b'\n_START_ARTICLE_\nInfovajadus\n_START_SECTION_\nInfovajadused\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et infovajaduseks on iga juhtum v\xc3\xb5i juhtumi v\xc3\xb5imalus, kus inimene t\xc3\xb5esti vajab infot - tunneb vajadust konkreetse info v\xc3\xb5i andmete j\xc3\xa4rele, sattudes olukorda, milles inimene ei tule enam toime olemasolevate teadmistega. Informatsiooni hankimine ja otsing on olnud alati olulise t\xc3\xa4htsusega, eriti t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evases ja j\xc3\xa4rjest arenevas info\xc3\xbchiskonnas, on see lausa v\xc3\xa4ltimatu._NEWLINE_Iga p\xc3\xa4ev vajame oma t\xc3\xb6\xc3\xb6\xc3\xbclesannete t\xc3\xa4itmisel v\xc3\xb5i \xc3\xb5ppimisel erinevat ametialast informatsiooni, sageli teadmata, milliseist allikaist on vaja koguda teavet nende vajaduste rahuldamiseks. Infovajadused on v\xc3\xa4ga tihedalt seotud t\xc3\xb6\xc3\xb6protsessidega, mida inimene teeb. Ei saa lihtsalt \xc3\xbcles lugeda t\xc3\xb6\xc3\xb6taja infovajadusi, m\xc3\xb5istmata \xc3\xbcmbritsevat t\xc3\xb6\xc3\xb6protsessi. Samamoodi on v\xc3\xa4ga tihedalt seotud sotsiaalse \xc3\xbcmbrusega, kellega inimene suhtleb. Pole v\xc3\xb5imalik \xc3\xbcles lugeda t\xc3\xb6\xc3\xb6taja infovajadusi, m\xc3\xb5istmata tema sotsiaalset suhtluskeskkonda. Sotsiaalsed ja tehnoloogilised struktuurid on infos\xc3\xbcsteemides \xc3\xbcksteisega l\xc3\xa4bi p\xc3\xb5imunud. Sama tehnoloogia, sama eesm\xc3\xa4rgiga s\xc3\xbcsteemid- v\xc3\xb5ivad erinevates organisatsioonides anda t\xc3\xa4iesti erinevaid tulemusi._NEWLINE_Elektroonilise informatsiooni otsing pole ainult infospetsialisti tegevusvaldkonda kuuluv, sellega tegelevad inimesed pidevalt oma igap\xc3\xa4evaelus. Infovajadusel on kolm k\xc3\xbclge:_NEWLINE_1. nomenklatuur - millist infot vajatakse, maht,_NEWLINE_2. kvantiteet - kui palju infot vajatakse,_NEWLINE_3. kvaliteet - millise kvaliteediga infot vajatakse.\n_START_SECTION_\nTeadvustamata ja teadvustatud info\n_START_PARAGRAPH_\nIsikut, kes vajab informatsiooni ja kes selle hankimiseks viib l\xc3\xa4bi infootsingu, nimetatakse infovajajaks. Infovajadust v\xc3\xb5ib jagada teadvustamata ja teadvustatud infovajaduseks. Sisemist infovajadust ehk aimdust millestki, mida veel ei teata, nimetatakse teadvustamata infovajaduseks. See on infovajaduse teadvustamise esimene etapp. Teadlik infovajadus paneb meid tegutsema ning suunab meid tavaliselt suhtlema oma l\xc3\xa4hedaste v\xc3\xb5i tuttavatega, mille tagaj\xc3\xa4rjel kujuneb v\xc3\xa4lja formuleeritud v\xc3\xb5i kohandatud infovajadus. Teadvustamata infovajadust iseloomustab teadmatus oma infovajadusest \xe2\x80\x93 me isegi ei tea veel seda, mida me ei tea, ka interneti suur populaarsus on tingitud just teadvustamata infovajaduse rahuldamisest. J\xc3\xa4reldame, et huvi on vajadus, mis on l\xc3\xa4binud motivatsiooni etapi ja muutunud inimese k\xc3\xa4itumise teadlikuks suunajaks, mille eesm\xc3\xa4rgiks on rahuldada seni mitterahuldatud vajadused.'