b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi ala ajalugu ulatub tagasi hominisatsiooni alguseni. See \xc3\xbcks inimkonna h\xc3\xa4lle. Vanimad Inimese perekonna vahetute eellaste (Hominini) fossiilileiud dateeritakse umbes 3,5 kuni 4 miljoni aasta vanusteks.      _NEWLINE_Esiajal asusid L\xc3\xb5una-Aafrikasse bu\xc5\xa1manid, kellel on t\xc3\xa4naseni s\xc3\xa4ilinud kiviaja elu j\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid. Umbes 2000 aastat tagasi eristusid khoisanite r\xc3\xbchmast karjakasvatajest hotentotid. P\xc3\xb5hja poolt r\xc3\xa4ndasid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt alates 3. sajandist sisse bantud ning asustasid maa idaosa. Kui Bartolomeu Diaz j\xc3\xb5udis 1488 Aafrika l\xc3\xb5unatippu, rajas Madalmaade Ida-India Kompanii 1652. aastal Kaplinna n\xc3\xa4ol esimese asula Hea Lootuse neeme juures, millest sai varsti Kapimaa koloonia. Selle v\xc3\xb5ttis Suurbritannia 1806 oma valdusse. P\xc3\xb5hja poole v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4ndavad Euroopa p\xc3\xa4ritolu buurid rajasid seepeale buuride vabariike. _NEWLINE_L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi ajalugu erineb oluliselt teiste Aafrika maade ajaloost. Esiteks on immigratsioon Euroopast sinna olnud k\xc3\xb5ige massilisem. Teiseks on \xc3\xbcmber L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi kulgeval mereteel strateegiline t\xc3\xa4htsus, mida n\xc3\xa4itab ilmekalt Suessi kanali sulgemine Kuuep\xc3\xa4evase s\xc3\xb5ja ajal. _NEWLINE_Maavarade rikkus muutis riigi L\xc3\xa4\xc3\xa4ne silmis t\xc3\xa4htsaks, eriti 19. sajandi teisel poolel. Kapimaa ja Natal moodustasid 1910. aastal \xc3\xbchinedes L\xc3\xb5una-Aafrika Liidu, millest sai Suurbritannia dominioon._NEWLINE_5. oktoobril 1960 korraldati referendum Briti Rahvaste \xc3\x9chendusest lahkumise k\xc3\xbcsimuses (52,29% h\xc3\xa4\xc3\xa4letanutest pooldas lahkumist, 47,71% oli vastu). 15. m\xc3\xa4rtsil 1961 lahkus L\xc3\xb5una-Aafrika Briti Rahvaste \xc3\x9chendusest ja 31. mail 1961 kuulutati L\xc3\xb5una-Aafrika Liit iseseisvaks L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigiks.\'\n_START_SECTION_\nEnne Euroopa kolonistide saabumist\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigist on v\xc3\xa4lja kaevatud m\xc3\xb5ned maailma vanimatest paleoantropoloogilistest fossiilidest, mis kuuluvad hominisatsiooni k\xc3\xb5ige varasemate t\xc3\xb5endite hulka. Australopithecus africanus\xe2\x80\x8a\'\xe2\x80\x8be j\xc3\xa4\xc3\xa4nused on leitud Taungi l\xc3\xa4hedalt ("Taungi laps") ning Sterkfonteini, Kromdraai ja Makapansgati koobastest; vanimad neist on dateeritud umbes 3,3 kuni 3,5 miljoni aasta vanusteks, uuema hinnangu j\xc3\xa4rgi isegi umbes 4 miljoni aasta vanusteks. Selle liigi oluline leid on ka "Mrs. Ples"; eriti t\xc3\xa4ielik fossiil Little Foot" kuulub oletatavasti teise australopiteekuse liiki.  _NEWLINE_Inimkonna h\xc3\xa4lliks nimetavad UNESCO maailma kultuurip\xc3\xa4randisse kuuluvad Sterkfonteini, Kromdraai, Swartkransi ja Makapansgati koobas on riigi t\xc3\xa4htsaimad leiukohad. Rising Stari koopas avastati liik Homo naledi. Homo erectus\xe2\x80\x8a\'\xe2\x80\x8be vanimad leiud Swartkransi koopast on umbes miljoni aasta vanused. On leitud ka Homo habilis\xe2\x80\x8a\'\xe2\x80\x8be fossiile. Paleoliitikumi Homo sapiens on L\xc3\xb5una-Aafrikast teada juba 165 000 aastat tagasi nagu n\xc3\xa4itavad Pinnacle Pointi inimese j\xc3\xa4\xc3\xa4nused. \xc3\x9chendavaks l\xc3\xbcliks Homo sapiens\xe2\x80\x8a\'\xe2\x80\x8biga v\xc3\xa4ljaspool Aafrikat peetakse umbes 36 000 aasta vanust Hofmeyri koljut._NEWLINE_\xc3\x9cleminekuga mesoliitikumist neoliitikumi kerkisid umbes 35 000 kuni 20 000 aastat tagasi v\xc3\xa4ikesed bu\xc5\xa1manite (nomaadidest k\xc3\xbcttide-korilaste r\xc3\xbchmad. Kuni 26 000 aasta vanused  kaljujoonised on s\xc3\xa4ilinud paljudes kohtades L\xc3\xb5una-Aafrikas. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast bantu h\xc3\xb5imude r\xc3\xa4nnet \xc3\xbcletasid bantud Limpopo j\xc3\xb5e ning asusid 500. aasta paiku L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi alale, kus nad elatusid p\xc3\xb5lluharimisest ja p\xc3\xb5lluharimisest. Nad j\xc3\xb5udsid oma r\xc3\xa4ndega v\xc3\xa4lja Fish Riverini Ida-Kapimaa provintsi alal. Bantud t\xc3\xb5rjusid umbes 20 000 aastat L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi alal elanud bu\xc5\xa1manid ja hotentotid \xc3\xbcha kaugemale.\n_START_SECTION_\nHollandi koloniaalaeg\n_START_PARAGRAPH_\n6. aprillil 1652 rajas hollandlane Jan van Riebeeck Madalmaade Ida-India Kompanii \xc3\xbclesandel Hea Lootuse neeme \xc3\xa4\xc3\xa4rde varustusjaama. Strateegiliselt soodsa asendi t\xc3\xb5ttu valiti see puhkejaamaks Euroopa ja Kagu-Aasia vahel s\xc3\xb5itvatele kaubalaevadele. 17. ja 18. sajandil oli koloonia, mis aeglaselt, aga j\xc3\xa4rjekindlalt kasvas, Hollandi v\xc3\xb5imu all. Kolonistid levisid alguses Kapimaa l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, kuhu khoisanid olid tolleks ajaks t\xc3\xb5rjutud. Aastal 1770 j\xc3\xb5udsid nad idas bantude asuala piirini ning pidasid seej\xc3\xa4rel piiris\xc3\xb5du (kahvri s\xc3\xb5du) koosadega. Kapimaa hollandlased t\xc3\xb5id arvukalt orje Indoneesiast, Madagaskarilt ja Indiast. 1743. aasta alguses oli provintsis orje tunduvalt rohkem kui Euroopa koloniste. Nende orjade j\xc3\xa4reltulijad, kes tihti abiellusid Euroopa kolonistidega, arvati hiljem koos bu\xc5\xa1manitega v\xc3\xa4rviliste ehk Kapimaa malailaste elanikeklassi ning t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval moodustavad nad umbes 50% L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Kapimaa provintsi elanikkonnast.\n_START_SECTION_\n19. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nKui Madalmaade Ida-India Kompanii oli l\xc3\xb5puks pankrotti minemas ja hollandi kaupmeeste m\xc3\xb5ju kadus, h\xc3\xb5ivasid 1797. aastal Suurbritannia Kuningriigi v\xc3\xa4ed Hea Lootuse neeme \xc3\xa4\xc3\xa4rse piirkonna. Koalitsioonis\xc3\xb5dade k\xc3\xa4igus h\xc3\xb5ivasid Napoleoni v\xc3\xa4ed Hollandi ning 1795 rajatud Bataavia vabariik ei olnud enam Suurbritannia liitlane. Kapimaa h\xc3\xb5ivati ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndel, et see kaubandusele strateegiliselt t\xc3\xa4htis tugipunkt ei langeks Prantsusmaa k\xc3\xa4tte. Suurbritannia pidi selle ala Amiensi rahu (1802) j\xc3\xa4rgi Hollandile tagasi andma, kuid vallutas selle 1806 uuesti ning rajas sinna p\xc3\xbcsiva kroonikoloonia (Kapimaa koloonia)._NEWLINE_Piiris\xc3\xb5jad koosadega j\xc3\xa4tkusid ning suurendasid kolooniat kuni Great Fish Riveri idakaldani. Uue kroonikoloonia piiri kindlustati tugevasti ning selle \xc3\xa4\xc3\xa4res asuva maa asustasid kiiresti valged. _NEWLINE_Kui Suurbritannia parlament 1833 Briti impeeriumis orjanduse kaotas, v\xc3\xb5ttis see paljudelt buuridelt elatise. Et Briti \xc3\xb5iguse m\xc3\xb5jupiirkonnast p\xc3\xa4\xc3\xa4seda ja mittevalgete ekspluateerimist j\xc3\xa4tkata, asusid need voortrekkerid elama tagamaale. Voortrekkerite v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4ndamise k\xc3\xa4igus 1835\xe2\x80\x931841 umbes 14 000 buuri aladele p\xc3\xb5hja pool Oranje j\xc3\xb5ge. Seal asutasid nad arvukalt buuride vabariike, seal hulgas Transvaali vabariigi ja Oranje Vaba Riigi. _NEWLINE_Teemantide leidmine 1867 ja kulla leidmine 1886 viis suure majanduskasvuni ja paljude eurooplaste sisser\xc3\xa4nnuni, mis viis p\xc3\xb5liselanikkonna veel suurema kahjustamise ja ekspluateerimiseni._NEWLINE_Buurid kaitsesid end Esimese buuri s\xc3\xb5ja (1880\xe2\x80\x931881) ajal Suurbritannia ekspansioonip\xc3\xbc\xc3\xbcdluste eest. Kuigi vastane oli suures \xc3\xbclekaalus, osutasid nad edukalt vastupanu, sest nad kohanesid kohalike oludega strateegiliselt paremini. Nii n\xc3\xa4iteks kandsid buuri s\xc3\xb5durid khakiv\xc3\xa4rvi vormi, britid aga traditsioonilisi punakuubi, mis tegid nad buuri snaipritele kergeks sihtm\xc3\xa4rgiks.\n_START_SECTION_\n1945. aastani\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1899\xe2\x80\x931902 tulid britid veel suuremal arvul tagasi ja v\xc3\xb5itlesid buuride vastu Teises buuri s\xc3\xb5jas. Muu hulgas p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid nad saada oma kontrolli alla Witwatersrandi rikkalikke kullavarusis. Buuride katse saada liitlasteks Saksamaa ja Saksa Edela-Aafrika oli brittide jaoks t\xc3\xa4iendav p\xc3\xb5hjus v\xc3\xb5tta t\xc3\xa4ielik kontroll buuride vabariikide \xc3\xbcle. Buuride vastupanu oli seekord asjatu, sest brittidel oli arvuline \xc3\xbclekaal ja parem j\xc3\xa4relvarustus. Vereenigingi rahuga liidendati m\xc3\xb5lemad buuride vabariigi Briti impeeriumiga, aga rahutingimused olid buuridele soodsad, sealhulgas hollandi keele tunnustamine ametikeelena.  Et buuridele veelgi rohkem meele j\xc3\xa4rele olla, soostusid britid lepingus ka diskrimineerivate regulatsioonidega, mis kitsendasid Transvaali ja Oranje Vaba Riigi mittevalgete elanike kodaniku\xc3\xb5igusi. P\xc3\xa4rast neli aastat kestnud l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi rajati 31. mail 1910, t\xc3\xa4pselt 8 aastat p\xc3\xa4rast Teise buuri s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu Natali kolooniast, Transvaalist, Oranje j\xc3\xb5e kolooniast ja Kapimaa kolooniast L\xc3\xb5una-Aafrika Liit. _NEWLINE_Aastal 1930 said valged naised esimest korda valimis\xc3\xb5iguse. _NEWLINE_Aastal 1934 \xc3\xbchinesid brittide South African Party ja buuride Nasionale Party erakonnaks United Party, et britte ja buure lepitada. See partei l\xc3\xb5henes 1939, sest ei j\xc3\xb5utud \xc3\xbcksmeele, kas astuda Suurbritannia poolel teise maailmas\xc3\xb5tta. Parempoolne Nasionale Party s\xc3\xbcmpatiseeris Hitleri Saksamaaga ja seadis eesm\xc3\xa4rgiks radikaalse apartheidi.'