b'\n_START_ARTICLE_\nElektrimootor\n_START_PARAGRAPH_\nElektrimootor on elektromehaaniline seade, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks._NEWLINE_Enamik elektrimootoreid t\xc3\xb6\xc3\xb6tab t\xc3\xa4nu elektromagnetismi n\xc3\xa4htusele. Kuid on ka mootoreid, mille t\xc3\xb6\xc3\xb6 p\xc3\xb5hineb teistel elektromehaanilistel n\xc3\xa4htustel, nagu n\xc3\xa4iteks piesoelektrilisel efektil v\xc3\xb5i elektrostaatilistel j\xc3\xb5ududel. Elektromagnetismi n\xc3\xa4htusel p\xc3\xb5hinevad mootorid tekitavad j\xc3\xb5udu magnetv\xc3\xa4lja ja voolu all oleva juhti vastastikm\xc3\xb5just. Vastupidise saavutamiseks, elektrienergia tekitamiseks mehaanilisest energiast, kasutatakse generaatoreid v\xc3\xb5i d\xc3\xbcnamoid. M\xc3\xb5nda elektrimootorit saab kasutada ka generaatorina, n\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5iduki veomootor v\xc3\xb5ib olla kasutusel m\xc3\xb5lemal eesm\xc3\xa4rgil. Elektrimootoreid ja generaatoreid kutsutakse \xc3\xbchisnimega elektrimasin._NEWLINE_Elektrimootoreid kasutatakse paljudes seadmetes: puhurites ja pumpades, t\xc3\xb6\xc3\xb6pinkides, kodumasinates, elektrilistes t\xc3\xb6\xc3\xb6riistades ja k\xc3\xb5vaketastes. Neid saab toita alalisvooluga, selle n\xc3\xa4iteks on akutoitel kaasaskantav seade v\xc3\xb5i mootors\xc3\xb5iduk, ja vahelduvvooluga elektriv\xc3\xb5rgust v\xc3\xb5i inverterist. V\xc3\xa4ikseimaid mootoreid leiab k\xc3\xa4ekellade ja mobiiltelefonide seest. Keskmise suurusega standardiseeritud mootoreid kasutatakse t\xc3\xb6\xc3\xb6stusseadmetes. K\xc3\xb5ige suuremad elektrimootoreid kasutatakse laevade liigutamiseks, torujuhtmete survestamiseks ja vee pumpamiseks elektrienergia salvestamiseks m\xc3\xb5eldud h\xc3\xbcdroelektrijaamades, kus mootorite v\xc3\xb5imsused v\xc3\xb5ivad ulatuda miljonite vattideni. Elektrimootoreid saab jaotada kasutatava elektrienergia, ehituse, rakenduse v\xc3\xb5i liikumisviisi j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Vooluga juhi ja magnetv\xc3\xa4lja vastastikm\xc3\xb5jus tekkiva mehaanilise j\xc3\xb5u f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalise p\xc3\xb5him\xc3\xb5tte, Faraday seaduse avastas 1831. aastal Michael Faraday. 1821. aastast kuni 19. sajandi l\xc3\xb5puni valmistati j\xc3\xa4rjest efektiivsemaid mootoreid, aga mahuka kommertskasutuse jaoks oli vaja efektiivseid generaatoreid ja elektriv\xc3\xb5rku. Esimesed edukad elektrimootorid tegi Z\xc3\xa9nobe Gramme 1873. aastal._NEWLINE_M\xc3\xb5ned seadmed muudavad elektrit liikumiseks, aga nende p\xc3\xb5hieesm\xc3\xa4rk ei ole kasuliku mehaanilise j\xc3\xb5u tootmine, seep\xc3\xa4rast ei nimetata neid enamasti ka elektrimootoriteks. N\xc3\xa4iteks solenoide ja valjuh\xc3\xa4\xc3\xa4ldeid nimetatakse enamasti mootori asemel t\xc3\xa4ituriks ja muunduriks.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nElektromagnetilist viisi elektrienergia mehaaniliseks energiaks muutmiseks demonstreeris Briti teadlane Michael Faraday 1821. aastal. Vabalt rippuv juhe oli kastetud elavh\xc3\xb5bedaga t\xc3\xa4idetud vanni, mille keskel oli p\xc3\xbcsimagnet. Kui juhtmest voolu l\xc3\xa4bi lasti, hakkas juhe magneti \xc3\xbcmber ringlema. Seda mootorit demonstreeritakse f\xc3\xbc\xc3\xbcsikatundides, aga toksilise elavh\xc3\xb5beda asemel kasutatakse n\xc3\xa4iteks soolvett. See on lihtsaimat t\xc3\xbc\xc3\xbcpi mootor \xe2\x80\x93 homopolaarne mootor.\n_START_SECTION_\nTerminid\n_START_PARAGRAPH_\nElektrimootori liikuvat osa kutsutakse rootoriks ja statsionaarset osa staatoriks. Magnetv\xc3\xa4ljad tekivad magnetpoolustele. Need v\xc3\xb5ivad olla v\xc3\xa4ljapoolused, millele tekitatakse magnetv\xc3\xa4li elektriv\xc3\xa4li pooliga._NEWLINE_Vastavalt rootori nurgale l\xc3\xbclitab kommutaator voolu erinevatesse rootorim\xc3\xa4histesse._NEWLINE_Alalisvoolumootor on mootor, mis kasutab t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks alalisvoolu, kuigi peaaegu alati on mootori sees mehhanism (n\xc3\xa4iteks kommutaator) alalisvoolu vahelduvvooluks muundamiseks. Vahelduvvoolumootor on mootor, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tab vahelduvvoolu kasutades, tihti v\xc3\xa4lditakse niimoodi kommutaatori kasutamist. S\xc3\xbcnkroonmootor on vahelduvvoolumootor, mille kiirus on sisendvoolu sageduse suhtes fikseeritud. As\xc3\xbcnkroonmootor on vahelduvvoolumootor, mille kiirus langeb koormuse kasvades. Universaalmootorid v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb6\xc3\xb6tada nii alalisvoolu kui ka vahelduvvoolu kasutades, kuigi vahelduvvoolu maksimaalne sagedus v\xc3\xb5ib olla piiratud.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nOn olemas v\xc3\xa4hemalt kolme toimimismehhanismiga elektrimootoreid: magnetilised, elektrostaatilised ja piesoelektrilised. K\xc3\xb5ige levinum neist on magnetiline.\n_START_SECTION_\nVahelduvvoolumootor\n_START_PARAGRAPH_\nVahelduvvoolumootorid on mootorid, mis kasutavad vahelduvvoolu. Nad ei vaja v\xc3\xa4list ega sisest kommutatsiooni, sest sisendpinge muutus tekitab vajaliku muutuva magnetv\xc3\xa4lja.\n_START_SECTION_\nUniversaalmootor\n_START_PARAGRAPH_\nUniversaalmootor on mootor, mis on m\xc3\xb5eldud kasutama vahelduv- ja alalisvoolu. Elektriv\xc3\xb5rgu sagedustel (50\xc2\xa0Hz v\xc3\xb5i 60\xc2\xa0Hz) t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad universaalmootorid on harva v\xc3\xb5imsamad kui 1000 vatti. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5eti 20. sajandi alguses Saksamaa raudteedel v\xc3\xb5imsate universaal-kommutaatormootorite jaoks kasutusele \xc3\xbclimadalsageduslik vahelduvpinge sagedusega 16 \xc2\xb2/\xe2\x82\x83Hz. Universaalmootorite eeliseks on suur v\xc3\xa4\xc3\xa4ndemoment k\xc3\xa4ivitudes ja kiiretel kiirustel kompaktne suurus. Negatiivne pool on kommutaatori olemasolust tingitud hooldamise vajadus ja l\xc3\xbchike eluiga. Selliseid mootoreid kasutatakse seadmetes, mida kasutatakse harva ja millel on vajadus suure v\xc3\xa4\xc3\xa4ndemomendi j\xc3\xa4rele, n\xc3\xa4iteks mikserid ja elektrit\xc3\xb6\xc3\xb6riistad.\n_START_SECTION_\nKasutusviisid\n_START_PARAGRAPH_\nPaljudes t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ehitatavates masinates kasutatakse standardiseeritud elektrimootoreid. Spetsiifilisemate \xc3\xbclesannete jaoks disainitakse ka spetsiaalseid mootoreid.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb6\xc3\xb6rlevad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb6\xc3\xb6rlevaid elektrimootoreid kasutatakse puhurites, turbiinides, puurmasinates, elektriauto ratastes, vedurites ja konveierlintides. Lisaks kasutatakse p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevaid mootoreid vibratsiooni ja v\xc3\xb5nkumise tekitamiseks. Mootori otsas on as\xc3\xbcmmeetriline raskus, mille keerlemine paneb nii mootori kui ka muud mootori k\xc3\xbclge kinnituvad struktuurid v\xc3\xa4risema. Sellist lahendust kasutatakse mobiiltelefonide vibratsiooni mootorites._NEWLINE_Elektrimootorid on ka populaarsed robootikas. Nad veavad rattaid s\xc3\xb5itvates robotites ja tagasisidet kasutavad mootorid \xe2\x80\x93 servomootorid liigutavad t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikke robotk\xc3\xa4si ja humanoidrobotite j\xc3\xa4semeid. Lendavates robotites ja helikopterites keerutavad elektrimootorid propellerit v\xc3\xb5i rootorit._NEWLINE_Elektrimootorid asendavad lennukites ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4etehnikas h\xc3\xbcdrosilindreid._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6stuses kasutatavad elektrimootorid keerutavad saekettaid ja linte l\xc3\xb5ikamisprotsessides ja keeravad freespinkides detaile. Kiired ja t\xc3\xa4psed servomootorid positsioneerivad modernsetes arvutijuhitavates t\xc3\xb6\xc3\xb6pinkides t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu ja tooteid. Toiduainet\xc3\xb6\xc3\xb6stuses on levinud elektri j\xc3\xb5ul t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad segistid. Lineaarmootoreid kasutatakse tihti toodete mahutitesse l\xc3\xbckkamiseks.'