b'\n_START_ARTICLE_\nTankett\n_START_PARAGRAPH_\nTankett on kergelt soomustatud ja relvastatud, roomikutega lahingumasin, mis on umbes s\xc3\xb5iduauto suurune ja meenutab v\xc3\xa4limuselt tanki. Tanketid olid m\xc3\xb5eldud eelk\xc3\xb5ige jalav\xc3\xa4e ja ratsav\xc3\xa4e toetamiseks ning luuremasinateks. K\xc3\xb5nekeeles v\xc3\xb5ib "tankett" t\xc3\xa4hendada ka "v\xc3\xa4ikest tanki". _NEWLINE_Tankette toodeti mitmetes riikides 1920. ja 1940. aastate vahel. Neid kasutati m\xc3\xb5ningase eduga ka Teises maailmas\xc3\xb5jas, kuid n\xc3\xb5rgast soomusest tuleneva haavatavuse t\xc3\xb5ttu loobuti Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel tanketi kontseptsioonist.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nTanketi meeskond koosnes enamasti kahest mehest, kuigi katsetati ka \xc3\xbchemehetankette. Enamikul tankettidel puudus torn (n\xc3\xa4iteks TKS ja CV 3/33) ja vahel loetakse torni puudumist osaks tanketi definitsioonist. Vahel oli torn siiski olemas aga suhteliselt algelise konstruktsiooniga ja k\xc3\xa4sitsi p\xc3\xb6\xc3\xb6ratav (n\xc3\xa4iteks AH-IV ja T\xc3\xbc\xc3\xbcp 94). Torni olemasolu on v\xc3\xa4ga iseloomulik Jaapani tankettidele. Jaapanis loeti tankettideks soomustatud roomikutega lahingumasinad, mis kaalusid alla viie tonni. Tanketid on oluliselt v\xc3\xa4iksemad, kui kergetankid. M\xc3\xb5nikord oli tanketi profiil niiv\xc3\xb5rd madal, et meeskond pidi olema lamavas asendis. _NEWLINE_Tanketid olid tavaliselt relvastatud 1\xe2\x80\x932 kuulipilduja, vahel ka 20 mm automaatkahuriga. Tankikahureid enamasti ei kasutatud, kuid Jaapani T\xc3\xbc\xc3\xbcp 97 Te-Ke osad mudelid olid relvastatud 37 mm tankikahuriga.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKogu tanketi kontseptsiooni isaks v\xc3\xb5ib pidada kolonel J. E. Estienne\'i, kes juba 1915. aastal arvas, et tulevikus asendatakse tavalised jalav\xc3\xa4elased k\xc3\xa4situlirelvade vastu soomustatud v\xc3\xa4ikeste s\xc3\xb5idukites laskuritega. Selle idee j\xc3\xa4rgi s\xc3\xbcndis Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal Renault FT-17, mille analoog inglastel puudus. S\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel, 1920. aastatel l\xc3\xb5id mitmed Briti eraettev\xc3\xb5tted erinevaid protot\xc3\xbc\xc3\xbcpe \xc3\xbche ja kahe meeskonnaliikmega tankettidest. \xc3\x9chemehetanketid osutusid ebapraktiliseks: juhil oli raske korraga masinat juhtida ja kuulipildujat kasutada._NEWLINE_Ainus Suurbritannias v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud tankett, mis tootmisse l\xc3\xa4ks oli Carden-Loyd\'i Mark VI, millest kujunes \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud maailma tankettide esiisa. Inglased ehitasid seda umbes 325 eksemplari, kuid veendusid kohe alguses, et tegemist on lahingu\xc3\xbclesanneteks \xc3\xbcsna k\xc3\xb5lbmatu masinaga. Sellegipoolest \xc3\xb5nnestus seda reklaamida kui odavat ja madalate ekspluatatsioonikuludega masinat ning \xc3\xbcle saja tanketi maha m\xc3\xbc\xc3\xbca. Neid masinaid ostnud riigid l\xc3\xb5id tootmiseks enamasti oma t\xc3\xa4iustatud tanketi.\n_START_SECTION_\nKontseptist loobumine\n_START_PARAGRAPH_\nLahingukogemused Teises maailmas\xc3\xb5jas n\xc3\xa4itasid, et tanketid on liiga n\xc3\xb5rga soomusega, et pidada vastu moodsate tankit\xc3\xb5rjerelvade ja isegi tavaliste k\xc3\xa4situlirelvade tulele. Samuti oli tanketi relvastus enamasti liiga n\xc3\xb5rk, et astuda vastu teistele soomusmasinatele. Mitmetes tanketile sobivates rollides, n\xc3\xa4iteks luurel, kasutati pigem soomusautosid ja nii j\xc3\xa4i tankettide kasutegur k\xc3\xbcllalti v\xc3\xa4ikeseks. Teise maailmas\xc3\xb5ja jooksul loobus enamik riike tankettide kasutamisest ja selle t\xc3\xb5ttu suri kogu kontseptsioon v\xc3\xa4lja._NEWLINE_Tankettideks v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval pidada Saksamaal \xc3\xb5hudessantv\xc3\xa4gede tuletoetuseks valmistatud v\xc3\xa4ikeste roomiksoomukite Wiesel seeriat.'