b'\n_START_ARTICLE_\nTranspordikihi turbeprotokoll\n_START_SECTION_\nSertifikaadid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9claltoodud n\xc3\xa4ide ei saaks lihtsal moel kunagi toimuda, kui serveri poolt saadetud TLS-sertifikaat ei ole usaldatud v\xc3\xb5i usaldatud osapoole poolt allkirjastatud. Muidu v\xc3\xb5iks \xc3\xbclaltoodud n\xc3\xa4ites kasutada n\xc3\xa4iteks Diffie-Hellmani algoritmi RSA asemel, mille abil v\xc3\xb5ivad kasutaja ja server koos luua \xc3\xbchise AES-v\xc3\xb5tme ja tulemus oleks sama ning ka kiirem. RSA kasutamine v\xc3\xb5imaldab avalike v\xc3\xb5tmete taristu (Public Key Infrastructure) loomise ja see t\xc3\xa4idab internetiturbe 2. punkti ehk autentimist._NEWLINE_RSA algoritm toodab v\xc3\xb5tmepaari, mis koosneb avalikust v\xc3\xb5tmest, mida avalikkus peaks teadma, ning privaatv\xc3\xb5tmest, mis on omanikule k\xc3\xa4ttesaadav, kuid mida omanik peab hoidma saladuses. TLS-sertifikaat sisaldab omaniku avalikku v\xc3\xb5tit, informatsiooni omaniku ja sertifikaadi otstarbe kohta (nt sertifikaadi kasutusala ja seotud domeeninimi, mida teine osapool peaks kontrollima enne serdi omaniku usaldamist). TLS-sertifikaat on alati ka allkirjastatud \xe2\x80\x93 kas m\xc3\xb5ne sertimisasutuse (SA/CA) poolt v\xc3\xb5i sertifikaadi enda v\xc3\xb5tmega (self-signed certificate)._NEWLINE_Allkirjastamises v\xc3\xb5etakse terve sertifikaadi sisu, sh. kaasandmed ja avalik v\xc3\xb5ti (sertifikaadiallkirjastamistaotlus \xe2\x80\x93 certificate signing request ehk CSR) ning see lastakse l\xc3\xa4bi r\xc3\xa4sifunktsiooni, mis toodab fikseeritud pikkuses numbri (nt 256- v\xc3\xb5i 512-bitise), mis on iga kord sama sisuga faili puhul t\xc3\xa4pselt sama. See r\xc3\xa4sikood kr\xc3\xbcpteeritakse sertimisasutuse poolt kasutades SA privaatv\xc3\xb5tit ning selle funktsiooni tulemusest saab allkiri. T\xc3\xa4ielik sertifikaat sisaldab nii poolikut sertifikaati kui ka allkirja ning ka SA oma sertifikaati.\n_START_SECTION_\nSertifikaatidest l\xc3\xa4hemalt\n_START_PARAGRAPH_\nTLS-sertifikaadid ei ole osa TLS-ist, vaid on eraldiseisev standard X.509, mis on koosk\xc3\xb5lastatud Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus. Seda v\xc3\xb5ib vaadata kui TLS-i "passiivset" osa, kuna see omab otstarvet ka suhtluses, kus aktiivset kr\xc3\xbcptimist ei toimu ning toimub vaid allkirjade kontrollimine. X.509 abil on loodud teenuseid, mis TLS-i ei kasuta, n\xc3\xa4iteks Eesti ID-kaardiga failide allkirjastamine._NEWLINE_Levinud on ka arvutis programmide allkirjastamine CA-dega (koodiallkirjastamine, code signing), et n\xc3\xa4idata k\xc3\xb5rgendatud (nt halduri) privileege taotlevate programmide turvalisust. Nutitelefonide platvormid, sealhulgas iOS, Google Android ja Windows Phone ei luba vaikimisi allkirjastamata rakenduste paigaldamist. K\xc3\xb5ik nende rakendusepoodides saadaval olevate rakenduste paigalduspakid on allkirjastatud, kuid k\xc3\xb5ik peale iOS-i lubavad ka kelle tahes signeeritud rakendusi. Selline signeerimine iseenesest ei garanteeri, et programm v\xc3\xb5i rakendus oleks turvaline._NEWLINE_X.509 standard m\xc3\xa4\xc3\xa4rab k\xc3\xb5ik sertifikaadiga seotu, sealhulgas sertifikaadifailide vormingu, \xc3\xbclesehituse, v\xc3\xa4ljad, allkirjastamise ja kasutatud algoritmid peale s\xc3\xbcmmeetrilise kr\xc3\xbcptimise, mida kasutatakse vaid TLS-is reaalajas andmete kr\xc3\xbcptimiseks.\n_START_SECTION_\nSertimisasutused\n_START_PARAGRAPH_\nSertifikaatide loojad ei tegele alati vaid brauserikr\xc3\xbcptimisega, vaid nende teine peamine tegevusala on koodiallkirjastamine. Sertimisasutusteks on peamiselt kommertsfirmad, turuosa j\xc3\xa4rjekorras suurimad seisuga m\xc3\xa4rts 2016 on Symantec, GoDaddy, Comodo, GlobalSign ja DigiCert._NEWLINE_Veebiturvalisus toimib usaldusv\xc3\xb5rgustiku p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttel, nagu ka igasugune turvalisus. SA-dele ei tee j\xc3\xa4relevalvet \xc3\xbckski keskendatud asutus, selle asemel tarnivad tarkvara loojad iseseisvalt nimekirja usaldatud juursertifikaatidega. Neid nimekirju on erinevaid, n\xc3\xa4iteks tarnitakse Microsoft Windowsi, Mac OSi ja teatud Linuxi komplekte selliste nimekirjadega ning neid nimekirju j\xc3\xa4lgivad n\xc3\xa4iteks brauserid Internet Explorer ja Google Chrome. Mozilla Firefox aga kasutab iseenda eraldi nimekirja. Nendesse nimekirjadesse saavad kasutajad tavaliselt ise usaldatud juurserte lisada. Juhul, kui brauser \xc3\xbcritab minna lehele, mille serdiahel ei sisalda usaldatud serti, v\xc3\xa4ljastatakse kasutajale vastav hoiatus ja tegevusjuhised._NEWLINE_Eestis on \xc3\xbcks sertimisasutusi Sertifitseerimiskeskus (SK), mis on \xc3\xbcheks Eesti ID-kaardiga tegelevatest riiklikest partnerfirmadest. ID-kaart lubab teha vastupidist autoriseerimist, kus kasutaja t\xc3\xb5estab oma isikut veebilehele, n\xc3\xa4iteks pangale.'