b'\n_START_ARTICLE_\nFront\n_START_PARAGRAPH_\nFront on eraldusv\xc3\xb6\xc3\xb6nd ja \xc3\xbcleminekuala erinevate omadustega \xc3\xb5humasside vahel._NEWLINE_Erinevateks omadusteks on peamiselt temperatuur ja niiskusesisaldus, lisaks r\xc3\xb5hu gradient, tuule kiirus ja suund ning pilved ja sademed. Front on maapinna suhtes kaldu ning soe/soojem \xc3\xb5hk asub k\xc3\xbclma/jahedama \xc3\xb5hu peal. Frondi l\xc3\xa4henemisel v\xc3\xb5i \xc3\xbcleminekul paikkonnast ilm muutub. Kui madalama temperatuuriga \xc3\xb5humass on aktiivsem, s.t tungib peale, siis on frontaalpind v\xc3\xa4iksema kaldega v\xc3\xb5i p\xc3\xbcstisem, tekib soojem t\xc3\xb5usev \xc3\xb5huvool ja esineb \xc3\xa4ikest. Soojema \xc3\xb5humassi pealetungist annavad esmalt m\xc3\xa4rku kiudpilved, neile j\xc3\xa4rgnevad tihedamad k\xc3\xb5rgpilved ja l\xc3\xb5puks madalad pilved._NEWLINE_Frondid paiknevad/arenevad kahe \xc3\xb5humassi, mis kujunevad l\xc3\xa4hestikku v\xc3\xb5i on liikunud \xc3\xbcksteise k\xc3\xb5rvale, piirialal. Frondid liiguvad p\xc3\xb6\xc3\xb6reldes ja p\xc3\xb5imudes koos \xc3\xb5humassidega. Kui muutuvad aluspinna v\xc3\xb5i \xc3\xb5hukihi omadused v\xc3\xb5i toimub voogude jagunemine, muutuvad ka frontide p\xc3\xb5hiomadused._NEWLINE_Frondi l\xc3\xb5ikumine maapinnaga annab ilmakaardil joone, mida kutsutakse frontaaljooneks.\n_START_SECTION_\nFrontide jagunemine\n_START_PARAGRAPH_\nFrondid jaotatakse klimatoloogilisteks ja atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rseteks frontideks. Klimatoloogilised frondid on arktiline ja polaarne front ning troopiline konvergentsi v\xc3\xb6\xc3\xb6nd. Atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rsed frondid jagunevad omakorda soojadeks, k\xc3\xbclmadeks, sekundaarseteks, okuldeerunud ja statsionaarseteks frontideks.\n_START_SECTION_\nSoe front\n_START_PARAGRAPH_\nPealetungiva sooja \xc3\xb5hu eralduspinda ehk piiri nimetatakse soojaks frondiks. Soe front liigub aeglaselt (harilikult 20\xe2\x80\x9330\xc2\xa0km/h) ning t\xc3\xb5useb k\xc3\xbclma \xc3\xb5hu kohale v\xc3\xa4ikse kaldega (keskmiselt iga 150\xc2\xa0m kohta m\xc3\xb6\xc3\xb6da aluspinda 1\xc2\xa0m)._NEWLINE_Sooja frondi l\xc3\xa4henemine on varakult m\xc3\xa4rgatav, sest sellega kaasnevad kihilise ehitusega pilved, mis asuvad frondijoone ees. Pilvedes\xc3\xbcsteem v\xc3\xb5ib ulatuda 700\xe2\x80\x93800\xc2\xa0km-ni. Esmalt ilmuvad taevasse kiudpilved (Cirrus), mis muutuvad peagi kiudkihtpilvedeks (Cirrostratus). M\xc3\xb5ne tunni jooksul tihenevad kiudkihtpilved k\xc3\xb5rgkihtpilvedeks (Altostratus). K\xc3\xb5rgkihtpilvedega v\xc3\xb5ivad saabuda esimesed sademed. Edasi muutuvad k\xc3\xb5rgkihtpilved peagi madalal (150\xe2\x80\x93200\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel) asuvateks ning laussademeid andvateks kihtsajupilvedeks (Nimbostratus). Sademete ala ulatus on keskmiselt 200\xe2\x80\x93300\xc2\xa0km._NEWLINE_Sooja frondi l\xc3\xa4henemisel hakkab \xc3\xb5hur\xc3\xb5hk aeglaselt langema, tuul tugevneb, muutub puhanguliseks ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub oma algsest liikumissuunast veidi vasakule._NEWLINE_Sooja frondi saabumisega kaasneb talvel ja suvel erinev temperatuurimuutus. Pilvede saabumise ning tihenemisega p\xc3\xa4ikese soojendav m\xc3\xb5ju v\xc3\xa4heneb ja suvel hakkab seet\xc3\xb5ttu temperatuur langema. Talvel temperatuur aga t\xc3\xb5useb._NEWLINE_Soojal frondil sajab tihti lausvihma. Talvisel ajal sajab lund ning tuiskab, v\xc3\xb5ib tekkida ka j\xc3\xa4idet (alajahtunud veepisad langevad maapinnale ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tuvad kohe)._NEWLINE_\xc3\x84ikest sooja frondiga tavaliselt ei esine, kuid seda v\xc3\xb5ib harvadel juhtudel p\xc3\xb5hjustada ts\xc3\xbckloni sooja sektorit t\xc3\xa4itev mereline troopiline \xc3\xb5hk, milles arenevad v\xc3\xb5imsad t\xc3\xb5usvad \xc3\xb5huvoolud. Sooja frondi \xc3\xa4ike esineb peamiselt \xc3\xb6\xc3\xb6sel._NEWLINE_Ilmakaartidel m\xc3\xa4rgitakse soe front punase joonega. Joonel on poolringi kujundid, mis n\xc3\xa4itavad frondi liikumise suunda.\n_START_SECTION_\nSekundaarsed frondid\n_START_PARAGRAPH_\nSekundaarsed ehk teisesed k\xc3\xbclmad frondid kujutavad endast kitsamaid pilvede ja sademete ribasid, mis tekivad k\xc3\xbclma frondi lahkudes (1. v\xc3\xb5i 2. liiki) sissevoolava k\xc3\xbclmema \xc3\xb5hu tagaj\xc3\xa4rjel. Nendes piirkondades, kus \xc3\xb5hu omadused muutuvad k\xc3\xb5ige kiiremini, moodustubki sekundaarne front._NEWLINE_Sekundaarsete frontide pilves\xc3\xbcsteemide laius on keskmiselt 20\xe2\x80\x9330\xc2\xa0km, sademed esinevad kuni 10\xc2\xa0km-l ning pilved ulatuvad talvel 2000\xe2\x80\x933000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele, suvel k\xc3\xb5rgemale._NEWLINE_Peamiselt esinevad sellised frondid talvel, tekitades tugevaid lume- ja l\xc3\xb6rtsisadusid. Suvel arenevad konvektsioonipilved (r\xc3\xbcnksajupilved \xe2\x80\x93 Cumulonimbus), v\xc3\xb5ib esineda \xc3\xa4ikest.\n_START_SECTION_\nStatsionaarne front\n_START_PARAGRAPH_\nStatsionaarseks frondiks nimetatakse fronti, mis liigub v\xc3\xa4ga aeglaselt v\xc3\xb5i seisab peaaegu paigal. Selline front tekib, kui front osutub paralleelseks isobaaridega v\xc3\xb5i on nende suhtes v\xc3\xa4ikse nurga all._NEWLINE_Statsionaarsed frondid ei ole \xc3\xb6\xc3\xb6sel kergesti m\xc3\xa4rgatavad, kuid p\xc3\xa4eval on selliste frontide kohal vertikaalarenguga pilvede v\xc3\xb6\xc3\xb6ndid._NEWLINE_Statsionaarne front on ilmakaardil m\xc3\xa4rgitud joonega, kus vahelduvad sinised kolmnurgad ja punased poolringid, mis asuvad erineval poolel joont.'