b'\n_START_ARTICLE_\nRava (J\xc3\xa4rva)\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nRava k\xc3\xbcla piirneb Kurisoo, J\xc3\xb5gisoo ja Roosna k\xc3\xbcladega. K\xc3\xbclakeskusest on Amblasse 11\xc2\xa0km, Aravetele 7\xc2\xa0km ja K\xc3\xa4ravetele 13\xc2\xa0km._NEWLINE_K\xc3\xbcla on kuulunud_NEWLINE_1866 Rava valla1892 Ambla valla_NEWLINE_1945 Ambla K\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu ja 1991. aastast Ambla valla koosseisu.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1554 ostis Rava k\xc3\xbcla Robert Fricks. Uute omanike k\xc3\xa4e all hakati k\xc3\xbclasse m\xc3\xb5isa ehitama. 17. sajandi l\xc3\xb5pul sai Rava k\xc3\xbclast Rava m\xc3\xb5is ja V\xc3\xa4ike-Ahula k\xc3\xbcla nimetati \xc3\xbcmber Rava k\xc3\xbclaks. 1970. aastal liideti Rava k\xc3\xbclaga Vistla k\xc3\xbcla ja Rava asundus. 1869 avati Pr\xc3\xbcmlis Heidemetsa vallakool, mis sai Rava algkooli eelk\xc3\xa4ijaks.1897 ehitati uus koolimaja. 1919 viidi kool \xc3\xbcle m\xc3\xb5isa h\xc3\xa4rrastemajja ja muudeti 4-klassiliseks. Kool oli seltsielu keskus. Siin k\xc3\xa4isid \xc3\xbcmbruskonna noored Paul Korkmanni juhendamisel laulu ja tantsu harjutamas. 1921. aastal korraldatud peo sissetulek l\xc3\xa4ks raamatukogu asutamiseks. Raamatukogu asukohaks sai samuti Rava koolimaja. 1926 muudeti kool 6-klassiliseks. Kool suleti 1970. Rava m\xc3\xb5isas asus 1918. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6le esimene iseseisvusaegne metskond Eestis. Rava tammik v\xc3\xb5eti kaitse alla 1936, olles Eesti Looduskaitse Registri esimene sissekanne. Seega v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et Rava tammik on Eesti esimene looduskaitsealune objekt.\n_START_SECTION_\nVaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused\n_START_PARAGRAPH_\nRava m\xc3\xb5is on k\xc3\xbcla keskel asuv \xc3\xbchekorruseline k\xc3\xb5rge maakivist soklikorrusega paekiviehitis, akende sillused saetud lubjakivist, veranda nurgad ja trepi tugim\xc3\xbc\xc3\xbcr valgest lubjakivist. Ka majandushoonete juures on sama materjalikasutus. Hoonetekompleksi \xc3\xbcmbritsev park l\xc3\xa4heb teisel pool veehoidlat \xc3\xbcle Rava tammikuna tuntud metsapargiks (parkmetsaks). M\xc3\xb5isast eemal p\xc3\xb5llul asub hollandi-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tuulik._NEWLINE_Rava tammiku maastikukaitseala sai alguse Rava tammede kaitse alla v\xc3\xb5tmisest 1936. aastal eesm\xc3\xa4rgiga kaitsta ja s\xc3\xa4ilitada liigirikast tamme-segapuistut. Sellel, m\xc3\xb5isa vastas, teisel pool veehoidlat oleval 22 ha suurusel puisniidul kasvab 92 p\xc3\xb5list tamme, 16 suurt lehist ja \xc3\xbcks mitmesaja-aastane m\xc3\xa4nd. Puisniidul kasvab mitmeid k\xc3\xa4palisi, nagu kaunis kuldking, v\xc3\xb6\xc3\xb6thuul-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, kahkjaspunane s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, Balti s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, pruunikas pesajuur, suur k\xc3\xa4op\xc3\xb5ll, ja kahelehine k\xc3\xa4okeel. Oletatakse, et tammik on j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk endisest hiiesalust, mida m\xc3\xb5isaajal on juurdeistutamisega t\xc3\xa4iendatud._NEWLINE_Ussim\xc3\xa4e kultuurihoiuala. Kultuurihoiualal asuvad Ambla valla k\xc3\xb5ige paremini s\xc3\xa4ilinud lubjaahi ja lubjaahju juurde kuuluv paemurd. 2012. aastal taastati 1903. aastal ehitatud lubjaahju k\xc3\xbcttekolle. Ussim\xc3\xa4gi olla oma nime saanud p\xc3\xa4rimuse j\xc3\xa4rgi, et p\xc3\xb5ldude keskel asuval k\xc3\xbcnkal n\xc3\xa4hti palju usse-madusid. See puistaimestikuga k\xc3\xbcngas oli ainuke sobiv koht \xc3\xbcmbruskonnas, kus saivad ka ussid (tegelikult maod \xe2\x80\x93 r\xc3\xa4stikud ja nastikud) talvituda. Seep\xc3\xa4rast oli kevadel soojade ilmadega peale talveunest \xc3\xa4rkamist seal n\xc3\xa4ha palju madusid. Teise p\xc3\xa4rimuse kohaselt oli sellel k\xc3\xbcllalt k\xc3\xb5rgel k\xc3\xbcnkal elanud ussikuningas, et sealt k\xc3\xb5rgelt oleks hea vaadata ja \xc3\xbclevaadet saada oma alamate tegevusest._NEWLINE_Rava j\xc3\xa4rve rand on Ambla valla populaarseim ujumiskoht, kus toimuvad ka erinevad \xc3\xbcritused. Samuti leiab inimeste hulgas aktiivset kasutamist Rava tammikusse RMK poolt rajatud puhkekoht. K\xc3\xbclal on k\xc3\xbclavanem, kuid puudub k\xc3\xbclaelu korraldav selts.'