b'\n_START_ARTICLE_\nVenjoki kihelkond\n_START_PARAGRAPH_\nVenjoki (vene keeles \xd0\xa1\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xba\xd0\xb0, Slavjanka, saksa Slawanka)\xc2\xa0on endine ajalooline ingerisoome luteriusuline kihelkond Ingerimaal. See oli rahvaarvult Ingerimaa suurim kihelkond. Ajalooliselt kuulus kihelkond Ingerimaa ja seej\xc3\xa4rel Peterburi kubermangu. N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal j\xc3\xa4\xc3\xa4b kunagise kihelkonna territoorium Leningradi oblasti Peterburi linna ja Gatt\xc5\xa1ina rajooni maa-aladele, h\xc3\xb5lmates ka mitut suuremat linna ja linnalist asulat, nagu Pu\xc5\xa1kin, Pavlovsk, Aleksandrovskaja, Pulkova, Slavjanka ja Ust-Slavjanka.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVenjoki kihelkond asutati 1641. aastal. Rootsi ajal kuulusid abikogudusena selle juurde ka Liissil\xc3\xa4 ja Inkere kabelikogudused. 1803. aastal valmis koguduse jaoks Popova k\xc3\xbclla uus, soome arhitekti Juhana Saloneni projekti j\xc3\xa4rgi ehitatud nn topeltristi p\xc3\xb5hikujuga (soome keeles kaksoisristikirkko) puukirik.\xc2\xa01883. aastal hakati vana puukiriku asemele ehitama uut, gooti stiilis kivikirikut, mis \xc3\xb5nnistati sisse 1885. aasta 1. novembril P\xc3\xbcha Maarja Magdaleena kirikuks. Kiriku arhitektiks oli venelane Aleksander Vidov ning kirik mahutas 1100 istekohta. 1890-ndatel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas koguduse juures p\xc3\xbchap\xc3\xa4evakool._NEWLINE_1937. aasta 1. septembril arreteeriti koguduse tollane \xc3\xb5petaja Pekka Braks s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna spionaa\xc5\xbeis ning hukati 15. novembril. Koguduse viimane jumalateenistus toimus 19. septembril, misj\xc3\xa4rel see suleti ning kirikuhoone v\xc3\xb5eti kasutusele klubina. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tegutseb hoones laboratoorium.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nVenjoki oli Ingerimaa \xc3\xbcks suuremaid ja tihedama asustusega kihelkondi. 1848. aastal elas etnograaf Peter von K\xc3\xb6ppeni j\xc3\xa4rgi kihelkonnas 8346 ingerisoomlast, kellest suurema osa moodustasid savakod. Ingerisoomlastest enamuse k\xc3\xb5rval leidus ka v\xc3\xa4hemal hulgal venelasi, isureid ja sakslasi._NEWLINE_1865. aastal kuulus kogudusse 8985 inimest, 1917. aastal 12 954 ja 1928. aastal 12 260 inimest._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel asendati kohalik valdavalt ingerisoomlastest elanikkond venelastega ning pagulusest Soomest koju naasnud ingerisoomlased paigutati \xc3\xbcmber teistele Venemaa aladele.\n_START_SECTION_\nVenjoki k\xc3\xbclad\n_START_PARAGRAPH_\nAnttila, Glaasova, Haapasaari, Haikkola, Hampaala, Hietakyl\xc3\xa4, Humalasaari (Hynnisi), Huuhka, Hyv\xc3\xb6si, H\xc3\xa4ll\xc3\xb6l\xc3\xa4, H\xc3\xa4yh\xc3\xa4si, H\xc3\xb6rkk\xc3\xb6l\xc3\xa4, J\xc3\xa4niskyl\xc3\xa4, Kaakkala, Kapasi, Kaskisaari, Kek\xc3\xa4lekyl\xc3\xa4, Kelola (Jurkina), Kiiskil\xc3\xa4, Kivola, Kokkola, Kommola, Koprala, Korhosi, Korkanm\xc3\xa4ki, Korkeamaa, Kouru (Kotsalainen), Koussula, Kuivila, Latukka, Lepp\xc3\xa4l\xc3\xa4, Luukkasi, Lyysm\xc3\xa4ki, L\xc3\xa4nkioja, Marinova, Mestil\xc3\xa4, Montila, Mosina, Mosinanmylly, Novavesti, Paapala, Pappilanautio, Patam\xc3\xa4ki, Pieni-Ruussova, Pieni-Saklina (Ahola), Pieni-Selkelev\xc3\xa4, Piisin\xc3\xa4, Poritsa, Porttila, Poru, P\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xb6l\xc3\xa4, Rahkola, Rajakivi, Repola, Ripsev\xc3\xa4, Ropola, Rusinautio (Rusila), R\xc3\xb6n\xc3\xb6l\xc3\xa4, Saamosti, Saapru, Saksala, Sintosi, Suosaari, Suuri-Kattilaisi, Suuri-Ruussova, Suuri-Saklina, Suuri-Selkelev\xc3\xa4, S\xc3\xa4rts\xc3\xa4, Tanilova (Hantsula), Tonnila, Torasaari, T\xc3\xa4r\xc3\xb6l\xc3\xa4, Uusi-Kattilaisi, Uusikyl\xc3\xa4, Uusi-Onttola, Vanhala, Vanhamoisio, Vanhamylly, Vanha-Onttola, Vekkil\xc3\xa4, Ventola, Verev\xc3\xa4, V\xc3\xa4hikk\xc3\xa4l\xc3\xa4, V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4l\xc3\xa4.'