b'\n_START_ARTICLE_\nEvolutsiooniline ps\xc3\xbchholoogia\n_START_SECTION_\nKeha ja k\xc3\xa4itumisviiside evolutsioon\n_START_PARAGRAPH_\nElusolendite evolutsiooni t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised n\xc3\xa4ited on seotud kehaliste tunnustega. Geen, mille t\xc3\xb5ttu gasellid jooksevad kiiremini, suurendab looma elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mis\xc5\xa1ansse, sest gasell saab j\xc3\xa4litajate eest paremini p\xc3\xb5geneda. J\xc3\xa4relikult on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et vastav geen l\xc3\xb6\xc3\xb6b gaselide populatsioonis aegam\xc3\xb6\xc3\xb6da l\xc3\xa4bi ning muutub gasellide \xc3\xbcldiseks tunnuseks. Evolutsioonips\xc3\xbchholoogide meelest on p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt sama lugu ka vaimsete tunnustega. N\xc3\xa4iteks m\xc3\xb5jutavad parem m\xc3\xa4lu, taju, probleemide lahendamise v\xc3\xb5ime ja \xc3\xb5ppimisv\xc3\xb5ime isendite elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mis\xc5\xa1ansse. Ka p\xc3\xa4randuvad soodsad vaimsed tunnused l\xc3\xb6\xc3\xb6vad populatsioonis l\xc3\xa4bi; kognitiivsed v\xc3\xb5imed on kohastumus. _NEWLINE_Sama argumenti saab kasutada k\xc3\xa4itumise kohta. Nii n\xc3\xa4iteks suurendab paljudel liikidel esinev l\xc3\xb5imetishoole j\xc3\xa4rglaste elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mise ja sooj\xc3\xa4tkamise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust, andes evolutsioonilise eelise. Need k\xc3\xa4itumismustrid v\xc3\xb5isid tekkida ka inimese evolutsiooni k\xc3\xa4igus. Inimene kogeb sellist k\xc3\xa4itumist suuresti kiindumusena ja oma laste p\xc3\xa4rast muretsemisena. Sellep\xc3\xa4rast p\xc3\xbc\xc3\xbcavad evolutsioonips\xc3\xbchholoogid seletada s\xc3\xa4\xc3\xa4raste emotsioonide kujunemist evolutsiooniliselt. _NEWLINE_\xc3\x9cks p\xc3\xb5hieeldusi on see, et vaimsetel protsessidel on peaajus korrelaadid ning neid kutsub esile neuronite aktiivsus. Ka aju on kohastumise tulemus. Aju ehituskivide evolutsiooniline kujunemine toob kaasa ka vaimu evolutsioonilise kujunemise.\n_START_SECTION_\nKohastumine ja keskkond\n_START_PARAGRAPH_\nTeaduses on vaieldamatu, et ka inimese ps\xc3\xbc\xc3\xbchika on evolutsiooni tagaj\xc3\xa4rg. Vaieldav on aga, kui suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral olenevad inimese m\xc3\xb5tlemine ja tunded evolutsioonis tekkinud kaasas\xc3\xbcndinud mehhanismidest ja kui palju \xc3\xb5nnestub evolutsioonilisel ps\xc3\xbchholoogial vaimu evolutsiooni kohta teada saada. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia juhtkujudel on selle kohta oma teesid. _NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva evolutsiooniline ps\xc3\xbchholoogia l\xc3\xa4htub sageli t\xc3\xa4helepanekust, et paljud inimeste k\xc3\xa4itumisviisid on sellised, et nad ei taga \xc3\xbcldse inimeste edukat paljunemist ja elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist, vaid t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad sellele m\xc3\xb5nikord koguni vastu. Nii n\xc3\xa4iteks on spermapanka panustamine kulusid s\xc3\xa4\xc3\xa4stev v\xc3\xb5imalus oma paljunemisedukust suurendada. Ometi ei n\xc3\xa4ita enamiku meeste k\xc3\xa4itumine, et neil oleks m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne vajadus spermapanka panustada. Samuti oleks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva olusid arvestades n\xc3\xa4iteks autodekartus palju m\xc3\xb5ttekam kui madudekartus, vastikus alkoholi vastu oleks m\xc3\xb5ttekam kui vastikus s\xc3\xbclje vastu. Ometi kardab enamik inimesi pigem madusid ja tunneb vastikust pigem s\xc3\xbclje vastu. Sellistest t\xc3\xa4helepanekutest v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4\xc3\xa4da mulje, et inimeste vajadused ja tunded ei piirdu vahetult elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist puudutavate huvidega._NEWLINE_Evolutsioonips\xc3\xbchholoogid seletavad s\xc3\xa4\xc3\xa4raseid t\xc3\xa4helepanekuid kohastumuse keskkonna (environment of evolutionary adaptedness, EEA) teooriaga. Nad osutavad sellele, et inimesed on kujunenud p\xc3\xb5hiliselt Pleistotseenis (1,8 miljonit kuni 10 000 aastat tagasi). Pleistotseeni ajal elati suhteliselt v\xc3\xa4ikestes k\xc3\xbcttide-korilaste \xc3\xbchiskondades. Esimesed agraar\xc3\xbchiskonnad tekkisid alles umbes 10 000 aastat tagasi, modernsed industriaal\xc3\xbchiskonnad alles m\xc3\xb5nesaja aasta eest. Evolutsioonips\xc3\xbchholoogid v\xc3\xa4idavad, et pilk inimkonna ajaloole n\xc3\xa4itab selgelt, et inimese vaim ei ole kohastunud modernse, vaid kiviaegse keskkonnaga. Cosmides ja Tooby \xc3\xbctlevad: "Meie modernsetes koljudes elab kiviaegne vaim._NEWLINE_Evolutsioonips\xc3\xbchholoogid v\xc3\xa4idavad, et k\xc3\xa4itumisviisid, mis on kiviaegse keskkonnaga h\xc3\xa4sti kohastunud, ei pruugi olla h\xc3\xa4sti kohastunud modernse keskkonnaga. Sellep\xc3\xa4rast v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kultuurides t\xc3\xa4heldada k\xc3\xa4itumisviise, mis t\xc3\xb5siselt takistavad edukat paljunemist ja elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist. Evolutsioonips\xc3\xbchholoogia teooriad kognitiivsete tunnuste tekkimise kohta peavad l\xc3\xa4htuma kiviaegsetest keskkonnatingimustest.\n_START_SECTION_\nKokkuv\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia eeldused on niisiis, et on olemas v\xc3\xa4ga suur hulk kognitiivseid mehhanisme, mis on a) kaasas\xc3\xbcndinud ja b) v\xc3\xa4ga spetsialiseeritud ning neid tuleb seletada c) kohastumisega d) kiviaegses keskkonnas. Need teesid on konkreetsemad kui evolutsioonilisel ps\xc3\xbchholoogial \xc3\xbcldiselt, mis on ps\xc3\xbc\xc3\xbchika uurimine evolutsiooni vaatekohast. Paljud uurijad k\xc3\xa4sitavad evolutsioonilist ps\xc3\xbchholoogiat seet\xc3\xb5ttu ka uue paradigmana, mis nihutab ps\xc3\xbchholoogia keskmesse uusi k\xc3\xbcsimusi, uurimismeetodeid ja teooriaid.\n_START_SECTION_\nKriitika\n_START_PARAGRAPH_\nVaimu modulaarsuse teooriale heidetakse ette, et seda on v\xc3\xa4he empiiriliselt uuritud ning selle kinnitus on peaaegu eranditult seotud Wasoni valiku\xc3\xbclesandega.Wasoni valiku\xc3\xbclesandega seotud katseseeria abil tegid evolutsioonips\xc3\xbchholoogid Leda Cosmides ja John Tooby esimestena kindlaks, et h\xc3\xa4lbimistes sotsiaalsetest reeglitest on inimestel tunduvalt lihtsam \xc3\xa4ra tunda reeglite rikkumisi kui loogiliselt samalaadsetes h\xc3\xa4lbimistes, millel puudub sotsiaalne taust. N\xc3\xa4iteks tegid katseisikud v\xc3\xa4hem vigu reegli "kes tahab alkoholi juua, peab olema v\xc3\xa4hemalt 18-aastane" rikkumiste \xc3\xa4ratundmisel kui reegli "kui kaardi \xc3\xbchel k\xc3\xbcljel on t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4lik, siis teisel k\xc3\xbcljel on paarisarv" t\xc3\xa4idetuse kontrollimisel. Sellest tegid Cosmides ja Tooby j\xc3\xa4relduse, et inimese ajus on moodul petjate \xc3\xa4ratundmiseks sotsiaalsetes olukordades, ning t\xc3\xb5lgendasid tulemusi t\xc3\xb5enditena vaimu modulaarsuse kasuks ja sisust s\xc3\xb5ltumatu universaalse intelligentsuse kahjuks. Kriitikud leiavad Cosmidese ja Tooby t\xc3\xb5lgenduses hulga eksij\xc3\xa4reldusi N\xc3\xa4iteks oli Wasoni valiku\xc3\xbclesande kasutatud variandi puhul tegu vaid \xc3\xbche deduktiivse loogika aspektiga. Et aga inimese m\xc3\xb5tlemine p\xc3\xb5hineb real teistel, uurimata loogilistel s\xc3\xbcsteemidel (s\xc3\xbcllogistlik loogika, predikaatloogika, modaalloogika, induktiivne loogika, ei saa uurimuse tulemust pidada universaalintellekti \xc3\xbcmberl\xc3\xbckkamiseks. Peale selle, reeglid ei erine mitte ainult abstraktsiooniastme poolest, vaid erinevad oluliselt ka loogilise struktuuri poolest. Samuti kujutavad nad tegelikke sotsiaalseid olukordi valesti. Laut Cosmidese ja Tooby j\xc3\xa4rgi on nii, et kui saadakse h\xc3\xbcvis selle eest maksmata, siis on alati tegu pettusega. Tegelikult ei pruugi see nii olla, sest v\xc3\xb5idakse saada ka kingitus. Sellep\xc3\xa4rast ei \xc3\xbctle Cosmidese ja Tooby tulemus tegelikkuse kohta midagi ega kinnita petjate \xc3\xa4ratundmise mooduli olemasolu._NEWLINE_Neuroteadlased viitavad argumendina modulaarsuse teooria vastu neuronite plastilisusele. Uurimused n\xc3\xa4itavad, et neuronite v\xc3\xb5rgud muutuvad elu jooksul s\xc3\xb5ltuvalt keskkonna\xc3\xa4rritajatest ja isiku kogemustest; tekib k\xc3\xbcsimus, mil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral on aju ehitus geenidega programmeeritud. Eriti k\xc3\xb5rgematel s\xc3\xbcsteemidel neokorteksis, mis on keerukate \xc3\xbclesannete lahendamise kandjad, ei paista neurobioloogiliste uurimuste j\xc3\xa4rgi olevat modulaarset ehitust.\n_START_SECTION_\nSeletussuunad\n_START_PARAGRAPH_\nEvolutsioonilises ps\xc3\xbchholoogias on v\xc3\xb5imalikud erinevad seletussuunad. Esiteks saab alustada mingi ps\xc3\xbc\xc3\xbchikatunnuse (n\xc3\xa4iteks ruumitaju, armukadedus v\xc3\xb5i vastikus) kirjeldamisest. Teise sammuna t\xc3\xb6\xc3\xb6tatakse v\xc3\xa4lja kohastumish\xc3\xbcpotees: kirjeldatakse, millised keskkonnatingimused v\xc3\xb5isid esile kutsuda selle tunnuse kujunemise. L\xc3\xb5puks tuleb kaitsta seda h\xc3\xbcpoteesi alternatiivide vastu. Evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia klassikalised uurimused p\xc3\xb6\xc3\xb6ravad aga selle seletusstrateegia \xc3\xbcmber. Nad ei alusta mitte ps\xc3\xbc\xc3\xbchikatunnuste kirjeldamisest, vaid kiviaegsete keskkonnatingimuste kirjeldamisest, ja p\xc3\xbc\xc3\xbcavad selle kirjelduse baasil ennustada teatud ps\xc3\xbc\xc3\xbchikatunnuseid. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xa4idetakse, et sugudevaheline t\xc3\xb6\xc3\xb6jaotus kiviajal esitas naiste ja meeste ruumilise kujutlemise v\xc3\xb5imele erinevaid n\xc3\xb5udmisi ning sellep\xc3\xa4rast tuleb arvata, et tunnetus on arenenud soospetsiifiliselt. J\xc3\xa4rgnevalt p\xc3\xbc\xc3\xbctakse neid erinevusi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva inimestel kognitiivps\xc3\xbchholoogiliselt tuvastada (vt jaotist Ruumitaju). _NEWLINE_Metodoloogia seisukohast on keskkonnatingimuste kirjeldamisest alustamisel kaks otsustavat eelist. Esiteks saab evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia teese ennustuste abil kinnitada, ning see annab evolutsioonips\xc3\xbchholoogidele argumendi selle vastuv\xc3\xa4ite vastu, et nende teooriad ei ole p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt kontrollitavad (verifitseeritavad ega falsifitseeritavad). Teiseks v\xc3\xb5ivad need ennustused viia uute vaimutunnuste avastamiseni. _NEWLINE_Selle meetodi kaks p\xc3\xb5hilist raskust on j\xc3\xa4rgmised. Esiteks on tarvis kiviaja olusid piisavalt t\xc3\xa4pselt teada. Puudu on arheoloogilistest ja paleontoloogilistest andmetest. Pealegi oli keskkond ka kiviajal mitmekesine. Peale selle peavad evolutsioonips\xc3\xbchholoogid tegema vahet kaasas\xc3\xbcndinud universaalsetel ps\xc3\xbc\xc3\xbchikatunnustel ja \xc3\xbchiskonna ja kultuuri toimel kujunenud struktuuridel. L\xc3\xb5puks, tuleb n\xc3\xa4idata, et kaasas\xc3\xbcndinud ps\xc3\xbc\xc3\xbchikatunnused on t\xc3\xb5epoolest tekkinud kohastumusena kirjeldatud kiviaegsete oludega.\n_START_SECTION_\nKiviaja keskkonna m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine\n_START_PARAGRAPH_\nEvolutsioonips\xc3\xbchholoogid eeldavad, et inimese vaim kujunes kohanemisel kiviaegse keskkonnaga. Nad p\xc3\xbc\xc3\xbcavad rekonstrueerida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase inimese kujunemist alates algsetest oludest. Nad toetuvad nii arheoloogia ja paleontoloogia andmetele kui ka teadmistele t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva k\xc3\xbcttide-korilaste kultuuride kohta, tehes analoogiaj\xc3\xa4relduse kiviaja inimese elutingimuste kohta. Selle j\xc3\xa4relduse \xc3\xb5igsus j\xc3\xa4\xc3\xa4b siiski vaieldavaks, sest t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva k\xc3\xbcttide-korilaste kultuurid on 10 000 aasta jooksul muutunud. K\xc3\xb5iki t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kultuure on m\xc3\xb5jutanud n\xc3\xa4iteks kaubandus, kaasatoodud haigused, orjastamine, r\xc3\xa4ndesurve ja koloniaalpoliitika._NEWLINE_See, kas olemasolevatest empiirilistest andmetest ikkagi piisab evolutsioonips\xc3\xbchholoogiliste h\xc3\xbcpoteeside tuletamiseks, s\xc3\xb5ltub ka konkreetsest teemast. Nii n\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib eeldada, et t\xc3\xa4iesti s\xc3\xb5ltumatult elutingimustest ohustasid enamikku kiviaja inimesi ja nende esivanemaid kiskjad.\n_START_SECTION_\nDarwin\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Darwin tegeles elu l\xc3\xb5pus palju loomade emotsioonide ja ps\xc3\xbchholoogiaga. Ta kirjutas evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia teemadel raamatud "The Descent of Man, and Selection in Relation to Sex" (1871) ja "The Expression of the Emotions in Man and Animals" (1872). Darwin v\xc3\xb5ttis kasutusele sugulise valiku m\xc3\xb5istet ja andis seletuse loomade kehastruktuuridele, mis tundusid olevat elluj\xc3\xa4\xc3\xa4misega mitteseotud (n\xc3\xa4iteks paabulinnu saba). Altruismi p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Darwin seletada r\xc3\xbchmavaliku ja h\xc3\xb5imuvaliku abil. Hoolitsemine oma r\xc3\xbchma liikmete eest tundus olevat vastuolus loodusliku valikuga, mis soosib tugevat isendit. Darwin arvas, et kuigi isendi altruistlik k\xc3\xa4itumine v\xc3\xa4hendab tema isiklikke ressursse, suurendab see kogu r\xc3\xbchma toimetulekuv\xc3\xb5imet. Sel juhul seletaks altruismi teket r\xc3\xbchmadevaheline konkurents ja r\xc3\xbchmavalik.\n_START_SECTION_\n20. sajandi esimene pool\n_START_PARAGRAPH_\nDarwini teooria inspireeris William Jamesi funktsionaalset l\xc3\xa4henemist ps\xc3\xbchholoogiale. Jamesi teooria tuumaks on instinktide s\xc3\xbcsteem. Tema j\xc3\xa4rgi on inimesel isegi rohkem instinkte kui teistel loomadel. Instinktist v\xc3\xb5ivad "\xc3\xbcle s\xc3\xb5ita" kogemused v\xc3\xb5i teised instinktid, sest paljud instinktid on omavahel vastuolus._NEWLINE_Noam Chomsky peab evolutsiooniline ps\xc3\xbchholoogia rajajaks Pjotr Kropotkinit, kes v\xc3\xa4itis 1902 avaldatud raamatus "Mutual Aid: A Factor of Evolution", et inimeste koost\xc3\xb6\xc3\xb6 ja vastastikuse abistamise instinkte v\xc3\xb5ib vaadelda kohastumise tulemusena.\n_START_SECTION_\nEtoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nDarwini teooriad evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia kohta j\xc3\xa4id esialgu enamasti t\xc3\xa4helepanuta. Huvi loomade k\xc3\xa4itumise vastu hakkas kasvama alles p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da, kui kujunes v\xc3\xa4lja etoloogia, mille teooria t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid v\xc3\xa4lja Konrad Lorenz ja Nikolaas Tinbergen, kes said 1973 Nobeli auhinna._NEWLINE_Desmond Morrisi raamat "Naked Ape" paigutas inimk\xc3\xa4itumise arengut evolutsiooni konteksti, kuid tema seletused ei veennud teadlasi, sest need p\xc3\xb5hinesid teleoloogilisel arusaamal evolutsioonist.\n_START_SECTION_\nSotsiobioloogia\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1975 arendas Edward Osborne Wilson Lorenzi ja Tinbergeni teoseid \xc3\xbchendades loomade k\xc3\xa4itumise, sotsiaalset k\xc3\xa4itumise ning evolutsiooniteooria oma raamatus "Sotsiobioloogia: Uus s\xc3\xbcntees". Wilsoni raamat sisaldab peat\xc3\xbckki inimeste k\xc3\xa4itumise kohta. Wilsoni evolutsiooniline anal\xc3\xbc\xc3\xbcs seletamaks inimeste k\xc3\xa4itumise tekitas kibedat arutelu.  _NEWLINE_Kui raamat "Sotsiobioloogia" avaldati, sai evolutsiooniline m\xc3\xb5tteviis esmakordselt koha ps\xc3\xbchholoogia valdkonnas. Wilsoni arvates on evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia valdkond sisuliselt sama kui "inimeste sotsiops\xc3\xbchholoogia".  _NEWLINE_Edward H. Hagen kirjutab raamatus "Handbook of Evolutionary Psychology", et sotsiobioloogia on vaatamata lahkarvamustest teooria rakendatavusest inimestele, "\xc3\xbcks teaduse triumf kahek\xc3\xbcmnendal sajandil". "Sotsiobioloogia on n\xc3\xbc\xc3\xbcd osa teadus- ja \xc3\xb5ppekavasid peaaegu igas bioloogia osakonnas ning see on peaaegu iga bioloogi t\xc3\xb6\xc3\xb6 aluseks". _NEWLINE_Sotsiobioloogilised uuringuid loomadel on tohutult kasvanud ja on pidevalt maailma tipp ajakirjades nagu Nature ja Science.\n_START_SECTION_\nTermini modernne kasutus\n_START_PARAGRAPH_\nAmeerika bioloog Michael Ghiselin kasutas m\xc3\xb5istet "evolutsiooniline ps\xc3\xbchholoogia" ajakirjas Science aastal 1973 avaldatus artiklis. Jerome Barkow, Leda Cosmides ja John Tooby populariseerisid terminit oma 1992. aastal avaldatud raamatus "The Adapted Mind: Evolutionary Psychology and The Generation of Culture"._NEWLINE_Erinevalt sotsiobioloogiast ja k\xc3\xa4itumis\xc3\xb6koloogiast r\xc3\xb5hutab evolutsiooniline ps\xc3\xbchholoogia, et organismid on "kohanemise t\xc3\xa4itjad" selle asemel, et olla "kohanemise maksimeerijad". Teisis\xc3\xb5nu kohandavad organismid enda emotsiooni, motivatsiooni ja kongitsiooni, mis varem kasvatas indiviidi sobilikust, aga modernses kontekstis vanadel k\xc3\xa4itumisinstinktidel ei ole sarnast v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus muutunud keskkonna t\xc3\xb5ttu. Selle vahe tegemine v\xc3\xb5ib selgitada m\xc3\xb5ningaid kahjulike k\xc3\xa4itumisviise, mis on tingitud muutunud keskkonnast ja uutest kohanemise jaoks vajalikest n\xc3\xb5udmistest. N\xc3\xa4iteks p\xc3\xb5hjustab meie soov rasva, suhkru ja soola j\xc3\xa4rele sageli terviseprobleeme kaasaegses keskkonnas, kus need ained on saadaval h\xc3\xb5lpsasti ja suurtes kogustes. _NEWLINE_Enne 1990. aastat oli ps\xc3\xbchholoogiat sissejuhatavates \xc3\xb5pikutes Darwini nime vaevalt mainitud. 1990ndatel k\xc3\xa4sitleti evolutsioonilist ps\xc3\xbchholoogiat ebaolulisena teooriana ja evolutsioonilised ps\xc3\xbchholoogid tundsid endid kui ohustatud v\xc3\xa4hemus. Uudised evolutsioonilise ps\xc3\xbchholoogia kohta olid enamasti vaenulikud. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval peavad aga evolutsioonilised ps\xc3\xbchholoogid teema kajastust ps\xc3\xbchholoogia\xc3\xb5pikutes neutraalseks ja tasakaalustatuks.'