b"\n_START_ARTICLE_\nGustavia (R\xc3\xbcgen)\n_START_PARAGRAPH_\nGustavia oli 19. sajandi alguses l\xc3\xb5petamata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Rootsi linn R\xc3\xbcgeni saarel (t\xc3\xa4nase haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi Saksamaal). Nii selle ehitamise algus kui sunnitud katkestamine langesid Napoleoni s\xc3\xb5dade aega.\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi kuningriik osales sageli s\xc3\xb5dades ja Rootsi Pommeri muutus seet\xc3\xb5ttu tihti lahinguv\xc3\xa4ljaks. Olukord, kus R\xc3\xbcgeni saarel ei olnud sadamat, osutus ebasoodsaks neil kordadel kui ligip\xc3\xa4\xc3\xa4s l\xc3\xa4hedalasuvasse Stralsundi oli maismaalt vaenlase v\xc3\xa4gede poolt blokeeritud. Neis olukordades kandsid Rootsi dessantv\xc3\xa4ed R\xc3\xbcgeni kaitsmata randadel maabudes suuri kaotusi. Seet\xc3\xb5ttu koostati aastal 1806 R\xc3\xbcgeni kagukaldale rajatava sadamalinna plaanid. Veelgi enam - Rootsi lootis M\xc3\xb6nchgut'i poolsaarel asuva kindlustatud sadamalinna abil vaevata blokeerida mistahes merev\xc3\xa4e ligip\xc3\xa4\xc3\xa4su Stralsundi, Greifswaldi ja Wolgasti._NEWLINE_See sadam oleks saanud nime tolleaegse Rootsi monarhi Gustav IV Adolfi, kes ei kavandanud Gustaviat mitte ainult merev\xc3\xa4ebaasi, vaid ka kaubalinnana (k\xc3\xb6ping), j\xc3\xa4rgi. 1806. aasta juulist augustini viisid ohvitserid Boye ja Gripenberg l\xc3\xa4bi maam\xc3\xb5\xc3\xb5tmist\xc3\xb6\xc3\xb6d Gro\xc3\x9f Zicker'i ja Klein Zicker'i asulaid \xc3\xbcmbritseval alal, j\xc3\xb5udes t\xc3\xb5demuseni, et abajat t\xc3\xb5kestavate liivaste s\xc3\xa4\xc3\xa4rte s\xc3\xbcvendamise j\xc3\xa4rel saaks seal l\xc3\xa4hedal asuvast Zicker See nime kandvast lahest hea sadama kolme- kuni neljasajale alusele. Boye koostas ka linna esimesed plaanid.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\n1806. aasta 11. septembril andis Gustav IV Adolf k\xc3\xa4su sadama ehitamiseks, usaldades j\xc3\xa4relevalve mehele nimega Ljungberg. Ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d algasid samal kuul \xc3\xb5hkimiste ja mullat\xc3\xb6\xc3\xb6dega Gro\xc3\x9f Zicker'i k\xc3\xbclast l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ning maabumissildade p\xc3\xbcstitamisega rannas. Oktoobris muutusid tulevase linna plaanid t\xc3\xa4psemaks ja ehitada soovitati 30 rajatist, sealhulgas laevatehas, dokk, mereakadeemia, esinduslike eluhoonetega esplanaad ja kutse- ning p\xc3\xb5llumajanduskool. Detsembris m\xc3\xb5\xc3\xb5distasid ehituspaika uuesti Johan Daniel Sabelstr\xc3\xb6m ja Fale Fjellstr\xc3\xb6m._NEWLINE_1807. aastal vallutas Prantsuse s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi Stralsundi ja okupeeris oktoobris R\xc3\xbcgeni. K\xc3\xb5ik Gustavia ehitised v\xc3\xb5eti Prantsusmaa okupatsiooniv\xc3\xa4gede poolt kas koost lahti v\xc3\xb5i tehti maatasa. Kui Rootsi piirkonna taas oma kontrolli alla sai, ehitustegevusega ei j\xc3\xa4tkatud ja aastal 1812 okupeerisid selle taas Prantsusmaa v\xc3\xa4ed. Peale nende l\xc3\xb5plikku taandumist aastal 1813 ehitas Rootsi l\xc3\xa4hedusse kaks maabumissilda: \xc3\xbcks Zickersches H\xc3\xb6vt'i ja teine G\xc3\xb6hrenisse. Kui Viini kongress Napoleoni s\xc3\xb5jad aastal 1815 l\xc3\xb5petas, m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Rootsi Pommeri Preisimaale ja kuigi Preisimaa merev\xc3\xa4gi kasutas aeg-ajalt endist Gustavia sadamat ning ehitas sinna aastatel 1849/1850 m\xc3\xb5ned pollarid, ei olnud Preisimaa huvitatud Rootsi projekti j\xc3\xa4tkamisest._NEWLINE_K\xc3\xb5ik, mis Gustaviast s\xc3\xa4ilinud on, on 1813. aastal ehitatud maabumissilla jaoks vette lastud kividega t\xc3\xa4idetud puidust kastid."