b'\n_START_ARTICLE_\nLeppem\xc3\xa4rgid (kartograafia)\n_START_SECTION_\nKaardi kvaliteet\n_START_PARAGRAPH_\nKaardi koostamisel on palju tunnetuslikke probleeme, mis s\xc3\xb5ltuvad eelk\xc3\xb5ige kartograafilisest protsessist (andmete kogumine, t\xc3\xb5lgendamine, anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimine ja generaliseerimine) ning eri kaardistajate s\xc3\xbcmbolite kasutusest. Kuna ruumiandmete klassifitseerimine p\xc3\xb5hineb peamiselt inimotsustel, siis v\xc3\xb5ib kahe eksperdi sama piirkonna taimkatte- v\xc3\xb5i mullakaardid oluliselt erineda . N\xc3\xa4iteks ei pruugi m\xc3\xb5lemad eksperdid n\xc3\xa4ha taimkatte v\xc3\xb5i mullat\xc3\xbc\xc3\xbcpide \xc3\xbcleminekupiire samades kohtades v\xc3\xb5i m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse taime- v\xc3\xb5i mullaklasse erinevalt._NEWLINE_Kartograafias on v\xc3\xa4ga olulisel kohal tegelikkusest graafilise pildi loomine ja selleks on vaja \xc3\xbcheselt m\xc3\xb5istetavaid s\xc3\xbcmboleid . Vanasti ei p\xc3\xb6\xc3\xb6ranud kaardistajad oma t\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemusele nii suurt t\xc3\xa4helepanu ning seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5is kaardi kasutaja seal olevat informatsiooni valesti t\xc3\xb5lgendada. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kartograafe huvitab aga eelk\xc3\xb5ige, miks \xc3\xbched s\xc3\xbcmbolid on efektiivsemad kui teised. Selleks on inimestega tehtud palju katseid, et v\xc3\xa4lja selgitada, millised s\xc3\xbcmbolid on \xc3\xbcheselt m\xc3\xb5istetavad ja millised tekitavad pigem segadust. Selline katsetamine aitab v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tada leppem\xc3\xa4rgid, mis annavad kaardi kasutajale infot k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4iuslikumalt.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tkava\n_START_PARAGRAPH_\nKaardi t\xc3\xa4psusaste s\xc3\xb5ltub suuresti kasutatavast m\xc3\xb5\xc3\xb5tkavast. Suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tkavalised kaardid v\xc3\xb5imaldavad edasi anda v\xc3\xa4ga detailset infot, alustades metsateedest, l\xc3\xb5petades metsa l\xc3\xa4bitavuse kajastamisega. Nende hulka kuuluvad topograafilised kaardid, mille m\xc3\xb5\xc3\xb5tkava on 1:20 000 v\xc3\xb5i suurem . \xc3\x9cheks selliseks kaardiks on n\xc3\xa4iteks orienteerumiskaart, kuhu peavad olema kantud k\xc3\xb5ik objektid, mida orienteeruja maastikul liikudes suudab m\xc3\xa4rgata . V\xc3\xa4ikesem\xc3\xb5\xc3\xb5tkavalised kaardid aga nii t\xc3\xa4pset informatsiooni edasi anda ei suuda, kuna m\xc3\xb5\xc3\xb5tkava v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus on 1:200 000 v\xc3\xb5i v\xc3\xa4iksem. Niiv\xc3\xb5rd v\xc3\xa4ikse m\xc3\xb5\xc3\xb5tkavaga on v\xc3\xb5imalik edasi anda ainult \xc3\xbcldisi mastaape, n\xc3\xa4iteks riigipiirid, suuremad maanteed v\xc3\xb5i linnade asukohad.\n_START_SECTION_\nTopograafiliste leppem\xc3\xa4rkide kuju ja v\xc3\xa4rv\n_START_PARAGRAPH_\nPaljusid tunnuseid kujutatakse kaardil sirgete, k\xc3\xb5verate, katkendlike v\xc3\xb5i pidevate joontena. Need v\xc3\xb5ivad olla ka eri v\xc3\xa4rvi, eristamaks objektide klassidevahelist informatsiooni. Topograafilistel kaartidel on v\xc3\xa4lja kujunenud t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised v\xc3\xa4rvistandardid. Nii kujutatakse samak\xc3\xb5rgusjooni pruuniga, veekogusid sinisega, piirjooni mustaga ning teid punasega. Peamiselt kasutatakse topograafilistel kaartidel rohelist v\xc3\xa4rvi taimestiku v\xc3\xb5i rahvusparkide ja \xc3\xbcrgsete metsade kajastamiseks. J\xc3\xb5gede, j\xc3\xa4rvede v\xc3\xb5i muude veekogude jaoks on sinine v\xc3\xa4rv ning punast v\xc3\xb5ib lisaks teedele kasutada ka erilise t\xc3\xa4htsusega alade kajastamiseks ._NEWLINE_Kaardi \xc3\xbclesandeks on anda edasi maapinna kuju, seet\xc3\xb5ttu esindavad kaardi s\xc3\xbcmbolid p\xc3\xa4ris objekte. Ilma leppem\xc3\xa4rkideta pole v\xc3\xb5imalik kaarti koostada. M\xc3\xb5lemad, nii kujud kui ka v\xc3\xa4rvid, on kaardil kasutatavateks s\xc3\xbcmboliteks. V\xc3\xa4rvid v\xc3\xb5ivad kaardil katta ka laiemaid alasid, nagu rohelisega m\xc3\xa4rgitud metsaalad ja sinisega kujutatud veekogud. Et kaardi kasutaja m\xc3\xb5istaks kaardil kujutatut, peab kaardil alati paiknema ka vastav legend, mis seletab lahti leppem\xc3\xa4rgid, mida kaardil on kasutatud. Kaardi legend on justkui s\xc3\xb5naraamat, mis aitab kaarti m\xc3\xb5ista .\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmbolite kujutamise j\xc3\xa4rjekord\n_START_PARAGRAPH_\nKaardi kujundamisel ja s\xc3\xbcmbolite lisamisel on oluliseks teguriks n\xc3\xa4htuste kujutamise j\xc3\xa4rjekord, mis s\xc3\xb5ltub objektide suhtelisest t\xc3\xa4htsusest. Seda tuntakse intellektuaalse hierarhiana. K\xc3\xb5ige olulisemaks on temaatilised s\xc3\xbcmbolid ja teksti kirjastiil, mis peab olema seotud otseselt kaardi teemaga. Seej\xc3\xa4rel tuleb pealkiri, alapealkiri ja legend . Samuti peab kaart sisaldama baasinformatsiooni, n\xc3\xa4iteks piirjooned, teed ja kohanimed. K\xc3\xb5igil kaartidel peavad kirjas olema ka andmete algallikad. Viimasena tuleb kaardile kanda v\xc3\xa4hem t\xc3\xa4htsad s\xc3\xbcmbolid, milleks on kaardi skaala, pikkus- ja laiuskraadide jooned ja p\xc3\xb5hja suunda t\xc3\xa4histav nool. Sellise lihtsa reegli j\xc3\xa4rgimine tagab kaardi kerge loetavuse ja garanteerib, et t\xc3\xa4htsamad graafilised elemendid on esile t\xc3\xb5stetumad kui v\xc3\xa4hem t\xc3\xa4htsad. Visuaalselt korrektse v\xc3\xa4limusega kaardid t\xc3\xa4idavad eesm\xc3\xa4rki, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes esmajoones t\xc3\xa4helepanu just olulisematele detailidele, j\xc3\xa4ttes v\xc3\xa4hem olulised tagaplaanile._NEWLINE_Ka kaardi legend sisaldab olulist informatsiooni ja temaatilisi s\xc3\xbcmboleid, mida kaardil on kasutatud. S\xc3\xbcmbolid, mis ei vaja selgitamist ja on iseenesest m\xc3\xb5istetavad v\xc3\xb5i mis ei kattu kaardi teemaga, j\xc3\xa4etakse kaardi legendist v\xc3\xa4lja. Temaatilised s\xc3\xbcmbolid, mis kajastavad kaardi teemat, peaksid olema legendis esile t\xc3\xb5stetud . N\xc3\xa4iteks kui tahetakse teha teemakaarti, mis kajastab linnades elavate inimeste arvu, tuleks legendis esile t\xc3\xb5sta vastavad leppem\xc3\xa4rgid, mida kaardil kasutati elanike arvu kajastamiseks.'