b'\n_START_ARTICLE_\nNormaalsus\n_START_SECTION_\nSotsiaalne normaalsus\n_START_PARAGRAPH_\nSotsiaalse normaalsuse defineerimiseks on mitu l\xc3\xa4henemist.\n_START_SECTION_\nEnesekeskne l\xc3\xa4henemine\n_START_PARAGRAPH_\nEnesekeskse l\xc3\xa4henemise korral peetakse ebanormaalseks seda, mis erineb endal olevatest omadustest. See l\xc3\xa4henemine on seotud ka kultuurikeskse l\xc3\xa4henemisega, kus "mina" asemel v\xc3\xb5rreldakse k\xc3\xa4itumist v\xc3\xb5i n\xc3\xa4htust oma kultuurikeskkonna ja -kontekstiga, ning peetakse sellest erinevat ebanormaalseks.\n_START_SECTION_\nEbanormaalsus kui suutmatus adekvaatselt funktsioneerida\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Rosenhani ja Martin Seligmani kontseptsiooni j\xc3\xa4rgi t\xc3\xa4hendab ebanormaalsus suutmatust lahendada igap\xc3\xa4evaelu probleeme.\n_START_SECTION_\nKokkuleppeline l\xc3\xa4henemine\n_START_PARAGRAPH_\nSelle definitsiooni j\xc3\xa4rgi on normi ja mittenormi eristamine tehtud \xc3\xbclesandeks ekspertidele, kes lepivad nendes piirides kokku ning l\xc3\xa4htuvad hindamisel just neist. N\xc3\xa4iteks meditsiinilise normaalsuse ja k\xc3\xb5rvalekalde eristamiseks kasutatakse kokkuleppelisi kriteeriume (normaalne kehatemperatuur on 36,6\xc2\xa0\xc2\xb0C, \xc3\xbcle 37 on tegemist ebanormaalse kehatemperatuuriga \xe2\x80\x93 palavikuga). Kokkuleppeline norm defineerib ka, kummale poole k\xc3\xb5rvalekaldumine on probleemne (N\xc3\xa4it. kehatemperatuuri puhul on k\xc3\xb5rvalekalle nii \xc3\xbcles kui allapoole "ebanormaalne", IQ puhul on k\xc3\xbcll normist m\xc3\xb5lemale poole kaldumine "ebanormaalne" kuid k\xc3\xb5rge IQ ei pruugi olla probleemne v. haiglaslik.)'