b'\n_START_ARTICLE_\nLuksemburg\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi nimi tuletub pealinna Luxembourgi kohal asunud v\xc3\xa4ikesest Lucilinburhuci kindlusest. Saksa keeles t\xc3\xa4hendab s\xc3\xb5na \'letze\' "v\xc3\xa4ike" ja \'burg\' "kindlustatud hoonet, kindlust". Luksemburgi kindlust on ajaloos esmakordselt mainitud 963 ala l\xc3\xa4\xc3\xa4nistamisega krahv Siegfriedile.\n_START_SECTION_\nAsend\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi \xc3\xbcmbritsevad l\xc3\xa4\xc3\xa4nest ja p\xc3\xb5hjast Belgia Luxembourgi provints, idast Saksamaa Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaad ning l\xc3\xb5unast Prantsusmaa Lorraine\'i piirkonna Moselle\'i ja Meurthe-et-Moselle\'i departemangud._NEWLINE_Riigi maismaapiiri kogupikkus on 356 kilomeetrit. Sellest Belgiaga on 148, Saksamaaga 135 ja Prantsusmaaga 73 kilomeetrit \xc3\xbchist piiri. Pikimad riigisisesed vahemaad on 82 kilomeetrit p\xc3\xb5hjast l\xc3\xb5unasse ja 57 kilomeetrit idast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgis on kolm maastikugeograafilist piirkonda: Ardennide eelm\xc3\xa4estik (Oesling), Lorraine\'i platoo ja Moseli j\xc3\xb5e org (Gutland). Riigi p\xc3\xb5hjaosa on k\xc3\xbcnklik ja metsane, k\xc3\xb5rgeim koht on Kneiffi m\xc3\xa4gi (560 meetrit \xc3\xbcle merepinna). Sageli on riigi k\xc3\xb5rgeimaks punktiks pakutud ka Buurgplaatzi m\xc3\xa4ge (559 meetrit \xc3\xbcle merepinna).\n_START_SECTION_\nVeestik\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi peamised j\xc3\xb5ed on Moseli j\xc3\xb5gi, S\xc3\xbbre\'i j\xc3\xb5gi ja Ouri j\xc3\xb5gi. Teised t\xc3\xa4htsamad j\xc3\xb5ed on Alzette, Atterti ja Clerve\'i j\xc3\xb5gi. Pindalalt riigi suurim veekogu \xc3\x9clem-S\xc3\xbbre\'i veehoidla h\xc3\xb5lmab 380 hektarit. Echternachi j\xc3\xa4rv on pindalaga 30 hektarit.\n_START_SECTION_\nTaimestik\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi pindalast on 33,6% kaetud metsaga, kus peamised puuliigid on harilik p\xc3\xb6\xc3\xb6k ja harilik tamm. Luksemburgis on kirjeldatud 1323 liiki k\xc3\xb5rgemaid taimi, millest 9,4% on ohustatud ja 6,3% \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt haruldased. N\xc3\xa4iteks on riigis v\xc3\xa4ga haruldasteks taimedeks muutunud hall nelk ja harilik kortsleht.\n_START_SECTION_\nLoomastik\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi vetes on teaduslikult kirjeldatud 34 liiki mageveekalu._NEWLINE_Luksemburgis on kirjeldatud 16 liiki kahepaikseid: 11 liiki p\xc3\xa4riskonnalisi ja 5 liiki salamandreid._NEWLINE_Riigis on registreeritud 6 liiki roomajaid._NEWLINE_Riigis on registreeritud 327 liiki linde._NEWLINE_Riigis on kirjeldatud 51 liiki imetajaid, kellest ohustatuim on saarmas.\n_START_SECTION_\nLooduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgis on 37 looduskaitsealust ala ja 59 Natura 2000 ala. Riigis on 2 rahvusparki, mis h\xc3\xb5lmavad 19,8% riigi territooriumist. 1964 loodud Saksamaa-Luksemburgi rahvuspark oli esimene piiride\xc3\xbclene rahvuspark Euroopas. Riigis on ka \xc3\x9clem-S\xc3\xbbre\'i rahvuspark. \xc3\x9clevaade Luksemburgi kaitsealadest. Riigi l\xc3\xb5unaosas asub loodusreservaat Biodiversum.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgis on pehme mandriline parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tme kliima rohkete sademetega. Sademeid on eriti suve l\xc3\xb5pus. Suvel on \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evane keskmine temperatuur +17\xc2\xa0\xc2\xb0C ja talvel 0\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc3\xbcmber. Riigi k\xc3\xbclmemad kuud on jaanuar ja veebruar. Riigis on m\xc3\xb5\xc3\xb5detud \xe2\x80\x9320,2\xc2\xa0\xc2\xb0C k\xc3\xbclma. Soojemad kuud on juuli ja august. Augustis on m\xc3\xb5\xc3\xb5detud +37,9\xc2\xa0\xc2\xb0C sooja.\n_START_SECTION_\nRiigikord\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburg on parlamentaarne konstitutsiooniline monarhia. Riigipea on p\xc3\xa4ritava v\xc3\xb5imuga suurhertsog, kellel on v\xc3\xb5imu teostamisel ainult formaalsed \xc3\xb5igused. T\xc3\xa4idesaatvat v\xc3\xb5imu teostab valitsus, mida juhib peaminister._NEWLINE_Seadusandlik v\xc3\xb5im kuulub \xc3\xbchekojalisele Saadikutekojale, kuhu valitakse 60 liiget. Saadikutekoja liikmete ametiaeg kestab 5 aastat. 2013 toimunud valimistel sai kristlik-sotsialistlik partei 23, Luksemburgi Sotsialistlik T\xc3\xb6\xc3\xb6lispartei 13, demokraatlik partei 13, rohelised 6, alternatiivne demokraatlik reformipartei 3 ja vasakpoolsed 2 kohta Saadikutekojas._NEWLINE_Riigi esimene p\xc3\xb5hiseadus s\xc3\xa4testati 1842. Praegune p\xc3\xb5hiseadus kehtib 1868. Riigi k\xc3\xb5rgeim kohtuorgan on k\xc3\xb5rgem justiitskohus._NEWLINE_Luksemburg on NATO ja Euroopa Liidu liige.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgis elas 1. jaanuari 2019 seisuga 613 900 inimest, kellest 305 200 olid naised. Riigi keskmine rahvastikutihedus on 228,4 inimest/km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nReligioon\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi elanikest tunnistab 68,7% katoliiklust._NEWLINE_1870 rajati katoliiklik Luksemburgi piiskopkond, mis 1988 sai peapiiskopkonnaks. Riigis on 275 katoliku kogudust. 2013 tegutses riigis 148 ilmikpreestrit ja 57 ordupreestrit.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liskaubandus\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi suurimad ekspordiartiklid on masinad ja seadmed, terastooted, kemikaalid, kummitooted ja klaas. T\xc3\xa4htsaimad ekspordipartnerid olid 2016. aastal Saksamaa (23,1%), Belgia (16,6%), Prantsusmaa (15,4%) ja Holland (5,1%)._NEWLINE_Luksemburgi suurimad impordiartiklid on mineraalid, metall, toiduained ja kvaliteetsed tarbekaubad. T\xc3\xa4htsaimad impordipartnerid olid 2016. aastal Belgia (29,4%), Saksamaa (24,3%), Prantsusmaa (10,3%), Hiina (5,8%) ja Holland (4,3%).\n_START_SECTION_\nRahandus\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburg liitus eurotsooniga 1999 ja euro v\xc3\xb5eti kasutusele 2002.\n_START_SECTION_\nTaristu\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi maanteev\xc3\xb5rgu kogupikkus on 2899 kilomeetrit, millest 152 kilomeetrit on kiirteid._NEWLINE_Raudteev\xc3\xb5rk h\xc3\xb5lmab 275 kilomeetrit._NEWLINE_Riigis on 2 lennuv\xc3\xa4lja ja 1 helikopteri maandumisplats._NEWLINE_Moseli j\xc3\xb5gi on 37 kilomeetri ulatuses laevatatav. Riigi suurim sadam on Mertert.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi h\xc3\xb5imud asusid Luksemburgi alal v\xc3\xa4hemalt 2. sajandil eKr. 1. sajandil eKr liidendati ala Rooma riigi Germania Inferiori provintsiga. P\xc3\xa4rast frankide sissetungi idast 5. sajandil sai piirkond Frangi riigi ja seej\xc3\xa4rel  Karolingide impeeriumi osaks. Verduni lepingu alusel 843 sai Luksemburgi ala Kesk-Frangi riigi ja hiljem Ida-Frangi riigi osaks.\n_START_SECTION_\nLuksemburgi jagamised\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi alasid on sarnaselt Poolaga jagatud ajaloos kolmel korral. Luksemburgi alasid jagasid ajavahemikul 1659\xe2\x80\x931839 Belgia, Prantsusmaa ja Preisimaa. Enne 1659 h\xc3\xb5lmas Luksemburg 10 700\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Luksemburg kaotas 1813 osa oma territooriumist Preisimaale. P\xc3\xa4rast seda, kui Belgia saavutas 1830 Hollandist s\xc3\xb5ltumatuse, jaotati Luksemburg 1839, kus suurem l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolne osa suurhertsogkonnast l\xc3\xa4ks Belgiale, nii et suurhertsogkond koosnes n\xc3\xbc\xc3\xbcd vaid v\xc3\xa4iksemast idapoolsest osast.\n_START_SECTION_\nKaasaegse riikluse kujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast kokkulepet 1815 Viini kongressil sai Luksemburgi hertsogkonnast suurhertsogkond Madalmaade Willem I v\xc3\xb5imu all, kuid see polnud mitte Madalmaade, vaid Saksa Liidu osa. Tekkinud personaalunioon Luksemburgi trooni ja Hollandi trooni vahel j\xc3\xa4tkus aastani 1890, kui Hollandi troon l\xc3\xa4ks 1783 s\xc3\xb5lmitud Nassau d\xc3\xbcnastia pakti alusel tema t\xc3\xbctrele Wilhelminale, samas Luksemburgi troon l\xc3\xa4ks Adolphe\'ile._NEWLINE_Preisi-Austria s\xc3\xb5jaga 1866 vabanes Luksemburg Saksa Liidu koosseisust. 1867 s\xc3\xb5lmitud Londoni rahulepinguga kuulutati Luksemburg iseseisvaks riigiks Madalmaade \xc3\x9chendkuningriigi koosseisus.\n_START_SECTION_\n20. sajand\n_START_PARAGRAPH_\n1912 sai Luksemburgi suurhertsoginnaks 17-aastane Marie-Ad\xc3\xa9la\xc3\xafde. Esimese maailmas\xc3\xb5ja puhkedes kuulutas valitsus v\xc3\xa4lja neutraalsuse, kuid sellest hoolimata kasutasid Saksa v\xc3\xa4ed 1. augustil 1914 Luksemburgi valitsuse loata Troisviergesi raudteejaama ja okupeerisid 2. augustil 1914 Luksemburgi. Suurhertsoginna Marie-Ad\xc3\xa9la\xc3\xafde k\xc3\xa4sul ei osutanud Luksemburgi armee Saksa armeele vastupanu. Ehkki suurhertsoginna v\xc3\xa4ljendas esmakordsel kohtumisel Saksa kindraliga hukkam\xc3\xb5istu riigi okupeerimise p\xc3\xa4rast, siis okupatsiooni ajal muutusid suurhertsoginna suhted okupatsiooniv\xc3\xb5imudega Luksemburgi elanikkonna arvates liiga s\xc3\xbcdamlikuks. Saksamaa keisririigi kokkuvarisemisega \xc3\xbcritasid kommunistid 10. novembril 1918 kuulutada Luksemburgis v\xc3\xa4lja vabariiki, kuid nad ei leidnud piisavalt toetust. Suurhertsoginna saksalembust tauninud sotsialistid \xc3\xbcritasid uuesti vabariiki v\xc3\xa4lja kuulutada jaanuaris 1919. Peamiselt maailmas\xc3\xb5jaaegsest saksalembusest tingitud poliitilise surve t\xc3\xb5ttu otsustas suurhertsoginna Marie-Ad\xc3\xa9la\xc3\xafde 14. jaanuaril 1919 troonist loobuda._NEWLINE_1919 sai suurhertsoginnaks Marie-Ad\xc3\xa9la\xc3\xafde \xc3\xb5de Charlotte. Enne Teist maailmas\xc3\xb5da sai majanduses traditsioonilise p\xc3\xb5llumajanduse asemel valitsevaks teenindussektor. 1930-ndatel ilmnesid riigi t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkondades kommunismi m\xc3\xb5jud, samal ajal kui valitsus soosis natsionaalsotsialiste._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja puhkedes kuulutas Luksemburg end neutraalseks, kuid Saksamaa okupeeris riigi 10. mail 1940 ja liitis m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast Saksamaa k\xc3\xbclge. Okupatsiooni ajal tapeti riigis elanud 3500 juuti. 1400 Luksemburgi perekonda asustati okupeeritud Ida-Euroopasse. 10. septembril 1944 vabastasid liitlasv\xc3\xa4ed Luksemburgi._NEWLINE_Luksemburg on Euroopa Liidu asutajariik ja on Euroopa Liidu Kohtu asupaik. 1995 sai Euroopa Komisjoni presidendiks Jacques Santer. Teine m\xc3\xb5jukas Luksemburgist p\xc3\xa4rit Euroopa Liidu poliitik on Jean-Claude Juncker._NEWLINE_Alates 2000 on Luksemburgi suurhertsog Henri. Paavst Johannes Paulus II tegi 1985 Luksemburgi pastoraalse visiidi.\n_START_SECTION_\nEesti ja Luksemburgi suhted\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburg tunnustas Eesti iseseisvust 22. veebruaril 1923 ja taastunnustas 27. augustil 1991. Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel s\xc3\xb5lmiti 29. augustil 1991. 1993 asus ametisse Eesti esimene suursaadik Luksemburgis Clyde Kull. Eesti aukonsul Luksemburgis on Alexis Thielen._NEWLINE_Eestit on v\xc3\xa4isanud Luksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker. Luksemburgis on k\xc3\xa4inud 2003 president Arnold R\xc3\xbc\xc3\xbctel, samuti peaministrid Andrus Ansip ja Taavi R\xc3\xb5ivas._NEWLINE_Luksemburgis varjus oma viimastel elun\xc3\xa4dalatel vapside liider Artur Sirk, kes suri Echternachis. Luksemburgist oli p\xc3\xa4rit Eestis tegutsenud katoliku preester Henri Werling._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni ajal ulatus soodsate ilmastikutingimuste korral Eestini Radio Luxembourgi programmi leviala._NEWLINE_Eesti ja Luksemburgi vaheline kaubavahetus h\xc3\xb5lmab 10\xe2\x80\x9312 miljonit eurot. 86,4% ekspordist h\xc3\xb5lmavad s\xc3\xb5idukid ja muud transpordivahendid.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgi hariduss\xc3\xbcsteem on kolmetasandiline: p\xc3\xb5hiharidus, keskharidus ja k\xc3\xb5rgharidus. Koolikohustus algab 4. eluaastast. P\xc3\xb5hikool kestab 8 aastat._NEWLINE_Keskharidus omandatakse 7 aasta jooksul keskkoolis v\xc3\xb5i kutsekoolis. 2015/2016. \xc3\xb5ppeaastal tegutses riigis 37 avalikku l\xc3\xbctseumi, 5 eral\xc3\xbctseumi ja 5 muud keskharidust andvat asutust._NEWLINE_Ainus riiklik \xc3\xbclikool on 2003 rajatud Luksemburgi \xc3\xbclikool. Lisaks tegutsevad riigis mitme v\xc3\xa4lis\xc3\xbclikooli filiaalid.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nLuksemburgis kohtuvad prantsuse ja saksa kultuuriruumi m\xc3\xb5jud. Riiki iseloomustab prantsuse-saksa kakskeelsus._NEWLINE_Riigi vanimad asustusj\xc3\xa4ljed on keltide asulakohal Titelbergis. Echternachis asuvad suurima rooma villa varemed, mis on leitud Alpidest p\xc3\xb5hja pool. Mameris asuvad rooma termide varemed ja Goeblanges villa varemed._NEWLINE_11. sajandil rajatud Viandeni kindlus on Luksemburgi imposantseim keskaegne ehitis. Kindluses asuv kabel on \xc3\xbcks paremaid romaani stiili n\xc3\xa4iteid Luksemburgis. Riigi teised tuntud kindlused on Bourscheidi ja Beauforti kindlused. 1573 rajatud Luxembourgi raekoda muudeti hiljem suurhertsogi paleeks._NEWLINE_Echternachi klooster on vanim s\xc3\xa4ilinud anglosaksi klooster Mandri-Euroopas. Riigi \xc3\xbched vanemad kirikud on Diekirchi ja Holleri kirikud._NEWLINE_Riigis on mitu silda. Arhitekt Paul S\xc3\xa9journ\xc3\xa9\'i 1902 konstrueeritud Adolphe\'i silla keskkaar oli oma aja suurim._NEWLINE_Kaasaja kunstip\xc3\xa4rasemad ehitised on ajaloo ja kunstimuuseumi hoone ning rahvusraamatukogu hoone._NEWLINE_19. sajandi tuntuim kunstnik oli Jean-Baptiste Fresez. Ekspressionistidest p\xc3\xa4lvis tuntust Joseph Kutter. Skulptor Claus Cito loodud kuju on Esimeses maailmas\xc3\xb5jas hukkunud Luksemburgi s\xc3\xb5durite m\xc3\xa4lestuseks p\xc3\xbcstitatud obeliskil._NEWLINE_Riigi suurimad kultuurikeskused on filharmoonia kontserdisaal ja Luxembourgi Suur Teater. Luksemburgil on oma v\xc3\xa4ike filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stus. Riigis on filmitud Michael Radfordi 2004 linastunud film "Veneetsia kaupmees."_NEWLINE_Riigi tuntumad muuseumid on Luxembourgi ajaloo- ja kunstimuuseum, loodusajaloo muuseum, Luxembourgi ajaloo muuseum ja kaasaegse kunsti muuseum. Suurimad kunstigaleriid on Vaubani villa ja Casino Luxembourg._NEWLINE_Luksemburg on osalenud Eurovisiooni lauluv\xc3\xb5istlusel 37 korda 1956-1993. Riigi lauljad on Eurovisiooni lauluv\xc3\xb5istluse v\xc3\xb5itnud 5 korral._NEWLINE_1933\xe2\x80\x931992 tegutses riigis Radio Luxembourg._NEWLINE_Riigi populaarseim spordiala on jalgpall. Oberkorni staadion mahutab kuni 10 000 pealtvaatajat ja Josy Bartheli staadion umbes 8000 pealtvaatajat._NEWLINE_Luksemburgi lipu all on riigi sportlased v\xc3\xb5istelnud alates 1912. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudest Stockholmis. Riigi sportlased on suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudelt v\xc3\xb5itnud \xc3\xbche kuld- ja \xc3\xbche h\xc3\xb5bemedali, 1992. aasta taliol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudelt t\xc3\xb5i Marc Girardelli m\xc3\xa4esuusatamises 2 h\xc3\xb5bemedalit. Luksemburg taotles Rahvusvaheliselt Ol\xc3\xbcmpiakomiteelt ka 1900. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel maratoni v\xc3\xb5itnud Michel Th\xc3\xa9ato medali ennistamist, kuid riigi n\xc3\xb5udmist ei rahuldatud.'