b'\n_START_ARTICLE_\nVikerkest\n_START_PARAGRAPH_\nVikerkest ehk iiris (ladina keeles iris) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna eesosas olev soonkesta \xc3\xb5huke ringikujuline moodustis. Vikerkesta keskel asub silmaava. _NEWLINE_Vikerkesta areng, anatoomia, f\xc3\xbcsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia v\xc3\xb5ivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi._NEWLINE_Iiris sisaldab rohkesti veresooni ja ka pigmenteerunud rakke. Pigmenteerunud rakud aga sisaldavad pigmenti melaniin, mille hulk ja paiknemine on peamine silmav\xc3\xa4rvi tegur. Vikerkesta v\xc3\xa4rvi loetaksegi tavakeeles silmav\xc3\xa4rviks. Mida rohkem on vikerkestas pigmenti, seda tumedam on silm.\n_START_SECTION_\nMadudel\n_START_PARAGRAPH_\nMadude n\xc3\xa4gemine erineb paljude teiste loomade omast ja paljudele liikumatutele objektidele nad oma pilku ei fokuseeri. Vikerkesta keskel asuv pupill aga on neil v\xc3\xa4ga erineva kujuga. Maod muudavad pupilli kuju ja reguleerivad vikerkesta lihaseid liigutades silma saabuva valguse hulka.  _NEWLINE_Madude vikerkest on erinevatel maoliikidel erineva v\xc3\xa4rvusega, mis oleneb ka nende eluviisist. Esineb helepruuni, punase, kollase, tumepruuni, rohelise iirisega madusid. Madude kestumise ajal muutub l\xc3\xa4bipaistev silmakilbis piimjaks ja l\xc3\xa4bipaistmatuks ning mao iirise v\xc3\xa4rv ei ole palja silmaga vaadates tuvastatav.\n_START_SECTION_\nSooline dikromatism\n_START_PARAGRAPH_\nHariliku r\xc3\xa4stiku silmade v\xc3\xa4rvuses esineb sooline erinevus: emaste r\xc3\xa4stikute vikerkest on helepruun ja isaste oma punane.\n_START_SECTION_\nKoduloomadel\n_START_PARAGRAPH_\nVikerkest asetseb paljudel loomadel sarvkesta ja silmal\xc3\xa4\xc3\xa4tse vahel. Vikerkesta keskel asuv silmaava muudab oma kuju mitmete tegurite ja toimingute ajal (n\xc3\xa4iteks valgus, vaatlemine, magamine jt). _NEWLINE_Vikerkesta liikumine baseerub silmaavasulguri ja silmaavalaiendaja funktsioonil.'