b'\n_START_ARTICLE_\nEuroopa Liidu \xc3\x9chtekuuluvusfond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chtekuuluvusfond loodi 1993. aastal Maastrichti lepinguga. Fondi abil viiakse ellu Euroopa Liidu regionaalpoliitikat ning aidatakse j\xc3\xa4rele majanduslikult v\xc3\xa4hem arenenud piirkondi.\n_START_SECTION_\n1994\xe2\x80\x931999\n_START_PARAGRAPH_\nToetusi said 4 liikmesriiki: Kreeka, Hispaania, Iirimaa ja Portugal. Kogu perioodi eelarve oli 15,15 miljardit eurot.\n_START_SECTION_\n2000\xe2\x80\x932006\n_START_PARAGRAPH_\nFondi eelarve sellel perioodil oli 18 miljardit eurot. Peaaegu pool (8,5 miljardit eurot) sellest oli reserveeritud uute liikmesriikide jaoks. \xc3\x9chtekuuluvusfond ei toetanud regionaalset tasandit ja seet\xc3\xb5ttu ei olnud see \xc3\xbcks struktuurifondidest. Kui liikmesriigil tekkis liiga suur eelarvepuuduj\xc3\xa4\xc3\xa4k v\xc3\xa4hendati v\xc3\xa4ljamakseid fondist. \xc3\x9chtekuuluvusfondist saadav toetuste maht koos teistest struktuurifondidest saadavate toetustega ei tohtinud \xc3\xbcletada 4% riigi SKPst. Enne Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal olid toetuste saajad samad, mis eelneval eelarveperioodil.\n_START_SECTION_\n2007\xe2\x80\x932013\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chtekuuluvusfond lisati struktuurifondide hulka, et tagada paremaid tulemusi. N\xc3\xa4iteks keskkonnaprojektid v\xc3\xb5isid saada toetust nii \xc3\x9chtekuuluvusfondist kui Regionaalarengu Fondist. L\xc3\xb5plik otsus tehti olenevalt projekti fookusest. See t\xc3\xb5i kaasa fondide tulemuslikkuse paranemise.\n_START_SECTION_\nToetused\n_START_PARAGRAPH_\nEelarveperioodil 2014\xe2\x80\x932020 saavad \xc3\x9chtekuuluvusfondist toetusi Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, K\xc3\xbcpros, Leedu, L\xc3\xa4ti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, T\xc5\xa1ehhi ja Ungari. Toetuste kogumahuks on ette n\xc3\xa4htud 63,4 miljardit eurot. Projekte toetatakse 80\xe2\x80\x9385% ulatuses. Rahastatava projekti minimaalseks maksumuseks on k\xc3\xbcmme miljonit eurot. Toetust makstakse ka projekti teostamiseks vajalike eeluuringute tarbeks. \xc3\x9chtekuuluvusfondist saadavatele toetustele kehtivad samad kavandamis-, haldus- ja j\xc3\xa4relevalvemeetmed nagu ERFile ja ESFile. Kui toetust saavas liikmesriigis tekib liiga suur avaliku sektori puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4k ning probleeme ei lahendata v\xc3\xb5i lahendamiseks sobivaid meetmeid ei rakendata, v\xc3\xb5idakse n\xc3\xb5ukogu otsusega (h\xc3\xa4\xc3\xa4lteenamusega) peatada \xc3\x9chtekuuluvusfondi rahaline abi. See kehtib nii uute projektide kohta kui ka k\xc3\xa4igus olevate mitmeetapiliste projektide uute etappide kohta._NEWLINE_Kaasfinantseerimise saamiseks peab toetust taotlev projekt kohustuslikus korras aitama kaasa EL keskkonnaeesm\xc3\xa4rkide saavutamisele. Olulisel kohal projekti ellu viimisel on piisavalt suutliku institutsiooni olemasolu, mis suudaks tagada projekti majandusliku ja sotsiaalse kasulikkuse. Eelduseks ei peeta mitte ainult ehitushanke ja ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6de l\xc3\xa4biviimist, vaid ka hilisemat haldamist. Rahalisi makseid ei teostata enne kui pole teada kasusaaja isik ja varade l\xc3\xb5plik omandisuhe.\n_START_SECTION_\nISPA\n_START_PARAGRAPH_\nISPA on Euroopa Liidu liitumiseelne finantsinstrument (inglise Instrument for Structural Policies for Pre-Accession). Selle eesm\xc3\xa4rgid \xc3\xbchtivad \xc3\x9chtekuuluvusfondi omadega. Peale Euroopa Liiduga liitumist rahastatakse pooleliolevaid ISPA investeeringuid \xc3\x9chtekuuluvusfondist.\n_START_SECTION_\nEesti\n_START_PARAGRAPH_\nISPA k\xc3\xa4ivitus Eestis 2000. aastal. See valmistas ametkondi ette toetuste vastuv\xc3\xb5tmiseks \xc3\x9chtekuuluvusfondist.\n_START_SECTION_\n2004\xe2\x80\x932006\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chtekuuluvusfondist hakkas Eesti toetusi saama ISPA asemel peale Euroopa Liiduga liitumist. Toetusi maksti projektip\xc3\xb5hiselt teistest struktuurifondidest eraldi. Minimaalseks toetusk\xc3\xb5lbuliku projekti maksumuseks oli 10 miljonit eurot. Eesti toetussumma oli 431 miljonit eurot.\n_START_SECTION_\nEelarveperiood 2007\xe2\x80\x932013\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chtekuuluvusfondi toetusi kavandati ja rakendati ERFi ja ESFga samadel alustel. Peamiselt keskenduti infrastruktuuri korrastamisele. Projektidele ei olnud seatud maksumuse alampiiri. Transpordi valdkonnas oli kehtestatud transpordi infrastruktuuri projektide kogumaksumuse alampiiriks 1,9 miljonit eurot. Eesti toetussumma \xc3\x9chtekuuluvusfondist eelarveperioodil 2007\xe2\x80\x932013 oli kokku 1,15 miljardit eurot.'