b'\n_START_ARTICLE_\nRozalija \xc5\xa0or\n_START_PARAGRAPH_\nRozalija \xc5\xa0or (\xd0\xa0\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\x9e\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xa8\xd0\xbe\xd1\x80; 24. juuni (12. juuni) 1894 Kaunas \xe2\x80\x93 18. m\xc3\xa4rts 1939 Moskva) oli keeleteadlane ja kirjandusloolane._NEWLINE_Ta oli esimene naisprofessor keeleteaduse alal Venemaal.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nIsa oli arst ja bakterioloog, ema oli v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelte \xc3\xb5petaja ja hambaarst. Rozalijal oli vanem vend Mark. Kui Rozalija oli kuuen\xc3\xa4dalane, asus perekond elama Moskvasse._NEWLINE_Aastal 1921 l\xc3\xb5petas ta 1. Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli keeleteaduse alal ning j\xc3\xa4i sealse v\xc3\xb5rdleva keeleteaduse kateedri juurde. Hiljem t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Keele ja Kirjanduse Instituudis, Ida Rahvaste Instituudis, Riiklikus Kunstiteaduste Akadeemias, Riiklikus Kunstiteaduse Akadeemias, Keeleteaduse Teadusliku Uurimise Instituudis, Aserbaid\xc5\xbeaani Riiklikus \xc3\x9clikoolis, Pedagoogide Kvalifikatsiooni T\xc3\xb5stmise Instituudis, P\xc3\xb5hjarahvaste Instituudis, Moskva Kirjanduse, Filosoofia ja Ajaloo Instituudis, Moskva Riiklikus Lingvistika\xc3\xbclikoolis ja Leningradi Ajaloo, Filosoofia ja Lingvistika Instituudis._NEWLINE_Alates 1936. aastast oli ta K\xc3\xb5rgkooli Asjade Komitee ekspertkomisjoni liige._NEWLINE_Aastal 1936 sai ta v\xc3\xa4itekirja kaitsmata, honoris causa, lingvistika- (filoloogia)doktori kraadi._NEWLINE_Ta oli 1920. aastast Moskva Lingvistikaringi tegevliige, 1917\xe2\x80\x931923 Moskva \xc3\xbclikooli lingvistikaseltsi liige._NEWLINE_Ta oli kirjandusents\xc3\xbcklopeedia toimetusb\xc3\xbcroo liige, toimetaja teemal "lingvistika ja poeetika" ning kirjutas sinna artikleid allkirjadega \xd0\xa0. \xd0\xa8., R. S., \xd0\xa0. \xd0\xa8\xd0\xbe\xd1\x80)._NEWLINE_Ta suri rinnav\xc3\xa4hki. Maeti Novodevit\xc5\xa1je kalmistule.\n_START_SECTION_\nTeadustegevus\n_START_PARAGRAPH_\nTa kirjutas p\xc3\xb5hiliselt saksa ja vanaindia keeleteadusest, \xc3\xbcldkeeleteaduse alal ja keeleteaduse ajaloost._NEWLINE_Ta algatas sarja "\xd0\xaf\xd0\xb7\xd1\x8b\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb4\xd1\x8b \xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb0" (L\xc3\xa4\xc3\xa4ne keeleteadlased; 1933\xe2\x80\x931938), toimetas ja kommenteeris Edward Sapiri, Ferdinand de Saussure\'i ja Joseph Vendryes\' raamatuid. \xc3\x9che esimesena NSV Liidus kirjutas ta kaasaegsest keeleteadusest, arvestades objektiivselt strukturalismi jt 1920ndate koolkondade saavutusi. Ta polemiseeris hinnangu \xc3\xbcle kaasaegsele l\xc3\xa4\xc3\xa4ne keeleteadusele Valentin Volo\xc5\xa1inovi ja Mihhail Bahtiniga._NEWLINE_Ta kirjutas ka \xc3\xbclevaated Heinrich Heinest ja Charles Dickensist._NEWLINE_Ta t\xc3\xb5lkis vene keelde valiku "Pant\xc5\xa1atantrast" (1930) ja "Vet\xc4\x81la kaksk\xc3\xbcmmend viis juttu" (1939)._NEWLINE_Vladimir Alpatovi hinnangul oli \xc5\xa0or v\xc3\xa4ga erudeeritud, kuid tal oli v\xc3\xa4he originaalseid ideid. Juri Stepanovi hinnangul andis \xc5\xa0or vaieldamatu panuse nii teoreetilisse kui ka ajaloolisse keeleteadusesse; ta oli laialt ja fundamentaalselt haritud ning originaalselt m\xc3\xb5tlev keeleteoreetik; tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d sanskriti keelest ning turgi ja kaukaasia keelte foneetikast ja grammatikast pole teaduslikku v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust kaotanud. (\xd0\xa1. \xd0\x9c. 1995)\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema abikaasa oli keeleteadlane Nikolai T\xc5\xa1emodanov. Aastal 1926 s\xc3\xbcndis t\xc3\xbctar Jevgenija \xc5\xa0or, m\xc3\xa4lestuste autor._NEWLINE_Ta valdas 16 keelt (k\xc3\xb5ik neist indoeuroopa keeled) ja tal oli fenomenaalne m\xc3\xa4lu. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4ga palju, kodus s\xc3\xb6\xc3\xb6gilaua taga poole \xc3\xb6\xc3\xb6ni, puhkust v\xc3\xb5ttis ainult kahel viimasel eluaastal.'