b'\n_START_ARTICLE_\nPunane aprill\n_START_PARAGRAPH_\n"Punane aprill" on Peruu kirjaniku Santiago Roncagliolo 2006. aastal avaldatud romaan, millele anti samal aastal Alfaguara auhind.\n_START_SECTION_\nSisukokkuv\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatu tegevus toimub 2000. aastal valimiste eel ja ajal ning vaiksel n\xc3\xa4dalal. Selleks ajaks on selja taha j\xc3\xa4\xc3\xa4nud terrorismi p\xc3\xb5hjustatud siseriiklikud konfliktid. Sellegipoolest n\xc3\xa4eb raamatus 1980.-1990. aastate terrorismilaine tagaj\xc3\xa4rgi. _NEWLINE_Peategelane F\xc3\xa9lix Chacaltana Sald\xc3\xadvar on prokur\xc3\xb6r, kes \xc3\xbcritab uurida salap\xc3\xa4raseid m\xc3\xb5rvu, mis n\xc3\xa4ivad olevat seotud uuesti v\xc3\xa4lja ilmunud senderistadega ehk Sendero Luminoso liikmetega. Kuigi ta ei kogenud kogu maad r\xc3\xa4sinud relvastatud konflikti vahetult, puutub ta p\xc3\xa4rast kodukanti naasmist t\xc3\xb6\xc3\xb6asjus kokku inimestega, kes elasid selle l\xc3\xa4bi, nagu terroristide t\xc3\xbctar Edith, vangistatud terrorist Hern\xc3\xa1n Durango ja komandant Carri\xc3\xb3n._NEWLINE_Alguses on Chacaltana t\xc3\xb6\xc3\xb6taja, kes hindab k\xc3\xb5rgelt asjaajamise formaalsust. Ta armastab korda ning t\xc3\xa4idab \xc3\xbclesandeid s\xc3\xb5na-s\xc3\xb5nalt. Ta on intellektuaal, kes jumaldab korrektset keelekasutust, kuid on kohati \xc3\xbcsna naiivne. See muutub, kui ta n\xc3\xa4eb korruptsiooni ulatust (presidendivalimiste korraldamine ja l\xc3\xa4biviimine, v\xc3\xb5imu kuritarvitamine). Ta m\xc3\xb5istab, et ta v\xc3\xb5ib samuti talle antud v\xc3\xb5imu enda huvides \xc3\xa4ra kasutada, ja hakkab kirjutama aruandeid, mis ei vasta tegelikkusele. Raamatu l\xc3\xb5pus l\xc3\xa4heb ta hulluks. _NEWLINE_Tegevus kulgeb lineaarselt ja algab aruandega esimese m\xc3\xb5rva kohta. Sellele j\xc3\xa4rgneb sari m\xc3\xb5rvu, mida prokur\xc3\xb6r peab uurima. Sellest hetkest alates saab lugeja teada edasisest tegevusest, vestlustest, mida peategelane peab erinevate tegelastega, ja prokur\xc3\xb6ri kirjutatud raportitest. _NEWLINE_Raamatus kajastatakse p\xc3\xa4riselt toimunud s\xc3\xbcndmusi nagu Uchuraccay massim\xc3\xb5rv; Andide viljakuspeod ja Turupukllay verepidu; vaikse n\xc3\xa4dala protsessioonid ja senderistadele t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline koerte posti otsa poomine._NEWLINE_Roncagliolo s\xc3\xb5nul p\xc3\xb5hinevad raamatus kirjeldatud senderistade r\xc3\xbcndemeetodid, nagu ka vastur\xc3\xbcnnakuks kasutatud uurimise ja piinamise viisid ning inimeste kadumine, p\xc3\xa4riselulisel ainestikul. Paljud tegelaste dialoogid koosnevad senderistade dokumentidest v\xc3\xb5i terroristide, ametnike ja Peruu relvaj\xc3\xb5udude avaldustest. Vaikne n\xc3\xa4dal 2000. aastal ja selle kirjeldus on ka t\xc3\xb5etruud. Seevastu k\xc3\xb5ik tegelased ning ka suurem osa olukordi ja mainitud kohti on v\xc3\xa4lja m\xc3\xb5eldud, isegi mitmed p\xc3\xa4riselt aset leidnud seigad on algup\xc3\xa4rasest kontekstist v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5etud. See teos jutustab \xc3\xbchest loost, mis v\xc3\xb5iks olla juhtunud. _NEWLINE_"Punase aprilli" tegevus toimub Ayacuchos, kuid leidub viiteid ka pealinnale. Raamatu nimitegelane s\xc3\xbcndis k\xc3\xbcll l\xc3\xb5unapoolses linnas Ayacuchos, kuid l\xc3\xa4ks p\xc3\xa4rast ema surma Limasse elama, olles k\xc3\xb5igest \xc3\xbcheksa-aastane. F\xc3\xa9lix Chacaltana tahtis kodulinna tagasi tulla. Tema ettekujutus Limast polnud sugugi ilus. See oli konkurentsirohke sudune paik koledate m\xc3\xa4gedega, mille m\xc3\xb5nedes piirkondades puudus vesi. See oli koht, kus v\xc3\xb5eti vastu k\xc3\xb5ik otsused ja anti k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalikud heakskiidud.\n_START_SECTION_\nEma-poja suhe\n_START_PARAGRAPH_\nChacaltana ema oli poja elus olulisel kohal. Chacaltana palus temalt n\xc3\xb5u ja heakskiitu. Niisamuti pidas ta emaga maha pikki vestlusi, kuigi ema oli surnud.  Ema oli Chacaltanal pidevalt m\xc3\xb5tteis ilmselt sellep\xc3\xa4rast, et ta ei aidanud ema p\xc3\xa4\xc3\xa4sta tulekahjust, mis naisele saatuslikuks sai.\n_START_SECTION_\nIsa-poja suhe\n_START_PARAGRAPH_\nIsa ja poja suhted ei olnud kuigi l\xc3\xa4hedased. F\xc3\xa9lix Chacaltana v\xc3\xa4itis, et ei tundnud oma isa, ja samuti ei k\xc3\xbcsinud ta kunagi tema kohta. Paistis, justkui poleks ta oma isa kunagi tundnud, kuid hiljem saab lugeja teada, et isa oli ema ja poja vastu v\xc3\xa4givaldne, mist\xc3\xb5ttu otsustas noor F\xc3\xa9lix ta tappa.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5durid\n_START_PARAGRAPH_\nJulgeolekuj\xc3\xb5ud on "Punases aprillis" otseselt seotud terroristidevastase p\xc3\xb5lgusega. Nad \xc3\xb5igustavad oma tegusid v\xc3\xa4itega "kas nemad v\xc3\xb5i terroristid". Tihti pole v\xc3\xb5imalik \xc3\xb6elda, kes on tegelikud terroristid. Samuti tuleb esile s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e ja kiriku liit, mida m\xc3\xa4rgib raamatus s\xc3\xb5ja ajal kiriku keldrisse rajatud krematoorium. Seega n\xc3\xa4htub, et paljudes piirkondades on s\xc3\xb5duritel suur v\xc3\xb5im. See tuleneb riigis v\xc3\xa4lja kuulutatud s\xc3\xb5jaolukorrast, mist\xc3\xb5ttu seadused enam ei kehti. Kohalikud elanikud on umbusklikud ja kidakeelsed, kuid pole enamasti sooritanud neile omistatud tegusid (peamiselt senderistade abistamine). Siiski paljud inimesed kaovad j\xc3\xa4ljetult, ilma et keegi oleks kontrollinud s\xc3\xbc\xc3\xbcdistuse vettpidavust.\n_START_SECTION_\nSenderista ehk terrorist\n_START_PARAGRAPH_\nTerroristide m\xc3\xb5tteviisi esindavad raamatus loosungid rahvaste s\xc3\xb5jast, Peruu kommunistlikust parteist ja president Gonzalost, mis on Abimael Guzm\xc3\xa1n Reynoso h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimi. Samuti on senderistasid kujutatud inimestena, kes eitavad oma osalust juhtunus ja kes ei karda surma, nt senderista, kes jooksis, punane lipp k\xc3\xa4es, valitsusv\xc3\xa4gede helikopteri eest l\xc3\xa4bi, et julgustada teisi noori astuma terroristide ridadesse. Samuti osutab autor sellele, et k\xc3\xb5ige ohtlikumad on need, kes ei n\xc3\xa4e terroristide moodi v\xc3\xa4lja, nagu lapsed, kes \xc3\xb5pivad relvi ja l\xc3\xb5hkeaineid kasutama juba v\xc3\xa4ikestena ja kellest p\xc3\xa4rast konflikti l\xc3\xb5ppu saavad tavalised kurjategijad. Teiselt poolt tuuakse v\xc3\xa4lja asjaolu, et kuigi mehed jagunesid enamasti salkkondadesse, oli grupi liider naine, kellele omistati suurem ideoloogiline j\xc3\xb5ud.\n_START_SECTION_\nUskumused ja tavad\n_START_PARAGRAPH_\n"Punases aprillis" kajastuvad vaikse n\xc3\xa4dala religioossed toimingud ja Ayacucho 33 kirikut, mis t\xc3\xb5endavad, et see on \xc3\xbcks k\xc3\xb5ige usklikum linn Peruus. Sellele vastandub isa Quiroz, kes leiab, et indiaani rahvas ei astunud t\xc3\xa4ielikult ristiusku v\xc3\xb5i et neid ei ristiusustatud l\xc3\xb5plikult. Tema kaudu saab lugeja aru, mida indiaani rahvas tegelikult m\xc3\xb5tleb ja tunneb. Isa Quiroz arvab, et kohalikud on \xc3\xbchendanud katoliku kiriku tavad ja oma uskumused. Selle ehedaim n\xc3\xa4ide on vaikne n\xc3\xa4dal, millele kohalikud on oma t\xc3\xa4henduse andnud (igavene naasmine) ja mis sobitub rahvakalendrisse.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nAyacucho nimi m\xc3\xa4rgib surnute kantsi ja surm on raamatu \xc3\xbcks peamisi motiive. Inimesed on ainsad olevused, kes teadvustavad oma eksistentsi, kuid samas ei taha omaks v\xc3\xb5tta surelikkust ja usuvad taass\xc3\xbcndi. Samal p\xc3\xb5hjusel soovib ka peategelane F\xc3\xa9lix, et ta maetaks mulda ega taha, et ta surnukeha tuhastataks.'