b'\n_START_ARTICLE_\nSulawesi\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\nSulawesi asub Vaikses ookeanis. Temast p\xc3\xb5hja j\xc3\xa4\xc3\xa4b Sulawesi meri, itta Maluku meri, kagusse Banda meri, l\xc3\xb5unasse Florese meri ja edelasse Jaava meri. L\xc3\xa4\xc3\xa4nes eraldab teda Kalimantanist Makassari v\xc3\xa4in, l\xc3\xb5unas Selayarist Selayari v\xc3\xa4in, Kabaenast Kabaena v\xc3\xa4in, Muna saarest Tiworo v\xc3\xa4in ja Butonist Butoni v\xc3\xa4in ning idas Banggai saartest Pelengi v\xc3\xa4in. _NEWLINE_Sulawesi rannikul asub palju pisisaari: kirdes Sangihe saared, idas Togiani, Banggai ja Salabangka saared, kagus Manui, Wowoni, Butoni, Muna, Kabaena, Siumpu ja Batuata saar ning Tukangbesi saared, l\xc3\xb5unas Kakabia, Kalaotoa, Bonerate, Kalao, Tanahjampea ja Selayar ning Macani ja Pasitelu saared ning edelas Tanakeke saar ning Sabalana ja Satengari saared. K\xc3\xb5ik nimetatud maismaa- ja veealad kuuluvad Indoneesiale. Ka pisisaared on \xc3\xbcldiselt asustatud. Suurtest saartest j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Sulawesist l\xc3\xa4\xc3\xa4nde Kalimantan, edelasse Sumbawa, l\xc3\xb5unasse Flores, itta Sula ja Maluku saared ning p\xc3\xb5hja Filipiinidele kuuluv Mindanao. _NEWLINE_Sulawesi pindala on 178 200 km\xc2\xb2. Ta on maailma suuruselt 11. saar. Saarel elab umbes 16 miljonit elanikku ja sellega on ta rahvaarvult umbes maailma 12. saar. Suuremad rahvad on makassarid, bugid, mandarid, minahasad, gorontalod, torad\xc5\xbead, t\xc5\xa1iat\xc5\xa1iad, bad\xc5\xbeaud, mongondoud._NEWLINE_Sulawesi on iseloomuliku kujuga. See koosneb 4 suurest poolsaarest, mille vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4vad suured lahed: Tomini laht idas, Tolo laht kagus ja Bone laht l\xc3\xb5unas. V\xc3\xa4iksematest lahtedest on edelas Mandare ja loodes Dondo laht._NEWLINE_Halduslikult jaguneb Sulawesi kuueks provintsiks: Kagu-, L\xc3\xb5una-, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-, Kesk- ja P\xc3\xb5hja-Sulawesi provints ning Gorontalo provints._NEWLINE_Sulawesil on 8 v\xc3\xa4hemalt 100 000 elanikuga linna, sealhulgas k\xc3\xb5igi provintside pealinnad peale L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Sulawesi, kus ei ole nii suuri linnu. Saare suurim linn on L\xc3\xb5una-Sulawesi pealinn Makassar. _NEWLINE_Sulawesi on m\xc3\xa4gine. Iga provintsi k\xc3\xb5rgeim tipp k\xc3\xbc\xc3\xbcndib rohkem kui kilomeetri k\xc3\xb5rgusele merepinnast. Saare k\xc3\xb5rgeim tipp on L\xc3\xb5una-Sulawesis asuv 3445 m k\xc3\xb5rgune Rantemario. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Sulawesi k\xc3\xb5rgeim tipp on 3074 m k\xc3\xb5rgune Gandadiwata. Kesk-Sulawesi k\xc3\xb5rgeim tipp on 2835 m k\xc3\xb5rgune Katopasa. Kagu-Sulawesi k\xc3\xb5rgeim tipp on 2790 m k\xc3\xb5rgune. _NEWLINE_Erilise kuju t\xc3\xb5ttu (igal pool on meri \xc3\xbcsna l\xc3\xa4hedal) ei ole Sulawesil pikki j\xc3\xb5gesid. K\xc3\xb5ige pikem j\xc3\xb5gi Karama voolab Kesk- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Sulawesi piiril ning suubub Makassari v\xc3\xa4ina. _NEWLINE_Sulawesi suurimad j\xc3\xa4rved on Kesk-Sulawesis olev Poso ning Kagu-Sulawesis olevad Matano ja Towuti. _NEWLINE_Saare m\xc3\xa4gisus takistas sajandeid m\xc3\xb6\xc3\xb6da saart liikumast. Seet\xc3\xb5ttu oli saare eri osadel v\xc3\xa4he kokkupuuteid muu saarega ja kui siiski, siis pigem meritsi kui maitsi. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Sulawesil sellegipoolest korralik maanteev\xc3\xb5rk, ehkki sellist maanteed pole veel rajatud, mis \xc3\xbchendaks Kagu-Sulawesi provintsi \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud saarega .\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nInimasustus L\xc3\xb5una-Sulawesil on radios\xc3\xbcsiniku meetodiga saadud m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste tulemusel 30 tuhat aastat vana. Varasemaid andmeid inimtegevuse kohta saarel ei ole leitud, kuigi saar oli kindlasti osa maasillast, mida kasutades j\xc3\xb5udsid esimesed inimesed 40 tuhat aastat tagasi Uus-Guineale ja edasi Austraaliasse. Pole ka t\xc3\xb5endeid selle kohta, et Homo erectus oleks saarele j\xc3\xb5udnud. 1947 avastati saarelt kivist t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu, mis esmalt oletati pleistotseenist p\xc3\xa4rinevateks, aga t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval peetakse neid m\xc3\xa4rksa nooremateks._NEWLINE_Saarel levinud keelte anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi andmetel j\xc3\xb5udsid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva sulawesilaste esivanemad saarele 3500 aastat tagasi. Nad saabusid Ida-Kalimantanilt ja r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid L\xc3\xb5una-Sulawesi algkeelt. K\xc3\xb5ige t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisemalt saabusid nad saare loodeossa, kuigi on oletatud ka l\xc3\xb5unarannikut. J\xc3\xa4rgnevalt levisid inimesed \xc3\xbcle saare. Kuna suhtlus saare osade vahel oli puudulik, siis arenes L\xc3\xb5una-Sulawesi algkeelest 8 t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatavat keelt._NEWLINE_1200. aasta paiku oli Sulawesi jagunenud v\xc3\xa4ikeste suguharude territooriumide vahel. Suguharud s\xc3\xb5disid \xc3\xbcksteisega sageli, aga rahuajal vahetasid \xc3\xbcksteisega naisi. \xc3\x9cksikisiku julgeolek polnud kuigi kindel, sest h\xc3\xb5imud harrastasid peak\xc3\xbcttimist. H\xc3\xb5imud tegelesid jahipidamise ja korilusega ning kohati p\xc3\xb5llumajandusega. J\xc3\xb5gede ja j\xc3\xa4rvede kallastel istutati riisi._NEWLINE_Kesk-Sulawesil on \xc3\xbcle 400 graniidist megaliiti, mida erinevad arheoloogilised uuringud on paigutanud perioodi 3000 eKr \xe2\x80\x93 1300 pKr. Nende k\xc3\xb5rgus varieerub m\xc3\xb5nest sentimeetrist 4,5 meetrini. Megaliitide esialgne otstarve on teadmata. Umbes 30 megaliiti on inimkujulised, teised v\xc3\xb5ivad meenutada suuri potte ja kiviplaate._NEWLINE_13. sajandi alguses avanes saarlastele ligip\xc3\xa4\xc3\xa4s luksuskaupadele ja rauamaagile. See hakkas muutma kaua muutumatuna p\xc3\xbcsinud kultuuri ja v\xc3\xb5imaldama v\xc3\xb5imukatel \xc3\xbcksikisikutel moodustada j\xc3\xa4rjest suuremaid poliitilisi \xc3\xbcksusi. Pole teada, miks need kaks protsessi samale ajale sattusid; nad v\xc3\xb5isid olla teineteisega seotud. Igatahes oli 1400. aastaks tekkinud nii saare l\xc3\xa4\xc3\xa4neossa, l\xc3\xb5unarannikule kui idarannikule hulk eelriiklikke moodustisi._NEWLINE_Esimeste eurooplastena j\xc3\xb5udsid Sulawesile portugallased 1525. aastal. Nad tulid Malaka poolsaarelt Sulawesile kulda otsima, mida seal kuulujuttude p\xc3\xb5hjal leiduma pidi, aga tegelikult ei leidunud. Hollandlased saabusid 1605 ja kiiresti p\xc3\xa4rast neid tulid inglased, kes rajasid Makassari faktooria._NEWLINE_1660 puhkes hollandlastel s\xc3\xb5da Gowaga, mis oli saare edelaranniku juhtiv v\xc3\xb5im. 1669 sundis admiral Speelman Gowa valitsejat sultan Hasanuddinit alla kirjutama Bongaya lepingule, mis andis kontrolli kogu Gowa v\xc3\xa4liskaubanduse \xc3\xbcle Hollandi Ida-India Kompaniile. Hollandlasi aitas selles s\xc3\xb5jas Bugi riik, mis sai p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da piirkonna k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsamaks riigiks ja nende s\xc3\xb5japealik Arung Palakka sai selle valitsejaks._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda piirkonna poliitiline ja kultuuriline areng seiskus, kuni 1905 sai kogu saar osaks Hollandi Ida-Indiast. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal okupeeris saare Jaapan. 1949. aasta detsembris Indoneesia iseseisvus.'