b'\n_START_ARTICLE_\nKassari (reisi-kaubalaev)\n_START_PARAGRAPH_\nKassari oli Eesti reisi-kaubalaev, mille uputas N\xc3\xb5ukogude allveelaev \xc5\xa0t\xc5\xa1-323 detsembris 1939 kahuritulega, pannes toime s\xc3\xb5jakuriteo. _NEWLINE_Kassari oli teine Teises maailmas\xc3\xb5jas hukkunud Eesti laev (esimene oli vaid n\xc3\xa4dal varem P\xc3\xb5hjamerel uputatud aurik Agu, millest j\xc3\xb5udis kodumaale teave ilmselt pisut hiljem, ja kolmas oli aurik Mina P\xc3\xb5hjamerel m\xc3\xb5ned p\xc3\xa4evad hiljem) ja esimene L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeres ehk l\xc3\xa4himeres hukkunud Eesti laev. _NEWLINE_Algne nimi oli Ebba Munck.\n_START_SECTION_\nTeenistus Soomes ja Vene s\xc3\xb5jalaevastikus\n_START_PARAGRAPH_\nLaev ehitati 1888. aastal Turus Crichton & Co laevatehases Uusikaupunki ettev\xc3\xb5tte Lounais-Suomen H\xc3\xb6yrylaiva tellimusel. Algne nimi oli Ebba Munck ja liin Pori\xe2\x80\x93Stockholm vahepeatustega. 1897. aastal ostis laeva Turun H\xc3\xb6yrylaivaosakeyhti\xc3\xb6._NEWLINE_Ebba Munck s\xc3\xb5itis seej\xc3\xa4rel Turust p\xc3\xb5hja suunas, hiljem Helsingi ja Vaasa vahel. 1914. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcdi alus Helsingisse, \xc3\xa4sjaasutatud \xc3\x85ngfartygs Ab Ebba Munckile ja asus liinile Helsingi\xe2\x80\x93Tallinn._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Esimese maailmas\xc3\xb5ja algust 1914. aastal v\xc3\xb5ttis laeva oma k\xc3\xa4sutusse Venemaa Balti laevastik ja pani sellele nimeks Kometa. 1914. aasta oktoobris ehitati Kometa \xc3\xbcmber transportlaevaks, millena teenis kuni 21. maini 1915. Seej\xc3\xa4rel kasutati valvelaevana. 1918. aasta aprillis panid taanduvad punaarmeelased laeva Pori sadamas p\xc3\xb5lema. Alus uppus, kuid t\xc3\xb5steti hiljem \xc3\xbcles, tehti korda ja anti endistele omanikele tagasi. Asus uuesti liinile Tallinn-Helsingi.\n_START_SECTION_\nTeenistus Eestis\n_START_PARAGRAPH_\n1937. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcdi laev Eestisse AS Balti P\xc3\xa4\xc3\xa4steseltsile ja nimetati Endlaks. 1938. aastal l\xc3\xa4ks selleks ajaks juba 50 aasta vanune aurik edasi G. Sergo & Ko omandusse ja nimetati Kassariks. Kassari oli muuhulgas esimene laev, mis l\xc3\xa4bis 1938. aastal valminud P\xc3\xa4rnu Suursilla klapp-ava ja sai selle eest kingituseks m\xc3\xa4lestusplaadi.\n_START_SECTION_\nUputamine\n_START_PARAGRAPH_\n7. detsembril 1939 alustas Kassari kaubaga, kuid reisijateta Rootsist Sundsvallist teekonda Tallinna. N\xc3\xa4dala eest oli alanud Soome ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vaheline Talves\xc3\xb5da. 10. detsembri 1939 varahommikuks oli laev Hanko poolsaarest umbes 25 meremiili edelas v\xc3\xb5i Ristna tuletornist umbes 28,5 miili p\xc3\xb5hja pool tavap\xc3\xa4rasel laevateel. Oli umbes 4 kraadi k\xc3\xbclma, taevas oli selge ja puhus kirdetuul. Laeval oli 10 meeskonnaliiget. Kapten oli Alfred Sergo, vahis oli t\xc3\xbc\xc3\xbcrimees Hans Sergo. Laeval p\xc3\xb5lesid navigatsioonituled._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liidu allveelaev \xc5\xa0t\xc5\xa1-323 (\xd0\xa9-323) liikus 10. detsembril samal ajal Hiiumaa suunas, et majakasignaalidega t\xc3\xa4psustada oma asukohta. Kell 3.10 v\xc3\xb5i 3.20 avastati 33 kaabeltau kauguselt transpordilaev, mille kohta tehti j\xc3\xa4relep\xc3\xa4rimine, aga vastust v\xc3\xa4idetavalt ei saadud. Kassari vahit\xc3\xbc\xc3\xbcrimehe v\xc3\xa4itel edastas l\xc3\xa4henev tundmatu laev k\xc3\xbcll signaali, ja kuigi sellest ei saadud otseselt aru, siiski vastati. Kassaril polnud miskip\xc3\xa4rast heisatud Eesti lipp ega ei olnud veel maalitud lipuv\xc3\xa4rve (neutraalse riigi tunnusena) ka pardale. _NEWLINE_Allveelaeva komand\xc3\xb6r vanemleitnant Fjodor I. Ivantsov arvas, et kuna laeval on "saksa t\xc3\xa4htedega" nimi, siis ehk on see Soome laev \xe2\x80\x93 oli ju Soome rannik \xc3\xbcsna l\xc3\xa4hedal. Otsustati torpeedo kokku hoida ja laev uputada 45 mm kahuri tulega. Laeval oli projekti j\xc3\xa4rgi kaks 45 mm kahurit 21-K 1000 m\xc3\xbcrsuga ja 2 kuulipildujat. V\xc3\xa4idetavalt olnud \xc3\xbcks kahest kahurist k\xc3\xbclmunud ja ka pro\xc5\xbeektor katki. Kasutada olid vaid k\xc3\xa4sivalgustid. Kui Kassari oli allveelaeva morsesignaalile vastanud, k\xc3\xb5laski juba esimene kahurilask, mis l\xc3\xa4ks kohe pihta, kuid sellele j\xc3\xa4rgnenud esimene kuulipildujavalang l\xc3\xa4ks esialgu \xc3\xbcle laeva. Seepeale j\xc3\xa4eti Kassari kohe seisma ja anti 3 vilesignaali, kuid laskmine j\xc3\xa4tkus. Esmalt purustati allveelaevalt suurt\xc3\xbcki- ja kuulipildujatulega laeva p\xc3\xa4\xc3\xa4stepaadid. Korra oli allveelaev Kassari v\xc3\xb6\xc3\xb6rist vaid loetud meetrite kaugusel ja v\xc3\xa4hemalt 1 auriku meeskonnaliige h\xc3\xbc\xc3\xbcdis inglise ja saksa keeles, et laskmine l\xc3\xb5petataks ja et tegemist on Eesti laevaga. Samuti h\xc3\xbc\xc3\xbcti "Tallinn!". Allveelaevalt midagi ebaselget isegi vastati (sh kuuldi vastu s\xc3\xb5na Estonia), kuid j\xc3\xa4tkati tulistamist. Kassarile heisati \xc3\xbchtlasi Eesti lipp, mis valgustati. Allveelaev tiirutas \xc3\xbcmber kaitsetu auriku aga edasi ja tulistas lakkamatult kahurist umbes 20 minutit \xe2\x80\x93 tavaliselt 5 lasu kaupa. Sekka anti pidevalt kuulipildujavalanguid. Enamasti tulistati laeva keskosa. Kassari meeskonnaliikmete s\xc3\xb5nul lastud m\xc3\xbcrsud \xc3\xb5nneks enamasti ei plahvatanud, vaid tegid keresse auke. Kokku tulistati allveelaevalt v\xc3\xa4lja umbes 160 m\xc3\xbcrsku. _NEWLINE_Et osa m\xc3\xbcrsutabamusi tuli allapoole veeliini, hakkas Kassari vett v\xc3\xb5tma ning vajuma v\xc3\xb6\xc3\xb6r ees. Hoolimata pidevast tulistamisest ja allveelaeva tiirutamisest \xc3\xb5nnestus laevaperel ahtris asunud ja praktiliselt terveks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud (olid vaid m\xc3\xb5ned kuuliaugud) tumedamat puu-pruunikat v\xc3\xa4rvi paat vette lasta. Paati ronimist kergendasid m\xc3\xbcrsuaugud, mida pardas oli juba palju. Enne paati asumist j\xc3\xb5uti uhkuse ja au m\xc3\xa4rgiks heisata veel Eesti lipp laeva masti. Allveelaevalt siiski m\xc3\xa4rgati tekilt paati ronijaid v\xc3\xb5i paadi veeskajaid ja neid \xc3\xbcritati kuulipildujaga tabada. T\xc3\xbc\xc3\xbcrimees ja k\xc3\xbctja saidki haavata. Mehaanik Jakob Randman j\xc3\xa4i juba varem laeva tekile surnult maha. Kapten sai seljast \xc3\xb5rnalt kriimustada. P\xc3\xa4rast Kassari uppumist umbes kell 4.30 tiirutas allveelaev paadis viibinud meeskonnaliikmete s\xc3\xb5nul veel m\xc3\xb5nda aega hukkumiskohal, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes ilmselt kindlaks teha, et keegi pole p\xc3\xa4\xc3\xa4senud. Merd valgustati k\xc3\xa4sivalgustitega. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4stepaadil \xc3\xb5nnestus 9 p\xc3\xa4\xc3\xa4senuga pimedusse kaduda. Esmalt anti esmaabi haavatutele ja jagati \xc3\xbcmber riideid. Korraga neli meest s\xc3\xb5udsid, \xc3\xbcks loopis pangega vett v\xc3\xa4lja ja \xc3\xbcks puhkas, kuna kolm \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nut olid tegevusv\xc3\xb5imetud. P\xc3\xa4\xc3\xa4senud j\xc3\xb5udsid j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval, p\xc3\xa4rast 12\xe2\x80\x9314-tunnist aerutamist, kell 18 paadiga Hiiumaale K\xc3\xb5rgessaare randa ja sumpasid 250 m l\xc3\xa4bi j\xc3\xa4ise vee maale. Kella 21-ks said meeskonnaliikmed peavarju ja s\xc3\xbc\xc3\xbca piirivalvekordonis. Haavatud transporditi K\xc3\xa4rdlasse haiglasse.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95nnetuse uurimine\n_START_PARAGRAPH_\nEestis viivitamatult kokku kutsutud uurimiskomisjoni protokollis ei saadud selgust, kellele allveelaev kuulus, sest kuuldud v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelsetest k\xc3\xa4sklustest ei saadud aru, kuid kardeti, et laev v\xc3\xb5is viibida Soome blokaaditsoonis ja heideti ette mitte kohest peatumist saadud signaalide peale ning riigilipu puudumist. V\xc3\xb5ib-olla pelgas komisjon ka \xc3\xa4rritada N\xc3\xb5ukogude Liitu, mille baasid olid paari kuu eest Eestisse baaside lepinguga lubatud. _NEWLINE_Tagantj\xc3\xa4rele v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ita, et komisjoni protokollis osutatud vigade mitte tegemine poleks ilmselt siiski etendanud v\xc3\xa4ga suurt rolli laeva uputamisest p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseks. Allveelaevnikud oleks vajadusel ja soovi korral saanud igal juhul teada, mis laevaga on tegu ja olukorda teistmoodi lahendada.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4relkaja\n_START_PARAGRAPH_\nKassari uputamisel ilmutatud oskusliku tegevuse eest autasustati allveelaeva \xc5\xa0t\xc5\xa1-323 komand\xc3\xb6ri Ivantsovi ja miini-suurt\xc3\xbckisektsiooni komand\xc3\xb6ri Suhhotinit Punat\xc3\xa4he ordeniga. Allveelaev hukkus hiljem N\xc3\xb5ukogude-Saksa s\xc3\xb5ja ajal miinil.\n_START_SECTION_\nVersioone Kassari uputamisest\n_START_PARAGRAPH_\nPikka aega v\xc3\xa4itis N\xc3\xb5ukogude Liit oma ajalook\xc3\xa4sitluses, et Kassari uputas hoopis Saksa allveelaev. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on hakatud oma kuritegu \xc3\xa4\xc3\xa4ri-veeri m\xc3\xa4lestustele ja statistilistele arhiiviandmetele tuginevates publitseeritud materjalides tunnistama. Tegu on samas \xc3\xbcritatud v\xc3\xa4lja vabandada m\xc3\xb5nede fabritseeritud p\xc3\xb5hjendustega, nagu viibinuks laev Soome blokaadi tsoonis v\xc3\xb5i polevat vastanud signaalile. _NEWLINE_Ajakirja Horisont nr 2/2004 andmetel vedas Kassari N\xc3\xb5ukogude luure arvates vabatahtlikke Soome ja v\xc3\xb5idi uputada selle t\xc3\xb5ttu. Uputamise ajal polnud Kassaril nimetatud p\xc3\xb5hjendusega mingisugust seost._NEWLINE_\xc3\x9che versiooni kohaselt peeti Kassarit Soome laevaks ja uputati. Samas, kuna teadaolevalt mitte \xc3\xbckski allveelaeva meeskonnaliige ei m\xc3\xb5istnud ei inglise ega saksa keelt, ei pruukinudki nad l\xc3\xb5puni m\xc3\xb5ista laeva Eesti p\xc3\xa4ritolu. Hiljem korraldatud Balti laevastiku staabis intsidendi uurimine. Asi otsustatud siiski maha vaikida, annetada kattevarjuks komand\xc3\xb6rile autasu ja k\xc3\xa4stud tal \xc3\xbchtlasi juhtum rangelt enda teada j\xc3\xa4tta. Siiski keelatud N\xc3\xb5ukogude allveelaevadel edaspidi v\xc3\xa4ljaspool otsest blokaaditsooni laevu r\xc3\xbcnnata._NEWLINE_\xc3\x9cks v\xc3\xb5imalus on veel, et allveelaeval k\xc3\xbcll saadi vahepeal aru, et tegemist on Eesti laevaga, kuid kuna oli juba tulistamist alustatud ja olulist kahju tekitatud, p\xc3\xbc\xc3\xbcti kurit\xc3\xb6\xc3\xb6d lihtsalt varjata laeva uputamisega ja valedega._NEWLINE_Kassari hukkumisest on valminud ka maal.'