b'\n_START_ARTICLE_\nDudukk\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nNimetust "dudukk" kasutatakse tihti kokkuv\xc3\xb5tvalt nimetuste doudouk v\xc3\xb5i duduk (\xd5\xa4\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xa4\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xaf) asemel, h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse [du\xcb\x88duk] , ja tsiranapogh (\xd5\xae\xd5\xab\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xb6\xd5\xa1\xd6\x83\xd5\xb8\xd5\xb2), h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse [tsiranap\xe2\x80\x99vogh]._NEWLINE_Armeenias kutsutakse seda instrumenti ka "tsiranapogh" (armeenia keelest otset\xc3\xb5lkes "aprikoosi toru", \xd6\x83\xd5\xb8\xd5\xb2 (p\xe2\x80\x99vogh) t\xc3\xa4hendab ka \'puhkpill\' v\xc3\xb5i \'trompet\'._NEWLINE_S\xc3\xb5na p\xc3\xa4ritolult on "duduk" armeenia keeles laens\xc3\xb5nana ning on tuletatud t\xc3\xbcrgikeelsest s\xc3\xb5nast "d\xc3\xbcd\xc3\xbck", T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt on sel nimetusel onomatopoeetiline (h\xc3\xa4\xc3\xa4lest tuletatud) p\xc3\xa4ritolu. _NEWLINE_Teise teooria kohaselt tuleneb s\xc3\xb5na dudukk Proto-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5nast *d\xc7\x96t\xc3\xbck ("toru"), mis omakorda p\xc3\xa4rineb Proto-Altai s\xc3\xb5nast *t\xc5\xab\xcc\x81ti ("toru, \xc3\xbcmar n\xc3\xb5u, -soon"). Arvatavalt Ottomani okupatsiooni ajal Armeenias asendus instrumendi antiikajast p\xc3\xa4rinev originaalnimetus, "tsiranapogh" (\xd4\xbe\xd5\xab\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xb6\xd5\xa1\xd6\x83\xd5\xb8\xd5\xb2), nimetusega "duduk". Intuitiivseid sarnasusi on toodud v\xc3\xa4lja ka s\xc3\xb5naga duda sellest slaavi keeltele omaselt hellituss\xc3\xb5na moodustamisel (dudka)._NEWLINE_Seda Armeenia instrumenti ei tohi segi ajada samanimelise Loode-Bulgaaria folkinstrumendiga balkani dudukk.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clevaade\n_START_PARAGRAPH_\nDudukk on topeltlesthuulikuga muusikainstrument ning teda peetakse p\xc3\xa4ritolult iidseks, olles olnud olemas juba alates 5. sajandist pKr, kuigi on Armeenia \xc3\xb5petlasi, kes usuvad, et see pill oli olemas isegi juba rohkem kui 1500 aastat enne 5. sajandit. Vanimad dudukisarnased instrumendid tehti luust v\xc3\xb5i roost (pilliroost). T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tehakse dudukke eranditult puust ja koos suure trostiga. Dudukkide tegemiseks kasutatakse p\xc3\xb5hiliselt aprikoosipuude puitu._NEWLINE_Duduki h\xc3\xa4\xc3\xa4l s\xc3\xb5ltub tugevalt regioonist kus seda instrumenti tehakse ja m\xc3\xa4ngitakse. Kahek\xc3\xbcmnendal sajandil hakati Armeenia dudukke standardiseerima diatoonilisse skaalasse ja heliulatuselt \xc3\xbche oktaviliseks. Alternatsioonilisus v\xc3\xb5i kromaatilisus saavutatakse kasutades vastavaid s\xc3\xb5rmitsemistehnikaid. Instrumendi keha v\xc3\xb5ib esineda samuti erinevates pikkustes s\xc3\xb5ltuvalt instrumendi soovitud heliulatusest ja geograafilisest regioonist. Pardi nokka meenutav huulik (armeenia keeles \xd5\xa5\xd5\xb2\xd5\xa5\xd5\xa3\xd5\xb6, e\xc4\xa1egn) on tehtud \xc3\xbchest v\xc3\xb5i kahest t\xc3\xbckist. Erinevalt teistest dopeltlesthuulikuga instrumentidest on duduki huulik suhteliselt lai, andes dudukile niimoodi talle omap\xc3\xa4rase leinava heli kui ka instrumendi m\xc3\xa4ngimisel vajaduse puhumisel rohkelt pingutada hinget\xc3\xb5mmete tegemisel. Armeenias kutsutakse duduki m\xc3\xa4ngijat dudukahar (\xd5\xa4\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xa4\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xaf\xd5\xa1\xd5\xb0\xd5\xa1\xd6\x80)._NEWLINE_Dudukil muusikapala esitaja kasutab instrumendi m\xc3\xa4ngimise j\xc3\xa4tkamiseks oma p\xc3\xb5skedesse varutud \xc3\xb5hku, ise samal ajal uut \xc3\xb5hku nina kaudu kopsudesse juurde t\xc3\xb5mmates. Ehk duduki m\xc3\xa4ngimine k\xc3\xa4ib \xc3\xb5hu v\xc3\xa4ljapuhumise ajal seda samaaegselt sisse hingates._NEWLINE_Sellist tsirkulaarset hingamist kasutatakse tavaliselt k\xc3\xb5ikide L\xc3\xa4his-Ida topeltlesthuulikuga instrumentide m\xc3\xa4ngimisel. _NEWLINE_Dudukki m\xc3\xa4ngitakse tihti ka koos teise saatva "dum dudukiga", mis annab muusikale rohkem energilisust ja tonaalset atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri ning ka harmoonilisust.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArmeenia musikoloogid v\xc3\xa4idavad, et on t\xc3\xb5endeid, et dudukke m\xc3\xa4ngiti juba ajal 1200 aastat eKr, kuigi L\xc3\xa4\xc3\xa4ne \xc3\xb5petlased pakuvad dudukkide kasutusajaks viimast 1500 aastat. Armeeniast ja Kaukasusest v\xc3\xb5ib leida dudukkide erinevaid variante. Armeenia dudukimuusika ajalooliseks alguseks peetakse Armeenia kuninga Tigran Suure valitsemisaega (95\xe2\x80\x9355 eKr). _NEWLINE_Etnomusikoloog Dr. Jonathan McCollumi v\xc3\xa4itel on mainitud seda intsrumenti arvukates keskaegsetes k\xc3\xa4sikirjades ning tema arvates on see ainus t\xc3\xb5eline armeeniap\xc3\xa4rane muusikainstrument, mille traditsioon on s\xc3\xa4ilinud l\xc3\xa4bi ajaloo t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani ning seet\xc3\xb5ttu n\xc3\xa4eb seda instrumenti kui Armeenia rahvusliku identiteedi olulist s\xc3\xbcmbolit. T\xc3\xa4htsaim duduki omadus Dr. Jonathan McCollumi arvates on selle instrumendi v\xc3\xb5ime v\xc3\xa4ljendada armeenia keelele omap\xc3\xa4rast keeletunnetust ja ka dialektilisust, mida peab ka \xc3\xbcheks suurimaks v\xc3\xa4ljakutseks dudukim\xc3\xa4ngijatele.\n_START_SECTION_\nBalkani dudukk\n_START_PARAGRAPH_\nSamas kui nimetus "dudukk" vihjab tavaliselt sellel lehek\xc3\xbcljel kirjeldatud topeltlesthuulikuga instrumendile, on olemas ka t\xc3\xa4pselt sama nimega, kuid teistsugune instrument, mis p\xc3\xa4rineb Loode-Bulgaariast. Selleks on lamedalt suletud otsaga fl\xc3\xb6\xc3\xb6t, mis meenutab fruulat, Makedoonias tuntud nimetusega "kaval" v\xc3\xb5i "kaval\xc4\x8de", Loode-Bulgaarias kui "duduk" (\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xba)._NEWLINE_Balkani duduk valmistatakse tavaliselt kas vahtra v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nda muud liiki puu puidust ning see esineb kahes suuruses: 700\xe2\x80\x93780\xc2\xa0mm ja 240\xe2\x80\x93400\xc2\xa0mm (l\xc3\xbchem on "duduce"). Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi dudukki on v\xc3\xa4idetavalt kergem m\xc3\xa4ngida.\n_START_SECTION_\nDudukk filmimuusikas\n_START_PARAGRAPH_\nDuduki helid, kui mitte instrument ise, on saanud tuntuks suurele hulgale publikule l\xc3\xa4bi populaarsete filmide filmimuusika. _NEWLINE_Alustades duduki kasutamisest Peter Gabrieli poolt Martin Scorsese filmis "Kristuse viimane kiusatus" on duduki arhailist ja leinavat heli vastavate meeleolude loomisel kasutatud veel mitmetes teistes filmi\xc5\xbeanrites. Djivan Gasparyan m\xc3\xa4ngis dudukki n\xc3\xa4iteks filmidele "Gladiaator", "S\xc3\xbcriaana" ja "Vereteemant". _NEWLINE_Dudukki on kasutatud laialdaselt ka filmis "Lahingulaev Galaktika" (Battlestar Galactica). Samuti v\xc3\xb5ib dudukihelisid kohata filmis "Narnia kroonikad: l\xc3\xb5vi, n\xc3\xb5id ja riidekapp".\n_START_SECTION_\nDudukk popkultuuris\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aasta Eurovisiooni lauluv\xc3\xb5istlusel seitsmenda koha saanud Armeenia laulus "Apricot Stone" m\xc3\xa4ngis dudukki \xc3\xbcks maailma tuntumaid dudukim\xc3\xa4ngijaid: Djivan Gasparyan._NEWLINE_Prantsuse-Ameerika indie-rocki b\xc3\xa4nd Deleyaman on esimene alternatiivmuusika b\xc3\xa4nd, kes on kasutanud dudukki k\xc3\xb5igis oma albumites m\xc3\xa4ngituna Gerard Madiliani poolt, kes on ka b\xc3\xa4ndi alaline liige.'