b'\n_START_ARTICLE_\nIoonv\xc3\xb5re\n_START_SECTION_\nTihepakend\n_START_PARAGRAPH_\nKristalliv\xc3\xb5re moodustumisel paigutuvad ioonid l\xc3\xa4htuvalt minimaalse energia printsiibile ehk ioonid p\xc3\xbc\xc3\xbcavad paigutuda v\xc3\xb5imalikult tihedalt ning tekib nn ioonide tihepakend. See t\xc3\xa4hendab, et ioonid h\xc3\xb5ivavad ruumala v\xc3\xb5imalikult maksimaalselt._NEWLINE_\xc3\x9ches kihis on ruumih\xc3\xb5ivmine suurim, kui iga ioon on \xc3\xbcmbritsetud kuue teise sama raadiusega iooniga. Teise kihi ioone on ruumiliselt soodsam paigutada esimese kihi t\xc3\xbchimikkesse, et nende kihtide vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4ks v\xc3\xb5imalikult v\xc3\xa4he ruumi. Kui kolmanda kihi ioone paigutada esimese kihi kohale, tekib heksagonaalne tihepakend ning saame struktuuri ...AB AB AB AB.... _NEWLINE_Kui kolmanda kihi ioonid paigutuvad teise kihi t\xc3\xbchimikkesse, tekib kuubiline tihepakend, mille struktuur on ...ABCABC.... _NEWLINE_M\xc3\xb5lema tihepakendi korral h\xc3\xb5ivavad sf\xc3\xa4\xc3\xa4rikujulised ioonid u 74% ruumist ning iooni koordinatsiooni arv 12.\n_START_SECTION_\nKivisoola (NaCl) kristallv\xc3\xb5re\n_START_PARAGRAPH_\nSoola valem MX, M ja X koordinatsiooniarv on sama._NEWLINE_NaCl (kivisool) on looduslikult kuubiline kristall, mis on puhtana v\xc3\xa4rvitu v\xc3\xb5i valge. Na\xe2\x81\xba ja Cl\xe2\x81\xbb ioonid h\xc3\xb5ivavad ruumi vastavalt kuubilisele tihepakendile (ccp). Suuremad Cl\xe2\x81\xbb ioonid defineerivad ccp korrap\xc3\xa4ra ning Na+ ioonid okupeerivad oktaeedrilisi auke. Igal Na\xe2\x81\xba on \xc3\xbcmbritsetud kuue Cl\xe2\x81\xbb iooniga ja Cl\xe2\x81\xbb ioon on \xc3\xbcmbritsetud kuue Na\xe2\x81\xba iooniga. Seega kristallv\xc3\xb5re koordinatsioon on 6,6. _NEWLINE_Antud struktuuri saab kirjeldada ka nii, et Na\xe2\x81\xba ioonid on nurkades ja Cl\xe2\x81\xbb ioon tsentris. Mist\xc3\xa4hendab, et Na\xe2\x81\xba ioonid on samuti ccp korrap\xc3\xa4raga ning NaCl kristallv\xc3\xb5ret saab kirjeldada kui kaks p\xc3\xb5imunut ccp kristallv\xc3\xb5ret, millest \xc3\xbcks koosneb Na\xe2\x81\xba ioonidest ja teine Cl\xe2\x81\xbb ioonidest._NEWLINE_Paljude \xc3\xbchendite seas v\xc3\xb5tavad NaCl kristallv\xc3\xb5re kuju NaF, NaBr, NaI, NaH, Li, K ja Rb halogeniidid CsF, AgF, AgCl, AgBr, MgO, CaO, SrO, BaO, MnO, CoO, NiO, MgS, CaS, SrS ja BaS.\n_START_SECTION_\nCsCl kristallv\xc3\xb5re\n_START_PARAGRAPH_\nMoodustub \xc3\xbchendites, kus anioon ja katioon on sarnaste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega. Ioonid h\xc3\xb5ivavad ruumi vastavaltkuubilisele tihepakendile. CsCl kristallv\xc3\xb5res on iga ioon \xc3\xbcmbritsetud 8 teise vastasm\xc3\xa4rgilise iooniga ehk igat Cs\xe2\x81\xba iooni \xc3\xbcmbritseb 8 Cl\xe2\x81\xbb iooni ja igat Cl\xe2\x81\xbb iooni \xc3\xbcmbritseb 8 Cs\xe2\x81\xba iooni. Seega on tegemist 8,8-koordinatsiooniga. Nagu NaCl kristallv\xc3\xb5re korral, saab ka CsCl kristallstruktuuri vaadelda kui kaht p\xc3\xb5imitud ccp kristallv\xc3\xb5ret. CsCl struktuur on suhteliselt v\xc3\xa4he levinud, CsCl kristallv\xc3\xb5ret v\xc3\xb5tavad CsBr, CsI, TlCl ja TlBr.\n_START_SECTION_\nSfaleriit\n_START_PARAGRAPH_\nKuubiline tihepakend, mida moodustavad anioonid ja katioonid asuvad pooltes \xc3\xbcht t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tetraeedrilistes t\xc3\xbchimikes. Iga ioon on \xc3\xbcmbritsetud nelja naaberiooniga ehk on tegu (4,4)-koordinatsiooniga. Sama struktuuri v\xc3\xb5tavad CdCl, CdS, HgS.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xbcrtsiit\n_START_PARAGRAPH_\nHeksagonaalne tihepakend, kus katioonid asuvad sarnaselt sfaleriidiga pooltes \xc3\xbcht t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tetraeedrilistes t\xc3\xbchimikes. Iga ioon on \xc3\xbcmbritsetud nelja naaberiooniga ehk tegu on (4,4)-koordinatsiooniga. Sama struktuuri v\xc3\xb5tavad ZnO, AgI ja SiC \xc3\xbches pol\xc3\xbcmorfis.\n_START_SECTION_\nCaF2 kristallv\xc3\xb5re\n_START_PARAGRAPH_\nSoolades, mille valem on MX\xe2\x82\x82._NEWLINE_CaF\xe2\x82\x82 kristallv\xc3\xb5rel on kuubliline tihepakend ning esineb mineraalsesfluoriidis. Iga katiooni \xc3\xbcmbritseb 8 aniooni ja iga aniooni \xc3\xbcmbritseb 4 katiooni ehk tegemist on (8,4)-koordinatsiooniga. CaF2 kristallv\xc3\xb5rev\xc3\xb5tavd II r\xc3\xbchma metallide fluoriidid, BaCl\xe2\x82\x82 ja f-metallide dioksiidid.\n_START_SECTION_\nTiO2 kristallv\xc3\xb5re\n_START_PARAGRAPH_\nMineralne rutiil esineb graniidikivimis ning see on peamine TiO\xe2\x82\x82 allikas.TiO\xe2\x82\x82-l on heksagonaalne tihepakend. Titaani koordinatsiooni arv on 6 ja hapniku koordinatsiooniarv on 3, ehk (6,3)-koordinatsioon. Rutiili struktuuri v\xc3\xb5tavad SnO\xe2\x82\x82, MnO\xe2\x82\x82, PbO\xe2\x82\x82.\n_START_SECTION_\nCdI2 kristallv\xc3\xb5re\n_START_PARAGRAPH_\nPaljud \xc3\xbchendid valemiga MX\xe2\x82\x82 moodustavad nn kihilist kristallv\xc3\xb5ret. CdI\xe2\x82\x82 on heksagonaalne tihepakendatud struktuur, kus I-ioonid on heksagonaalse korrap\xc3\xa4raga ning Cd\xc2\xb2\xe2\x81\xba ioonid h\xc3\xb5ivavad oktaeedrilisi t\xc3\xbchimikke igas teises kihis. CdI\xe2\x82\x82 kristallv\xc3\xb5ret v\xc3\xb5tavad MgBr\xe2\x82\x82, MgI\xe2\x82\x82, CaI\xe2\x82\x82, paljude d-metallide jodiidid ja paljude metallide h\xc3\xbcdroksiidid.\n_START_SECTION_\nPerovskiidid\n_START_PARAGRAPH_\nPerovskiid, CaTiO\xe2\x82\x83, sai nimetuse vene mineroloogi L. A. Perovski j\xc3\xa4rgi, kes avastas selle 1839. aastal. \xc3\x9chendid, mille kristallstruktuur sarnaneb CaTiO\xe2\x82\x83 omaga, nimetatakse perovskiidideks. Ideaalis saab kuubilise ABX\xe2\x82\x83 perovskiidi kristallstruktuuri kujutada kui kuubi nurkades asuvad BX6 oktaeedrid, ning katioon A asub kaheksa oktaeedri moodustatud kuubi keskel. _NEWLINE_Huvi perovskiidide vastu t\xc3\xb5stab nende erinevad omadused ning nende v\xc3\xb5ime hallata peaaegu k\xc3\xb5iki elemente perioodilisustabelis. Deformeeritud struktuuriga perovskiitidel on v\xc3\xa4iksem s\xc3\xbcmmeetria, mis m\xc3\xa4ngib olulist rolli nende magnetiliste ja elektriliste omaduste tekkes. Nende omaduste t\xc3\xb5ttu on perovskiididel suur t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslik t\xc3\xa4htsus.\n_START_SECTION_\nIsoleeritud ioonpaari korral\n_START_PARAGRAPH_\nKahe vastaslaenguga iooni liitumisel_NEWLINE_Coulumbi t\xc3\xb5mbumine on avaldatud kujul:_NEWLINE_,_NEWLINE_kus \xce\x94U on siseenergia muut, |z\xe2\x82\x8a| ja |z\xe2\x82\x8b| vastavalt katiooni ja aniooni laeng, e on elektronilaeng (e=1,602x 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb9 C), \xce\xb5\xe2\x82\x80 dielektriline konstant vaakumis ning r ioonide tuumade vaheline kaugus.\n_START_SECTION_\nBorni j\xc3\xb5ud\n_START_PARAGRAPH_\nLisaks t\xc3\xb5mbej\xc3\xb5ududele esinevad reaalses kristallv\xc3\xb5res elektron-elektron ja tuum-tuuma t\xc3\xb5ukumine ehk Borni j\xc3\xb5ud.\xc2\xa0_NEWLINE_Borni eksponendi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused s\xc3\xb5ltuvad iooni elektronkonfiguratsioonist, seet\xc3\xa4hendab ioonide suurusest.\n_START_SECTION_\nBorn-Land\xc3\xa9 v\xc3\xb5rrand\n_START_PARAGRAPH_\nArvestades m\xc3\xb5lemate j\xc3\xb5udude esinemist kristallv\xc3\xb5res, saame Born-Land\xc3\xa9 v\xc3\xb5rrandi:_NEWLINE_Kui  ja , siis_NEWLINE_Seega_NEWLINE_Born-Land\xc3\xa9 v\xc3\xb5rrandi lihtsuse t\xc3\xb5ttu on selle kasutamine keemikute seas laialt levinud, kuna paljud keemilised probleemid h\xc3\xb5lmavad kristallv\xc3\xb5reenergia prognoosimist, n\xc3\xa4iteks h\xc3\xbcpoteetilised \xc3\xbchendid. Tihti on v\xc3\xb5reenergia lisatud termokeemilistesse ts\xc3\xbcklitesse, kus on vaja teada seotud entalpiamuutu.'