b'\n_START_ARTICLE_\nMars Reconnaissance Orbiter\n_START_SECTION_\nMissiooni eesm\xc3\xa4rgid\n_START_PARAGRAPH_\nMRO missioon pidi algselt kestma kaks aastat, novembrist 2006 kuni novembrini 2008. Missiooni \xc3\xbcheks peamiseks eesm\xc3\xa4rgiks on kaardistada Marsi pind sondi k\xc3\xb5rgresolutsioonilise kaameraga, et nende fotode abil valida maandumispaigad tulevastele Marsil maanduvatele missioonidele. Mars Reconnaissance Orbiteri tehtud fotosid kasutati n\xc3\xa4iteks Phoenixi ja Curiosity maandumispaikade valimisel._NEWLINE_MRO teised teadusseadmed uurivad Marsi kliimat, ilma, Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri ja geoloogiat ning sond otsib planeedilt ka vedelat vett. Lisaks seati \xc3\xbcheks eesm\xc3\xa4rgiks kadunuks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Mars Polar Landeri ja Beagle 2 rusude leidmine. Beagle 2 leidis sond 2015. aastal, kuid Mars Polar Landerit pole leitud._NEWLINE_Mars Reconnaissance Orbiter toimib ka side \xc3\xbclekandejaamana, mis vahendab suhtlust Maa ning Marsil asuvate kulgurite ja maandurite vahel.\n_START_SECTION_\nStart ja orbiidile sisenemine\n_START_PARAGRAPH_\nMars Reconnaissance Orbiter startis Marsile 12. augustil 2005 ja selle viis orbiidile kanderakett Atlas V. Start m\xc3\xb6\xc3\xb6dus viperusteta._NEWLINE_Sond saabus Marsile seitse ja pool kuud hiljem. Enne planeedi juurde j\xc3\xb5udmist oli NASA katsetanud ja kalibreerinud k\xc3\xb5iki teadusseadmeid ning korrigeerinud kolm korda sondi kurssi. Esialgu oli planeeritud, et kurssi tuleb korrigeerida neli-viis korda, kuid selleks polnud vajadust ja nii s\xc3\xa4\xc3\xa4steti pikendatud missiooni jaoks 27\xc2\xa0kg k\xc3\xbctust._NEWLINE_MRO alustas orbiidile sisenemist 10. m\xc3\xa4rtsil 2006 ja k\xc3\xa4ivitas oma peamootori 27 minutiks, et aeglustada oma kiirust 1900 meetrini sekundis. Heeliumipaagi arvatust madalam temperatuur v\xc3\xa4hendas mootori t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5udu 2 protsendi v\xc3\xb5rra, kuid pardaarvuti korrigeeris selle automaatselt, lastes mootoril t\xc3\xb6\xc3\xb6tada 33 sekundit etten\xc3\xa4htust kauem._NEWLINE_Orbiidile sisenemine oli edukas ja sondi j\xc3\xa4i orbiidile, mille orbitaalperiood oli 35,5 tundi. Selle orbiidi perigee oli 426\xc2\xa0km ja apogee 44 500\xc2\xa0km._NEWLINE_30. m\xc3\xa4rtsil 2006 alustas MRO aeropidurdamist ehk oma orbitaalperioodi l\xc3\xbchendada. Esiteks alandas sond t\xc3\xb5ukurite abil oma perigee k\xc3\xb5rgust, et Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r hakkaks sondi aeglaselt pidurdama. Seej\xc3\xa4rel j\xc3\xa4is sond sellisele k\xc3\xb5rgusele 445 tiiru ajaks, et v\xc3\xa4hendada apogee 450 kilomeetrini. Insenerid pidid aeropidurdamisel pidevalt j\xc3\xa4lgima, et sond oleks piisavalt k\xc3\xb5rgel, et see liialt ei kuumeneks, aga samas piisavalt madalal, et atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r m\xc3\xb5jutaks sondi. Mars Reconnaissance Orbiter l\xc3\xb5petas aeropidurdamise ja liikus atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri m\xc3\xb5jualast v\xc3\xa4lja 30. augustil 2006._NEWLINE_Septembris 2006 korrigeeris MRO t\xc3\xb5ukurite abil oma orbiidi veelgi, ning on n\xc3\xbc\xc3\xbcd 250\xe2\x80\x93316\xc2\xa0km k\xc3\xb5rgusel orbiidil ning tiirlemisperioodiks on 112 minutit.\n_START_SECTION_\nTeadusseadmed\n_START_PARAGRAPH_\nMRO pardal on kolm kaamerat, kaks spektromeetrit ja radar. Lisaks on pardal kaks seadet, mis kasutavad alams\xc3\xbcsteeme, et koguda teaduslikku infot. Kolm s\xc3\xbcsteemi on m\xc3\xb5eldud katsetamaks uut varustust tuleviku missioonide tarbeks. Mars Reconaissance Orbiter peaks tegema umbes 5000 pilti aastas.\n_START_SECTION_\nCTX (kaamera)\n_START_PARAGRAPH_\nContext Camera (CTX) on kaamera, mis teeb mustvalgeid fotosid resolutsiooniga kuni 6 meetrit ja selle eesm\xc3\xa4rgiks on pildistada taustkaardid HiRISE-i ja CRISM-i jaoks. Lisaks pildistatakse sellega t\xc3\xa4htsaks peetavaid regioone ning v\xc3\xb5imalikke maandumispaiku tulevastele missioonidele. CTX teeb pilte, mille laius on 30\xc2\xa0km ja pikkus kuni 160 kilomeetrit ning selle abil oli 2010. aastaks Marsi pinnast kaardistatud 50%. Kaamera ehitas ja selle k\xc3\xa4igus hoidmise eest vastutab Malin Space Science Systems.\n_START_SECTION_\nMARCI\n_START_PARAGRAPH_\nMars Color Imager (MARCI) on madala resolutsiooniga kaamera, mis pildistab Marssi viies n\xc3\xa4htavas ja kahes ultraviolett lainealas. Kaamera teeb iga p\xc3\xa4ev umbes 84 pilti, mille resolutsioon on 1\xe2\x80\x9310\xc2\xa0km piksli kohta. Selle seadme abil avaldab NASA igap\xc3\xa4evase Marsi ilmateate. Kaamera aitab kirjeldada Marsi muutumist vastavalt aastaajale ning kaardistab Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris olevat veeauru ning osooni. Kaamera ehitas ja selle k\xc3\xa4igus hoidmise eest vastutab Malin Space Science Systems.\n_START_SECTION_\nCRISM\n_START_PARAGRAPH_\nCompact Reconnaissance Imaging Spectrometer for Mars (CRISM) on spektromeeter, mille \xc3\xbclesandeks on kaardistada Marsi pinnas leiduvaid mineraale. See t\xc3\xb6\xc3\xb6tab lainealas 370\xe2\x80\x933920\xc2\xa0nm ja m\xc3\xb5\xc3\xb5dab spektrit 544 kanaliga (iga\xc3\xbcks on 6,55\xc2\xa0nm lai). CRISM-i resolutsioon on 18 m 300\xc2\xa0km k\xc3\xb5rguselt ja sellega otsitakse peale mineraalide ka keemilisi elemente, mis viitaksid minevikus v\xc3\xb5i t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Marsil voolavale veele.\n_START_SECTION_\nMCS\n_START_PARAGRAPH_\nMars Climate Sounder (MCS) on Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri j\xc3\xa4lgiv spektromeeter, mis on MRO pardal suunatud alla ja horisontaalselt l\xc3\xa4bi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, et m\xc3\xb5\xc3\xb5da atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris toimuvaid muutusi. Mars Climate Sounderil on \xc3\xbcks l\xc3\xa4hiinfrapuna kanal (0,3\xe2\x80\x933,0 \xce\xbcm) ja kaheksa infrapuna kanalit (12\xe2\x80\x9350 \xce\xbcm). MCS jagab uuritava ala 5 kilomeetri pikkusteks l\xc3\xb5ikudeks ja kogub infot iga l\xc3\xb5igu kohta eraldi. Kogutud infot kasutatakse muuhulgas igap\xc3\xa4evaste Marsi ilmakaartide koostamisel, et n\xc3\xa4idata Marsi ilma p\xc3\xb5hilisi muutujaid: temperatuuri, \xc3\xb5hur\xc3\xb5hku, niiskust ja tolmutihedust._NEWLINE_Mars Climate Sounderi ehitas NASA Jet Propulsion Laboratory ja see on edasiarendatud versioon seadmetest, mis ehitati eba\xc3\xb5nnestunud Mars Observeri ja Mars Climate Orbiteri missioonide jaoks.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ikesepaneelid ja elekter\n_START_PARAGRAPH_\nMars Reconnaissance Orbiter saab kogu kasutatava elektri kahelt p\xc3\xa4ikesepaneelilt, mis v\xc3\xb5ivad liikuda iseseisvalt. M\xc3\xb5lema p\xc3\xa4ikesepaneeli m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed on 5,35 \xc3\x97 2,53 meetrit ja \xc3\xbche paneeli pindala on 9,5 m\xc2\xb2. P\xc3\xa4ikesepaneele katavad 3744 elementi ja need on v\xc3\xb5imelised muutma 26% saadavast p\xc3\xa4ikesevalgusest elektriks. Elementide kogutoodang on 32 volti. Marsi orbiidil on Mars Reconnaissance Orbiteri \xc3\xbche p\xc3\xa4ikesepaneeli v\xc3\xb5imsus rohkem kui 1000 W ja kui MRO tiirleks Maa orbiidil, oleks \xc3\xbche p\xc3\xa4ikesepaneeli v\xc3\xb5imsus 3000 W._NEWLINE_Sondil on kaks laetavat nikkel-vesinik akut, mis varustavad sondi elektriga kui see on Marsi varjus. M\xc3\xb5lemad akud mahutavad 50 amper-tundi, kuid nende mahutavust ei saa t\xc3\xa4ielikult kasutada, et v\xc3\xa4ltida nende kasutuks muutumist. Nimelt peavad m\xc3\xb5lemad akud end pidevalt laadima-t\xc3\xbchjendama, aga t\xc3\xbchjendamisel aku pinge langeb ning kulutab akut. MRO akude selline s\xc3\xa4\xc3\xa4stmine v\xc3\xb5imaldab nende eluiga ja selle kaudu kogu missiooni pikendada, eriti kui arvestada asjaolu, et akude rikked on k\xc3\xb5ige sagedasem kosmosesondide kaotamise p\xc3\xb5hjus._NEWLINE_Sondi aeropiduramise ajal m\xc3\xb5jutas Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r k\xc3\xb5ige rohkem p\xc3\xa4ikesepaneele, mis toimisid v\xc3\xa4ikeste langevarjudena ja aeglustasid sondi kiirust. Insenerid pidid selleks, et Marsi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r p\xc3\xa4ikesepaneele ei l\xc3\xb5huks, ehitama need selliselt, et need taluksid temperatuure kuni 200 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nElektroonika\n_START_PARAGRAPH_\nMars Reconnaissance Orbiteri pardaarvuti on 133\xc2\xa0MHz, 10,4 miljoni transistoriga 32-bitine RAD750 protsessor. See protsessor on radiatsioonikindel versioon PowerPC 750st v\xc3\xb5i G3-protsessorist, millel on eritellimusel ehitatud emaplaat. Protsessor v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaste arvutitega v\xc3\xb5rreldes tunduda n\xc3\xb5rk, kuid see on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt t\xc3\xb6\xc3\xb6kindel, vastupidav ning suudab t\xc3\xb6\xc3\xb6tada ka p\xc3\xa4ikesetormide tingimustes._NEWLINE_Sondi kogutud info talletatakse 160 Gb (20 GB) v\xc3\xa4lkm\xc3\xa4lumoodulisse, mis koosneb \xc3\xbcle 700 m\xc3\xa4lukiibist, millest iga\xc3\xbcks on mahutavusega 256 Mbit. See mahutavus tundub suur, aga arvestama peab asjaoluga, et \xc3\xbcks HiRISE-i foto v\xc3\xb5ib olla kuni 28 Gb suurune.\n_START_SECTION_\nSide\n_START_PARAGRAPH_\nMars Reconnaissance Orbiteri pardal on siiani l\xc3\xa4bi aegade parim s\xc3\xbcvakosmosesse saadetud sides\xc3\xbcsteem. Sondi Electra sidepakk on UHF-sagedusalas t\xc3\xb6\xc3\xb6tav tarkvaraline raadio, mis v\xc3\xb5imaldab paindlikku suhtlust. Electra on projekteeritud selliselt, et see v\xc3\xb5ib ise v\xc3\xb5tta \xc3\xbchendust Marsile l\xc3\xa4heneva, maanduva ja seal t\xc3\xb6\xc3\xb6tava kosmoseaparaadiga. Lisaks saab Marsil t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad kulgurid Electra abil oma asukohta m\xc3\xa4\xc3\xa4rata. S\xc3\xbcsteem koosneb suure v\xc3\xb5imendusega antennist, mille l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on kolm meetrit ja mille kaudu suhtlus Maaga toimub X-riba ja S\xc3\xbcvakosmose sidev\xc3\xb5rgu kaudu sagedusel 8 GHz. Andmeside maksimaalseks kiiruseks on 3\xe2\x80\x934 Mbit/s ja see on k\xc3\xbcmme korda kiirem kui varasematel Marsi tehiskaaslastel. MRO pardal on ka kaks 100 vatist X-riba elektroonilist v\xc3\xb5imendit (millest \xc3\xbcks on varuks) ja \xc3\xbcks 35 vatine K\xe2\x82\x90-riba v\xc3\xb5imendi._NEWLINE_Sondil on ka kaks madala v\xc3\xb5imendusega sideantenni, mis ei kasuta paraboolantenne ja v\xc3\xb5imaldavad Maaga suhelda \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik millise nurga alt. Neid antenne kasutati stardi ajal ja Marsi orbiidile sisenemise ajal ning edaspidi kasutatakse neid ainult h\xc3\xa4daolukorras kui peamine sideantenn pole suunatud Maale._NEWLINE_K\xe2\x82\x90-riba sides\xc3\xbcsteemi otsustati kasutada muuhulgas ka sellise sides\xc3\xbcsteemi katsetamiseks tulevikumissioonide tarbeks. Teel Marsile katsetati s\xc3\xbcsteemi 36 korda ja K\xe2\x82\x90-riba katsed olid ette n\xc3\xa4htud ka teadusmissiooni ajaks, kuid aeropidurdamise ajal l\xc3\xa4ks \xc3\xbcks v\xc3\xb5imenditest katki ning n\xc3\xbc\xc3\xbcd on suure v\xc3\xb5imendusega antennil ainult \xc3\xbcks v\xc3\xb5imendi. Kui ka see v\xc3\xb5imendi katki l\xc3\xa4heb, ei saa sond enam kiiret andmesidet v\xc3\xb5imaldavat X-riba kasutada. Sel p\xc3\xb5hjusel otsustas JPL k\xc3\xb5ik K\xe2\x82\x90-riba katsetused l\xc3\xb5petada, et s\xc3\xbcsteemi liigsest koormusest s\xc3\xa4\xc3\xa4sta._NEWLINE_Novembris 2013 oli MRO Maale edastanud informatsiooni 200 terabitti. See t\xc3\xa4hendab, et Mars Reconnaissance Orbiter on edastanud kolm korda rohkem informatsiooni kui NASA teised sondid kokku.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4iturs\xc3\xbcsteem ja asendikontroll\n_START_PARAGRAPH_\nMars Reconnaissance Orbiteri pardal on 20 t\xc3\xb5ukurit. Kuus suuremat t\xc3\xb5ukurit tekitavad t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5udu kokku 1020 N ja neid kasutati orbiidile sisenemisel. Kuuest keskmise suurusega t\xc3\xb5ukurist on iga\xc3\xbcks eraldi tekitama t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5udu 20 njuutoni jagu ning neid kasutati Marsi orbiidile sisenemisel ja orbiidile sisenemise k\xc3\xb5rguse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks. Kaheksat v\xc3\xa4ikest t\xc3\xb5ukurit, mis tekitavad t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5udu 0,9 njuutonit, kasutatakse igap\xc3\xa4evaselt asendi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks ja korrigeerimiseks._NEWLINE_MRO t\xc3\xb5ukurid ammutavad t\xc3\xb6\xc3\xb6ks vajalikku k\xc3\xbctust 1175 liitrisest k\xc3\xbctusepaagist, mis t\xc3\xa4ideti stardi eel 1187\xc2\xa0kg h\xc3\xbcdrasiiniga. Enamik k\xc3\xbctusest (70%) kasutati \xc3\xa4ra Marsi orbiidile sisenemisel, kuid sondil on j\xc3\xa4rgi piisavalt k\xc3\xbctust, et toimida kuni 2030. aastateni. K\xc3\xbctuse r\xc3\xb5hku reguleeritakse heeliumi lisamisega._NEWLINE_Asendi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisel kasutatakse lisaks t\xc3\xb5ukuritele ka nelja reaktsiooniratast, kuid neid kasutatakse tavaliselt siis, kui on tarvis \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt stabiilset asendit (n\xc3\xa4iteks HiRISE-iga pildistamise ajal). S\xc3\xbcsteemi kolm ratast kontrollivad iga\xc3\xbcks \xc3\xbchte liikumisnurka ja neljas on tagavaraks. \xc3\x9cks reaktsiooniratas kaalub 10\xc2\xa0kg ja see v\xc3\xb5ib p\xc3\xb6\xc3\xb6relda kuni 6000 p/min._NEWLINE_Sond kasutab oma orbiidi ja vajalike man\xc3\xb6\xc3\xb6vrite arvutamiseks kuutteist p\xc3\xa4ikesesensorit (pooled on tagavaraks) ja kaht t\xc3\xa4hekompassi, mis annavad NASAle infot sondi asendi kohta. Lisaks kasutatakse kahte miniatuurset inertsim\xc3\xb5\xc3\xb5tmis\xc3\xbcksust (MIMU), millest iga\xc3\xbcks koosneb kolmest kiirendusandurist ja g\xc3\xbcroskoobist. Need s\xc3\xbcsteemid on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt olulised, sest k\xc3\xb5rgresolutsiooniga fotode tegemiseks on vaja sondi kaamera v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4pset suunamist. S\xc3\xbcsteemid on projekteeritud minimeerima ka vibratsiooni, et see ei h\xc3\xa4iriks piltide kvaliteeti.'