b'\n_START_ARTICLE_\nEesti mullastik\n_START_PARAGRAPH_\nEesti mullastik on Eesti alal kujunenud ja talle omap\xc3\xa4rased mullad._NEWLINE_Eesti ala n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegsete muldade areng algas p\xc3\xa4rast viimase j\xc3\xa4\xc3\xa4aja l\xc3\xb5ppemist esimeste taimede ilmumisega._NEWLINE_\xc3\x9cldiselt on Eesti mullastik suhteliselt mitmekesine ning see on tingitud vahelduvrikkast pinnamoest, aastaaegade vaheldumisest, vee-oludest jne._NEWLINE_Eesti muldade l\xc3\xa4htekivimiks on kohalikud alusp\xc3\xb5hjakivimid ja pinnakattesetted. Eesti alal saab eristada viit alusp\xc3\xb5hjakivimit. Need on Ediacara, Kambriumi, Ordoviitsiumi, Siluri ja Devoni ajastu kivimid.\n_START_SECTION_\nEesti muldade klassifitseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nEesti muldi on aja jooksul v\xc3\xa4ga erinevalt k\xc3\xa4sitletud ja klassifitseeritud. 20. sajandil on suure panuse Eesti mullastiku uurimisse andnud teiste seas Loit Reintam, Rein Kask, Alfred Lillema, Osvald Hallik, Arnold Piho._NEWLINE_Nende autorite k\xc3\xa4sitletud muldade s\xc3\xbcstemaatikast on kokkuv\xc3\xb5tliku nimestiku (nn j\xc3\xa4tkunimestik) koostanud Rein Kask (1988). J\xc3\xa4rgnevas artikli sektsioonis antakse sellest \xc3\xbclevaade.'