b'\n_START_ARTICLE_\nEelrooma rauaaeg\n_START_PARAGRAPH_\nEelrooma rauaaeg on vanema rauaaja ja \xc3\xbchtlasi kogu rauaaja varaseim periood P\xc3\xb5hja-Euroopas. Eesti alal peetakse eelrooma rauaaja alguseks kokkuleppeliselt aastat 500 eKr, kuigi vanim teataolev raudese \xe2\x80\x93 naaskel Iru kindlustatud asulast \xe2\x80\x93 dateeritakse juba nooremasse pronksiaega. Eelrooma rauaaja l\xc3\xb5pp m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse s\xc3\xb5lgede ilmumisega Eesti tarandkalmetesse, u aastasse 50 pKr, mil algas rooma rauaaeg. Eelrooma rauaaja sees v\xc3\xb5ib omakorda eristada varast ja hilist ajaj\xc3\xa4rku, esimest iseloomustab pronksiaja l\xc3\xb5pule omaste ehtet\xc3\xbc\xc3\xbcpide j\xc3\xa4tkuv levik ja samamoodi endiselt kivikirstkalmete rajamine, teist rauast ehete, t\xc3\xb6\xc3\xb6riistade ja relvade laiem levik, n\xc3\xb6\xc3\xb6r- ja kammornamendiga keraamika ning kivikirstkalmete asemel tarandkalmete rajamine. Perioodide piiriks on u 3. sajandi keskpaik eKr._NEWLINE_Peamine eelrooma rauaaja asulat\xc3\xbc\xc3\xbcp oli tavaliselt \xc3\xbcksikmajapidamisest koosnev avaasula, kuid leidus ka kindlustatud asulaid. Kujunes v\xc3\xa4lja \xc3\xbche domineeriva talu s\xc3\xbcsteem \xe2\x80\x93 igas piirkonnas asus muidu \xc3\xbchetaoliste majapidamiste k\xc3\xb5rval \xc3\xbcks m\xc3\xa4rgatavalt j\xc3\xb5ukam talu, millel oli ilmselt privilegeeritud ligip\xc3\xa4\xc3\xa4s strateegilistele ressurssidele ja kaubavahetuse saadustele ning millele teised talud maksid mingil kujul maksu. Antropoloogilised uuringud n\xc3\xa4itavad, et toitumises kasvas p\xc3\xb5llusaaduste osakaal, mis p\xc3\xb5hjustas mitmete terviseprobleemide (skorbuut, hambavaaba h\xc3\xbcpoplaasia, kaaries) sagenemist, eriti vaesemates napi ja \xc3\xbchek\xc3\xbclgse toidulauaga taludes. Tolleaegsete suhteliselt arvukate luumurdude anal\xc3\xbc\xc3\xbcs n\xc3\xa4itab, et need tekkisid peamiselt \xc3\xb5nnetusjuhtumite, mitte tahtliku v\xc3\xa4givalla tulemusel.'