b"\n_START_ARTICLE_\nKongo Vaba Riik\n_START_SECTION_\nKongo Kuningriik\n_START_PARAGRAPH_\nEnne eurooplaste vallutusi oli Kongo alal kongode kuningriik. Kesk-Aafrikas levinud kongod j\xc3\xb5udsid Kongo alale t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt suure bantude r\xc3\xa4nde k\xc3\xa4igus umbes aastal 500 eKr. 15. sajandiks oli osaliselt praeguse Kongo, Kongo DV ja Angola alal tekkinud Kongo Kuningriik, mida valitses manikongo. Tema valdused ulatusid peamiselt Kongo j\xc3\xb5est l\xc3\xb5una poole. Valduste keskus asus M'banza-Kongos. Kongod olid osavad k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised ja head kaupmehed. T\xc3\xa4nu manikongo t\xc3\xb5husale valitsemiss\xc3\xbcsteemile allutati oma v\xc3\xb5imule ka naaberh\xc3\xb5ime.\n_START_SECTION_\nEurooplaste saabumine\n_START_PARAGRAPH_\nTeadaolevalt esimese eurooplasena j\xc3\xb5udis Kongo j\xc3\xb5e suudmesse portugali maadeuurija Diogo C\xc3\xa3o 1482. aastal. Ta kuulutas leitud maad Portugali valduseks. Et metsik loodus tundus eurooplastele l\xc3\xa4bip\xc3\xa4\xc3\xa4smatu, kohalikud inimesed ebas\xc3\xb5bralikud ning troopilised haigused hirmutavad, satuti kuni 19. sajandi keskpaigani sisemaale harva. Eurooplased ei osanud algul uute maade allutamises n\xc3\xa4ha ka otsest majanduslikku kasu.\n_START_SECTION_\nKuningas L\xc3\xa9opoldi v\xc3\xb5imu kehtestamine\n_START_PARAGRAPH_\nSuurbritannia maadeuurija Henry Morton Stanley retked Kongo alal olid \xc3\xa4ratanud belglaste kuninga L\xc3\xa9opold II huvi Kesk-Aafrika vastu. Aastal 1876 korraldas kuningas L\xc3\xa9opold II Br\xc3\xbcsselis geograafiaalase konverentsi, kuhu kutsus kokku geograafe, filantroope ja valitsejaid kogu Euroopast. Tal \xc3\xb5nnestus osalejaid veenda, et tuleb luua Rahvusvaheline Aafrika \xc3\x9ching (International African Association), mis tema s\xc3\xb5nul pidi hoolitsema Aafrika rahvaste tsiviliseerimise eest. \xc3\x9chingust sai tegelikult L\xc3\xa9opoldi t\xc3\xb6\xc3\xb6riist Kongo allutamisel. Aastal 1878 asutas L\xc3\xa9opold Kongo \xc3\xbclemjooksu uurimise komisjoni, millest hiljem sai Rahvusvaheline Kongo \xc3\x9ching, mille ametlik eesm\xc3\xa4rk oli Kongo piirkonna uurimine._NEWLINE_Henry Morton Stanley oli 1870. aastatel Kongo alal palju ringi r\xc3\xa4nnanud ning L\xc3\xa9opold palkas ta enda teenistusse ja saatis Kongo sisemaad uurima. Stanley viibis Kongos augustist 1879 juunini 1884. Ta seadis sisse tugipunktid Kongo j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res, sealhulgas L\xc3\xa9opoldville'i (praeguse Kinshasa). Stanley ehitas muu hulgas Kongo j\xc3\xb5e alamjooksu ja Pool Malebot \xc3\xbchendava tee ja pani j\xc3\xb5e \xc3\xbclemjooksul k\xc3\xa4ima aurikud. Ta s\xc3\xb5lmis kuninga nimel kohalike pealikutega hulga lepinguid, mis andsid \xc3\xb5iguse kohalike h\xc3\xb5imude maadele. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ei teadnud pealikud, millele nad alla kirjutavad, kuid eurooplaste silmis oli paberitel seaduslik j\xc3\xb5ud. Kui Stanley 1884. aastal Euroopasse tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus, olid tal taskus lepingud umbes 450 h\xc3\xb5imupealikuga. N\xc3\xbc\xc3\xbcd sai L\xc3\xa9opold ennast \xc3\xb5igusega Kongo haldajaks kuulutada ja sisse seada oma armee tugipunktid._NEWLINE_Esimesena tunnustasid L\xc3\xa9opoldi \xc3\xb5igust Kongole 1884. aastal Ameerika \xc3\x9chendriigid. Aastatel 1884\xe2\x80\x931985 peetud Berliini konverentsil andsid oma heakskiidu peaaegu k\xc3\xb5ik teised riigid. Tingimuseks seati, et teistele riikidele j\xc3\xa4\xc3\xa4b vaba \xc3\xb5igus Kongoga kaubelda ja et L\xc3\xa9opold paneb piiri orjakaubandusele. Valdused Kongos \xc3\xbchendati ja need said Kongo Vaba Riigi nime all kuningas L\xc3\xa9opoldi kolooniaks.\n_START_SECTION_\nRiigi sisseseadmine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Berliini konverentsil saadud heakskiitu ei vajanud L\xc3\xa9opold enam rahvusvahelise \xc3\xbchingu nime all tegutsevat kattevarju. Ta moodustas Kongo valitsemiseks kabineti omal \xc3\xa4ran\xc3\xa4gemisel. Ta saatis pealinna Bomasse kindralkuberneri ja politsei\xc3\xbclema._NEWLINE_L\xc3\xa9opold jagas koloonia 14 ringkonnaks, need omakorda aga tsoonideks, sektoriteks ja postideks. K\xc3\xb5iki all\xc3\xbcksusi asusid juhtima eurooplased._NEWLINE_Maa oli belglastele tundmatu. Kaardistatud oli ainult Stanley sisse seatud kaheksa tugipunkti \xc3\xbcmbrus. Polnud teada, kas Kongos leidub midagi eurooplaste jaoks v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikku. L\xc3\xa9opoldi valdustest kagus asus maap\xc3\xb5uevarade poolest rikas Katanga. See j\xc3\xa4i k\xc3\xbcll Berliini konverentsi otsuste p\xc3\xb5hjal Belgia huvisf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, kuid et seda valitsev pealik Msiri ei olnud kellegagi lepingut s\xc3\xb5lminud, ihus piirkonnale hammast ka Suurbritannia, kelle nimel tegutses Cecil Rhodesi Briti L\xc3\xb5una-Aafrika Kompanii. Kongo p\xc3\xb5hja- ja idaosas oli ennast sisse seadnud aga m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imas Sansibari orjakaupmees Tippu Tip._NEWLINE_Katangat allutama palkas L\xc3\xa9opold kapten William Grant Stairsi, keda oli talle soovitanud Stanley. Stairsi ekspeditsioon l\xc3\xa4ks Sansibari saarelt teele 1891. aasta suvel ja j\xc3\xb5udis Msiri juurde s\xc3\xbcgisel. K\xc3\xb5nelused Msiriga tulemusi ei andnud ning \xc3\xbcks ekspeditsioonil osalenud ohvitseridest laskis Msiri maha. Msiri j\xc3\xa4reltulijatega j\xc3\xb5uti kokkuleppele ning 1892. aasta suvel olid L\xc3\xa9opoldil olemas dokumendid, mis t\xc3\xb5estasid tema \xc3\xb5igust Katangale. Kuningas asutas Katanga haldamiseks eraldi ettev\xc3\xb5tte._NEWLINE_Orjakaubandusega v\xc3\xb5itlemise sildi all, kuid tegelikult pigem majandusliku v\xc3\xb5imu jagamise eesm\xc3\xa4rgil puhkes 1892. aastal s\xc3\xb5da Kongo Vaba Riigi ja Sansibari araablaste vahel. S\xc3\xb5da l\xc3\xb5ppes jaanuaris 1894 Kongo Vaba Riigi v\xc3\xb5iduga._NEWLINE_1890. aastate alguses seadis L\xc3\xa9opold sisse armee tugipunktid sisemaale. Ranniku ja sisemaa \xc3\xbchendamiseks ehitati aastatel 1890\xe2\x80\x931898 raudtee. J\xc3\xb5e \xc3\xbclemjooks oli laevatatav.\n_START_SECTION_\nKongo loodusvarade ekspluateerimine\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9opold asus seej\xc3\xa4rel riigi majandust korraldama. Ta v\xc3\xb5ttis riigi omandusse k\xc3\xb5ik maad, kus ei olnud elanikke ega p\xc3\xb5lde. Ta kutsus oma palgatud alluvaid \xc3\xbcles neid maid kasumlikult kasutusele v\xc3\xb5tma._NEWLINE_Esialgu oli k\xc3\xb5ige tulusam kaup elevandiluu. Peagi aga tekkis seoses s\xc3\xb5idukite \xc3\xb5hukummide kasutuselev\xc3\xb5tuga kummibuum. Kongo kumm oli p\xc3\xa4rit perekonda Landolphia kuuluvatelt ronitaimedelt. V\xc3\xa4lja viidi ka palmi\xc3\xb5li._NEWLINE_Aastal 1889 kehtestas kuningas seaduse, et aafriklased tohivad oma saadusi (peamiselt elevandiluud ja kummi) m\xc3\xbc\xc3\xbca ainult riigile. Seega s\xc3\xb5ltus inimeste sissetulek edaspidi otseselt riigist, kes m\xc3\xa4\xc3\xa4ras hinna oma \xc3\xa4ran\xc3\xa4gemisel._NEWLINE_Eraettev\xc3\xb5tted, kes kaotasid oma sissetuleku, hakkasid protesteerima selle vastu, et L\xc3\xa9opold rikkus Berliini konverentsi kokkulepet, millega kohustuti tagama vaba kauplemise \xc3\xb5igus. Selle peale andis L\xc3\xa9opold 1892. aastal kontsessiooni kahele ettev\xc3\xb5ttele. Kummagi ettev\xc3\xb5tte k\xc3\xa4sutusse anti suur maa-ala, millelt neil oli \xc3\xb5igus saadusi koguda. M\xc3\xb5lemad ettev\xc3\xb5tted olid kaudselt L\xc3\xa9opoldi enda kontrolli all. Osa Kongo territooriumist eraldati vabakaubatsooniks, kus v\xc3\xb5isid kontsessioone osta k\xc3\xb5ik Euroopa ettev\xc3\xb5tted. Suurem osa riigist j\xc3\xa4i aga L\xc3\xa9opoldi isikliku kontrolli alla. Aastal 1893 kuulutas L\xc3\xa9opold ka osa vabakaubatsoonist krooni omandiks (Domaine de la Couronne).\n_START_SECTION_\nInimeste orjastamine ja piinamine\n_START_PARAGRAPH_\nEt maadelt saadud sissetulekud olid eba\xc3\xbchtlased ja ei vastanud L\xc3\xa9opoldi ootustele, seadis ta peagi sisse uue s\xc3\xbcsteemi. Tema palgatud kohalikud j\xc3\xa4relevaatajad ja kaubahankijad hakkasid palka saama vastavalt neile alluvas piirkonnas toodetud kauba hulgale. Aafriklastele kehtestati elevandiluu ja kummi tootmise kvoodid. Neid kohustati ka koloniaalametnikke toiduga varustama. Kehtestatud kvoodid olid ebarealistlikud._NEWLINE_Inimeste t\xc3\xb6\xc3\xb6lesundimisega tegeles L\xc3\xa9opoldi sandarmeeria Force Publique. See koosnes valgetest ohvitseridest ja peamiselt kaugemalt hangitud aafriklastest s\xc3\xb5duritest. Sandarmid olid varustatud tulirelvade ja piitsadega. Sandarmid peksid, piinasid ja tapsid inimesi ning r\xc3\xb6\xc3\xb6visid t\xc3\xb6\xc3\xb6liste perekondi. Kvoodi t\xc3\xa4itmata j\xc3\xa4tmise eest karistati surmanuhtlusega. Et ohvitserid kahtlustasid s\xc3\xb5dureid kuulide raiskamises jahipidamise peale, pidid nad inimeste tapmist t\xc3\xb5endama hakkama maharaiutud k\xc3\xa4elaba etten\xc3\xa4itamisega._NEWLINE_S\xc3\xb5durid raiusid maha nii t\xc3\xb6\xc3\xb6liste kui ka nende perekonnaliikmete, sealhulgas laste k\xc3\xa4si. Sageli j\xc3\xa4eti ohver ellu, sest tarvis oli ainult tema k\xc3\xa4tt. K\xc3\xa4elabadest sai ka aafriklaste jaoks valuuta, millega sai ennast kvoodi t\xc3\xa4itmisest vabaks osta, seet\xc3\xb5ttu k\xc3\xa4idi m\xc3\xb5nikord naaberk\xc3\xbclades k\xc3\xa4si raiumas._NEWLINE_Et rahvaarvu kohta tollest ajast andmed puuduvad, on raske hinnata, kui palju inimesi L\xc3\xa9opoldi valitsemisajal hukkus. On arvatud, et Kongo rahvastik v\xc3\xb5is v\xc3\xa4heneda umbes 20 miljonilt 8 miljonile. Inimesed surid ka n\xc3\xa4lga ja haigustesse.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa9opoldi valitsemisaja l\xc3\xb5pp\n_START_PARAGRAPH_\nInformatsioon Kongo Vabas Riigis toimuva kohta j\xc3\xb5udis Euroopasse muu hulgas misjon\xc3\xa4ride ja kaupmeeste kaudu. L\xc3\xa9opoldi julmusi paljastasid teiste seas Briti ajakirjanik E. D. Morel, j\xc3\xb5eauriku kaptenina tegutsenud kirjanik Joseph Conrad ja Suurbritannia konsul Bomas Roger Casement. Rahvusvahelise t\xc3\xa4helepanu juhtimisega L\xc3\xa9opoldi kuritegelikule valitsemisele tegeles ka Kongo Reformi\xc3\xbching, mille liikmete seas olid Mark Twain, Joseph Conrad, Booker T. Washington ja Bertrand Russell._NEWLINE_15. novembril 1908 v\xc3\xb5ttis Belgia parlament L\xc3\xa9opold II-lt Kongo valitsemise \xc3\xbcle ja nimetas koloonia Belgia Kongoks."