b'\n_START_ARTICLE_\nGalilei protsess\n_START_PARAGRAPH_\nGalilei protsess oli 1610. aasta paiku alanud s\xc3\xbcndmuste jada, mille k\xc3\xa4igus Galileo Galilei, kes pooldas Miko\xc5\x82aj Koperniku heliotsentristlikku astronoomiat, sattus konflikti aristotelliku maailmavaatega, mida toetas katoliku kirik._NEWLINE_1610. aastal avaldas Galilei raamatu "Sidereus Nuncius" ("T\xc3\xa4heteataja"), mis kirjeldas tema uue teleskoobiga tehtud \xc3\xbcllatavaid avastusi. Need ja teisedki avastused paljastasid t\xc3\xb5sised raskused senise teadusliku arusaamaga universumi ehitusest, tekitades huvi uute teooriate vastu nagu Koperniku heliotsentrism, mille too oli avaldanud raamatus "De revolutionibus orbium coelestium" 1543. aastal._NEWLINE_Paljud teadlased r\xc3\xbcndasid teooriat, kuna see oli vastuolus nii Aristotelese maailmamudeli kui ka p\xc3\xbchakirjaga. Galilei osalus teoloogiat, astronoomiat ja filosoofiat h\xc3\xb5lmanud poleemikas viis inkvisitsioonikohtus 1633. aastal tema s\xc3\xbc\xc3\xbcdim\xc3\xb5istmiseni ketserluses. S\xc3\xbc\xc3\xbcalune m\xc3\xb5isteti eluaegsesse vangistusse, mis tegelikkuses kujunes mitte eriti rangeks koduarestiks._NEWLINE_Ehkki legendi j\xc3\xa4rgi olevat Galilei inkvisitsioonikohtust lahkudes pomisenud endale kindlaks j\xc3\xa4\xc3\xa4des "Eppur si muove" ("Ta liigub siiski"), ei ole sel lool teadaolevalt kindlat alust.'