b'\n_START_ARTICLE_\nPlahvatus\n_START_PARAGRAPH_\nPlahvatus on energia kiire vabanemise protsess, millega kaasneb ruumala ja/v\xc3\xb5i temperatuuri \xc3\xbclikiire kasv ja aine v\xc3\xb5i tema oleku \xc3\xbclimalt kiire muutumine ning mille k\xc3\xa4igus tekib tavaliselt l\xc3\xb6\xc3\xb6klaine._NEWLINE_Tulenevalt vabaneva energia liigist v\xc3\xb5ib eristada f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalisi (kus aine muutub ainult f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt), keemilisi (kus \xc3\xbclikiires keemilises reaktsioonis eralduvad gaasid ja soojusenergia) ning tuuma- ja termotuumaplahvatusi (kus esimesel juhul eraldub energia raskete aatomituumade lagunemisel kergemateks ja teisel juhul kergemate aatomituumade \xc3\xbchinemisel raskemateks)._NEWLINE_F\xc3\xbc\xc3\xbcsikalise plahvatuse n\xc3\xa4itena v\xc3\xb5ib tuua asteroidi langemise Maale ning vulkaanipursked. Sellised plahvatused tekivad looduslikult. N\xc3\xa4iteks plahvatusliku vulkaanipurske v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada see, kui magmas lahustunud gaasid r\xc3\xb5hu langedes sealt vabaneda p\xc3\xbc\xc3\xbcavad. Plahvatuslikkus tekib sellest, et maakera s\xc3\xbcgavusest \xc3\xbclespoole kerkivas magmas v\xc3\xa4heneb r\xc3\xb5hk oluliselt ja see halvendab gaaside lahustuvust. Eraldunud gaasid hakkavad oma suure mahu t\xc3\xb5ttu vulkaanil\xc3\xb5\xc3\xb5ris pingeid tekitama. Asi laheneks, kui gaasid saaksid magmast v\xc3\xa4lja murda, kuid suure viskoossuse t\xc3\xb5ttu on see raskendatud. Seet\xc3\xb5ttu kaasnevad plahvatuslike vulkaanipursetega eelk\xc3\xb5ige p\xc3\xbcroklastiliste kivimite ja vulkaanilise tuha v\xc3\xa4ljapaiskumine. Tegemist ei ole millegi muuga kui magma v\xc3\xb5i kividega, mis on gaaside poolt pihustatud v\xc3\xb5i purustatud ja vulkaanist j\xc3\xb5uga v\xc3\xa4lja lennutatud._NEWLINE_\xc3\x9cldiselt seostatakse plahvatusi aga hoopis \xc3\xbclikiirete keemiliste reaktsioonidega, mis toimuvad n\xc3\xa4iteks l\xc3\xb5hkeainetes. Sellised plahvatused on tavaliselt tekitanud \xc3\xbclikiire p\xc3\xb5lemine (oks\xc3\xbcdeerumine), millega kaasneb sageli valguss\xc3\xa4hvatus ja/v\xc3\xb5i pauk. Samas v\xc3\xb5ivad keemilised plahvatused toimuda ka looduslikult. N\xc3\xa4iteks eukal\xc3\xbcptimetsade metsatulekahjude ajal esineb samuti plahvatusi, kui puude kohal olevad eeterlike \xc3\xb5lide pilved s\xc3\xbcttivad._NEWLINE_Kuni universumi arvatav alguses\xc3\xbcndmus Suur Pauk k\xc3\xb5rvale j\xc3\xa4tta, siis k\xc3\xb5ige suuremad teadaolevad plahvatused universumis on supernoovad, mis on t\xc3\xa4htede plahvatused, ja gammakiirguse pursked, mille olemus on siiani t\xc3\xa4pselt teadmata. Protuberantsid on P\xc3\xa4ikesel toimuvad plahvatused ja arvatavasti toimub protuberantse teistelgi t\xc3\xa4htedel. Need tekivad P\xc3\xa4ikese magnetv\xc3\xa4lja j\xc3\xb5ujoonte moondumisel, mida p\xc3\xb5hjustab P\xc3\xa4ikese plasma kiire p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemine._NEWLINE_Suurim inimtekkeline plahvatus on seni olnud Tsaar-pommi plahvatus Novaja Zemljal 30. oktoobril 1961. Selle v\xc3\xb5imsus vastas 100 megatonnile trinitrotolueenile. Plahvatus tekitas 3,5\xc2\xa0km l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga tulekera, mis oli n\xc3\xa4htav tuhande kilomeetri kaugusel. Tekkinud seenekujuline pilv kerkis mesosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, 64\xc2\xa0km k\xc3\xb5rgusele, ja plahvatus v\xc3\xb5inuks inimesel tekitada kolmanda astme p\xc3\xb5letusi 100\xc2\xa0km kaugusel epitsentrist._NEWLINE_Kontrollitud plahvatused viiakse l\xc3\xa4bi l\xc3\xb5hket\xc3\xb6\xc3\xb6del.'