b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Munner\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Munner VR II/3 (26. jaanuar 1895 \xe2\x80\x93 7. m\xc3\xa4rts 1936) oli Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane (kapten)._NEWLINE_Munner s\xc3\xbcndis Kuigatsi vallas Valgamaal, \xc3\xb5ppis Puka \xc3\xb5igeusu algkoolis ja Vaimulikus koolis Riia vaimuliku seminari juures._NEWLINE_1. juunil 1915 astus Vilno s\xc3\xb5jakooli. 1. oktoobril samal aastal l\xc3\xb5petas ta s\xc3\xb5jakooli l\xc3\xbchendatud kursuse ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati noore lipnikuna Kaasani s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e ringkonda 248. jalav\xc3\xa4e tagavarapataljoni. Sealt saadeti ta omal soovil juba 8. novembril D\xc3\xbcnaburgi kindluse komandandi k\xc3\xa4sutusse, teenistusse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks L\xc3\xa4ti k\xc3\xbctipataljoni. 16. novembril j\xc3\xb5udis kohale ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 6. Tukkumi k\xc3\xbctipataljoni._NEWLINE_1916. aasta 24. juulil viidi Munner \xc3\xbcle \xc3\xa4sja formeeritud 9. Volmari k\xc3\xbctipataljoni, kus teenis nooremohvitserina ja roodu \xc3\xbclema kohuset\xc3\xa4itjana kuni 4. juunini 1917, saades P\xc3\xbcha Stanislause III j\xc3\xa4rgu, P\xc3\xbcha Anna III j\xc3\xa4rgu, P\xc3\xbcha Stanislause II j\xc3\xa4rgu ja P\xc3\xbcha Vladimiri IV j\xc3\xa4rgu aum\xc3\xa4rkide osaliseks._NEWLINE_\xc3\x9chtlasi \xc3\xbclendati ta samas pataljonis 25. juulil 1916 nooremleitnandiks ja 15. oktoobril 1916 leitnandiks._NEWLINE_4. juunil 1917, osa v\xc3\xb5tnud paljudest lahingutest, lahkus Munner 8. Volmari L\xc3\xa4ti k\xc3\xbctipolgust ja ilmus 19. juunil 1. Eesti polku, kus m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 8. roodu \xc3\xbclemaks. 6. augustil samal aastal \xc3\xbclendati alam-kapteniks (staabi-kapteniks)._NEWLINE_Saaremaa operatsiooni ajal 1917. a. s\xc3\xbcgisel sattus ta 4. oktoobril koos 1. Eesti polgu osadega Muhumaal sakslaste k\xc3\xa4tte vangi. Munner viibis Saksamaal vangis kuni kevadeni 1918, mil tuli tagasi kodumaale._NEWLINE_25. novembril 1918 astus ta teenistusse 1. jalav\xc3\xa4epolku ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati seal 2. roodu \xc3\xbclemaks. 13. detsembril s\xc3\xb5itis rindele 5. Rakvere jalav\xc3\xa4epolku ning astus kohe s\xc3\xb5jategevusse. 25. detsembril m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Munner 5. Rakvere jalav\xc3\xa4epolgu 8. roodu \xc3\xbclemaks. Sellele kohale j\xc3\xa4i ta kuni 1. jaanuarini 1919, mil nimetati polgu erigrupi (kapten Kivilo grupi) juhiks ja tegi selle grupiga l\xc3\xa4bi \xc3\xbcldise pealetungi Anija juurest Narva._NEWLINE_22. jaanuaril 1919 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Munner Narvas sama polgu 3. roodu \xc3\xbclemaks ja 28. jaanuaril 1. roodu \xc3\xbclemaks. 18. veebruaril m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta 5. Rakvere jalav\xc3\xa4epolgu II pataljoni \xc3\xbclemaks, 18. juulil 1919 aga 5. Rakvere jalav\xc3\xa4epolgu \xc3\xbclema abiks. Olles 7. novembril 1919 \xc3\xbclendatud kapteniks, teenis sellel ametikohal kuni Vabaduss\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni, t\xc3\xa4ites vahepeal polgu \xc3\xbclema kohuseid. 1. jaanuaril 1921 viidi Munner \xc3\xbcle \xc3\xbcmberformeeritud 5. jalav\xc3\xa4epolku, kus ta teenis kuni s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusest vabanemiseni 20. m\xc3\xa4rtsil 1921. Vabanemise j\xc3\xa4rel oli l\xc3\xbchikest aega Tartus politsei teenistuses ning siis 10. jaanuarist 1923 kuni 1. juunini 1924 Piirivalve teenistuses. Piirivalvest lahkudes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas mitmesugustel aladel, kuni siirdus l\xc3\xb5puks Viru maavalitsuse teenistusse, kus teenis teemeistri ametikohal l\xc3\xb5puks juba raske kopsuhaigusega v\xc3\xb5ideldes._NEWLINE_Isikliku vahvuse eest on Vabariigi Valitsuse poolt kapten Munnerile annetatud II liigi 3. j\xc3\xa4rgu Vabaduse Rist, tasuta maa normaaltalu suuruses ja rahaline autasu 750 krooni. Jakob Munner on maetud Rakvere s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e kalmistule.'