b'\n_START_ARTICLE_\nNieuport 11\n_START_SECTION_\nArendus ja tootmine\n_START_PARAGRAPH_\nNieuport 11 oli v\xc3\xa4iksem ning lihtsustatud versioon Nieuport 10-st, loodud spetsiaalselt \xc3\xbchekohaliseks h\xc3\xa4vituslennukiks. Nagu 10. seeria, oli ka 11. Nieuporti lennuk sesquiplane \xe2\x80\x93 biplaan, mis oli t\xc3\xa4ispikkuses (kahe tugiraamiga toestatud) \xc3\xbclemise tiivaga ning palju v\xc3\xa4iksema alumise tiivaga. Lennuki \xc3\xbclemine ja alumine tiib hoiti koos V-t\xc3\xa4he kujulise raami ja pingutustrossidega._NEWLINE_Selline konstruktsioon tagas lennukile piisava tiivapindala kiireks k\xc3\xb5rgusekogumiseks, samas pakkus see piloodile hea vaate allapoole._NEWLINE_Kahjuks t\xc3\xa4hendas alumine kitsam tiib ka seda, et suurtel kiirustel esines sagedasti aeroelastne ebastabiilsus, mis muutis lennuki sisuliselt juhitamatuks. Probleem j\xc3\xa4tkus ka hilisematel V-raamiga Nieuporti h\xc3\xa4vituslennukitel, niisamuti ka Saksa Albatros D.III. Nieuport 11 lennukeid kasutasid Prantsuse, Inglise, Vene, Belgia ja Itaalia \xc3\xb5huv\xc3\xa4ed. Itaalias toodeti Macchi lennukitehases litsentsi alusel veel 646 Nieuport 11 lennukit, hilisema seeria Nieuport 16 lennukeid toodeti samuti litsentsi alusel Venemaal Dux\'i poolt. P\xc3\xa4rast raskeid tagasil\xc3\xb6\xc3\xb6ke s\xc3\xb5jas varustati ka Rumeenia \xc3\xb5huv\xc3\xa4ge paljude Nieuport 11 ja 12 lennukitega.\n_START_SECTION_\nNieuport 16\n_START_PARAGRAPH_\nAastaks 1916 ilmus lennukist ka edasiarendatud versioon Nieuport 16, mis oli tegelikult tugevdatud raamiga Nieuport 11 lennuk, mootoriks 110 hobuj\xc3\xb5uline (92\xc2\xa0kW) Le Rh\xc3\xb4ne 9J p\xc3\xb6\xc3\xb6rdmootor. Visuaalselt sai uuemat mudelit eristada suurema avause j\xc3\xa4rgi lennuki ees, samuti oli mootorile paigaldatud kapott. See tegi lendamise piloodi jaoks lihtsamaks, samuti oli uude disaini lisatud ka peatugi piloodile._NEWLINE_Hilisemates versioonides lisandus veel lennuki kere k\xc3\xbclge kinnitatud Vickers kuulipilduja, ent raskekuulipilduja koos uue ja raskema 9J mootoriga tegi lennuki oluliselt v\xc3\xa4hem man\xc3\xb6\xc3\xb6verdusv\xc3\xb5imelisemaks ning raskus kippus lennukit ettepoole kallutama. Nieuport 16 oli vahepealne v\xc3\xa4ljalase, mis ennetas veidi suuremat Nieuport 17 C.1 mudelit, mis oli juba eos disainitud raskema mootori ning kuulipildujaga.\n_START_SECTION_\nKasutus Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene Nieuport 11 lennuk j\xc3\xb5udis L\xc3\xa4\xc3\xa4nerindele 1916 aasta jaanuaris. Kuu l\xc3\xb5puks oli neid v\xc3\xb5itluses juba 90._NEWLINE_See v\xc3\xa4ike topelttiivaga lennuk oli igak\xc3\xbclgselt parem kui Fokker Eindecker. Sel oli suurem tippkiirus, parem man\xc3\xb6\xc3\xb6verdusv\xc3\xb5ime ning suutis paremini k\xc3\xb5rgust koguda. Nieuport 11-l olid lennuki tiibade tagaservas kaldt\xc3\xbc\xc3\xbcrid, mis andsid piloodile parema kontrolli lennuki k\xc3\xbclgsuunas kallutamise \xc3\xbcle. Sakslaste Fokkeril kasutati endiselt algelist tiivakuju t\xc3\xa4ielikult muutvat s\xc3\xbcsteemi. Lisaks oli Nieuport 11 lennukil ka statsionaarne stabilisaator, mille k\xc3\xbclge olid kinnitatud k\xc3\xb5rgust\xc3\xbc\xc3\xbcrid. See andis eelise Fokkeri primitiivsema stabilisaatori ees._NEWLINE_Fokkeri ainuke eelis oli s\xc3\xbcnkrooniseeritud kuulipilduja, millega oli v\xc3\xb5imalik tulistada l\xc3\xa4bi propelleri t\xc3\xb6\xc3\xb6tsooni. Sel ajal liitlastel sellist tehnikat veel ei olnud ja Nieuport 11 Lewis-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kuulipilduja oli kinnitatud propellerist k\xc3\xb5rgemale. Lewise kuulipildujaid ei olnud v\xc3\xb5imalik propelleriga s\xc3\xbcnkroonida nende teistsuguse t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5tte t\xc3\xb5ttu ja nende salved ei olnud ka piisavalt suured, et kanda kaasas suuremas koguses padruneid. Lewise kuulipildujate t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlus polnud ka kiita ning seet\xc3\xb5ttu tuli pilootidel tihti ette olukordi, kus nad pidid keset lendu relva kinnikiilumise t\xc3\xb5ttu \xc3\xbcmberlaadima. _NEWLINE_See mure sai lahendatud prantslaste poolt, kes v\xc3\xb5tsid kasutusele Alkan-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi s\xc3\xbcnkroonhammasratta ja Vickersi kuulipilduja. Need uuendused rakendusid aga alles Nieuport 16 lennukitel. Inglastel head s\xc3\xbcnkroonimise meetodit ei olnud ning seet\xc3\xb5ttu kasutasid nad ka tulevikus tiiva peale kinnitatud Lewise kuulipildujaid uuenenud "topelttrummel" salvedega, mis mahutasid 98 padrunit._NEWLINE_Verduni lahingu ajal, 1916. aasta veebruaris, suutsid prantslased Nieuport 11 paremaid tehnilisi omadusi ja mitme lennuki formatsioonis lendamist \xc3\xa4ra kasutades Saksa \xc3\xb5huv\xc3\xa4e lahingualalt t\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5rjuda, sundides viimaseid oma lennuv\xc3\xa4e taktikat radikaalselt muutma. Nieuport lennukid olid nii efektiivsed, et m\xc3\xb5nel korral korjasid saksa v\xc3\xa4ed allakukkunud Nieuportid kokku, muutsid uuesti lennuk\xc3\xb5lblikuks ning installeerisid oma Spandau-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi s\xc3\xbcnkroonitud kuulipilduja. Neid modifitseeritud mudeleid kasutasid nad seej\xc3\xa4rel edukalt ka rindel. \xc3\x9cks sellistest lennukeist oli N1324, millega lendas saksa piloot Kurt Student 1916. aasta augustis. Teised \xc3\xbcmberehitatud mudelid anti edasi Saksa lennukitootjatele, k\xc3\xa4suga neist koopiaid toota, millest sai arvestatav otsene ja kaudne m\xc3\xb5ju saksa h\xc3\xa4vituslennukite disainile._NEWLINE_M\xc3\xb5ned Nieuport 11 ja 16 lennukid olid varustatud tiiva k\xc3\xbclge kinnitatud rakettidega, millega sai edukalt kahjutuks teha vastase vaatlus-kuuma\xc3\xb5hupalle ja \xc3\xb5hulaevu._NEWLINE_1916. aasta m\xc3\xa4rtsiks hakati Nieuport 11 lennukeid v\xc3\xa4lja vahetama uuemate ja paremate Nieuport 17 h\xc3\xa4vituslennukitega. Sellegipoolest j\xc3\xa4id Itaalia ja Vene p\xc3\xa4ritolu lennukid veel vastavates riikides kauemaks teenistusse. L\xc3\xb5puks j\xc3\xa4id Nieuport 11 ja 17 kasutusse vaid treeninglennukitena.'