b'\n_START_ARTICLE_\nVerikireslane\n_START_SECTION_\nTaksonoomia\n_START_PARAGRAPH_\nPerekonna autor on Johan Christian Fabricius (1775).\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nPerekond kuulub alamsugukonda Zygaeninae.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nVerikireslane on alamsugukonna Zygaeninae ainus palearktilise levikuga perekond._NEWLINE_Eestis on k\xc3\xb5ikjal levinud v\xc3\xa4ike-verikireslane ja aasa-verikireslane. Sarika-verikireslane on levinud ainult Saaremaal, ka teised liigid on levinud paiguti.\n_START_SECTION_\nValmikud\n_START_PARAGRAPH_\nVerikireslased meenutavad kujult veidi mesilast v\xc3\xb5i herilast._NEWLINE_Verikireslased on kirevad. See on hoiatusv\xc3\xa4rvus._NEWLINE_Keha ja eestiivad on metallsinised. Eestiibadel on punased laigud v\xc3\xb5i v\xc3\xb6\xc3\xb6did. Tagatiivad on veripunased, v\xc3\xa4lisservas on kitsas mustjassinine triip._NEWLINE_Tundlad on pikad, tipu l\xc3\xa4hedal j\xc3\xa4medamad, tipus teravamad. Nad on musta v\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Tiibade siruulatus on 28\xe2\x80\x9358 mm.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6\xc3\xb6vikud\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6\xc3\xb6vikud on v\xc3\xa4rtnakujulised._NEWLINE_Nad on rohekad v\xc3\xb5i kollakad; piki keha kulgevad heledamad pikitriibud. Triipudel v\xc3\xb5i nende vahel paiknevad ridadena suuremad v\xc3\xb5i v\xc3\xa4iksemad mustad punktid._NEWLINE_Pikkus on 22 mm.\n_START_SECTION_\nValmikud\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik verikireslased on p\xc3\xa4evase eluviisiga. Kuna neid kaitseb hoiatusv\xc3\xa4rvus, siis elavad nad t\xc3\xa4iesti avalikult niitudel ega varja end._NEWLINE_Verikireslased lendavad kohmakalt, tavaliselt \xc3\xbchelt \xc3\xb5ielt teisele. Eestis lendavad nad juulis ja augustis._NEWLINE_Kuumal ajal istuvad nad n\xc3\xa4iteks jumikate \xc3\xb5itel ja k\xc3\xb5rreliste vartel. Nad pole ettevaatlikud ega p\xc3\xb5gene vaenlase eest._NEWLINE_Nad lasevad end isegi kergesti k\xc3\xa4tte v\xc3\xb5tta. Kuid kinni p\xc3\xbc\xc3\xbctuna teesklevad nad surnut ja eritavad tilgakese kollast vastiku l\xc3\xb5hnaga m\xc3\xbcrgist vedelikku. Sellep\xc3\xa4rast linnud neid ei s\xc3\xb6\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6\xc3\xb6vikud\n_START_PARAGRAPH_\nVerikireslaste r\xc3\xb6\xc3\xb6vikud on sama m\xc3\xbcrgised kui valmikud. Seet\xc3\xb5ttu elavad nad sama avalikult kui valmikud. Nad toituvad p\xc3\xb5hiliselt liblik\xc3\xb5ielistel (n\xc3\xa4iteks hiirehernes, seahernes, n\xc3\xb5iahammas)._NEWLINE_R\xc3\xb6\xc3\xb6vikud talvituvad, kevadel nukkuvad. Nad valmistavad valkja v\xc3\xb5i kollase, p\xc3\xa4rgamenditaolise nukuh\xc3\xa4lli ning kinnitavad selle k\xc3\xb5rgemate rohuk\xc3\xb5rtele. Nukud keerutavad end aeg-ajalt, tekitades kuuldavat heli. Selle toimingu otstarve pole teada.'