b'\n_START_ARTICLE_\nNorra maran\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nNorra maran kasvab Euraasia ja P\xc3\xb5hja-Ameerika parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tmes. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ei ole ta L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopasse Elbest l\xc3\xa4\xc3\xa4nde looduslikult, vaid inimeste abil levinud. Nii n\xc3\xa4iteks leidub teda sagedamini \xc3\xbcksnes Ida-Saksamaal ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nepiiril, mujal kasvab ta laiguti ja haruldasena. L\xc3\xb5unas ulatub tema levila L\xc3\xb5una-Alpideni, aga Vahemere maades ja V\xc3\xa4ike-Aasias ta ei kasva._NEWLINE_Norra maran kasvab pioneertaime ja umbrohuna toitaineterikkal, tavaliselt lubjasel v\xc3\xb5i turbasel pinnasel. Neid leidub teepervedel ning kraavide ja j\xc3\xb5gede kallastel._NEWLINE_Eestis kasvab norra maran hajusalt, peamiselt j\xc3\xa4\xc3\xa4tmaadel, kuivendatud turbapinnasel, teeservades.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nNorra marana vars on t\xc3\xb5usev kuni p\xc3\xbcstine, harunev, roheline, aga eredas p\xc3\xa4ikesevalguses punane. Vars on kaetud h\xc3\xb5redate pikkade harali karvadega._NEWLINE_Lehed on kolmetised, pika leherootsuga ja paiknevad varrel vaheldumisi. Alumised lehed v\xc3\xb5ivad olla ka viietised. Lehed on elliptilised v\xc3\xb5i \xc3\xa4raspidimunajad, 2\xe2\x80\x936 cm pikad, sulgjad ja h\xc3\xb5redalt kuni tihedalt karvased. Abilehed on tavaliselt 4 v\xc3\xb5i 5 h\xc3\xb5lmaga ja kuni 3 cm pikad._NEWLINE_\xc3\x95isikuks on h\xc3\xb5re p\xc3\xb6\xc3\xb6ris. \xc3\x95ied on m\xc3\xb5lemasoolised, radiaals\xc3\xbcmmeetrilised, 5 \xc3\xb5ielehega, kollased ja umbes 12 mm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dus. Tupplehed on pikemad kui kroonlehed: nende pikkus on 6\xe2\x80\x9314 mm, aga munajad kroonlehed on algul 4\xe2\x80\x935 mm, p\xc3\xa4rast 8\xe2\x80\x9310 mm pikad. Tolmukaid on tavaliselt 15\xe2\x80\x9320. Norra maran \xc3\xb5itseb juunist kuni septembrini._NEWLINE_Vili on kuni 1,3 mm pikkune pruunikas seemnis.'