b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich-Alfred Olbrei\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich-Alfred Olbrei VR I/3 (ka Fred Olbrei; 30. august (vkj 12. august) 1893 Tallinn \xe2\x80\x93 25. m\xc3\xa4rts 1972 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane, ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingutegelane ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4einsener (aastast 1938 kolonel).\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich-Alfred Olbrei oli klaverit\xc3\xb6\xc3\xb6sturi poeg._NEWLINE_L\xc3\xb5petas Tallinnas g\xc3\xbcmnaasiumi, \xc3\xb5ppis 1915\xe2\x80\x931916 Riia Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi mehaanika osakonnas, l\xc3\xb5petas 1916 eksternina Peterburi Nikolai I nimelise Inseneriakadeemia ning 1918 lendur-vaatlejana Jevpatoria s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elendurite kooli._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal teenis Pirital merelennujaamas. Osales Vabaduss\xc3\xb5jas, oli Kaitseministeeriumi s\xc3\xa4detelegraafi valitsuse ning s\xc3\xa4detelegraafikompanii \xc3\xbclem, pani aluse Eesti kaitsev\xc3\xa4e raadiosidele. L\xc3\xb5petas 1925 Prantsusmaal Toulouse\'i \xc3\x9clikooli Elektrotehnika Instituudi. Oli 1926\xe2\x80\x9333 Kaitsev\xc3\xa4e \xc3\x9chendatud \xc3\x95ppeasutiste (KV\xc3\x9c\xc3\x95A) lektor ja \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6kodade \xc3\xbclem, K\xc3\xb5rgema S\xc3\xb5jakooli \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud ning inseneriv\xc3\xa4eala erijuhataja, 1929\xe2\x80\x9331 \xc3\xbchtlasi Tallinna Tehnikumis raadiooperaatorite kursuse lektor, \xc3\xb5petas elektro-, side- ja raadiotehnikat, oli riikliku kutsekomisjoni liige. 1933\xe2\x80\x9334 sidepataljoni \xc3\xbclem, 1934\xe2\x80\x9340 Riigi Ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu direktor, 1940\xe2\x80\x9341 Sidevalitsuse raadiokeskuse peainsener._NEWLINE_S\xc3\xb5ja puhkemisel viidi Venemaale laskurdiviisi side\xc3\xbclemaks, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Uuralites Ivdeli mangaanikaevanduses ning oli Tjumeni s\xc3\xb5jakooli sideala \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud. 1944 saadeti Siberi vangilaagrisse, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna spionaa\xc5\xbeis ja vanden\xc3\xb5us osalemises. Naasis asumiselt Eestisse 1956, oli Vabariikliku R\xc3\xb6ntgenoloogiajaama ja Tervishoiuministeeriumi arstiriistade t\xc3\xb6\xc3\xb6koja juhataja, aastast 1963 Rahvamajanduse N\xc3\xb5ukogu tehnilise informatsiooni keskb\xc3\xbcroo tehnikateabe- ja patendiekspert.\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5jutas p\xc3\xb5hjapanevalt raadioalase tehnilise m\xc3\xb5tte ja hariduse ning ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu ja raadiot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse arengut Eestis. Tema eestv\xc3\xb5ttel ja osalusel asutati Riigi Ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu raadiolabor ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kojad, ehitati \xc3\xbcmber ja varustati r\xc3\xa4nikristall-pooljuhtsaatjaga Tallinna raadiojaam, rajati 1937 T\xc3\xbcrile 50 KW raadiosaatejaam koos Euroopa moodsaima 196,6\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguse vabaltseisva mastantenniga, valmis Baltimaade esimene mobiilne \xc3\xbclekandekeskus \xe2\x80\x93 reportaa\xc5\xbeiauto "H\xc3\xb5behall", hangiti firmalt AEG Eestisse esimeste seas maailmas magnetofonid, raadio\xc3\xbclekannete tarvis arendati v\xc3\xa4lja Tallinna teatri- ja kontserdisaale ning spordiv\xc3\xa4ljakuid \xc3\xbchendanud kaabliv\xc3\xb5rk, maal avati raadiokuulamise h\xc3\xb5lbustamiseks ligi 250 tuulik-elektrigeneraator akulaadimispunkti, kavandati ja 1939\xe2\x80\x931940 p\xc3\xbcstitati Tallinnas Kreutzwaldi ja Faehlmanni t\xc3\xa4nava nurgale tehnika viimase s\xc3\xb5na j\xc3\xa4rgi Raadiomaja, mille elektrilise osa projekteeris koos insener A. Lossmanniga. Raadiot\xc3\xb6\xc3\xb6stuse arendamisel ja selle teaduslikul korraldamisel toetus peamiselt ameeriklaste kogemustele._NEWLINE_Kuulus aastast 1927 Riigi Ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu juhatusse, oli O\xc3\x9c Raadio-Elektrotehnika Tehase (RET) asutajaid ja juhatuse liige, kuulus Insenerikoja n\xc3\xb5ukogusse. Avaldas teadustr\xc3\xbckiseid raadiotehnikast ja ringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingust.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema isa oli muusika\xc3\xa4rimees, klaverit\xc3\xb6\xc3\xb6stur ja Estonia seltsi eestseisuse liige Jaan Olbrei._NEWLINE_Tema \xc3\xb5de oli ballettmeister, balletipedagoog ja tantsija Rahel Olbrei, \xc3\xb5emees arhitekt ja kunstikriitik Hanno Kompus.'