b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5gi\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb5e kulg\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5gi saab alguse allikatiigist Paekna k\xc3\xbclas Kiili vallas, kust suundub kuivenduskraavina p\xc3\xb5hja. Kui sellega on liitunud Nabala ja L\xc3\xa4htse peakraavid, keerab j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4\xc3\xa4neloodesse ja Sausti peakraavi suubumise j\xc3\xa4rel l\xc3\xa4\xc3\xa4nde. Inimasustus on h\xc3\xb5redaim j\xc3\xb5e soisel \xc3\xbclemjooksul Vetla sillani Tallinna\xe2\x80\x93Rapla\xe2\x80\x93T\xc3\xbcri maanteel. Edasi voolab V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5gi p\xc3\xb5ldude ja heinamaade vahel kuni Sakuni, kus keerab loodesse. L\xc3\xa4binud paisj\xc3\xa4rve Saku \xc3\x95lletehase juures, liigub j\xc3\xb5gi elamute vahel peaaegu Tallinna ringteeni, seej\xc3\xa4rel \xc3\xbcmbritsevad j\xc3\xb5ge keskjooksu alguses kultuurheinamaad. P\xc3\xa4rast elektriraudtee tammi voolab V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5gi looduslikus s\xc3\xa4ngis. Alliku k\xc3\xbclas suubub V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5kke paremalt P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla j\xc3\xb5gi, suubumiskoha l\xc3\xa4hedal on Alliku pais. Edasi kulgeb j\xc3\xb5gi p\xc3\xb5ldude vahel, l\xc3\xa4bib H\xc3\xbc\xc3\xbcru ning p\xc3\xb6\xc3\xb6rab seej\xc3\xa4rel Vatsla l\xc3\xa4histel edelasse. Vahik\xc3\xbclas taastub V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5e loodesuund ning vasakult suubub j\xc3\xb5kke Vanam\xc3\xb5isa peakraav. Suubumiskohast 400 m allavoolu on Vahik\xc3\xbcla joastik, misj\xc3\xa4rel j\xc3\xb5gi voolab orus. Liikvas p\xc3\xb6\xc3\xb6rab j\xc3\xb5gi edelasse ning kulgeb edasi k\xc3\xa4\xc3\xa4nulises ja s\xc3\xbcgavas \xc3\xbcrgorus. Naage juures k\xc3\xa4\xc3\xa4nab j\xc3\xb5gi p\xc3\xb5hja, hiljem loodesse ning j\xc3\xa4tkab samas suunas V\xc3\xa4\xc3\xa4na-J\xc3\xb5esuuni, kus l\xc3\xa4bib suvilarajooni. P\xc3\xa4rast silda Tallinna\xe2\x80\x93Klooga maanteel on V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5el looge edelasse, V\xc3\xa4\xc3\xa4na-J\xc3\xb5esuu rannal suubub j\xc3\xb5gi Lohusalu lahte.\n_START_SECTION_\nPiirangud\n_START_PARAGRAPH_\nVastavalt Eesti Vabariigi kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgieeskirjale on V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5es Vahik\xc3\xbcla astangutest suudmeni aastaringselt kalap\xc3\xbc\xc3\xbck keelatud. Erandina on lubatud kalastuskaardi alusel l\xc3\xb5he ja forelli p\xc3\xbc\xc3\xbck Vahik\xc3\xbcla astangutest suudmeni landi v\xc3\xb5i rakisega varustatud spinninguga ning lend\xc3\xb5ngega 1. jaanuarist 14. oktoobrini ja 16. novembrist 31. detsembrini. Teise erandina v\xc3\xb5ib V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5es, kuid astangutele mitte l\xc3\xa4hemal kui 100 m, p\xc3\xbc\xc3\xbcda silmutorbiku, silmum\xc3\xb5rra, v\xc3\xa4him\xc3\xb5rra ning v\xc3\xa4hinataga. Aastaringselt on keelatud p\xc3\xbc\xc3\xbck suudmele l\xc3\xa4hemal kui 1000 m. T\xc3\xa4htajaliselt on keelatud p\xc3\xbc\xc3\xbck suudmele l\xc3\xa4hemal kui 1500m - 1. septembrist 31. oktoobrini.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5el on kehtestatud looduskaitselised piirangud kogu Harku valla piires, kuna selles elutsevad j\xc3\xb5esilm, l\xc3\xb5he, hink, v\xc3\xb5ldas, paksukojaline j\xc3\xb5ekarp ja saarmas. Kogu V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5e Harku osa peale 1,1 km pikkuse piiril\xc3\xb5igu Saue vallaga j\xc3\xa4\xc3\xa4b ka Natura alasse. On t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne, et j\xc3\xb5e alam- ja keskjooksul 21,5 km ulatuses kuni Vahik\xc3\xbcla joastikuni puuduvad kalade liikumist takistavad r\xc3\xa4ndet\xc3\xb5kked. 1930\xe2\x80\x931939 lasti j\xc3\xb5kke kokku 152 000 l\xc3\xb5hemaimu ning s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgseil aastail p\xc3\xbc\xc3\xbcti j\xc3\xb5est l\xc3\xb5het isegi \xc3\xbclalpool Tugamanni veskipaisu. Hiljem j\xc3\xb5e olukord halvenes ja l\xc3\xb5hed muutusid haruldasteks. L\xc3\xb5he taasasustati V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5kke 1990. aastate l\xc3\xb5pus._NEWLINE_1960.\xe2\x80\x931990. aastail oli V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5gi tugevalt reostunud. Saku \xc3\x95lletehase reovete m\xc3\xb5jul kadus kala j\xc3\xb5e keskjooksult sootuks. Kui 1970. aastail k\xc3\xa4ivitati Sakus puhastusseadmed, olukord k\xc3\xbcll paranes, kuid keskjooks allpool P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla suuet j\xc3\xa4i endiselt halba seisundisse. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval reostub j\xc3\xb5gi eelk\xc3\xb5ige P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla j\xc3\xb5e kaudu P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla pr\xc3\xbcgilast tuleva heitvee t\xc3\xb5ttu. Viimane suurem reostuspuhang oli 2003. aasta juuli alguses._NEWLINE_Kevadise suurvee ajal toimub V\xc3\xa4\xc3\xa4na j\xc3\xb5el \xc3\xbcleujutusi. Lisaks H\xc3\xbc\xc3\xbcru k\xc3\xbcla uputamisele on need m\xc3\xb5nikord uhtunud \xc3\xa4ra isegi Paldiski maantee.'