b'\n_START_ARTICLE_\nEugen Schauman\n_START_PARAGRAPH_\nEugen Schauman (10. mai 1875 Harkiv \xe2\x80\x93 16. juuni 1904 Helsingi) oli soomerootslasest venestamisvastase vastupanuliikumise aktivist, kes tappis Soome kindralkuberneri Nikolai Bobrikovi. Tegu on Soome ajaloo tuntuima poliitiliselt motiveeritud m\xc3\xb5rvaga.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nEugen Schauman oli p\xc3\xa4rit tuntud ohvitseride suguv\xc3\xb5sast; tema isa oli kindralleitnant Waldemar Schauman, ema Elin Maria Schauman. Eugenil oli vanem vend Rafael ja noorem \xc3\xb5de Sigrid, kes sai tuntuks maalikunstnikuna ning avaldas muu hulgas 1965. aastal oma vennast biograafiaraamatu. Varase lapsep\xc3\xb5lve veetis Eugen Schauman Radomis Poolas. \xc3\x9cheks Eugeni patriotismi tekitajaks on peetud lapsep\xc3\xb5lves ema ette loetud Runebergi "Lipnik St\xc3\xa5li lugusid". Ema suri, kui Eugen oli 9-aastane, ning poiss oli sunnitud pere juurest lahkuma ja \xc3\xbcksi Helsingisse kooli minema.\n_START_SECTION_\nPoliitiline taust\n_START_PARAGRAPH_\n1898. aastal Soome kindralkuberneriks saanud Bobrikov hakkas Soomes l\xc3\xa4bi viima venestamispoliitikat. Nikolai II oli talle andnud Soomes tegutsemiseks vabad k\xc3\xa4ed ning tema eesm\xc3\xa4rgiks sai Soome kindralkubermangu autonoomia v\xc3\xa4hendamine. 1900. aasta juunis kehtestati Bobrikovi keelemanifestiga Senati ja teiste ametiasutuste t\xc3\xb6\xc3\xb6keeleks vene keel. Protestiks loobus Waldemar Schauman senaatori ametist. Eugen elas s\xc3\xbcndmustele \xc3\xa4gedalt kaasa, esialgu rahumeelselt protestides, kuid asudes peagi koost\xc3\xb6\xc3\xb6le aktiivsemat vastupanu korraldavate r\xc3\xbchmadega. Ta oli hea sportlane ning t\xc3\xa4pne laskur. Jahiseltsi kaudu \xc3\xb5nnestus Schaumanil hankida ameerika relvi ning ta hakkas soovijatele laskeharjutusi korraldama, unistades rahva\xc3\xbclest\xc3\xb5usust Soome kindralkubermangu vabastamiseks.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5rvaplaani teostamine\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi Bobrikovi v\xc3\xb5imalik tapmine oli rahvuslikult meelestatud ringkondades ammu k\xc3\xb5neaineks, tegutses Schauman oma teoks valmistumisel \xc3\xbcksi. Ta valmistas seda ette neli kuud, kellelegi r\xc3\xa4\xc3\xa4kimata. Salaja hankis ta relva, kirjutas lahkumiskirja ning koostas \xc3\xbcksikasjaliku plaani. Ta valis m\xc3\xb5rvapaigaks Senati hoone, kuhu tal oli endise ametnikuna vaba p\xc3\xa4\xc3\xa4s. Muu hulgas k\xc3\xbcsis ta oma arstist s\xc3\xb5bralt n\xc3\xb5u selle kohta, kuhu lask suunata, et see ikka kindlalt tapaks._NEWLINE_Schaumani otsust m\xc3\xb5jutasid arvatavasti ka isiklikud probleemid \xe2\x80\x93 tema armastatu oli ta hiljuti maha j\xc3\xa4tnud ning ta oli kurdiks j\xc3\xa4\xc3\xa4mas; seet\xc3\xb5ttu kaotanud ka oma t\xc3\xb6\xc3\xb6 senatis._NEWLINE_Eugen Schauman tulistas Bobrikovi senatihoone teise korruse trepil 16. juunil 1904. Ta tulistas kolm lasku Bobrikovi pihta, seej\xc3\xa4rel sooritas enesetapu. Bobrikov suri j\xc3\xa4rgmisel \xc3\xb6\xc3\xb6l haiglas. M\xc3\xb5rvakohas on praegu m\xc3\xa4lestustahvel.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4relkajad\n_START_PARAGRAPH_\nSchauman j\xc3\xa4ttis maha tsaarile adresseeritud kirja, kus p\xc3\xb5hjendab oma tegu sooviga karistada Bobrikovi Soome kindralkubermangu vastu toime pandud kuritegude eest._NEWLINE_Rahvas juubeldas ning pidas Schaumani rahvuskangelaseks. Ajaleht "P\xc3\xa4iv\xc3\xa4lehti", mis keisriv\xc3\xb5imu arvates m\xc3\xb5rva piisavalt hukka ei m\xc3\xb5istnud, pandi kinni._NEWLINE_Rahva hoiakud Schaumani teo suhtes on siiani vastuolulised. \xc3\x9chest k\xc3\xbcljest peetakse teda rahvuskangelaseks, teisest k\xc3\xbcljest aga ikkagi kurjategijaks. 2004. aastal, kui s\xc3\xbcndmusest m\xc3\xb6\xc3\xb6dus 100 aastat, m\xc3\xb5istis peaminister Matti Vanhanen Eugen Schaumani teo hukka, nimetades teda terroristiks. Samal aastal rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letusel valitud saja suurima soomlase hulgas sai Schauman aga 34. koha.'