b'\n_START_ARTICLE_\nAlpide peaahelik\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hilised tunnusjooned\n_START_PARAGRAPH_\nAlpid on \xc3\xbcldiselt jaotatud L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Alpideks ja Ida-Alpideks, eraldusjoon on Bodeni j\xc3\xa4rvest Como j\xc3\xa4rveni piki Reini orgu._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Alpid on k\xc3\xb5rgemad, kuid nende keskahelik on l\xc3\xbchem ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nulisem; nad paiknevad Prantsusmaal, Itaalias ja \xc5\xa0veitsis._NEWLINE_Ida-Alpid (peamine hari v\xc3\xa4ljavenitatud ja lai) kuuluvad Austriasse, Saksamaale, Itaaliasse, Sloveeniasse ja \xc5\xa0veitsi. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Alpide k\xc3\xb5rgeim tipp on Mont Blanc (4810,45 m), Ida-Alpides Piz Bernina (4049 m).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Alpid\n_START_PARAGRAPH_\nAlgusega Bocchetta di Altares v\xc3\xb5i Colle di Cadibonas (Savonast l\xc3\xa4\xc3\xa4nes) kulgeb peaahelik algul edelasse, siis loodesse Colle di Tendasse, kuigi kuskil ei t\xc3\xb5use see okaspuude v\xc3\xb6\xc3\xb6ndist k\xc3\xb5rgemale. Colle di Tenda j\xc3\xa4rel on suund alguses laias laastus l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, siis loodesse Rocca dei Tre Vescovile (2840 m), vahetult Enciastraiast (2955 m) l\xc3\xb5unas, mitu ligi 3000 meetrist tippu kerkib veelahkmel, kuigi k\xc3\xb5igist k\xc3\xb5rgeim Punta dell\'Argentera (3297 m) on veidi p\xc3\xb5hja pool. Rocher des Trois Evequesist kulgeb veelahe pikalt p\xc3\xb5hja suunas, kuigi selle piirkonna kaks k\xc3\xb5rgeimat tippu Aiguille de Chambeyron (3412 m) on veelahkmest l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ja Monviso (3841 m) on veelahkmest idas. Val Pelline otsast kulgeb peaahelik loodesse ja kahaneb keskmises k\xc3\xb5rguses, kuni j\xc3\xb5uab Mont Thaborini (3178 m), mis moodustab esileulatuva nurga tipu, mida peaahelik esitleb siin l\xc3\xa4\xc3\xa4ne suunas. Siit kulgeb veelahe ida poole, kulmineerudes Aiguille de Scolettes (3505 m), kuid teeb suure kaare loodesse ja tagasi kagusse enne, kui t\xc3\xb5useb Rocciamelonele (3509 m). Siit v\xc3\xb5tab suuna p\xc3\xb5hja kuni Levanna idatipuni (3619 m), t\xc3\xb5stes veelahkme rea lumiste tippudeni, kuigi piirkonna k\xc3\xb5rgeim punkt Pointe de Charbonnel (3760 m) j\xc3\xa4\xc3\xa4b veidi l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole. Ahelik paindub veelkord loodesse, t\xc3\xb5ustes mitmesse k\xc3\xb5rgesse tippu (k\xc3\xb5rgeim on Aiguille de la Grande Sassi\xc3\xa8re, 3751 m), enne m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset langemist V\xc3\xa4ikesesse Sankt Bernhardi kurusse._NEWLINE_Siis p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub veelahe l\xc3\xbchidalt p\xc3\xb5hja Col de la Soigne\'i ja siis piki Mont Blanci aheliku harja kirdesse, mis kulmineerub Mont Blanci tipus (4810,45 m), Alpide k\xc3\xb5rgeimas. Mitu k\xc3\xb5rget tippu m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad veelahkme enne j\xc3\xb5udmist Mont Dolentile (3823 m). Siit, p\xc3\xa4rast l\xc3\xbchikest kaldumist kagusse, v\xc3\xb5tab ahelik Suure Sankt Bernhardi kuru juures \xc3\xbcldiselt idasuuna, mille s\xc3\xa4ilitab Monte Rosale j\xc3\xb5udmiseni, kust kaldub p\xc3\xb5hja suunas, tehes \xc3\xbche v\xc3\xa4ikese kaldumise itta Simploni kuruni. Selles veelahkme osas Suure Sankt Bernhardi ja Simploni kuru vahel s\xc3\xa4ilitab peaahelik suurema keskmise k\xc3\xb5rguse, kui kusagil mujal. Ja kuigi see t\xc3\xb5useb mitme k\xc3\xb5rge tipuna, nagu Mont V\xc3\xa9lan (3727 m), Matterhorn (4478 m), Lyskamm (4527 m), Monte Rosa p\xc3\xb5hjaots (4575 m) ja Weissmies (4023 m), paljud piirkonna k\xc3\xb5rgeimad tipud, nagu Grand Combin (4314 m), Dent Blanche (4357 m), Weisshorn (4505 m), Monte Rosa t\xc3\xb5eline tipp ehk Dufourspitze (4634 m) ja Dom (4545 m), t\xc3\xb5usevad k\xc3\xb5ik selle p\xc3\xb5hjan\xc3\xb5lval ja mitte peaahelikus. Teisest k\xc3\xbcljest langetab ahelik Suure Sankt Bernhardi ja Simploni vahel vaevu pool tosinat tippu alla 3000 meetri. Simploni kuru v\xc3\xb5iks pidada peaaheliku korratuseks. Siit Sankt-Gotthardini kulgeb veelahe kirdesse, k\xc3\xb5ik sellest t\xc3\xb5usvad k\xc3\xb5rgemad tipud (sealhulgas Monte Leone, 3533 m, ja Pizzo Rotondo, 3192 m) veidra kontrastiga \xc3\xa4sjakirjeldatud pikas ulatuses. Sankt-Gotthardist Malojani kulgeb veelahe Reini ja Po vesikondade vahel tervikuna ida suunas, kuigi teeb kaks suurt kaldumist l\xc3\xb5unasse, esimene Vogelbergi (3220 m) juures ja taas Pizz Gallagiuni (3107 m) juures, nii et see pakub murtud ja ebakorrap\xc3\xa4rase ilme. Kuid k\xc3\xb5ik k\xc3\xb5rgeimad tipud t\xc3\xb5usevad sellest: Scopi (3200 m), Piz Medel (3210 m), Rheinwaldhorn (3402 m), Pizzo Tambo (3279 m) ja Piz Timun (3209 m).\n_START_SECTION_\nIda-Alpid\n_START_PARAGRAPH_\nMaloja kurust kaldub veelahe l\xc3\xbchidalt kagusse ning kulgeb siis itta ja peaaegu \xc3\xbcle Bernina m\xc3\xa4estiku k\xc3\xb5rgeima tipu Piz Bernina (4049 m) Bernina kuruni. Edasi Rescheni kuruni on peaahelik halvasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletud, kuigi sellel k\xc3\xb5rgub Corno di Campo (3305 m), mille j\xc3\xa4rel kulgeb see kergelt kirdesse m\xc3\xb6\xc3\xb6da Adda l\xc3\xa4ttest ja Fraele kurust, alaneb, et moodustada Ofeni kuru n\xc3\xb5gu, suundub varsti p\xc3\xb5hja ja t\xc3\xb5useb taas kord Piz Sesvennale (3204 m)._NEWLINE_L\xc3\xb5he Alpi aheliku j\xc3\xa4rjepidevuses, mida t\xc3\xa4histab s\xc3\xbcgav Vinschgau org Adige \xc3\xbclemjooksul, on \xc3\xbcks Alpide orograafia olulisemaid tunnuseid. V\xc3\xa4ike Reschensee, mis moodustab Adige peamise allika, on vaid 4 meetrit Rescheni kurust (1504 m) madalamal ja on vaid 8 km Inni orust. Sellest kurust ida pool kulgeb peaahelik kirdesse Brenneri kuruni piki \xc3\x96tztali ja Stubai Alpide lumist harja, mille k\xc3\xb5rgeim tipp on Wei\xc3\x9fkugel (3739 m, \xc3\x96tztal), kus nii \xc3\x96tztali kui ka Stubai piirkondade k\xc3\xb5rgeimad tipud Wildspitze (3774 m) ja Zuckerh\xc3\xbctl (3505 m) paiknevad veidi p\xc3\xb5hja pool._NEWLINE_Brenner (1370 m) on peaaegu k\xc3\xb5ige madalam k\xc3\xb5igist olulistest s\xc3\xb5iduteedest \xc3\xbcle peaaheliku ning on alati olnud Saksamaa ja Itaalia vahelise \xc3\xbchenduse peamine vahend. M\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra kaugemal kulgeb veelahe idasuunas \xc3\xbcle Zillertali Alpide k\xc3\xb5rgeima harja, j\xc3\xb5udes Hochfeileris 3510 meetrini. Kuid veidi kaugemal Dreiherrnspitze (3499 m) juures ahel lahkneb: K\xc3\xb5rg-Tauerni m\xc3\xa4estiku k\xc3\xb5rgemad tipud hargnevad l\xc3\xb5unasse, samas v\xc3\xa4iksem Madal-Tauerni veelahe j\xc3\xa4tkab peaahelikku samas idasuunas Schoberi kuruni Steiermargis. Veelahe kulgeb edasi idasuunas l\xc3\xa4bi P\xc3\xb5hja-Lubjakivi Alpide, l\xc3\xb5ppedes "Viini v\xc3\xa4ravas", Leopoldsbergi (425 m) j\xc3\xa4rskudel n\xc3\xb5lvadel Doonau veelahkme ja Viini vesikonna kohal.\n_START_SECTION_\nLiustikud\n_START_PARAGRAPH_\nPeaahelikus on rohkem liustikke ja igilund, kui s\xc3\xb5ltumatutes v\xc3\xb5i v\xc3\xa4listes m\xc3\xa4estikes. Neist pikimad on Mer de Glace Chamonix\'s ja Gornergletscher Zermattis. Ida-Alpides on pikim liustik Pasterze, mis ei ole peamise veelahkme l\xc3\xa4hedal, kuigi see klammerdub Grossglockneri (3798 m) n\xc3\xb5lvale K\xc3\xb5rg-Tauerni m\xc3\xa4estikus Dreiherrenspitzest idas. Kuid pikkuselt j\xc3\xa4rgmised kaks liustikku Ida-Alpides (Hintereis ja Gepatsch) on m\xc3\xb5lemad \xc3\x96tztali Alpides ja nii l\xc3\xa4hedal peamisele veelahkmele.'