b'\n_START_ARTICLE_\nTiibeti budismi ajalugu\n_START_SECTION_\nTiibeti budismi koolkonnad\n_START_PARAGRAPH_\nKlassikaline jaotus Tiibeti budismi koolkondade j\xc3\xa4rgi on: Nyingma, Sakja, Kagyu ja Gelug._NEWLINE_Aastast 1988 see asetus veidi muutus, sest Sarnathis Indias, kuhu olid kogunenud kokku k\xc3\xb5ik Tiibeti budismi esindajad, kloostri\xc3\xbclemad, khenpod, budismi haritlased, \xc3\xb5petlased, terve thulkude institutsioon ja paljud teised budismi t\xc3\xa4htsad tegelased. Seal tegi XIV dalai-laama sensatsioonilise ettepaneku, et B\xc3\xb6n on aeg lisada nelja suure budistliku koolkonna juurde kui Tiibeti eelbudistlik koolkond ehk traditsioon. Dalai-laama teatas: "See ei ole nii t\xc3\xa4htis, kas me arvestame b\xc3\xb6nid budistlikuks koolkonnaks v\xc3\xb5i mitte. See B\xc3\xb6n, mis oli Tiibetis XI sajandil, on t\xc3\xa4nase p\xc3\xa4evani l\xc3\xa4bi aastatuhandete arenenud koos teiste Tiibeti budismi koolkondadega ja seet\xc3\xb5ttu on \xc3\xb5igus ja aeg juba r\xc3\xa4\xc3\xa4kida B\xc3\xb6nist kui Tiibeti viiendast traditsioonist._NEWLINE_Miks v\xc3\xb5eti vastu B\xc3\xb6n viiendaks koolkonnaks? Kuna ajaloos on B\xc3\xb6n ka suutra traditsioon, mis on oluline k\xc3\xb5igi nelja budistliku koolkonna juures, on enda \xc3\xbcldstruktuurilt \xc3\xbcks: PRADZHNJA PARAMITA, Madhjamika, Pramana, Abidharma, kusjuures \xc3\xb5pikud ja tekstid v\xc3\xb5isid erineda omal ajal ka kloostritel omavahel v\xc3\xb5rrelduna, r\xc3\xa4\xc3\xa4kimata siis veel koolkondadest, kuid \xc3\xbcldine \xc3\xb5ppeprogramm on k\xc3\xb5igil koolkondadel \xc3\xbchine. Samal p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttel l\xc3\xa4heneb ka B\xc3\xb6ni enda traditsioonile.\n_START_SECTION_\nTiibeti kanooniline traditsioon\n_START_PARAGRAPH_\nTiibeti kanooniline traditsioon. Varajane t\xc3\xb5lkeperiood 7.\xe2\x80\x939. sajand. Teise t\xc3\xb5lkeperioodi algus 11.\xe2\x80\x9312. sajand. Tiibeti t\xc3\xb5lke kollektsioonide kataloogimine 13.\xe2\x80\x9314. sajand. Esimesed kanoonilised kollektsioonid sNar-thang-i kloostris 13. sajandil._NEWLINE_1320 aastal tekstide esmakordne klassifitseerimine bKa\xe2\x80\x99-\xe2\x80\x98gyur-iks (Kand\xc5\xbeur \xe2\x80\x93 Buddha \xc3\xb5petusteks) ning bsTan-\xe2\x80\x98gyur-iks (\xc3\xb5petlaste kommentaarideks ja traktaatideks)._NEWLINE_Mingi d\xc3\xbcnastia esimene (bKa\xe2\x80\x99-\xe2\x80\x98gyur)-i tr\xc3\xbckiv\xc3\xa4ljaanne (nn Yung-lo v\xc3\xa4ljaanne) Pekingis 1410. Esimene (bsTan-\xe2\x80\x98gyur)-i tr\xc3\xbckitud v\xc3\xa4ljaanne (Pekingi v\xc3\xa4ljaanne) 1724. 1621 a Li-thangi, 1683 a K\xe2\x80\x99ang-hsi, 1729\xe2\x80\x931733 a sDe-dge, 1753\xe2\x80\x931773 a, 1908\xe2\x80\x931937 a Urga v\xc3\xa4ljaanded._NEWLINE_Mand\xc5\xbeu kaanoni koostamine aastatel 1773\xe2\x80\x931790._NEWLINE_Mongoli kirjalik traditsioon. Varajane t\xc3\xb5lkeperiood 13.-14. sajandil. Uus t\xc3\xb5lkeperiood 16. sajandil. 1623. aastal (bKa\xe2\x80\x99-\xe2\x80\x98gyur)-i t\xc3\xb5lkimine. 17. sajandil t\xc3\xb5lgete revideerimine ja tr\xc3\xbckiv\xc3\xa4ljaande valmistamine. Mongoli tr\xc3\xbckitud (bsTan-\xe2\x80\x98gyur) 1740. aastal._NEWLINE_Uiguuri kirjalik traditsioon. 6.-7. sajandi t\xc3\xb5lked, kommentaarid 7.-8. sajand. Hsi-hsia kirjalik traditsioon. Umbes 1190. aastast. t\xc3\xb5lgete kanoonilise kogu tr\xc3\xbckkimine (keisrinna Luo v\xc3\xa4ljaanne). Umbes 1302 aastast Y\xc3\xbcani v\xc3\xa4ljaanne \xe2\x80\x93 mahajaana tekstide kogu._NEWLINE_L\xc3\xb5plikult klassifitseeriti Tiibeti budistlikud tekstid XI sajandil, mis on ka uue koolkonna t\xc3\xb5lgete teene._NEWLINE_Sonam Tsemo (bsod-nams rtse-mo, 1142\xe2\x80\x931182) Buton Rinpoche (bu-ston rin-po-che, 1290\xe2\x80\x931364) Nemad panid aluse tantra tekstide nelik systeemile, krija-tantra (bya-ba\'i rgyud), Tsaryijatantra (spyod-pa\'i rgyud), yogatantra (rnal-\'byor rgyud), anuttarayogatantra (rnal-\'byor bla-na-med-pa\'i rgyud)_NEWLINE_Iga\xc3\xbcks neist tantratest jaotatakse omaette alamkategooriateks. Nad t\xc3\xa4histavad tekstide jaotust neljaks suureks klassiks.'