b'\n_START_ARTICLE_\nElektrooniline v\xc3\xb5imendi\n_START_PARAGRAPH_\nElektrooniline v\xc3\xb5imendi ehk elektronv\xc3\xb5imendi  on elektrisignaali amplituudi ja/v\xc3\xb5i v\xc3\xb5imsust suurendav v\xc3\xb5imendi. V\xc3\xb5imendus saavutatakse toiteallikast v\xc3\xb5etava energia arvel._NEWLINE_On olemas mitmesuguse otstarbe ja keerukusastmega elektroonilisi v\xc3\xb5imendeid. V\xc3\xb5imendavaks elektroonikaseadiseks \xe2\x80\x93 aktiivelemendiks \xe2\x80\x93 oli esialgu, 20. sajandi esimesel poolel elektronlamp ja seej\xc3\xa4rel transistor. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva v\xc3\xb5imendites on transistorid \xc3\xbcldiselt  integreeritud kiipidesse. Eraldi aktiivelementidena kasutatakse elektronlampe n\xc3\xa4iteks kitarriv\xc3\xb5imendis ja transistore m\xc3\xb5nel juhul v\xc3\xb5imsusv\xc3\xb5imendi v\xc3\xa4ljundastmes._NEWLINE_V\xc3\xb5imendi v\xc3\xa4ljundv\xc3\xb5imsust m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse vattides ja v\xc3\xb5imendus detsibellides._NEWLINE_Elektronv\xc3\xb5imendeid kasutatakse laialdaselt  audiosignaali v\xc3\xb5imendamiseks, n\xc3\xa4iteks raadivastuv\xc3\xb5tjas, AV-ressiivris, juhtmeta k\xc3\xb5laris ja aktiivses bassik\xc3\xb5laris, aga n\xc3\xa4iteks ka servomootorite juhtelektroonikas.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb5imsusv\xc3\xb5imendi\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5imsusv\xc3\xb5imendi on elektronv\xc3\xb5imendi  suure  v\xc3\xb5imsusv\xc3\xb5imendusega v\xc3\xa4ljundaste. Suure v\xc3\xb5imsuse t\xc3\xb5ttu p\xc3\xb6\xc3\xb6ratakse nende puhul ka rohkem t\xc3\xa4helepanu kasutegurile. Kasutegurit arvestates on v\xc3\xa4lja arendatud mitmeid v\xc3\xb5imendiklasse.\n_START_SECTION_\nKlass A\n_START_PARAGRAPH_\nA-klassi v\xc3\xb5imsusv\xc3\xb5imendi koosneb \xc3\xbchest transistorist, mida juhitakse tema lineaarses osas. \xc3\x9cks transistor v\xc3\xb5imendab signaali m\xc3\xb5lemat polaarsust. Kasutades induktiivset v\xc3\xa4ljundi sidestamist on k\xc3\xb5ige suurem v\xc3\xb5imalik kasutegur 50%, mahtuvusliku sidestamise puhul, aga ainult 25%.\n_START_SECTION_\nKlass B\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt A-klassi v\xc3\xb5imendist v\xc3\xb5imendatakse ainult signaali \xc3\xbchte polaarsust. Sellisel v\xc3\xb5imendil on k\xc3\xbcll suur signaali moonutus, aga kasutegur on juba maksimaalselt 78,5%. \xc3\x9cksikut B klassi v\xc3\xb5imendit kasutatakse harva ja enamasti on see osa suuremast s\xc3\xbcsteemist.\n_START_SECTION_\nKlass B vastastaktl\xc3\xbclitus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5imendi koosneb kahest transistorist, millest \xc3\xbcks v\xc3\xb5imendab signaali positiivseid, teine negatiivseid poolperioode. See tagab v\xc3\xa4ikese moonutuse ja hea kasuteguri. Ideaalseid komponente kasutades ei ole signaali puudumisel j\xc3\xb5udevoolu. Reaalselt on transistorid eelpingestatud niiviisi, et signaali puudumisel on m\xc3\xb5lemad transistorid veidi juhtivad (AB-klass).\n_START_SECTION_\nKlass C\n_START_PARAGRAPH_\nC-klassi v\xc3\xb5imendi koosneb \xc3\xbchest transistorist ja v\xc3\xb5imendab ainult osa positiivsest sisendsignaalist. Moonutus on k\xc3\xbcll v\xc3\xa4ga suur, aga v\xc3\xb5imalik on kasutegur kuni 90%. Klass C v\xc3\xb5imendit kasutatakse tavaliselt raadiosaatjates kandesageduse v\xc3\xb5imendamiseks. Sisendsignaal l\xc3\xbclitab transistori sisse, mille peale hakkab see sobitatud lainetakistusega koormusesse vooluimpulsse saatma.\n_START_SECTION_\nKlass D\n_START_PARAGRAPH_\nD-klassi v\xc3\xb5imendis muundatakse sisendsignaal digitaalseteks k\xc3\xb5rgema pingega impulssideks. Pulsside keskmine v\xc3\xb5imsus on otseses suhtes sisendsignaali hetkeamplituudiga. V\xc3\xa4ljundpulsside sagedus on tavaliselt k\xc3\xbcmme v\xc3\xb5i rohkem korda suurema sagedusega kui v\xc3\xb5imendatava signaali k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem sagedus. V\xc3\xa4ljundsignaalis on spektraalseid komponente, mida sisendsignaalis ei esine, seet\xc3\xb5ttu filtreeritakse v\xc3\xa4ljundit madalp\xc3\xa4\xc3\xa4sfiltriga. Tekkinud v\xc3\xa4ljundsignaal on sisendsignaali v\xc3\xb5imendatud koopia._NEWLINE_D klassi v\xc3\xb5imendid on keerulised, aga nende kasutegur on peaaegu 100%.'