b'\n_START_ARTICLE_\nMaximilian von und zu Trauttmansdorff\n_START_PARAGRAPH_\nMaximilian von und zu Trauttmansdorff (Trauttmansdorffi vabah\xc3\xa4rra, aastast 1635 Trauttmansdorffi vabakrahv; 23. mai 1584 Graz \xe2\x80\x93 8. juuni 1650 Viin) oli Austria poliitik ning Saksa-Rooma keisrite Ferdinand II ja Ferdinand III saadik._NEWLINE_1609. aastal sai Trauttmanssdorfist Keiserliku \xc3\x95uekohtu (Reichshofrat) liige. 1619. aastal aitas ta keisril s\xc3\xb5lmida liitu Baieri hertsogi Maximilian I-ga ning 1622. aastal s\xc3\xb5lmis ta rahu Transilvaania v\xc3\xbcrsti G\xc3\xa1bor Bethleniga, t\xc3\xa4nu sellele sai ta 1623. aastal krahvitiitli._NEWLINE_1633. aastal andis Trauttmannsdorf keisrile n\xc3\xb5u v\xc3\xa4ejuht Albrecht von Wallenstein vahistada, sest tema tegevus oli muutunud ennustamatuks ja keisrile potentsiaalselt kahjulikuks. 1635. aastal aitas Trauttmansdorff keisril s\xc3\xb5lmida Praha rahu, millega seni Rootsi liitlasteks olnud Brandenburg ja Saksimaa muutusid keisri liitlasteks, nagu ka enamik teisi Saksa protestantlikke v\xc3\xbcrste._NEWLINE_1645\xe2\x80\x931647 oli Trauttmansdorff keisri peamine l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kija M\xc3\xbcnsteri rahukonverentsil, kus ta saavutas keisrile mitmeid soodsaid tulemusi. Enne Vestfaali rahu s\xc3\xb5lmimist pidi ta aga halvenenud tervise t\xc3\xb5ttu konverentsilt lahkuma.'