b'\n_START_ARTICLE_\nPoola ultimaatum Leedule\n_START_PARAGRAPH_\nPoola ultimaatum Leedule oli 17. m\xc3\xa4rtsil 1938 Poola poolt Leedule esitatud ultimaatum. Leedu valitsus oli p\xc3\xa4rast 1920. aastat j\xc3\xa4rjekindlalt keeldunud s\xc3\xb5lmimast Poolaga diplomaatilisi suhteid, protestides nii Vilniuse piirkonna annekteerimise vastu Poola poolt. Teise maailmas\xc3\xb5ja eelsete pingete kasvades tundis Poola vajadust kindlustada oma p\xc3\xb5hjapiiri. Viis p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast an\xc5\xa1lussi ja rahvusvahelist tunnustust Austria liitmisele Saksamaaga otsustas Poola, et Leedule ultimaatumi esitamine on h\xc3\xa4davajalik. Ultimaatumis n\xc3\xb5uti, et Leedu valitsus 48 tunni jooksul n\xc3\xb5ustuks tingimusteta looma diplomaatilised suhted Varssaviga ja et l\xc3\xb5plik kokkulepe toimuks enne 31. m\xc3\xa4rtsi. Diplomaatiliste suhete loomine oleks t\xc3\xa4hendanud, et Leedu loobub de facto pretendeerimast oma ajaloolise pealinna Vilniuse (poola keeles Wilno) piirkonnale. Leedu, eelistades rahu s\xc3\xb5jale, v\xc3\xb5ttis 19. m\xc3\xa4rtsil ultimaatumi vastu. Kuigi diplomaatilised suhted ultimaatumi m\xc3\xb5jul taastati, ei n\xc3\xb5ustunud Leedu Vilniuse kaotust de jure tunnustama.\n_START_SECTION_\nVilniuse piirkonna staatus p\xc3\xa4rast esimest maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu katkestas diplomaatilised sidemed Poolaga p\xc3\xa4rast seda, kui kindral Lucjan \xc5\xbbeligowski lavastas Poola riigipea J\xc3\xb3zef Pi\xc5\x82sudski k\xc3\xa4sul Vilniuse piirkonnas m\xc3\xa4ssu. Ta tungis Leedu k\xc3\xa4es olevale territooriumile, vallutas vaidlusaluse Vilniuse linna ja l\xc3\xb5i seal piirkonnas Kesk-Leedu Vabariigi. See \xc3\xbcksus liideti Poolaga 1922. aastal. Demograafilises m\xc3\xb5ttes Vilnius kuigi leedup\xc3\xa4rane ei olnud: 1916. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi moodustasid leedulased sealsest elanikkonnast 18,5% ja p\xc3\xb5hirahvuseks olid poolakad, kelle osakaal oli 58%. Vahetult enne neid s\xc3\xbcndmusi olid Poola ja Leedu s\xc3\xb5lminud Suwalki lepingu, mis l\xc3\xb5plikult riigipiire m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlemata viitas siiski sellele, et Vilnius l\xc3\xa4heb Leedule. N\xc3\xbc\xc3\xbcd n\xc3\xb5utigi Poola v\xc3\xa4gede taandumist lepinguga m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud joonele, kuid Poola valitsus j\xc3\xa4i ametlikult seisukohale, et \xc5\xbbeligowski tegevus oli omaalgatuslik ja nendega mitte seotud. Rahvasteliit p\xc3\xbc\xc3\xbcdis vaidlust vahendada, esitades oma rahuettepanekud, sh kava j\xc3\xa4tta Vilnius Leedule, kuid luua Poola-Leedu liitriik. Kumbki osapool aga j\xc3\xa4releandmisi teha ei tahtnud. Poola organiseeris Vilniuses mittepoolakate poolt boikoteeritud referendumi, mille tulemusele viidates inkorporeeriti piirkond jaanuaris 1922 Poola riigiga. J\xc3\xa4rgmise aasta jaanuaris tungisid Leedu v\xc3\xa4ed Antanti kontrolli all olnud Klaipeda piirkonda ja lavastasid seal \xc3\xbclest\xc3\xb5usu, mille j\xc3\xa4rel regioon Leeduga liideti. Leedu okupatsioon Klaipeda piirkonnas oli \xc3\xbcks peamisi tegureid, miks Antant 1923. aasta m\xc3\xa4rtsis otsustas toetada Vilniuse piirkonna Poolale andmist._NEWLINE_Selle tagaj\xc3\xa4rjeks oli aga olukord, kus Leedu keeldus nii de jure kui ka de facto tunnustamast igasuguseid Poola pretensioone Vilniuse linnale ja selle \xc3\xbcmbrusele. Katkestati k\xc3\xb5ik diplomaatilised suhted Poolaga ja r\xc3\xb5hutati j\xc3\xa4rjekindlalt, et Vilnius j\xc3\xa4\xc3\xa4b Leedu alaliseks pealinnaks, samal ajal kui Kaunast nimetati ajutiseks pealinnaks. Poola ei tunnustanud ametlikult \xc3\xbcldse mingi piirivaidluse olemasolu, et mitte anda legitiimsust Leedu taotlustele. Suhete katkestamise t\xc3\xb5ttu puudus Leedu-Poola piiril raudteeliiklus, telegraafiliinid ja kirjavahetus. N\xc3\xa4iteks kiri Poolast Leetu tuli k\xc3\xb5igepealt saata neutraalsesse riiki, kus see pandi Poolale viitavate m\xc3\xa4rkide kaotamiseks uude \xc3\xbcmbrikusse ja alles siis toimetati Leetu. Vilniuse k\xc3\xbcsimus j\xc3\xa4i Leedu v\xc3\xa4lispoliitika peateemaks, kuid rahvusvahelisel areenil see aja jooksul marginaliseerus. M\xc3\xb5lemad osapooled kasutasid konfliktist k\xc3\xb5neledes emotsionaalset ja rahvuslikku retoorikat. Siiski tehti olukorra normaliseerimiseks ka mitu mitteametlikku, kuid eba\xc3\xb5nnestunud katset, n\xc3\xa4iteks Leedu peaministri Augustinas Voldemarase poolt aastatel 1927\xe2\x80\x931928 ja v\xc3\xa4lisministri Stasys Lozoraitise poolt aastatel 1934\xe2\x80\x931936.\n_START_SECTION_\nEsitamise p\xc3\xb5hjused\n_START_PARAGRAPH_\n11. m\xc3\xa4rtsil, p\xc3\xa4ev enne Austria liitmist Saksamaa k\xc3\xbclge, tulistas Leedu piirivalvur demarkatsioonijoonel Merkin\xc4\x97 linna l\xc3\xa4histel Trasninkai k\xc3\xbclas Poola s\xc3\xb5durit. Juhtunu t\xc3\xa4psed asjaolud on ebaselged, seda on peetud nii Leedu kui ka Poola provokatsiooniks v\xc3\xb5i \xc3\xb5nnetusjuhtumiks. Selliseid juhtumeid oli olnud ka varem: alates 1927. aastast oli erinevates vahejuhtumites tapetud kokku seitse piirivalvurit. Tavaliselt k\xc3\xa4sitleti selliseid juhtumeid kohalikul tasemel, et v\xc3\xa4ltida konflikti eskaleerumist, kuid sel korral kajastasid lugu Poola raadio ja ajalehed, \xc3\xb5hutades Leedu-vastaseid hoiakuid. Varssavis, Vilniuses ja veel neljas linnas toimusid meeleavaldused, kus rahvahulgad n\xc3\xb5udsid Leedu s\xc3\xb5jalist r\xc3\xbcndamist. Meeleavalduste korraldamises osales ka Rahvusliku \xc3\x9chtsuse Laager (Ob\xc3\xb3z Zjednoczenia Narodowego), tolleaegne Poola v\xc3\xb5imupartei._NEWLINE_13. m\xc3\xa4rtsil tegi Poola valitsus \xc3\xa4hvardava avalduse, kus s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati Leedut provokatsioonis. J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval kutsus Poola parlament Leedut \xc3\xbcles taastama diplomaatilisi suhteid ja loobuma pretensioonidest Vilniusele. P\xc3\xa4rast teateid, et Poola kaalub \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslike meetmete kasutuselev\xc3\xb5ttu, kaldus Leedu president Antanas Smetona n\xc3\xb5ustuma diplomaatiliste suhete loomisega, kuid muutis viimasel hetkel siiski meelt. 14. m\xc3\xa4rtsi \xc3\xb6\xc3\xb6l tegi Leedu Prantsusmaa saadiku kaudu Varssavile ettepaneku moodustada tulistamise uurimiseks ja taoliste juhtumite edaspidiseks v\xc3\xa4ltimiseks vajalike meetmete kokkuleppimiseks komisjon. Selline osaline vastutulek Poolat ei rahuldanud ja sellele vastati keeldumisega. Samal ajal kontakteerusid Leedu diplomaadid v\xc3\xa4lisriikidega rahvusvahelise abi saamise lootuses.\n_START_SECTION_\nRahvusvaheline reaktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Venemaa ja Leedu vahel rahulepingu s\xc3\xb5lmimist 1920. aastal tunnustas Venemaa ka Leedu pretensioone Vilniuse piirkonnale. Oma vastustes 1938. aasta ultimaatumile v\xc3\xa4ljendati muret Leedu iseseisvuse p\xc3\xa4rast ja \xc3\xa4hvardati t\xc3\xbchistada 1932. aastal Poolaga s\xc3\xb5lmitud vastastikuse mittekallaletungi pakt. Samas v\xc3\xa4ljendati siiski selgelt, et s\xc3\xb5jalisse konflikti end t\xc3\xb5mmata lasta ei taheta. See hoiak v\xc3\xb5is olla p\xc3\xb5hjustatud Jaapani poolt l\xc3\xa4htuva ohu kasvust ja asjaolust, et kaitsvate s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude Leedusse viimiseks oleks tulnud k\xc3\xb5igepealt r\xc3\xbcnnata Poolat v\xc3\xb5i L\xc3\xa4tit, mis v\xc3\xb5inuks l\xc3\xb5ppeda s\xc3\xb5jaga kahel rindel. N\xc3\xb5ukogude Liit k\xc3\xa4is peale Prantsusmaale, et see kui tolleaegne peamine Poola liitlane vaigistaks konflikti ja toetaks m\xc3\xb5\xc3\xb5dukama ultimaatumi versiooni esitamist. An\xc5\xa1lussi k\xc3\xbcsimusega h\xc3\xb5ivatud Prantsusmaa ja Suurbritannia avaldasid hoopis Leedule survet suhete normaliseerimiseks Poolaga nii kiiresti kui v\xc3\xb5imalik. Nad kartsid ka, et Natsi-Saksamaa oli ultimaatumi juba heaks kiitnud._NEWLINE_Adolf Hitleri juhitud Saksamaa p\xc3\xb6\xc3\xb6ras sel ajal oma t\xc3\xa4helepanu Klaipeda piirkonnale, mis sel ajal oli Leedu valduses. Aprillis 1938 teatas Hitler mitteavalikult, et kontrolli saavutamine Klaipeda \xc3\xbcle on Saksamaa jaoks t\xc3\xa4htsuselt teine teema Sudeedimaa k\xc3\xbcsimuse j\xc3\xa4rel. Leedu ja Poola vahelise relvastatud konflikti puhkemisel kavatseti okupeerida ja kaitsta Klaipeda piirkonda koos suure osaga L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Leedust ja sellest informeeriti Poola saadikut Saksamaal. Poola n\xc3\xb5ustus Saksa v\xc3\xa4gedega koost\xc3\xb6\xc3\xb6d tegema ja lubas respekteerida Saksamaa huve Klaipedas, kui selline s\xc3\xb5jaline konflikt peaks toimuma. Hitleri hinnangul polnud aga kiire Klaipeda j\xc3\xa4rgi minemine poliitiliselt m\xc3\xb5istlik, sest ta soovis status quo s\xc3\xa4ilimist kuni an\xc5\xa1lussist on rohkem aega m\xc3\xb6\xc3\xb6dunud. Nii soovitas Saksamaa l\xc3\xb5puks Leedul Poola n\xc3\xb5uetele j\xc3\xa4rgi anda._NEWLINE_Leedu koos L\xc3\xa4ti ja Eestiga oli 1934. aastal moodustanud Balti liidu, mille peamiseks eesm\xc3\xa4rgiks oli liikmesriikide v\xc3\xa4lispoliitika koordineerimine ja vastastikune diplomaatiline toetamine rahvusvahelisel areenil. Tegemist ei olnud s\xc3\xb5jalise liiduga. N\xc3\xa4hes, et konflikt kahjustab regiooni stabiilsust, soovisid Eesti ja L\xc3\xa4ti Poola ja Leedu vahelise vaidluse lahendamist, kuid nende arvates puudusid Balti liidul selleks v\xc3\xb5imalused. Leedule ootamatult asus L\xc3\xa4ti seisukohale, et Leedu peaks ultimaatumi vastu v\xc3\xb5tma, ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis ka Eestit veenda neile selles osas survet avaldama.\n_START_SECTION_\nVastuv\xc3\xb5tmine\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu president Smetona kutsus 18. m\xc3\xa4rtsi \xc3\xb6\xc3\xb6seks kokku valitsuse koosoleku, et arutada ultimaatumit. Leedul puudus rahvusvaheline toetus ja suhteliselt m\xc3\xb5\xc3\xb5duka n\xc3\xb5udmise tagasil\xc3\xbckkamine oleks pannud riigi kui p\xc3\xb5hjendamatult rahumeelsetest diplomaatilistest suhetest keelduja ebasoodsasse valgusse. Leedu diplomaatidel puudus antud k\xc3\xbcsimuses \xc3\xbcksmeel, kuid avalik arvamus oli selgelt ultimaatumi aktsepteerimise vastu. Erinevatel Vilniust Leedu osana n\xc3\xa4gevatel \xc3\xbcritustel oli suur osalus: "Vilniuse leinamise p\xc3\xa4ev" 9. oktoobril (p\xc3\xa4ev, mil \xc5\xbbeligowski v\xc3\xa4ed Vilniuse oma v\xc3\xb5imu alla v\xc3\xb5tsid) oli saanud iga-aastaseks t\xc3\xa4htp\xc3\xa4evaks, suurim s\xc3\xb5dadevahelise Leedu \xc3\xbchiskondlik organisatsioon oli 25 000 liikmega "Vilniuse Vabastamise Liit" (Vilniaus vadavimo s\xc4\x85junga). Vilniusega seotud emotsionaalseid tundeid v\xc3\xa4ljendas populaarne loosung "mes be Vilniaus nenurimsim" ("me ei puhka ilma Vilniuseta"), mis oli osa luuletaja Petras Vai\xc4\x8di\xc5\xabnase poeemist. Kui 1920. aastate algul Rahvasteliidus piirkondlikku rahuplaani arutati, p\xc3\xa4\xc3\xa4ses Leedu peaminister Ernestas Galvanauskas napilt m\xc3\xb5rvakatsest. Leedu valitsuse otsus avada \xc3\xbcle 80 poolakeelse kooli oli oletatavalt \xc3\xbcks 1926. aasta riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde ajenditest. Iga Poolale j\xc3\xa4releandmisi tegev valitsus riskis enda v\xc3\xa4ljavahetamisega._NEWLINE_President Smetona sai m\xc3\xa4rgukirja \xc3\xbcheksalt rahvuslikult organisatsioonilt, mis tungivalt soovitasid ultimaatumit mitte vastu v\xc3\xb5tta. Otsustavaks sai aga kindral Stasys Ra\xc5\xa1tikise, Leedu s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude juhi teade, et s\xc3\xb5jaliselt ei ole v\xc3\xb5imalik Poolat v\xc3\xb5ita, ja toetas rahumeelset lahendust. Valitsus n\xc3\xb5ustus ultimaatumiga ja selle kinnitas peaaegu ilma aruteludeta ka parlament. 19. m\xc3\xa4rtsil edastati teade ultimaatumiga n\xc3\xb5ustumisest Poolale, kes oli otsustamiseks ka 12-tunnise ajapikenduse andnud.\n_START_SECTION_\nEdasised arengud\n_START_PARAGRAPH_\nUltimaatum kasvatas veelgi pingeid ja kartusi tolleaegses Euroopas. Samas v\xc3\xb5ttis see survet veidi v\xc3\xa4hemaks \xc3\xa4sja Austria endaga liitnud Saksamaalt ja pani proovile N\xc3\xb5ukogude Liidu valmisoleku Ida-Euroopas oma huvisid kaitsta. Nii Leedus kui v\xc3\xa4ljaspool Leedut avaldati kartust, et diplomaatiliste suhete loomine polnud ainus Varssavi eesm\xc3\xa4rk ja peagi j\xc3\xa4rgneb kaugemaleulatuv ultimaatum. Spekuleeriti, et Poola v\xc3\xb5ib tahta taastada Poola-Leedu uniooni, kasutades Austria annekteerimist Saksamaa poolt pretsedendina. Poola teatas, et v\xc3\xb5tab eesm\xc3\xa4rgiks koos Rumeenia, L\xc3\xa4ti ja Eestiga neutraalse bloki loomise, et seista vastu kommunismile ja fa\xc5\xa1ismile. V\xc3\xa4ideti, et neil Leedu territooriumi inkorporeerimise soov puudub ja blokk moodustataks mitmepoolsete mittekallaletungi ja majanduslike lepingutega. New York Timesi arvates andis ultimaatum tunda ka Wall Streetil, kus 17. m\xc3\xa4rtsil toimus v\xc3\xa4lisvaluutade ja -v\xc3\xb5lakirjade turul langus ja mitme n\xc3\xa4itaja puhul j\xc3\xb5uti viimaste aastate madalaimasse punkti. Varasem olukord turgudel taastus 19. m\xc3\xa4rtsil, p\xc3\xa4rast ultimaatumi vastuv\xc3\xb5tmist._NEWLINE_Ultimaatumiga n\xc3\xb5ustumine tekitas Leedus valitsuskriisi. Peaminister Juozas T\xc5\xabbelis, kes ei pooldanud kompromisse Vilniuse k\xc3\xbcsimuses ja oli ultimaatumi arutamise ajal \xc5\xa0veitsis ravil, astus 24. m\xc3\xa4rtsil tagasi. Tema j\xc3\xa4rglane Vladas Mironas, Poolaga suhete normaliseerimise pooldaja, kutsus kokku uue valitsuse. Kuigi surve laiema koalitsiooni moodustamiseks oli kasvanud, v\xc3\xb5eti sinna ainult Leedu Rahvuslaste Liidu (Lietuvi\xc5\xb3 tautinink\xc5\xb3 s\xc4\x85junga) liikmed. Tingimusteta ultimaatumiga n\xc3\xb5ustumine oli aga kahjustanud selle partei reputatsiooni ja seni mahasurutud opositsioon kasutas seda oma tegevuse taaselustamiseks. Poolas tervitati ultimaatumi vastuv\xc3\xb5tmist entusiasmiga, nimetades seda "suureks veretuks v\xc3\xb5iduks" ja t\xc3\xa4histades seda s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaste marsiga Vilniuses._NEWLINE_Leedu ja Poola nimetasid ametisse saadikud ja l\xc3\xa4kitasid nad enne ultimaatumis m\xc3\xa4rgitud l\xc3\xb5ppt\xc3\xa4htaega, 31. m\xc3\xa4rtsit, vastavalt Varssavisse ja Kaunasesse. L\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised praktilistes k\xc3\xbcsimustes algasid 25. m\xc3\xa4rtsil August\xc3\xb3wis ning juuniks oli kolm raudtee\xc3\xbchendust, kirjavahetust ja j\xc3\xb5elaevandust puudutavat kokkulepet s\xc3\xb5lmitud. Piirialal mitme kilomeetri ulatuses l\xc3\xb5hutud raudtee taastati. Vievises avati tollipunkt ning Klaipedas ja Vilniuses konsulaadid. Leedu sulges Liidu Vilniuse Vabastamiseks ja Vilniuse Sihtasutuse, mis oli rahaliselt toetanud leedulaste tegevust Vilniuse piirkonnas. De jure Leedu siiski j\xc3\xa4tkas Vilniuse oma pealinnaks pidamist. Mais 1938 vastu v\xc3\xb5etud uus Leedu p\xc3\xb5hiseadus kordas varasema konstitutsiooni seisukohta, et Kaunas on k\xc3\xb5igest ajutine pealinn ja tegelik pealinn on Vilnius. Poola aga j\xc3\xa4tkas Vilniuses Leedu organisatsioonide mahasurumist._NEWLINE_Poola valitsus tegi hiljem, 30. septembril, samasuguse ultimaatumi T\xc5\xa1ehhoslovakkia valitsuse vastu, kasutades \xc3\xa4ra Sudeedimaaga seotud kriisi, et n\xc3\xb5uda endale osa T\xc5\xa1ehhoslovakkiale kuuluvast Zaolzie piirkonnast. Ka sel korral kasutas Poola \xc3\xa4ra rahvusvahelist kriisi, et lahendada oma pikaajalist piirivaidlust ja vastata Saksamaa v\xc3\xa4lispoliitilistele algatustele._NEWLINE_Sula Poola-Leedu suhetes algas 1939. aasta kevadel p\xc3\xa4rast T\xc5\xa1ehhoslovakkia okupeerimist Saksamaa poolt ja Saksamaa ultimaatumit Leedule Klaipeda k\xc3\xbcsimuses. Poola otsustas, et juhuks, kui nad peaks Saksamaaga s\xc3\xb5tta sattuma, on vaja kindlustada Leedu toetus v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hemalt neutraalsus. Leedu kindral Stasys Ra\xc5\xa1tikis ja Poola v\xc3\xa4lisminister J\xc3\xb3zef Beck tegid vastastikku avalikkusele laialt kajastatud k\xc3\xbclask\xc3\xa4ike ja Poola parandas Vilniuse piirkonnas elavate leedulaste tingimusi. Kuigi Leedu ei uskunud, et Poola v\xc3\xb5i selle l\xc3\xa4\xc3\xa4neliitlased suudaksid vastu seista Saksamaale ja N\xc3\xb5ukogude Liidule, s\xc3\xa4ilitas ta neutraalsuse, kui Saksamaa 1939. aasta septembris Poolat r\xc3\xbcndas, ja ei n\xc3\xb5ustunud Saksamaa ettepanekutest hoolimata Vilniuse piirkonna vallutamiseks Poolat r\xc3\xbcndama. Selle asemel v\xc3\xb5ttis Leedu vastu umbes 35 000 Poolast tulnud p\xc3\xb5genikku ja interneeris 15 000 Poola s\xc3\xb5durit. Kui N\xc3\xb5ukogude Liit oli vallutanud Poola idaosa, andis ta osa Vilniuse piirkonnast, sh Vilniuse linna \xc3\xbcle Leedule, kus veel ei teatud, et Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollidega oli Ida-Euroopa juba Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4rideks jagatud. Vastavalt kokkuleppele Saksamaaga okupeeris ja annekteeris N\xc3\xb5ukogude Liit Leedu 1940. aasta juunis.'