b'\n_START_ARTICLE_\nNostraatilised keeled\n_START_PARAGRAPH_\nNostraatilised keeled on h\xc3\xbcpoteetiline mitmeid Euraasia ja Aafrika keelkondi \xc3\xbchendav keelte makrokeelkond. Nostraatiliste keelte hulka arvatakse indoeuroopa keeled, Uurali keeled, Altai keeled, kartveli keeled, draviidi keeled ja Afroaasia keeled. M\xc3\xb5nikord seostatakse nostraatiliste keeltega ka Paleoaasia keeli ja eskimo-aleuudi keeli. Kuigi on rekonstrueeritud nostraatiline algkeel, ei ole nostraatiliste keelte teooria \xc3\xbcldtunnustatud, sest enamik keeleteadlasi ei pea nii ammu lahknenud keelte suguluse t\xc3\xb5endamist v\xc3\xb5imalikuks._NEWLINE_Allan Bomhardi hinnangul v\xc3\xb5idi nostraatilist algkeelt k\xc3\xb5nelda aastatel 15 000 \xe2\x80\x93 12 000 eKr._NEWLINE_K\xc3\xb5ik nostraatiliste keelte kontseptsiooni pooldajad ei pea p\xc3\xb5hjendatuks Afroaasia keelte arvamist nende hulka. M\xc3\xb5ne arvamuse j\xc3\xa4rgi on Afroaasia keeled nostraatiliste keelte varakult lahknenud haru._NEWLINE_Nostraatiliste keelte nimetuse v\xc3\xb5ttis kasutusele ja esitas h\xc3\xbcpoteesi nende suguluse kohta 1903. aastal Holger Pedersen. Alates 1960. aastatest arendasid nostraatiliste keelte teooriat edasi Vladislav Illit\xc5\xa1-Svit\xc3\xb5t\xc5\xa1 ja Aharon Dolgopolsky.'