b'\n_START_ARTICLE_\nKonksm\xc3\xa4nd\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKonksm\xc3\xa4nd on k\xc3\xbcllalt madal, aeglasekasvuline ja pikaealine. Puu kasvab tavaliselt 12\xe2\x80\x9320, harva kuni 25 m k\xc3\xb5rguseks. Konksm\xc3\xa4nni eluiga k\xc3\xbc\xc3\xbcndib tavaliselt kuni 250\xe2\x80\x93400, harva kuni 600 aastani._NEWLINE_T\xc3\xbcvi on sirge, l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 0,5\xe2\x80\x931,0 m. T\xc3\xbcve koor on allosas paks, v\xc3\xa4rvus hallikaspruun kuni tumehall. V\xc3\xb5ra on kuhikjaskoonilise kujuga._NEWLINE_Okkad on kahekaupa kimbus, 2,3\xe2\x80\x937,5\xc2\xa0cm pikkused, terava tipuga, hele kuni tumerohelised, sirged v\xc3\xb5i n\xc3\xb5rgalt k\xc3\xb5verdunud, p\xc3\xbcsivad v\xc3\xb5rsetel (2) 4\xe2\x80\x939 (10) aastat._NEWLINE_Pungad on munajad, 6\xe2\x80\x939\xc2\xa0mm pikkused, punakaspruunid, v\xc3\xa4ga vaigused. V\xc3\xb5rsed on hallikasmustad kuni punakaspruunid, karvadeta, soonilised._NEWLINE_Isas\xc3\xb5isikud on kuni 10\xc2\xa0mm pikkused, kollakad v\xc3\xb5i punased. K\xc3\xa4bid on 2,5\xe2\x80\x936,0\xc2\xa0cm pikkused ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 2,0\xe2\x80\x934,0\xc2\xa0cm, mittes\xc3\xbcmmeetrilised, noorelt purpursed, valminult l\xc3\xa4ikivalt tumepruunid. Seemned on 3\xe2\x80\x934\xc2\xa0mm pikkused, mustad, helepruunide 7\xe2\x80\x9312\xc2\xa0mm pikkuste tiivakestega. Idulehti on (3) 5\xe2\x80\x937 (8). 1000 seemne mass on 8,3\xe2\x80\x939,5 g.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nKonksm\xc3\xa4nd on \xc3\xbchekojaline taim ning paljuneb seemnetega. K\xc3\xa4bikandvus algab 18\xe2\x80\x9320 aastastel puudel. Tolmlemine toimub maist kuni juulini s\xc3\xb5ltuvalt k\xc3\xb5rgusest merepinnast. K\xc3\xa4bid valmivad 15\xe2\x80\x9317 kuud hiljem, tolmlemisele j\xc3\xa4rgneva aasta septembris-oktoobris. Seemned varisevad novembrist detsembrini. K\xc3\xa4bid v\xc3\xb5ivad p\xc3\xbcsida puul 1\xe2\x80\x932 aastat peale seemnete varisemist. Head seemneaastad korduvad 3\xe2\x80\x934 aasta j\xc3\xa4rel. Seemnete idanevus on 75\xe2\x80\x9390%.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nKonksm\xc3\xa4ndi kasutatakse metsade rekultiveerimisel m\xc3\xa4gedes, haljastuses, ilupuuna parkides ja aedades ning erosiooni ja lumelaviinide t\xc3\xb5kestamiseks (oksad on v\xc3\xa4ga painduvad). V\xc3\xa4ikest kasvu konksm\xc3\xa4nni puit on peamiselt kohaliku t\xc3\xa4htsusega. Seda kasutatakse tavaliselt k\xc3\xbcttepuudena, kergemate konstruktsioonide, nikerduste, tisleritoodete ja muusikainstrumentide valmistamiseks. K\xc3\xa4bisid kasutatakse alkohoolsete destillaatide maitsestamisel.\n_START_SECTION_\nKasvatamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nKonksm\xc3\xa4nd introdutseeriti Eestisse 19. sajandil, kuid on siiani \xc3\xbcsna v\xc3\xa4he levinud. Konksm\xc3\xa4ndi iseloomustab suur k\xc3\xbclma- ja p\xc3\xb5uakindlus, ta talub h\xc3\xa4sti ka k\xc3\xb5rgemaid temperatuure. Samas armastab ta k\xc3\xb5rgemat \xc3\xb5huniiskust ning on valguslembelisem kui harilik m\xc3\xa4nd (Pinus sylvestris). Mullastiku suhtes on ta v\xc3\xa4hen\xc3\xb5udlik ja on ise pinnaseparandaja, sest soodustab rohke varise t\xc3\xb5ttu l\xc3\xa4mmastiku kogunemist mulda. Seep\xc3\xa4rast kasvatatakse konksm\xc3\xa4ndi pioneerliigina liivade kinnistamiseks ja liivadel mullastikutingimuste parandamiseks, et seal hiljem n\xc3\xb5udlikumaid liike kasvatada (peamiselt harilikku m\xc3\xa4ndi). Sel eesm\xc3\xa4rgil on konksm\xc3\xa4ndi kasvatatud Hiiumaal liikuvate luidete kinnistamiseks ja eriti massiliselt Leedus Kura s\xc3\xa4\xc3\xa4rel tuiskliivade kinnistamiseks. Eestis on teda veel kasvatatud R\xc3\xa4pinas, Olustveres, Saksil (L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Virumaa), Taageperal, Tartus, Tallinnas ja mujal.'