b'\n_START_ARTICLE_\nPartenogenees\n_START_PARAGRAPH_\nPartenogenees ehk neitsistsigimine on mitmetel taime- ja loomar\xc3\xbchmadel esinev aseksuaalne paljunemisviis, mille puhul embr\xc3\xbcod kasvavad eluj\xc3\xb5uliseks ilma viljastamata. Loomade puhul t\xc3\xa4hendab partenogenees embr\xc3\xbco arenemist viljastamata munarakust ning taimede puhul t\xc3\xa4hendab see apomiksist._NEWLINE_Partenogenees esineb paljudel taimedel, kuid ka selgrootutel (\xc3\xbcmarussidel, lehet\xc3\xa4ilistel, m\xc3\xb5nda liiki mesilastel, kojuselistel), m\xc3\xb5ningatel selgroogsetel (teatud kaladel, kahepaiksetel, harva lindudel) ning \xc3\xbchel munaseene liigil.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xbc\xc3\xbcbid ja mehhanismid\n_START_PARAGRAPH_\nLiigiti v\xc3\xb5ib partenogenees olla kas obligatoorne, ehk liik ei saa suguliselt paljuneda, v\xc3\xb5i fakultatiivne. Fakultatiivse partenogeneesi puhul v\xc3\xb5ib liik vaheldumisi paljuneda nii suguliselt kui ka mittesuguliselt s\xc3\xb5ltuvalt keskkonnatingimustest, aastaajast ja isaste isendite puudusest . Aseksuaalse paljunemise puhul saab genot\xc3\xbc\xc3\xbcpi levitada kiiresti, ilma sugulise paljunemise ja s\xc3\xbcnnitusv\xc3\xb5imeta isase j\xc3\xa4rglase hinda maksmata. Samuti puudub vanema genot\xc3\xbc\xc3\xbcbi kloonimisega soovitavavast genot\xc3\xbc\xc3\xbcbist k\xc3\xb5rvalekallete tekkimise oht . Reproduktiivse kloonimise ebasoodsad k\xc3\xbcljed on kahjulike mutatsioonide akumuleerimine  ja j\xc3\xa4rglaste geneetiline \xc3\xbchetaolisus, mille t\xc3\xb5ttu kloonivate liikide eluiga geoloogilises ajas on l\xc3\xbchem ning nad ei suuda evolutsioneeruda vastavalt vajadusele ._NEWLINE_Uniseksuaalse paljunemise v\xc3\xb5imalused selgroogsete seas on h\xc3\xbcbridogenees, g\xc3\xbcnogenees ja partenogenees, kuid vaid viimane v\xc3\xb5imaldab paljunemist ilma isase gameedita ._NEWLINE_Selgroogsetel pole haploidsed j\xc3\xa4rglased eluj\xc3\xb5ulised ning seega on partenogeneesis v\xc3\xa4lja kujunenud erinevad viisid, kuidas taastada diploidsust ilma kromosoomide arvu v\xc3\xa4hendamata .\n_START_SECTION_\nApomiksis\n_START_PARAGRAPH_\nKuna meioosi ei toimu, saadakse oots\xc3\xbc\xc3\xbct ehk munarakk mitoosi teel, mist\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4rglane on geneetiliselt identne emaga ning tal pole toimunud ei segregatsiooni ega rekombinatsiooni. Apomiksise teel paljunevad n\xc3\xa4iteks teatud \xc3\xa4mblikud Poecilotheria formosa .\n_START_SECTION_\nMeioosieelne kromosoomide kahekordistamine\n_START_PARAGRAPH_\nSelles mehhanismis kahekordistatakse genoom enne meioosi, segregatsioon ja rekombinatsioon toimuvad, kuid kuna need toimuvad kahe homoloogilise kromosoomi vahel, on j\xc3\xa4rglane identne vanemaga. Seda mehhanismi kasutavad m\xc3\xb5ned salamandrid Ambystoma perekonnast .\n_START_SECTION_\nAutomiksis\n_START_PARAGRAPH_\nAutomiksises taastatakse diploidsus p\xc3\xa4rast meioosi duplikatsiooni teel v\xc3\xb5i meioosi produktide fuseerimisega ning j\xc3\xa4rglased ei ole identsed, sest rekombinatsioon ja segregatsioon leiab aset mittehomoloogiliste kromosoomide vahel . Automiksises eristatakse kahte meioosi produktide fusiooni: tsentraalset ja terminaalset. Tsentraalne fusioon toimub esimene polaarkeha ja munaraku vahel ning j\xc3\xa4rglastel on peaaegu k\xc3\xb5ik alleelid samad mis emal. Terminaalses fusioonis fuseerub teine polaarkeha munaraku tuumaga, mille tagaj\xc3\xa4rjel homos\xc3\xbcgootsetel j\xc3\xa4rglastel on vaid pooled ema alleelidest. Automiksise teel ploidsuse taastamist kasutavad n\xc3\xa4iteks fakultatiivses partenogeneesis kalkunid ja sisalikud . Osad teadlased liigitavad automiksise sugulise paljunemise alla, sest see mehhanism sisaldab rekombinatsiooni, kuid enamik siiski klassifitseerib endomitootilist paljunemist kui aseksuaalset paljunemist.\n_START_SECTION_\nMolekulaarsed mehhanismid\n_START_PARAGRAPH_\nMolekulaarset mehhanismi, mis p\xc3\xb5hjustab partenogeenset paljunemist, on \xc3\xb5pitud k\xc3\xbc\xc3\xbcniskonnade ja hiirte peal ning uuringutest selgus, et mos-valk, mis on mitogeen-aktiveeritud valgu kinaasi aktivaator (MAPK), on munaraku valmimise ajal aktiivne ning t\xc3\xa4htis komponent oots\xc3\xbc\xc3\xbcdi arengu jooksul  . Mos-valk p\xc3\xb5hjustab munaraku arengu peatumise metafaas II-s ning hiire munarakul, millel puudus mos-valk, hakkas t\xc3\xb6\xc3\xb6le hoopis partenogeenne areng, kuid imetajal polnud j\xc3\xa4rglane eluj\xc3\xb5uline . Imetajatel takistab partenogeneesi veel genoomiline imprinting .\n_START_SECTION_\nFakultatiivne partenogenees\n_START_PARAGRAPH_\nFakultatiivset partenogeneesi esineb k\xc3\xb5igi selgroogsete r\xc3\xbchmades, kuid vaid neil vabalt looduses mitteelavatel isenditel, kes on isastest isenditest v\xc3\xa4ga kaua eemal hoitud. Vabas looduses on fakultatiivse partenogeneesi esinemine selgroogsetel v\xc3\xa4ga harv n\xc3\xa4htus. Roomajatel ning lindudel esineb partenogeneesi tihedamini kui teistel selgroogsetel._NEWLINE_\xc3\x9cks tuntumaid n\xc3\xa4iteid fakultatiivsest partenogeneesist on p\xc3\xa4evaliblikad, kellel see tavaline paljunemisviis ._NEWLINE_Ka spontaanse v\xc3\xb5i juhusliku partenogeesi juhtumeid nimetatakse tihti fakultatiivseks partenogeneesiks, n\xc3\xa4iteks haide ja Komodo varaani puhul, mis on hoopis juhusliku partenogeneesi juhtumid, kuna munetud munade kohta koorus neist j\xc3\xa4rglasi v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he. Kui oleks tegu olnud t\xc3\xb5elise fakultatiivse partenogeneesiga, oleks enamikust munadest koorunud eluj\xc3\xb5ulised j\xc3\xa4rglased. Selliseid juhtumeid v\xc3\xb5ivad p\xc3\xb5hjustada meiootilised vead, mist\xc3\xb5ttu munad saadakse automiksise teel.\n_START_SECTION_\nSoo m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine\n_START_PARAGRAPH_\nZW-soom\xc3\xa4\xc3\xa4ramiss\xc3\xbcsteemis automiksise terminaalse fusiooni tulemusena saavad partenogeneesselt paljunevad heterogameetsed emased, kelle sugukromosoomideks on ZW, saada homogameetseid (ZZ) isaseid j\xc3\xa4rglasi. Terminaalse fusiooni kaudu saab nii ZZ- kui ka WW-sugukromosoomidega j\xc3\xa4rglasi ning isased v\xc3\xb5ivad olla paljunemisv\xc3\xb5imelised, kuid WW-gonosoomiga j\xc3\xa4rglased pole eluj\xc3\xb5ulised . Seet\xc3\xb5ttu saavad isaste puuduse t\xc3\xb5ttu fakultatiivsele partenogeneesile l\xc3\xbclitunud emased toota juurde isaseid ning juba \xc3\xbche generatsiooni jooksul l\xc3\xbclituda tagasi sugulisele paljunemisele ._NEWLINE_X0-soom\xc3\xa4\xc3\xa4ramiss\xc3\xbcsteemis, kus XX-sugukromosoomidega isend on hermafrodiit v\xc3\xb5i emane ja X0-sugukromosoomidega isend on isane, saadakse apomiktilise partenogeneesi tulemusel peamiselt ema kloone, kes on seega samuti emased. Lehet\xc3\xa4ide puhul saadakse nii emaseid kui ka isaseid, kuid isastel puudub \xc3\xbcks X-sugukromosoom._NEWLINE_XY-soom\xc3\xa4\xc3\xa4ramiss\xc3\xbcsteemis, kus homogameetsed XX-isendid on emased ja XY-isendid isased, s\xc3\xbcnnivad apomiksise korral vaid vanemale geneetiliselt identsed emased. Automiksise terminaalse ja tsentraalse fusiooni korral s\xc3\xbcnnivaid ikka vaid emased isendid, kes pole oma ema kloonid ._NEWLINE_Pol\xc3\xbcploidse obligatoorse partenogeneesi kaudu saadakse vaid emaseid j\xc3\xa4rglasi ._NEWLINE_Paljudel kiletiivalistel, n\xc3\xa4iteks meemesilastel, saadakse sugulise paljunemise kaudu emased j\xc3\xa4rglased, kasutades isaste \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99leskede\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 seemnerakku, kes omakorda on saadud viljastamata munarakust. Seega on emased, kelleks on kuninganna ja t\xc3\xb6\xc3\xb6lised alati dipolidsed ning isased lesed on saadud partenogeneesi teel .\n_START_SECTION_\nLooduses esinemine liigiti\n_START_PARAGRAPH_\nPartenogenees esineb looduslikult lehet\xc3\xa4idel, vesikirpudel, keriloomadel, \xc3\xbcmarussidel ja m\xc3\xb5nedel teistel selgrootutel ning ka taimedel. Selgroogsetel leidub ranget partenogeneesi vaid sisalikel, madudel . lindudel  ja haidel  samas kui kaladel, kahepaiksetel ja roomajatel esinevad erinevad vormid g\xc3\xbcnogeneesist ja h\xc3\xbcbridogeneesist, mis on mittet\xc3\xa4ielikud partenogeneesi vormid. Spontaanse partenogeneesi teel paljunejad on Komodo varaanid, vasarhaid ja hallhaid.'