b'\n_START_ARTICLE_\nTacitus\n_START_SECTION_\nTeosed\n_START_PARAGRAPH_\nKirjanikuna hakkas Tacitus tegutsema p\xc3\xa4rast Domitianuse surma 96. Domitianuse valitsusaeg muutis Tacitusele igasuguse t\xc3\xbcrannia vastumeelseks ja see kumab tema loomingust sageli l\xc3\xa4bi._NEWLINE_98 avaldas Tacitus teose "Julius Agricola elust ja kommetest" ("De vita et moribus Julii Agricolae", l\xc3\xbchidalt "Agricola"), mis on j\xc3\xa4releh\xc3\xbc\xc3\xbce 93 surnud s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elasele pidamata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud matusek\xc3\xb5ne asemel. Selle teose algus ja l\xc3\xb5pp k\xc3\xa4sitlevad Agricola elu, aga keskosa on ajalooline monograafia tema vallutusretkest Britanniasse._NEWLINE_Samal 98. aastal ilmus geograafilis-etnograafiline uurimus "Germania". Selle 1. osa kirjeldab germaanlaste p\xc3\xa4ritolu, elu ja maad, 2. osa germaani h\xc3\xb5ime. Tacitus on germaanlasi osalt idealiseerinud, kujutades neid rikkumata ja tugeva loodusrahvana ning seadnud neid eeskujuks k\xc3\xb5lvatutele roomlastele. \xc3\x9chtlasi viitab teos Rooma riiki p\xc3\xb5hjast \xc3\xa4hvardavale h\xc3\xa4daohule s\xc3\xb5jakate ja vabadustarmastavate germaanlaste poolt._NEWLINE_Selles teoses mainib ta L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere \xc3\xbcmbrust kirjeldades aestii h\xc3\xb5ime ("aestiorum gentes"), mida valdav osa uurijaid peab balti rahvaste \xc3\xbcldnimeks v\xc3\xb5i m\xc3\xb5neks konkreetseks Ida-Preisimaa alal elanud balti h\xc3\xb5imuks. On arvatud, et aja jooksul selle s\xc3\xb5na t\xc3\xa4hendus teisenes ja sellega hakati hiljem m\xc3\xa4rkima l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome h\xc3\xb5imu, mida t\xc3\xa4na tunneme eestlastena._NEWLINE_102 v\xc3\xb5i paar aastat hiljem ilmus "Dialoog k\xc3\xb5nemeestest" ("Dialogus de oratoribus", l\xc3\xbchidalt "Dialoog"). Selles arutleb Tacitus k\xc3\xb5nekunsti mandumise \xc3\xbcle, mis oli tema eluajal populaarne teema. Teos r\xc3\xa4\xc3\xa4gib ka sellest, et luule ja k\xc3\xb5nekunst on t\xc3\xa4htsamad k\xc3\xb5igist teistest kunstidest. Tacitus n\xc3\xa4itas, et k\xc3\xb5nekunsti languse p\xc3\xb5hjustasid \xc3\xbchiskonnaelust ja sisepoliitikast tulenevad puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4gid lastekasvatuses ja hariduses. \xc3\x9chtlasi p\xc3\xb5hjendas ta selle teosega, miks ta otsustas siirduda k\xc3\xb5nekunsti harrastamiselt kirjandusse, eriti ajalooraamatute kirjutamisele._NEWLINE_Tacituse peateosed on "Ajalugu" ("Historiae") ja "Annaalid" ("Annales"). Need kirjeldavad Rooma riigi ajalugu alates Augustuse surmast 14 kuni Domitianuse surmani 96. "Ajalugu" koosneb 14 raamatust ja valmis esimesena, "Annaalid" koosnevad 16 raamatust ja valmis hiljem. M\xc3\xb5lemad on s\xc3\xa4ilinud osaliselt. "Ajaloost" on s\xc3\xa4ilinud k\xc3\xb5igest 4 esimest raamatut ja 5. raamatu 26 peat\xc3\xbckki, mis k\xc3\xa4sitlevad aastaid 69 ja 70. "Annaalidest" on s\xc3\xa4ilinud 4 esimest, 11.\xe2\x80\x9315. ning osalt 5., 6. ja 16. raamat. Selle 6 esimest k\xc3\xb6idet k\xc3\xa4sitlevad Tiberiust, 6 j\xc3\xa4rgmist Caligulat ja Claudiust ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Nerot._NEWLINE_Tacituse "Annaalid" on \xc3\xbcks esimesi s\xc3\xb5ltumatuid ajalooallikaid, mis mainib kristlasi. Tacitus kirjutab, et Nero s\xc3\xbc\xc3\xbcdistas Rooma linna tabanud suures tulekahjus kristlasi ning laskis neist paljud hukata alandaval ja julmal viisil. P\xc3\xb5lengu ajal oli Tacitus umbes 7 aastat vana._NEWLINE_Tacitus lootis kirjutada ka Domitianuse j\xc3\xa4rel valitsenud Nervast ja Traianusest, samuti Caesarist, kuid suri enne.\n_START_SECTION_\nStiil\n_START_PARAGRAPH_\nTacitus seadis endale eesm\xc3\xa4rgiks kirjutada k\xc3\xb5igest erapooletult ("sine ira et studio"), aga t\xc3\xa4ielikult pole ta seda suutnud. Ta kirjeldab ajaloos\xc3\xbcndmusi p\xc3\xb5neva draamana, kus s\xc3\xbcngel taustal t\xc3\xb5useb aeg-ajalt esile m\xc3\xb5ni mehine ja vooruslik inimene. Kirjelduse dramaatilisus oli Tacitusele t\xc3\xa4htsam k\xc3\xa4sitluse t\xc3\xa4psusest ja j\xc3\xa4rjekindlusest. Siiski on tema andmed \xc3\xbcldiselt usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed, kuigi ta pole faktide ja s\xc3\xbcndmuste valikus, nende r\xc3\xb5hutamises ja seostamises j\xc3\xa4rjekindel._NEWLINE_Elukogemus oli Tacitusele t\xc3\xb5estanud, et riigi despootlik valitsemine ohustab alati vabadust ja voorusi. Teisalt tajus ta, et vabariigi taastamine on v\xc3\xb5imatu, ja pidas printsipaati paratamatuks. Tunnetamine, et printsipaat on vastuolus vabaduste ja voorustega, muutis tema esituse s\xc3\xbcngeks. Varast keisririiki kujutab ta ilmekalt, kuid isegi \xc3\xbcleliia negatiivselt. Oma ajastu puuduste p\xc3\xb5hjuseks pidas ta vabaduse kadu, aga ei otsinud ega pakkunud selle olukorra leevenduseks \xc3\xbchtegi lahendust._NEWLINE_Tacituse j\xc3\xa4rgi m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad ajaloo arengut eesk\xc3\xa4tt valitsejad. Nende teod ja otsustused olenevad iseloomust. Tacitus p\xc3\xbc\xc3\xbcdis m\xc3\xb5ista ja edasi anda valitsejate ajendeid ja motiive. Seevastu teateid rahva elu, riigi valitsemise ning riigi ja provintside arengu ja majandusliku olukorra kohta leidub tema teostes v\xc3\xa4he._NEWLINE_Tacitus jagas Sallustiuse pessimistlikku maailmavaadet ing j\xc3\xa4rgis ka tema keelt ja stiili. Tacituse stiilile lisavad v\xc3\xa4ljendusrikkust arhaismid ja poeetiline s\xc3\xb5navara ning ebatavalised, m\xc3\xb5nikord kontrastsed s\xc3\xbcntagmad ja s\xc3\xb5na\xc3\xbchendid. Tema lakoonilisus ja m\xc3\xb5ttes\xc3\xbcgavus on haaravad ja m\xc3\xb5tlemapanevad.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4htsus\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikajal ei m\xc3\xb5istetud ega hinnatud Tacitust k\xc3\xbcllaldaselt. Erandiks oli 4. sajandi l\xc3\xb5pus tegutsenud Ammianus Marcellinus, kes oma ajalooteost alustas sealt, kus Tacitus l\xc3\xb5petas._NEWLINE_Pole teada, kas hilisantiikajal Tacitust \xc3\xbcldse tunti. Ka keskajal oli Tacitus unustatud._NEWLINE_Alles 14. sajandi l\xc3\xb5pul hakati Tacituse k\xc3\xa4sikirju otsima. Kuid \xc3\xb5iglast hinnangut neile ei antud, sest seda takistas j\xc3\xa4ik l\xc3\xa4htumine Cicero vaimsest p\xc3\xa4randist. Tacituse t\xc3\xa4htsuse tunnustamiseni j\xc3\xb5uti alles p\xc3\xa4rast seda, kui Belgia humanist Justus Lipsius (1547\xe2\x80\x931606) oli 1574 v\xc3\xa4lja andnud v\xc3\xa4ljaande Tacituse kohta.'