes nimetas seda uurimisvaldkonda deontikaks (Deontik). Teda ei m\xc3\xb5jutanud 20. sajandil aleetilise modaalloogika alal tehtu, kuid ta rajas esimesena deontilise loogika lauseloogika s\xc3\xbcntaksile ja kasutas esimesena deontilisi konstante. Tema s\xc3\xbcsteemis oli t\xc3\xb5siseid raskusi, n\xc3\xa4iteks ei suutnud ta eristada seda, mis peaks olema, sellest, mis on. _NEWLINE_Deontilisele loogikale kui s\xc3\xbcmbolloogika harule pani aluse Georg Henrik von Wright 1951. aastal ajakirjas Mind ilmunud artikliga "Deontic Logic". Termini pakkus v\xc3\xa4lja C. D. Broad. Termin (nagu ka "deontika") on tuletatud vanakreeka s\xc3\xb5nast \xce\xb4\xce\xad\xce\xbf\xce\xbd.'