b'\n_START_ARTICLE_\nTeine Eenoki raamat\n_START_PARAGRAPH_\nTeine Eenoki raamat ehk slaavi Eenoki raamat on pseudepigraaf, mille keskseks kujuks on Eenok. Teos on Esimeses Moosese raamatus mainitud Eenoki (1Ms 5:18-24) elu ja veeuputuseni viinud s\xc3\xbcndmuste (1Ms 5:21-32) p\xc3\xa4rimusel p\xc3\xb5hinev laiendus. Teise Eenoki raamatu kirjutamisajaks on peetud 1. eelkristliku sajandi ja 9. sajandi vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4vat aega. Raamatust on s\xc3\xa4ilinud kaks erineva pikkusega versiooni. Need m\xc3\xb5lemad on kirikuslaavikeelsed toimetatud tekstid. Uurijad on eri meelt k\xc3\xbcsimuses, kumb versioonidest on originaalile l\xc3\xa4hemal. Kirikuslaavikeelsed versioonid p\xc3\xb5hinevad kreekakeelsel tekstil, mis v\xc3\xb5ib olla t\xc3\xb5lge heebrea- v\xc3\xb5i arameakeelsest algtekstist._NEWLINE_Sisu. Raamatu v\xc3\xb5ib jagada kaheks osaks. Esimeses osas r\xc3\xa4ndab Eenok seitsmes (v\xc3\xb5i k\xc3\xbcmnes) taevas. Teine osa v\xc3\xb5tab k\xc3\xa4sile veeuputuse loo, keskendudes Eenoki poja Metuusala preesterlusele ja Noa vennale Nirile._NEWLINE_V\xc3\xb5rreldes Esimese Eenoki raamatuga on Teine Eenoki raamat \xc3\xbchtlasem, kuid ka montoonsem. Siin puuduvad vihjed messiale, kuid selle eest on angeloloogia laiem ja loomise k\xc3\xa4sitlus \xc3\xbcsna erip\xc3\xa4rane.'