b'\n_START_ARTICLE_\nSeljauim\n_START_PARAGRAPH_\nSeljauim ehk dorsaaluim on paaritu uim kalade ja m\xc3\xb5nede teiste vees elavate selgroogsete selja keskosas. See aitab tasakaalu s\xc3\xa4ilitada.\n_START_SECTION_\nAnatoomia\n_START_PARAGRAPH_\nSeljauim v\xc3\xb5ib olla \xc3\xbcksik uim uimekiirtega v\xc3\xb5i ilma nendeta v\xc3\xb5i hoopis koosneda kahest seotud v\xc3\xb5i sidumata osast \xe2\x80\x93 teravatest ogakiirtest ja l\xc3\xbclinenud kiirtest ning pehmetest hargnenud kiirtest. Seljauim toetub uimekiirte tugiluudele ehk basaalidele, mis on luised alusplaadid. Tugiluid on kaladel sama palju kui uimekiiri._NEWLINE_Enamasti on seljauimi \xc3\xbcks v\xc3\xb5i kaks, kuid kaladel v\xc3\xb5ib olla neid kuni kolm. Haidel on enamasti 2 seljauime. Seljauimede arv ja ehitus varieerub liigiti ja taksoniti. N\xc3\xa4iteks luukalad jagunevad sagaruimsete ja kiiruimsete klassiks ning kummalgi on seljauime ehitus (nagu ka teiste uimede ehitus) erinev.\n_START_SECTION_\nSeljauime kollaps\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5kvaaladel v\xc3\xb5ib seljauim k\xc3\xbcljele \xc3\xa4ra vajuda. \xc3\x9cldiselt juhtub see vangistuses elavatel loomadel, kuid pole v\xc3\xa4listatud ka looduslikes tingimustes. Samuti on see rohkem levinum isaste puhul, sest nende seljauim kasvab suuremaks. Looduslikult m\xc3\xb5\xc3\xb5kvaalad ujuvad pikki vahemaid, ujudes kiirelt ja s\xc3\xbcgaval. Sel moel avaldab vesi suurt survet seljauimele ning aitab seda p\xc3\xbcstisena hoida. Kuid vangistuses veedavad nad palju aega veepinnal ning ei uju pikki vahemaid, seet\xc3\xb5ttu on surve v\xc3\xa4iksem ning uim vajub k\xc3\xbcljele. Teisteks p\xc3\xb5hjusteks v\xc3\xb5ivad olla ka uime koe \xc3\xbclekuumenemine t\xc3\xa4nu soojale veele ja temperatuurile, vangistusest tingitud stress, muutus toitumises, v\xc3\xa4henenud aktiivsus, mis p\xc3\xb5hjustab madalat verer\xc3\xb5hku.'