b'\n_START_ARTICLE_\nKoosa keel\n_START_SECTION_\nDialektid\n_START_PARAGRAPH_\nKoosa keelel on mitmeid erinevaid dialekte. On eristatud Gealeka, Ndlambe, Gaika (Ncqika), Thembu, Bomvana, Mpondomse (Mpondomisi), Mpondo, Xesibe, Rhathabe, Bhaca, Cele, Hlubi, Mfengu dialekti.\n_START_SECTION_\nKiri\n_START_PARAGRAPH_\nKoosa keel kasutab ladina t\xc3\xa4hestikku. Ladina t\xc3\xa4hestikul p\xc3\xb5hinev s\xc3\xbcsteem koosa keele kirjapanekuks p\xc3\xa4rineb 19. sajandi algusest kristlikelt misjon\xc3\xa4ridelt. Keeles kasutatakse ka mitmesuguseid grafeemide kombinatsioone v\xc3\xa4ljendamaks imih\xc3\xa4\xc3\xa4likuid, mida ladina t\xc3\xa4hestik m\xc3\xa4rkida ei v\xc3\xb5imalda.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4\xc3\xa4likud\n_START_PARAGRAPH_\nKoosa keele vokaalid on a, e, i, o ja u, mis esinevad nii pikalt kui ka l\xc3\xbchikeselt, moodustades niimoodi 10 eri vokaali._NEWLINE_Koosa keel on toonikeel, millel on kaks erinevat foneemilist tooni: k\xc3\xb5rge ja madal. Toonist s\xc3\xb5ltub leksikaalne t\xc3\xa4hendus. Tavaliselt ei ole kirjapildis tooni m\xc3\xa4rgitud, ent juhul, kui seda on siiski tehtud, n\xc3\xa4eb see v\xc3\xa4lja nii: a [\xc3\xa0], \xc3\xa1 [\xc3\xa1], \xc3\xa2 [\xc3\xa1\xc3\xa0], \xc3\xa4 [\xc3\xa0\xc3\xa1]. Pikad vokaalid on foneemilised, aga tavaliselt neid kirjapildis ei m\xc3\xa4rgita. Erandjuhtudeks on t\xc3\xa4hed \xc3\xa2 ja \xc3\xa4, mis on tekkinud kahe erineva tooniga vokaali topeldumise teel ning mille tulemusel on moodustunud kaks kontuurtooni (\xc3\xa2 k\xc3\xb5rge-madal =kukkumine, \xc3\xa4 madal-k\xc3\xb5rge =t\xc3\xb5usmine)._NEWLINE_Koosa keeles on rikkalikult ebatavalisi konsonante. Sellised on n\xc3\xa4iteks h\xc3\xa4\xc3\xa4lduselundite \xc3\xbcksteise vastu imemisel tekkivad artikuleeritavad h\xc3\xa4\xc3\xa4likud ehk imih\xc3\xa4\xc3\xa4likud. Koosa keeles on kasutusel kolm p\xc3\xb5hilist imih\xc3\xa4\xc3\xa4likut, mida kirjapildis t\xc3\xa4histatakse c-t\xc3\xa4hega (dentaalne imih\xc3\xa4\xc3\xa4lik), x-t\xc3\xa4hega (k\xc3\xbclgh\xc3\xa4\xc3\xa4lik) ja q-t\xc3\xa4hega (hambasombuh\xc3\xa4\xc3\xa4lik). Tooni kirjapildis ei m\xc3\xa4rgita, kuigi sellest s\xc3\xb5ltub leksikaalne t\xc3\xa4hendus. Keerukamaid imih\xc3\xa4\xc3\xa4likuid saab moodustada kombineerides \xc2\xb4c\xc2\xb4, \xc2\xb4x\xc2\xb4 ja \xc2\xb4q\xc2\xb4 h\xc3\xa4\xc3\xa4likut \xc3\xbche v\xc3\xb5i kahe ninah\xc3\xa4\xc3\xa4likuga v\xc3\xb5i h\xc3\xa4\xc3\xa4ldades imih\xc3\xa4\xc3\xa4likuid peaaegu \xc3\xbcheaegselt \xc2\xb4k\xc2\xb4 v\xc3\xb5i \xc2\xb4g\xc2\xb4-ga.  Kolme p\xc3\xb5hilisemat imih\xc3\xa4\xc3\xa4likut saab kuuldavale tuua viiel erineval moel, seega on keeles kokku 15 imih\xc3\xa4\xc3\xa4likut. Viie dentaalse imih\xc3\xa4\xc3\xa4liku moodustamiseks suunatakse keel vastu hammaste tagak\xc3\xbclge. Viie k\xc3\xbclgh\xc3\xa4\xc3\xa4liku moodustamisel osalevad keele k\xc3\xbcljed. Viit hambasombuh\xc3\xa4\xc3\xa4likut moodustatakse, suunates keeleots vastu suulage.\n_START_SECTION_\nVerbidega seotud seadusp\xc3\xa4rasused\n_START_PARAGRAPH_\n1. Verbi infinitiiv kannab 15. klassile omast prefiksit (-uku) ja funktsioneerib nagu sellesse klassi kuuluv nimis\xc3\xb5na._NEWLINE_ Ukutya: u-ku-tya: suurenduss\xc3\xb5na u, prefiks ku, t\xc3\xbcvi -tya_NEWLINE_2. Ukutya t\xc3\xa4hendab nii verbi "s\xc3\xb6\xc3\xb6ma" kui ka nimis\xc3\xb5na "toit". Verbina saab seda p\xc3\xb6\xc3\xb6rata koos teiste verbidega._NEWLINE_ Kukutya oku \xe2\x80\x93 see on toit_NEWLINE_ Ndiyafuna ukutya \xe2\x80\x93 ma tahan s\xc3\xbc\xc3\xbca_NEWLINE_3. Tulevik moodustatakse vormide ukuza (tulema) ja suurendusvormita infinitiivi (vokatiivi) abil._NEWLINE_ Ndiza kuhamba \xe2\x80\x93 ma hakkan k\xc3\xb5ndima_NEWLINE_4. Subjekt ehk tegevuse kandja liitub tegus\xc3\xb5naga enamjaolt k\xc3\xb5igis tempustes._NEWLINE_ Ndihamba \xe2\x80\x93 mina k\xc3\xb5nnin_NEWLINE_ Uhambile \xe2\x80\x93 sina k\xc3\xb5ndisid / tema k\xc3\xb5ndis ( madal u =sina, k\xc3\xb5rge u =tema)_NEWLINE_ Sihambe \xe2\x80\x93 me k\xc3\xb5nnime_NEWLINE_5. Objekt liitub tegus\xc3\xb5na olevikuvormi -ya- l\xc3\xb5ppu._NEWLINE_ Ndiyambona \xe2\x80\x93 ma n\xc3\xa4en teda_NEWLINE_6. Kolmanda isiku puhul peavad k\xc3\xb5ik \xc3\xbchildumised olema vastavuses subjekti ja objekti klassiga._NEWLINE_ Bayalubona \xe2\x80\x93 nemad (II klass) n\xc3\xa4evad seda (XI klass)_NEWLINE_7. Objekti v\xc3\xa4ljendav morfeem v\xc3\xb5ib olla asetatud infinitiivi keskele._NEWLINE_ Ukulubona \xe2\x80\x93 seda n\xc3\xa4gema (XI klass)\n_START_SECTION_\nMuud huvitavat\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene koosakeelne tr\xc3\xbckis anti v\xc3\xa4lja 1834. aastal, see oli koosa keele grammatika.  Piibli koosakeelne t\xc3\xb5lge ilmus 1859. aastal. Esimese koosakeelse Piibli t\xc3\xb5lkija oli osaliselt inglane Henry Hare Dugmore._NEWLINE_Alates aastast 1997 koosneb L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi h\xc3\xbcmn mitmesuguse p\xc3\xa4ritoluga osistest. Nimelt on selles kombineeritud ingliskeelsed s\xc3\xb5nad katkenditega h\xc3\xbcmnidest "Nkosi Sikelel\' iAfrika" (Jumal, \xc3\xb5nnista Aafrikat) ja "Die Stem van Suid-Afrika" (L\xc3\xb5una-Aafrika kutse). H\xc3\xbcmni s\xc3\xb5nades on kasutatud viit L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigis levinumat keelt. H\xc3\xbcmni esimene salm on koosakeelne._NEWLINE_Nkosi sikelel\' iAfrika_NEWLINE_Maluphakanyisw\' uphondo lwayo._NEWLINE_T\xc3\xb5lge: Jumal, \xc3\xb5nnista Aafrikat;_NEWLINE_T\xc3\xb5usku tema sarv k\xc3\xb5rgele._NEWLINE_L\xc3\xb5una-Aafrika ringh\xc3\xa4\xc3\xa4linguliit edastab koosakeelseid saateid nii raadiojaamades (Umhiobo Wenene FM) kui ka televisioonis. Koosa keeles on avaldatud rohkelt kirjandust ning ilmuvad ajalehed ja ajakirjad. Luuakse ka koosakeelseid filme, n\xc3\xa4idendeid ja muusikat. Rahvusvaheliselt tuntuimaks koosakeelsete laulude esitajaks on Miriam Makeba, kelle laulud "Qongqothwane" ja "Baxabene Oxamu" sisaldavad rohkelt imih\xc3\xa4\xc3\xa4likuid.'