b'\n_START_ARTICLE_\nGelasius I\n_START_SECTION_\nPaavstiks saamine\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I valiti paavstiks p\xc3\xa4rast Felix III surma 1. m\xc3\xa4rtsil 492.\n_START_SECTION_\nSkisma\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I ajal j\xc3\xa4tkus Felix III ajal alanud skisma Konstantinoopoli patriarhiga. Gelasius kirjutas esmalt Ida-Rooma keisrile Anastasius I-le, kellelt ta vastust ei saanud. Konstantinoopoli patriarh Euphemios kinnitas paavstile, et Akakios polnud ketser ja soovis skisma likvideerimist. _NEWLINE_Paavst keeldus kompromissist ja \xc3\xb5igustas Euphemiosele Akakiose ekskommunitseerimist. Samuti kinnitas ta, et lepitust ei tule seni, kuni Akakiose ja teiste ekskommunitseeritute nimed on dipt\xc3\xbchhonis. Oma seisukohti selgitas paavst traktaadis "De duabus naturis in Christo adversus Eutychem et Nestorium"._NEWLINE_Ta kinnitas aastal 493 B\xc3\xbctsantsi piiskoppidele, et nad toetaksid teda Akakiose hukkam\xc3\xb5istmisel. Ta p\xc3\xb5hjendas seda otsust neile kui \xe2\x80\x9capostelliku kohtum\xc3\xb5istmist, mida toetasid Jeesuse Kristuse h\xc3\xa4\xc3\xa4l, traditsioon ja kaanonite autoriteet\xe2\x80\x9d. Paavsti nimi oli dipt\xc3\xbchhonist eemaldatud._NEWLINE_13. mail 495 Roomas peetud sinodil vabastas Gelasius ekskommunikatsioonist Kyme piiskopi Mesenuse, kes oli \xc3\xbcks Felix III legaate aastal 484 Konstantinoopolis.\n_START_SECTION_\nSuhted idagootidega\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I suhted idagootidega olid kirikuajaloolase J. N. D. Kelly v\xc3\xa4itel suurep\xc3\xa4rased. Ta iseloomustab Gelasiuse ja kuningas Theoderich Suure vahelist suhet s\xc3\xb5prusena.\n_START_SECTION_\nPaavsti v\xc3\xb5imu taotlemine\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I oli esimene paavst, kellele omistati tiitel "Kristuse vikaar"._NEWLINE_Ida-Rooma keisrile Anastasius I-le aastal 494 v\xc3\xb5i 496 saadetud kirjas selgitas Gelasius maailma valitsevat kahe v\xc3\xb5imu teooriat (ka kahe m\xc3\xb5\xc3\xb5ga doktriin): vaimulike p\xc3\xbchitsetud autoriteet (mida esindab paavst) ja kuninglik v\xc3\xb5im (mida esindab keiser)._NEWLINE_Ta kinnitas, et paavsti ees\xc3\xb5igus on kinnitada oikumeeniliste kirikukogude otsuseid ja neid kaitsta.\n_START_SECTION_\nTeoloogilised vaidlused\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I julgustas Picenumi ja Dalmaatsia piiskoppe v\xc3\xb5itlema pelagianismi ilmingutega._NEWLINE_Ta taunis monof\xc3\xbcsiitlust, manilust ja arianismi. "Liber Pontificalis" kirjeldab, et paavsti k\xc3\xa4sul aeti manilased Roomast v\xc3\xa4lja ja nende p\xc3\xbcharaamatud p\xc3\xb5letati Santa Maria Maggiore basiilika l\xc3\xa4histel._NEWLINE_Ta taunis 494 paganliku pidustuse Lupercalia pidamist._NEWLINE_Marseille\' preester Gennadius saatis paavstile traktaadi tuhandeaastase rahuriigi kohta.\n_START_SECTION_\nLiturgilised otsused\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I taotles kevadel 494 Roomas peetud sinodil uute vaimulike ordineerimist, et leevendada vaimulike puudust kirikus. Ta reguleeris hoolekannet ja korjanduste l\xc3\xa4biviimist._NEWLINE_Ta s\xc3\xa4testas, et diakonid ei tohi ristida, v\xc3\xa4lja arvatud teatud juhtudel._NEWLINE_Aastal 496 s\xc3\xa4testas ta 14. veebruari Valentinuse m\xc3\xa4lestusp\xc3\xa4evaks (valentinip\xc3\xa4ev)._NEWLINE_Ta s\xc3\xa4testas, et armulauasakramendil saadakse osadust nii hostia kui ka armulauaveini kaudu._NEWLINE_Ta komponeeris "Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi praeguseks kadunud vaimulikke h\xc3\xbcmne ja koostas missaali._NEWLINE_Tema ajal oli Roomas p\xc3\xbcha Vituse austamispaik._NEWLINE_Ta s\xc3\xa4testas Quatemberi p\xc3\xa4evad neljal aastaajal, mille t\xc3\xa4histamine laienes tema ajal v\xc3\xa4ljapoole Roomat. Ta lubas ordineerida preestreid ja diakoneid Quatemberi laup\xc3\xa4evadel._NEWLINE_Ta lubas munkadel tegutseda Lateraani basiilikas. Ta s\xc3\xa4testas ka novitsiaadiajad, mille j\xc3\xa4rgi tuleb munk ordineerida preestriks aasta ja ilmik 18 kuu m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes p\xc3\xa4rast novitsiaadiaja algust. Ta s\xc3\xa4testas, et madalamad vaimulikup\xc3\xbchitsused v\xc3\xb5ib sooritada \xc3\xbche p\xc3\xa4eva jooksul._NEWLINE_11. m\xc3\xa4rtsil 494 L\xc3\xb5una-Itaalia piiskoppidele saadetud kirjas kinnitas ta, et ostiariuseks ordineeritav vaimulik suudaks lugeda._NEWLINE_Aastal 496 lubas ta r\xc3\xb6\xc3\xb6vitud neiu abielu vangistajaga tingimusel, et neiu on sellega n\xc3\xb5us ja m\xc3\xb5lemad olid kihlatud._NEWLINE_Temalt on s\xc3\xa4ilinud 18 missat._NEWLINE_Talle on omistatud "Decretum Gelasianum" ja "Sacramentum Gelasianum", kuid nende tekstide autorsus on vaieldav._NEWLINE_Gelasius I ordineeris "Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi 67 piiskoppi, 32 presb\xc3\xbcterit ja 2 diakonit. Ta ordineeris aastal 492 Andria piiskopiks inglase Richardi. Ta mainis oma kirjas esimest teadaolevat Fiesole piiskoppi. Tema ajast on teada 39 kardinali sealhulgas hilisemad paavstid Anastasius II, Symmachus ja Johannes I.\n_START_SECTION_\nKristlik eetika\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I abistas vaeseid ja korraldas n\xc3\xa4ljah\xc3\xa4da ajal paavsti valdustes toiduabi jaotamist.\n_START_SECTION_\nGelasius I kultuuriloos\n_START_PARAGRAPH_\n"Liber Pontificalis" omistab paavstile Monte Gargano kiriku rajamise ja Tivoli Santa Euphemia kiriku p\xc3\xbchitsemise. Talle omistatakse ka praeguseks h\xc3\xa4vinenud kirikute rajamist Via Labicana ja Via Laurentina piirkondades.\n_START_SECTION_\nHinnang\n_START_PARAGRAPH_\nDionysius Exiguus iseloomustab teda alandliku ja suuremeelsena, eriti vaeste vastu. Gelasius vaimustus tema s\xc3\xb5nul patuste p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumisest usuteele ja meditatsioonidest.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nGelasius I suri 19. novembril 496 Roomas ja maeti "Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi 21. novembril Rooma Peetri kirikusse._NEWLINE_Teda austatakse katoliku kirikus p\xc3\xbchakuna. Tema m\xc3\xa4lestusp\xc3\xa4ev on 21. november.'