b'\n_START_ARTICLE_\nSkagen\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nSkagen piirneb \xc3\xbchelt poolt P\xc3\xb5hjamere ja teiselt poolt  L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerega. Skageni sarveks nimetatud liivase Greneni neeme juures kohtuvad Skagerraki (tuleneb Skageni nimest) ja Kattegati veed. Kattegat (L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere v\xc3\xa4in) eraldab Taanit Rootsist ning Skagerrak (P\xc3\xb5hjamere v\xc3\xa4in) lahutab Taanit Norrast._NEWLINE_Nii linn ise kui ka selle \xc3\xbcmbruskond on maaliline. Ise\xc3\xa4ranis torkavad siin silma vanad v\xc3\xa4ikesed kollased majad, mille punased kivikatused on servadest valgeks v\xc3\xa4rvitud.  _NEWLINE_17., 18. ja 19. sajandil kujundasid siinset loodusmaastikku liikuvad rannikuluited, mis matsid enda alla mere-\xc3\xa4\xc3\xa4rseid elamuid ja p\xc3\xb5llumaid, sundides inimesi \xc3\xbcmber asuma rohkem sisemaale. 19. sajandil nimetati Skagenit koguni Taani Pompejiks.  R\xc3\xa4ndluidete edasiliikumine suudeti peatada alles 19. ja 20. sajandi vahetusel, mil paljud r\xc3\xa4ndluited istutati t\xc3\xa4is mitmesuguseid taimi, p\xc3\xb5\xc3\xb5said ja kuuski. T\xc3\xa4naseni on piirkonnas alles kaks Taani suurimat liivaluidet \xe2\x80\x93 hiiglaslik R\xc3\xa5bjerg Mile (\xc3\xbcle 1 km\xc2\xb2) ja Sandmilen._NEWLINE_Skagen on populaarne turismi sihtkoht ja seda k\xc3\xbclastab igal aastal arvukalt turiste. Aasta tipps\xc3\xbcndmuseks on suvise p\xc3\xb6\xc3\xb6rip\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histamine \xe2\x80\x93 l\xc3\xb5kke\xc3\xb5htu rannal iidse tuletorni (rekonstruktsioon) juures.\n_START_SECTION_\nVaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused\n_START_PARAGRAPH_\nTaani p\xc3\xb5hjapoolseimas punktis \xe2\x80\x93 Greneni neemel \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4eb suurep\xc3\xa4rast looduse vaatem\xc3\xa4ngu \xe2\x80\x93  P\xc3\xb5hjamere ja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere kokkul\xc3\xb6\xc3\xb6vate lainete vahuharju. Hea strateegilise asukoha t\xc3\xb5ttu ja et v\xc3\xa4ltida laeva\xc3\xb5nnetusi, mis siinsetes vetes v\xc3\xa4ga sagedased olid, p\xc3\xbcstitati 1627  (teistel andmetel 1560) siia Taani esimene tuletorn (Vippefyr). Selle rekonstruktsiooni v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha mere-\xc3\xa4\xc3\xa4rsel k\xc3\xbcnkal Skageni linnast p\xc3\xb5hja pool. See algeline tuletorn rajati Sundi (taani k \xc3\x98resund, rootsi k \xc3\x96resund) v\xc3\xa4ina veeteede kasutamisest saadud tuludest ning kujutas endast kookkaevuga sarnanevat puitkonstruktsiooni, mille tipus rippus tulepesa \xe2\x80\x93 raudpajas (raudt\xc3\xbcnnis) p\xc3\xb5levad puud._NEWLINE_1747. aastal asendati vana tuletorn uuega, 21 m k\xc3\xb5rge nn valge tuletorniga (hvidefyr), mis oli esimene telliskividest tuletorn Taanis. 1858. aastal p\xc3\xbcstitati 46 m k\xc3\xb5rgune, nn hall tuletorn (gr\xc3\xa5fyr), mis on oma k\xc3\xb5rguselt teine tuletorn Taanis._NEWLINE_\xc3\x9cheks siinseks vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsuseks on kesk luiteid seisev kirik (Den tilsandende kirke; ee k liiva mattunud kirik). R\xc3\xa4ndluidete t\xc3\xb5ttu mattus Laurentsiuse kirik 19. sajandi I poolel osaliselt liiva ning seet\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4ttis kogudus kiriku sajandi l\xc3\xb5pul maha. Kirikut siiski ei lammutatud, see j\xc3\xa4eti merem\xc3\xa4rgina p\xc3\xbcsti.   _NEWLINE_Kaks t\xc3\xa4naseni allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud suurt liivaluidet \xe2\x80\x93 R\xc3\xa5bjerg Mile (\xc3\xbcle 1 km\xc2\xb2) ja Sandmilen \xe2\x80\x93 on sageli Skagenit  k\xc3\xbclastavate turistide huviorbiidis._NEWLINE_V\xc3\xa4ikelinnas on  arvukalt muuseume, sealjuures ka Taani esimene m\xc3\xa4ngukarude muuseum ja linna l\xc3\xa4hedal paiknev punker-muuseum. Viimane kujutab endast II maailmas\xc3\xb5ja aegset saksa punkrit, mis oli osa sakslaste rajatud Atlandi vallist, t\xc3\xb5kestamaks alliansi v\xc3\xa4gede pealetungi merelt.  _NEWLINE_Linnakese kuulsaim muuseum on Skageni muuseum, kus n\xc3\xa4eb Skageni maalijate t\xc3\xb6id. Muuseumi kollektsioon sisaldab \xc3\xbcle 1800 kunstiteose. Muuseum avati 1928 ning selle esimene direktor oli Karl Madsen, \xc3\xbcks Skageni kunstnike r\xc3\xbchmitusse kuulunud liikmeid.\n_START_SECTION_\nSkageni maalijad\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige enam on linnale kuulsust toonud Skageni maalijad. Nimelt kogunesid 19. sajandi l\xc3\xb5pul suviti Skagenisse maalima paljud kunstnikud, keda veetles siinne maaliline, puutumatu loodus ning v\xc3\xa4ikeste kalurik\xc3\xbclade milj\xc3\xb6\xc3\xb6 ja nende elanikud. Prantsuse impressionistide eeskujul maaliti vabas \xc3\xb5hus, ent Skageni kunstnike loomingut m\xc3\xb5jutas tugevalt Barbizoni koolkonnale omane realistlik kujutamislaad._NEWLINE_Skageni maalijate r\xc3\xbchmitusse kuulusid Rootsi maalikunstnikud Oscar Bj\xc3\xb6rck ja Johan Krouth\xc3\xa9n, Norra kunstnikud Christian Krohg ja Eilif Peterssen, Taani kunstnikud Laurits Tuxen, Karl Madsen, Karl Locher, Viggo Johansen, Holger Drachmann, Marie Kr\xc3\xb8yer ning eriti silmapaistvad Anna Ancher ja Michael Ancher ning Peder Severin Kr\xc3\xb8yer. Skagenis ei suvitanud mitte \xc3\xbcksnes maalikunstnikud. R\xc3\xbchmitusse kuulusid ka Taani kirjanikud Georg Brandes ja Henrik Pontoppidan ning Taani helilooja Carl Nielsen ja  Rootsi helilooja Hugo Alfv\xc3\xa9n. Mitmed teisedki kunstnikud, heliloojad ja kirjamehed \xc3\xbchinesid ajuti l\xc3\xbchemaks ajaks Skageni kunstnikega.'