b'\n_START_ARTICLE_\nEpee\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSpordis kasutatava epee eelk\xc3\xa4ija on nn \xc3\xb5ukondlase m\xc3\xb5\xc3\xb5k, mis arenes v\xc3\xa4lja Louis XIV \xc3\xb5ukonnas seoses uue moega. Varasem relv, rapiir, ei sobinud kokku uue stiiliga: p\xc3\xb5lvp\xc3\xbckste, siidisukkade ja brokaatjakkidega. Uus relv oli rapiiriga v\xc3\xb5rreldes kergem ja l\xc3\xbchem, ning seet\xc3\xb5ttu sobis see v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti duellide pidamiseks. Kuna rapiir oli pikk ja raske, pidi duellandid veheldes tegema pikki ja kiireid v\xc3\xa4ljaasteid vastast relva otsaga torgata p\xc3\xbc\xc3\xbcdes. Rapiir sobis h\xc3\xa4sti r\xc3\xbcndamiseks, kuid enda kaitsmiseks pareeris duellant vastase torkeid hoopis vasakus k\xc3\xa4es oleva pistodaga. Uus ja kergem relv sobis see-eest nii r\xc3\xbcndamiseks kui ka kaitsmiseks ning v\xc3\xa4lja arenes \xc3\xbche k\xc3\xa4ega vehklemine, kus vasakut k\xc3\xa4tt kasutati eelk\xc3\xb5ige tasakaalu hoidmiseks._NEWLINE_Prantsusmaal \xc3\xb5petati tulevastele duellantidele m\xc3\xb5\xc3\xb5gav\xc3\xb5itlust kerge t\xc3\xb6mbi relvaga, millest arenes hiljem v\xc3\xa4lja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva florett. Paralleelselt v\xc3\xb5eti kasutusele raskem, kolmnurkse teraga colichemarde, mis oli loodud just nimelt duellide pidamiseks. Floretis arenes v\xc3\xa4lja prioriteedi- ehk eel\xc3\xb5igusreeglistik, mis aitas v\xc3\xa4listada t\xc3\xb5siseid vigastusi. Samuti oli lubatud torkeid sooritada ainult torso piirkonda. Duelle pidades sooritati torkeid aga kogu keha ulatuses, ka k\xc3\xa4te piirkonda. Seet\xc3\xb5ttu lisati duellirelvale v\xc3\xa4ga suur ja massiivne k\xc3\xa4ekaitse. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval vehklemises kasutatav epee on 19. sajandi duellim\xc3\xb5\xc3\xb5ga otsene j\xc3\xa4reltulija._NEWLINE_Vehklemine on \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest spordialadest, mis oli kavas esimestel ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel 1896. aastal. Esimestel ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel v\xc3\xb5isteldi floretis ja espadronis, kuid juba 1900. aasta lisati kavva ka epee. _NEWLINE_Elektriline varustus v\xc3\xb5eti esimesena kasutusele epeevehkemises.\n_START_SECTION_\nReeglid\n_START_PARAGRAPH_\nEpeevehklemises on lubatud sooritada torkeid kogu keha ulatuses. Samuti puududb vehklemises prioriteedi reegel. See t\xc3\xa4hendab, et kui kaks vehklejat sooritavad korraga \xc3\xb5nnestunud torke, saavad m\xc3\xb5lemad punkti. Floretis ning espadronis m\xc3\xb5lemale vehklejale korraga punkte ei anta. Epeevehklemises registreeritakse \xc3\xbcheaegne torge, kui vastased torkavad teineteist maksimaalselt 40millisekundilise vahega (v\xc3\xb5rdluseks: floretis on see aeg 300 ms ja espadronis 120 ms) . Alaringides veheldakse tavaliselt kolm minutit maksimaalselt viie punktini ning play-off-mat\xc5\xa1ides kolm korda kolm minutit viieteistk\xc3\xbcmne punktini.\n_START_SECTION_\nPrioriteetminut\n_START_PARAGRAPH_\nKui m\xc3\xb5lemad vehklejad l\xc3\xb5petavad topelttorgete t\xc3\xb5ttu 5-5 v\xc3\xb5i 15-15, siis viimane topelttorge t\xc3\xbchistatakse ning v\xc3\xb5idab see, kes torkab vastast esimesena edukalt. Kui vehklejad on lubatud aja l\xc3\xb5ppedes j\xc3\xa4tkuvalt viigis, siis veheldakse veel \xc3\xbcks minut ning loositakse v\xc3\xa4lja prioriteet \xc3\xbchele vehklejale. Kui prioriteediga vehkleja suudab lisaminuti jooksul vastase torkeid v\xc3\xa4ltida, saab ta automaatselt punkti. Samuti juhul kui ta ise eduka torke sooritab. Ilma prioriteedita vehkleja v\xc3\xb5idab mat\xc5\xa1i ainul juhul kui ta sooritab \xc3\xb5nnestunud torke.\n_START_SECTION_\nKaitsevarustus\n_START_PARAGRAPH_\nVehkleja kaitsevarustus koosneb jakist (1), p\xc3\xbckstest (5), alusvestist (7) (naistel lisaks rinnakaitsest), vehklemiskindast(2) ja vehklemismaskist(6). Enamasti on kaitseriietus valmistatud tugevast puuvillast v\xc3\xb5i nailonist. P\xc3\xa4rast Vladimir Smirnovi surmaga l\xc3\xb5ppenud \xc3\xb5nnetust 1982. aasta maailmameistriv\xc3\xb5istlustel Roomas hakati kaitsevarustusele lisama kevlarit. V\xc3\xb5istlustel kasutatav kaitsevarustus peab taluma v\xc3\xa4hemalt 800-njuutonilist j\xc3\xb5udu, vehklemismask aga kaks korda suuremat ehk 1600 N j\xc3\xb5udu.\n_START_SECTION_\nElektriline epee\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5istlustel osalemiseks peab vehkleja kasutama elektrilist epeed (4). Epee \xc3\xbchendatakse kehajuhtme (3) kaudu torkeid registreeriva masinaga. Vehklemises kasutatav epee on 90 cm pikk ja kaalub 300\xe2\x80\x93750 grammi. See on kolmest vehklemises kasutatavast relvast raskeim. Epeed iseloomustab massiivne k\xc3\xa4ekaitse ning kolmnurkne tera. Torke registreerimiseks peab vehkleja vastast torkama v\xc3\xa4hemalt 7,4 N j\xc3\xb5uga. Sportvehklemises kasutatava epee otsas on vedruga nupp, mis surve all katkestab vooluv\xc3\xb5rgu masinaga ning registreerib vehkleja torke.'