b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb5e pikiprofiil\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5e pikiprofiil (ka voolus\xc3\xa4ngi pikiprofiil) on k\xc3\xb5ver, mis n\xc3\xa4itab voolus\xc3\xa4ngi kallakust._NEWLINE_J\xc3\xb5e pikiprofiil on graafik, mille Y-teljel on vooluveekogu k\xc3\xb5rgus suudmest ning X-teljel tema pikkus. Graafiku parempoolne ots on j\xc3\xb5e erosioonibaasiks, sellest madalamale ei saa j\xc3\xb5gi voolata ega s\xc3\xa4ngi uuristada. Seega on j\xc3\xb5e pikiprofiil alati pidevalt langev k\xc3\xb5ver. Lang on enamasti suurem \xc3\xbclemjooksul ja v\xc3\xa4iksem alamjooksul. Selline pikiprofiil on n\xc3\xa4iteks Piusa j\xc3\xb5el. Esineb ka vastupidist olukorda. N\xc3\xa4iteks paljud P\xc3\xb5hja-Eesti j\xc3\xb5ed langevad Balti klindilt, mis muudab nende pikiprofiili ebatavaliseks, sest suurim lang on alamjooksul. Suhteliselt \xc3\xbchtlase langu ehk peaaegu vertikaalse pikiprofiiliga on P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5gi, peaaegu t\xc3\xa4iesti horisontaalne pikiprofiil on Emaj\xc3\xb5el._NEWLINE_K\xc3\xb5ik j\xc3\xb5ed \xc3\xbcritavad saavutada sellist pikiprofiili, kus igas punktis oleks kuhjav tegevus tasakaalus kulutavaga. Sellist profiili nimetatakse j\xc3\xb5e tasakaaluprofiiliks. \xc3\x9ckski j\xc3\xb5gi ei saavuta siiski kunagi sellist profiili, sest selleks peaks erosioonibaas p\xc3\xbcsima muutumatuna v\xc3\xa4ga pika aja jooksul. Tasakaaluprofiil on sujuvalt v\xc3\xa4heneva languga k\xc3\xb5ver, mis suudme l\xc3\xa4hedal praktiliselt kaotab langu. Tasakaaluprofiili korral ei m\xc3\xb5ju j\xc3\xb5eorule erosiooniprotsessid. Tasakaaluprofiili kujunemine toimub alamjooksult \xc3\xbclemjooksu suunas, seda nimetatakse regressiivseks erosiooniks. See t\xc3\xa4hendab seda, et j\xc3\xb5eorg on alamjooksul j\xc3\xb5udnud arengus palju kaugemale kui \xc3\xbclemjooksul._NEWLINE_J\xc3\xb5gede pikiprofiil kujuneb pika aja v\xc3\xa4ltel ning paljude tegurite (ala geoloogiline ehitus, tektoonika, pinnamood, kliima, taimkate, h\xc3\xbcdroloogiline re\xc5\xbeiim jt) koosm\xc3\xb5jul.'