b'\n_START_ARTICLE_\nEksimeerlaser\n_START_PARAGRAPH_\nEksimeerlaser on gaaslaser, mis tekitab ultraviolettkiirgust. Eksimeer (inglise keelest: excited dimer \xe2\x80\x93 ergastatud dimeer) on teatav laseraktiivne materjalit\xc3\xbc\xc3\xbcp. Dimeer koosneb kahest sama aine aatomist (n\xc3\xa4iteks Ar\xe2\x82\x82) v\xc3\xb5i molekulist, eksimeerlaseri puhul enamasti v\xc3\xa4\xc3\xa4risgaasi halogeniidist (n\xc3\xa4iteks kr\xc3\xbcptoonfluoriid KrF)._NEWLINE_Esimese eksimeerlaseri konstrueerisid 1970. aastal Moskva P. N. Lebedevi F\xc3\xbc\xc3\xbcsikainstituudi teadlased.  Nad kasutasid ksenoondimeeri ja ergastamiseks elektronkiirt.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nKRF- ja ArF-eksimeerlasereid kasutatakse alates 1990. aastate keskpaigast fotolitograafia protsessis pooljuhtseadiste valmistamisel, samuti saab nende abil t\xc3\xb6\xc3\xb6delda mitmesugustest materjalidest \xe2\x80\x92 keraamika, metallid, plast \xe2\x80\x92 detaile ja pindasid, mille suurust m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse mikro- v\xc3\xb5i nanomeetrites._NEWLINE_Laialdaselt rakendatakse eksimeerlaserit meditsiinis, n\xc3\xa4iteks silmakirurgias ja mitme nahahaiguse ravimisel. Kudede l\xc3\xb5ikamisel kasutatakse madala sagedusega (impulsisagedus 100\xe2\x80\x92200 Hz) pulseerivat ultraviolettkiirt, mist\xc3\xb5ttu \xc3\xbcmbritsevad koed ei soojene. Iga impulsiga eemaldatakse umbes 2 \xc2\xb5m jagu kude._NEWLINE_Eksimeerlaserite tootmisega on Eestis tegeletud Teaduste Akadeemia Spetsiaalses Konstrueerimisb\xc3\xbcroos.'