b'\n_START_ARTICLE_\nCiudad Reali Kesklennujaam\n_START_SECTION_\nLennujaama rajamine\n_START_PARAGRAPH_\nLennujaama rajamise algatasid kohalikud \xc3\xa4rimehed, kes n\xc3\xa4gid head v\xc3\xb5imalust haarata osa \xc3\xbclekoormatud Madridi lennujaama koormusest endale. Lennujaam rajati 180 km Madridist l\xc3\xb5unasse j\xc3\xa4\xc3\xa4vale h\xc3\xb5redalt asustatud p\xc3\xb5llumajanduslikule tasandikule, A-43 maantee ja AP-41 tasulise kiirtee ning Madrid-Sevilla kiirraudtee l\xc3\xa4hedusse. Viimane oleks taganud \xc3\xbchenduse Madridiga 50 minutiga ning Sevilla ja Malagaga umbes 2 tunniga. _NEWLINE_Lennuv\xc3\xa4lja ehitus maksis 1,1 miljardit eurot. Lennuv\xc3\xa4lja investeerimiskulud kattis maakonna hoiupank (Caja Castilla La Mancha hoiupank) oma ja laenatud vahenditest. Lennuv\xc3\xa4lja rajamist toetasid tuliselt kohalikud poliitikud ning selle \xc3\xbchendusteede ja muu infrastruktuuri rajamise kulud katsid lahkelt kohalikud omavalitsused oma vahenditest._NEWLINE_Lisaks lennujaamale plaaniti lennuv\xc3\xa4lja l\xc3\xa4hedusse rajada veel hiiglaslik Don Quijote teemaline l\xc3\xb5bustuspark, kuid see j\xc3\xa4i rahapuudusel realiseerimata. _NEWLINE_Lennujaama rajati \xc3\xbcks 4000 meetri pikkune ja 60 m laiune rada lennukite maandumiseks ja \xc3\xb5hkut\xc3\xb5usmiseks, mis oli v\xc3\xb5imeline teenindama ka k\xc3\xb5ige suuremaid lennukeid. Tegelikult on see \xc3\xbcks Euroopa pikimaid ja parimaid maandumisradasid \xc3\xbcldse ning see kavandati teenindama hiiglaslikke Airbus A380 reisilennukeid. _NEWLINE_Osa lennuv\xc3\xa4lja territooriumist kavandati j\xc3\xa4tta era- ja spordilennukitele kasutusalaks. Lisaks plaaniti rajada eraldi helikopterite lennujaam ning l\xc3\xa4hedusse 8 km\xc2\xb2 suurune t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkond. _NEWLINE_Lennujaama maksimaalne l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5ime pidi olema kuni 10 miljonit reisijat aastas ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tlema kuni 47 000 tonni kaubaveoseid. Lennujaama 300 m pikkune jalak\xc3\xa4ijate sild pidi \xc3\xbchendama selle kiirraudtee jaamaga, mis aga j\xc3\xa4igi ehitamata. _NEWLINE_Lennujaam pidi looma 6000 t\xc3\xb6\xc3\xb6kohta ning tooma rikkuse sellesse mahaj\xc3\xa4etud maakohta. _NEWLINE_Lennujaama rajamiselt teenisid hiiglaslikke kasumeid kohalike p\xc3\xb5llumaade omanikud (p\xc3\xb5llumaad olid kasvava kuivuse t\xc3\xb5ttu kaotanud oma v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse) ning ehitusele materjale tarninud ja selle rajamisel osalenud ettev\xc3\xb5tete omanikud.\n_START_SECTION_\nLennujaama tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nLennujaam avati 2009. aastal. Rahvusvahelisteks lendudeks avati lennujaam juunis 2010. _NEWLINE_Hispaania odavlennufirma Vueling alustas sealt kohe avamise j\xc3\xa4rel lende Barcelonasse ja Palma de Mallorcale. Hispaania regionaal-lende teenindav Air Nostrum lendas sealt Barcelonasse ja Gran Canariale. Ryanair avas esimese liini sellele lennuv\xc3\xa4ljale juunis 2010 ning tegi sinna Londoni Stanstedi lennujaamast n\xc3\xa4dalas kolm lendu._NEWLINE_Air Nostrum l\xc3\xb5petas lennud sellele lennuv\xc3\xa4ljale juba 2009. aasta l\xc3\xb5pus. Air Berlin l\xc3\xb5petas liini teenindamise 20. mail 2010. Ryanair l\xc3\xb5petas lennud 11. novembril 2010. Hispaania enda Vueling aga aasta hiljem 29. oktoobril 2011. _NEWLINE_Lennujaam l\xc3\xb5petas tegevuse pea kolm aastat hiljem \xe2\x80\x93 13. aprillil 2012 ning 1. juunist 2012 on ta ka v\xc3\xa4lja arvatud akrediteeritud lennuv\xc3\xa4ljade nimekirjast.\n_START_SECTION_\nLennujaam p\xc3\xa4rast tegevuse l\xc3\xb5petamist\n_START_PARAGRAPH_\n9. detsembril 2013 pandi lennujaam pankrotistumise j\xc3\xa4rel oksjonile alghinnaga 100 miljonit eurot, kuid \xc3\xbchtegi pakkumist ei tehtud. _NEWLINE_Lennuv\xc3\xa4lja maandumisrajale maaliti hiiglaslikud kollased ristid, mis peavad hoiatama lendureid mitte maanduma sellele._NEWLINE_2015. aastal tundis lennujaama omandamise vastu huvi \xc3\xbcks Hiina investeerimisfirma, mis pakkus selle eest 10 tuhat eurot ning teatas valmisolekust investeerida lennujaama arendamisse 100 miljonit eurot. M\xc3\xbc\xc3\xbcgitehinguni ei j\xc3\xb5utud.'