b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Domenico Cassini\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nCassini s\xc3\xbcndis P\xc3\xb5hja-Itaalias Liguurias Sanremo l\xc3\xa4hedal Perinaldos._NEWLINE_Ta \xc3\xb5ppis jesuiitide kolleegiumis._NEWLINE_Aastal 1644 kutsus astroloogiahuviline Bologna senaator Cornelio Malvasia Cassini Bolognasse, ning pakkus talle t\xc3\xb6\xc3\xb6kohta tollal rajamisel olevasse Panzano observatooriumi, kus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6taski 1648\xe2\x80\x931669. Aastatel 1650\xe2\x80\x931669 oli ta \xc3\xbchtlasi Bologna \xc3\xbclikooli professor, \xc3\xb5petades Bonaventura Cavalieri ametij\xc3\xa4rglasena Eukleidese geomeetriat ja Ptolemaiose astronoomiat._NEWLINE_Aastal 1669 siirdus ta Pariisi, kus rajas Louis XIV toetusel Pariisi observatooriumi ja oli 1671. aastast kuni surmani selle direktor. Kuni Louis XIV surmani oli ta tema \xc3\xb5ueastronoom-astroloog; enamiku ajast p\xc3\xbchendas ta astronoomiale._NEWLINE_Aastal 1673 abiellus ta rikka prantslanna Genevi\xc3\xa8ve Delaistre\'iga ja sai Prantsusmaa alamaks.\n_START_SECTION_\nEfemeriidide arvutamine\n_START_PARAGRAPH_\nPanzano observatooriumis kulus suurem jagu ajast t\xc3\xa4psemate efemeriidide arvutamisele astroloogia tarbeks moodsate astronoomiliste vahenditega.\n_START_SECTION_\nSuur Punane Laik\n_START_PARAGRAPH_\nCassinit peetakse Robert Hooke\'i k\xc3\xb5rval \xc3\xbcheks Jupiteri Suure Punase Laigu avastajaid (1665; v\xc3\xb5imalik, et Hooke (1664) vaatles \xc3\xbcht teist laiku). Cassini kirjutas "p\xc3\xbcsivast laigust".\n_START_SECTION_\nMuu teadustegevus\n_START_PARAGRAPH_\n1672. aastal saatis ta oma kolleegi Jean Richeri Cayenne\'i, Prantsuse Guajaanase, j\xc3\xa4\xc3\xa4des ise Pariisi. Nad vaatlesid samaaegselt Marssi, leides n\xc3\xb5nda Marsi ja P\xc3\xa4ikese parallaksi ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rates selle abil nende kauguse Maast. Nii tegid nad esmakordselt kindlaks P\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcsteemi tegelikud m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed._NEWLINE_1670ndail alustas ta Prantsusmaa topograafilise kaardi koostamist triangulatsioonimeetodil. Seda t\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4tkas tema poeg Jacques Cassini.\n_START_SECTION_\nHuvid ja vaated\n_START_PARAGRAPH_\nNoorena oli ta huvitatud astroloogiast. Tasapisi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdusid tema huvid j\xc3\xa4rjest enam astronoomia suunas, kuni ta astroloogia vastu huvi peaaegu kaotas._NEWLINE_Cassini ei olnud n\xc3\xb5us Kepleri ellipsikujuliste orbiitidega ja Newtoni gravitatsiooniteooriaga. Kui Cassini kolleeg Pariisi observatooriumis Ole R\xc3\xb8mer 1676. aastal v\xc3\xa4itis, et valguse kiirus ei ole l\xc3\xb5pmatu, ei olnud Cassini sellega n\xc3\xb5us.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nTa oli Prantsuse Teaduste Akadeemia liige (aastast 1669)._NEWLINE_Cassini j\xc3\xa4rgi on saanud nime Kuu ja Marsi kraatrid, v\xc3\xa4ikeplaneet ning 1997 Saturni ja tema_NEWLINE_kaaslaste poole l\xc3\xa4hetatud kosmoseaparaadi Cassini-Huygens p\xc3\xb5himoodul.\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nAstronoomidena said tuntuks ka tema poeg Jacques Cassini (1677\xe2\x80\x931756), pojapoeg C\xc3\xa9sar-Fran\xc3\xa7ois Cassini de Thury (1714\xe2\x80\x931784) ja pojapojapoeg Jean-Dominique Cassini, Cassini krahv.'