b'\n_START_ARTICLE_\nVincenzo Bellini\n_START_PARAGRAPH_\nVincenzo Salvatore Carmelo Francesco Bellini (3. november 1801 Catania \xe2\x80\x93 23. september 1835 Puteaux) oli Itaalia helilooja. Hinnatud k\xc3\xb5ige t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisemaks bel canto koolkonna esindajaks. 19. sajandi esimese kolmandiku Itaalia ooperielu juhtfiguure. Graatsiliselt v\xc3\xa4ljendusliku ja l\xc3\xbc\xc3\xbcriliselt meloodilise ooperi traditsioonide rajaja. Sai h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimeks \xe2\x80\x9eCatania luik\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_\xc3\x95ppis varases lapsep\xc3\xb5lves m\xc3\xa4ngima dirigendist isa Rosario juhendamisel klaverit olles juba 5-aastaselt v\xc3\xa4ga hea pianist. Komponeerimist \xc3\xb5ppis organistist ja heliloojast vanaisa Vincenzo Tobia Bellini n\xc3\xa4pun\xc3\xa4idete j\xc3\xa4rgi. 6-aastaselt komponeeris esimese muusikapala. Seej\xc3\xa4rel k\xc3\xb5las sageli tema loodud muusika kirikutes ja salongides. J\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid Napoli konservatooriumis (Conservatorio di San Sebastiano) ooperihelilooja Niccol\xc3\xb2 Zingarelli juhendamisel. Kirjutas \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasena poolt\xc3\xb5sise ooperi "Adelson e Salvini", mille kandis ise koos mees\xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest kaaslastega konservatooriumi teatris suure menuga ette. Teda m\xc3\xa4rgati ning Bellini sai mainekalt Napoli Teatro San Carlolt lepingu komponeerida troonip\xc3\xa4rija Ferdinando nimep\xc3\xa4eva puhul korraldatavaks galaetenduseks ooper. Tulemuseks oli\xc2\xa0melodraama "Bianca e Gernando". Teos osutus v\xc3\xa4ga edukaks ja ajendas Milano La Scala v\xc3\xa4rvikat impressaariot Domenico Barbaiat s\xc3\xb5lmima noore heliloojaga lepingu uue ooperi komponeerimiseks. Barbaia viis ta kokku tollase nimekaima libretisti Felice Romaniga, kes kirjutas edaspidi seitsmele Bellini ooperile libreto ning kohendas ka "Bianca e Gernardo" teksti Genova teatris ettekandmiseks "Bianca e Fernando" nime all. \xc3\x9ckski teine itaalia ooperihelilooja ei ole olnud nii kindlalt seotud \xc3\xbche ja sama libretistiga. J\xc3\xa4rgneva kuue aasta jooksul olid Romani ja Bellini suured s\xc3\xb5brad. S\xc3\xb5prus katkes j\xc3\xa4rsult p\xc3\xa4rast erimeelsusi ooperi "Beatrice di Tenda" p\xc3\xa4rast. Nende esimene \xc3\xbchist\xc3\xb6\xc3\xb6 "Il Pirata" pani aga sisuliselt aluse Bellini edukale karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile ja t\xc3\xb5i talle rahvusvahelise kuulsuse. _NEWLINE_Bellini sai peagi tuntuks tollal domineerinud Rossini \xc3\xb5itsvast stiilist eemaldujana, kuid oma kaks esimest oopust kirjutas ikkagi Rossinist tugevalt m\xc3\xb5jutatuna. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis hiljem nende ooperite stiili korrigeerida, kuid erilist menu see kaasa ei toonud. Milano lepingu ajaks oli tema omap\xc3\xa4rane stiil v\xc3\xa4lja kujunenud ning publiku poolt heaks kiidetud ja teosed oodatud. Esiplaanil oli ta iseloomuga h\xc3\xa4sti kokku sobinud\xc2\xa0meloodilisus, kuid ei saanud ta ka ignoreerida Rossini juurutatud graatsiline primadonna (koloratuursoprani) esilet\xc3\xb5stmist. Primadonnad said Bellinilt v\xc3\xa4ga meloodilisi ja ilusaid, kuid v\xc3\xa4ga head laulutehnikat ja h\xc3\xa4\xc3\xa4leomadusi n\xc3\xb5udvaid aariaid. See t\xc3\xa4hendas, et Bellinile omistatakse erilise romantilise stiili looja loorbereid. Tollal oli publik juba t\xc3\xbcdinenud Rossini meeletust tempost ja muusikalugude komponeerimise agressiivsest maneerist. Bel canto t\xc3\xa4hendas Bellinile v\xc3\xb5imalust v\xc3\xa4ljendada s\xc3\xbcgavuti karakteri tundeid ja panna suurt r\xc3\xb5hku laulja intelligentsile ning individuaalsele v\xc3\xb5imele esitada roll hingestatult._NEWLINE_1827\xe2\x80\x931833 elas Bellini peamiselt Milanos kirjutades La Scalale 3 ooperit. Enesekindel noor helilooja l\xc3\xbclitus kiiresti k\xc3\xb5rgema seltskonna ellu, kuid keeldus erinevalt Rossinist, Donizettist, Pacinist ja Mercadantest k\xc3\xb5rgetest riiklikest ametikohtadest v\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6st konservatooriumis ja ooperimajades. Bellini elatas end \xc3\xbcksnes ooperikomponeerimisest ning k\xc3\xbcsis (ja sai) oma loomingu eest tunduvalt k\xc3\xb5rgemat honorari, kui tollal oli Itaalias kombeks._NEWLINE_Oli v\xc3\xa4ga hella loomuga, solvus kergesti, aga noris ka ise konkurentidega sageli t\xc3\xbcli. Polnud kuigi delikaatne inimene ning enesekriitika oli tundmatu. Eriliselt halvad ja vaenulikud olid suhted hea huumorimeele ja laia natuuriga Donizettiga kui peamise konkurendiga. Bellinit on iseloomustatud kui kergesti s\xc3\xbcttivat, k\xc3\xa4rsitut ja jultunud isiksust. Kirjastaja Giovanni Ricordi on Bellinit nimetanud vulkaaniliseks persooniks, kes v\xc3\xb5is \xe2\x80\x9eootamatult ja kiiresti pursata\xe2\x80\x9d, aga siis ka kiiresti maha jahtuda. Pariisi teatriringkondades tunti teda hoopis upsaka ja t\xc3\xbchise inimesena. Suhted naistega olid Bellinil tormilised, ehkki teda on peetud inimeseks, kellel puudusid silman\xc3\xa4htavalt atraktiivsed mehelikud omadused. Ilmselt seep\xc3\xa4rast oli ta alati k\xc3\xbclm kalkuleerija, kes ei randunud kunagi abielusadamas. Planeeris egoistlik-majanduslikel kaalutlustel \xc3\xbcle l\xc3\xbc\xc3\xbca Milano siidit\xc3\xb6\xc3\xb6sturi abikaasa Giuditta Turina, kuid nende suhted piirdusid vaid kolmeteistk\xc3\xbcmne Bellini kirjaga Giudittale, mis k\xc3\xb5ik l\xc3\xb5ppesid sooviga, et naine tervitaks oma abikaasat. Armastusest mitte s\xc3\xb5nagi. Jutt keerles peamiselt kaasavara \xc3\xbcmber. Nii ei tekkinudki Bellinil kunagi kindlat kodu ega perekonda. Ta elas suurema osa elust \xc3\xbcksi \xc3\xbc\xc3\xbcrikorteris v\xc3\xb5i s\xc3\xb5prade suvekodudes ja armukeste juures._NEWLINE_La Scalale komponeeritud "La straniera" ja Parma Teatro Ducale uue maja avamiseks kirjutatud "Zaira" kukkusid l\xc3\xa4bi. Publik arvas, et maestro suhtub t\xc3\xb6\xc3\xb6sse pealiskaudselt. J\xc3\xa4rgnes aasta melanhooliat, kuid j\xc3\xa4rgmine oopus, Veneetsia La Fenices etendatud "I Capuleti e i Montecchi" ("Capuletid ja Montecchid") oli taas v\xc3\xa4ga edukas. Kriitikud v\xc3\xb5isid konstateerida, et 29-aastase ooperihelilooja isikup\xc3\xa4rane k\xc3\xa4ekiri on selgelt v\xc3\xa4lja kujunenud. Bellini ise kirjutas m\xc3\xa4rtsis 1830: \xe2\x80\x9cMinu stiili on n\xc3\xbc\xc3\xbcd kuuldud k\xc3\xb5ikides maailma t\xc3\xa4htsamates teatrites ja seda on v\xc3\xb5etud vastu entusiasmitormiga.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Bellini p\xc3\xb5imis oma muusikasse ka palju elemente Sitsiilia ja Napoli rahvamuusikast. Tema oopustes on tekst ja muusika v\xc3\xa4ga tihedasti seotud. V\xc3\xa4itis ise 1834. aastal libretist Carlo Pepolile saadetud kirjas, et \xe2\x80\x9eooper peab laulmise kaudu panema inimesi pisaraid valama, v\xc3\xa4risema ja surema\xe2\x80\x9d. Kaasaegsed nimetasid tema loomingut \xe2\x80\x9efilosoofiaks\xe2\x80\x9d. Wagner, kes \xc3\xbcldiselt suhtus itaalia ooperisse p\xc3\xb5lglikult, on Bellini kohta \xc3\xb6elnud, et tema muusika tuleb s\xc3\xbcdamest ja on tekstiga v\xc3\xa4ga l\xc3\xa4hedaselt seotud._NEWLINE_1830. aasta alguses sai Bellini salmonella m\xc3\xbcrgituse. Teda tabas \xc3\xa4ge gastroenteriidi hoog. Sellest saadud p\xc3\xb5letik osutus talle l\xc3\xb5puks saatuslikuks. Bellini planeeris j\xc3\xa4rgmiseks ooperiks "Ernani", mille libreto kirjutas Romani Victor Hugo n\xc3\xa4idendi \xe2\x80\x9eHernani\xe2\x80\x9d j\xc3\xa4rgi, kuid kartes probleeme tsensoriga, ei v\xc3\xb5tnud ta seda t\xc3\xb6\xc3\xb6d ette. 13 aastat hiljem kirjutas samal teemal ooperi Verdi. Bellini s\xc3\xb5itis Como j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4rde haigusest paranema ning komponeeris seal melodraama "La sonnambula" (\'Unesk\xc3\xa4ija\' v\xc3\xb5i \'Kuut\xc3\xb5bine\'). Teos etendati tohutu eduga Milano Teatro Caracanos ja oli peagi k\xc3\xbcmnete teatrite repertuaaris. J\xc3\xa4rgnes 1831.\xe2\x80\x931832. aasta karnevalihooaja avamiseks La Scala tellitud "Norma". See t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval k\xc3\xb5rgelt hinnatud teos, osutus nagu mitmed teisedki tippooperid esiettekandel tollase publiku silmis eba\xc3\xb5nnestumiseks. Bellini kirjutas p\xc3\xa4rast esietendust: \xe2\x80\x9eFiasko! Fiasko! S\xc3\xa4rav fiasko!\xe2\x80\x9d Kuid juba m\xc3\xb5ni etendus hiljem aplodeeris publik p\xc3\xbcsti seistes ja braavo karjudes maruliselt. Edasi r\xc3\xa4\xc3\xa4giti "Normast" kui meistrit\xc3\xb6\xc3\xb6st. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on see ooper Bellini k\xc3\xb5ige populaarsem ja sagedamini esitatav teos "La Sonnambula" k\xc3\xb5rval._NEWLINE_Bellini viimane eluperiood (1833\xe2\x80\x931835) m\xc3\xb6\xc3\xb6dus peamiselt Londonis ja Pariisis. Londonis toodi \xc3\xbcksteise j\xc3\xa4rel lavale k\xc3\xb5ik tema paremad teosed, mille proovide kulgu maestro ise j\xc3\xa4lgis ja korrigeeris. 1833 reisis ta Pariisi, kus samuti lavastati tema oopereid. Seal oli ees Rossini, kellest kujunes Bellini isalik s\xc3\xb5ber ja eestkostja. Rossini vahendusel sai ta tellimuse Pariisis tegutsenud Itaalia trupilt Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre des Italiens. Valmis\xc2\xa0"I Puritani" (Puritaanid). Kuid Pariisis s\xc3\xa4ras ja tegutses Bellini k\xc3\xb5ige hirmu\xc3\xa4ratavam konkurent Donizetti, kellele Bellini keeldus ka tere \xc3\xbctlemast. Ta suhtles teiste Pariisis tegutsevate Itaalia ja Poola heliloojatega nagu Carafa, Chopin, Paer jt, ning l\xc3\xa4vis printsess Cristina Belgioso juures Heinrich Heinega. Kuid vaatamata Donizetti vastutegutsemisele kuluaarides osutus melodraama "I Puritani" triumfaalselt edukaks. Bellini oli enda meelest saavutanud ihaldatud positsiooni. Ta oli enda s\xc3\xb5nul Rossini j\xc3\xa4rel maailma ooperihelilooja nr 2._NEWLINE_P\xc3\xa4rast "I Puritanit" keerles maestro peas rida uhkeid plaane nagu siiski v\xc3\xb5tta ette abiellumine, reisida, kirjutada uus ooper. Tellimusi tuli nii Pariisi kui ka Itaalia teatritelt. Kuid augustis 1835 tabas teda uus karm haigushoog ja ta suri k\xc3\xb5igest saamata 34-aastaseks t\xc3\xa4ielikus \xc3\xbcksinduses \xc3\xbches Pariisi-l\xc3\xa4hedases maamajas. Teda oli sinna isoleeritud, sest arstid kahtlustasid koolerat. Surma tegelik p\xc3\xb5hjus oli aga \xc3\xa4ge j\xc3\xa4mesoolep\xc3\xb5letik ja maksakahjustused._NEWLINE_Bellini m\xc3\xa4lestusteenistus toimus 2. oktoobril Pariisi Invaliidide kirikus. Kirstu kandsid Paer, Cherubini, Carafa ja Rossini. Ta maeti Pariisi P\xc3\xa8re Lachaise\xe2\x80\x99i kalmistule. 1876 maeti tema p\xc3\xb5rm \xc3\xbcmber s\xc3\xbcnnilinna Catania katedraali._NEWLINE_Bellini positsioon juhtiva bel canto heliloojana oli 19. sajandi l\xc3\xb5pul, 20. sajandi alguses tugevasti vaidlustatud, mist\xc3\xb5ttu tema teoseid esitati v\xc3\xa4ljaspool Itaaliat praktiliselt harva. Alates 1950. aastast aga olukord muutus ja seda t\xc3\xa4nu eelk\xc3\xb5ige suurte lauljate Maria Callase ja Joan Sutherlandi soovile esitada tema ooperite raskeid partiisid. N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal hinnatakse Bellini suurust ooperimaailmas ilma probleemideta._NEWLINE_Eestis on Bellini loomingust laval esitanud "I Puritanit" Tallinna Saksa teater nii ammu kui 1850 ja 1860. Estonia on esitanud kontsertettekandena "I Puritani" (2007), "I Capuleti e i Montecchi" (2010) ja "Norma" (2012). M\xc3\xb5nel korral on Eestis "La sonnambulat" esitanud Peterburi Maria teatri trupp.'