b'\n_START_ARTICLE_\nUngurpilsi vasallilinnus\n_START_SECTION_\nLinnus rajamisest Peapiiskopkonna l\xc3\xb5puni\n_START_PARAGRAPH_\nLinnus kuulus Riia peapiiskopkonnale ja oli l\xc3\xa4\xc3\xa4nistatud selle vasallidele. K\xc3\xb5ige rohkem, \xc3\xbcle 400 aasta oli see l\xc3\xa4\xc3\xa4nistatud j\xc3\xa4rjepanu siiski Ungernite perekonnale, kes linnuse ka t\xc3\xa4ielikult \xc3\xbcles ehitasid. Sealt tuli ka paiga l\xc3\xa4tikeelne nimi \xe2\x80\x93 "Ungrulinnus". Nagu allpool kirjas, olid linnusel Ungernite aja l\xc3\xb5puks Aloja kihelkonnas suured maavaldused._NEWLINE_XIII sajandi l\xc3\xb5pus kuulus Ungurpils Berthold von Walmile._NEWLINE_1306. aasta 18. veebruaril on esmakordselt mainitud liivlaste asulat Pirkulet (liivi Piirk\xc3\xbcla?), kui Berthold von Walm m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle p\xc3\xa4randi Riia peapiiskopi Friedrich Bernsteini n\xc3\xb5usolekul Riia kodanikule Johann von Ostinghausenile. _NEWLINE_1326 on esmakordselt kirjutatud linnusest, nii et arvatavasti on see rajatud Johanni ajal. _NEWLINE_1339 loovutas Ostinghusen linnuse 330 marga h\xc3\xb5beda eest Gerhard von Ungernile (Gerardo ab Ungaria), kelle suguv\xc3\xb5sale kuulus see kuni 1760. aastani. 1350 j\xc3\xa4rgnes tehingule l\xc3\xb5puks peapiiskop Fromholdi kinnitus. Sama Ungern oli 1334 ostnud 421 marga eest Brand Kosskullilt \xc3\xa4ra Weipte \xc3\xa4\xc3\xa4rse Moisendorfi (M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla) vakuse ja liitis selle linnusemaadega. _NEWLINE_1530 andis peapiiskop Thomas J\xc3\xbcrgen Ungerni linnusel\xc3\xa4\xc3\xa4nile juurde pool aakrit maad, mis peapiiskopkonnale oli J\xc3\xbcrgen Orgaselt tulnud, samasse Weipte \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Lisaks saadi juurde Korbeniks nimetatud pool aakrit ja veel p\xc3\xa4rast Claus Tepeli surma peapiiskopkonnale langenud 2-aakrine P\xc3\xbcrsk\xc3\xbclli k\xc3\xbcla. Vahepeal kuulus J\xc3\xbcrgenile ka Aloja kihelkonnas asuv Koddiacki m\xc3\xb5is._NEWLINE_1533. aasta 16. mail andis paavst Clemens VII J\xc3\xbcrgen Ungernile erilise armukirja ja p\xc3\xa4rast seda, kui viimane 1535 suri, andis peapiiskop Thomas k\xc3\xb5ik oma m\xc3\xb5isad "erilise armulikkuse m\xc3\xa4rgina" J\xc3\xbcrgeni lesele ja lastele. 1548 liitsid J\xc3\xbcrgeni pojad Otto ja Fabian need valdused Ungurpilsi linnuse maadega._NEWLINE_1560. aasta suvel tegutses Riia peapiiskopi vasall ja Ungurpilsi valdaja Otto von Ungern l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kijana Uus \xe2\x80\x93 P\xc3\xa4rnus.\n_START_SECTION_\nLinnus Poola ja Rootsi ajal\n_START_PARAGRAPH_\n1565 ostis Fabian von Ungern Stabegi linnuse omanikult Bertram Orgiselt Aloja (Allendorf) valduse. Lisaks osteti samal aastal Orgestelt veel 15 500 marga eest Stabegi linnus. P\xc3\xa4rast orduaja l\xc3\xb5ppu ei olnud selleks enam takistusi._NEWLINE_1575 vallutasid venelased P\xc3\xa4rnu ja suundusid sealt edasi Salatsile. 1575. aasta 3. m\xc3\xa4rtsil teatas Otto von Ungern linnusest teiste linnuste \xc3\xbclematele ja r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonnale V\xc3\xb5ndu, et vaenulik s\xc3\xb5jasalk l\xc3\xa4heneb Ungurpilsile ja et vaenlane on end kindlustanud Salatsis. Ta kutsus r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda appi ka v\xc3\xa4iksemaid linnuseid kaitsma, et venelased kogu maad ei vallutaks. Kuna ta abi ei saanud, linnus langes. Venelased suundusid Stabegi ja Asti peale ning h\xc3\xb5ivasid need. Kroonik s\xc3\xbc\xc3\xbcdistab Ottot arguses, kes ise midagi ette ei v\xc3\xb5tvat, vaid ainult abiv\xc3\xa4e peale lootvat. Otto aga ei n\xc3\xa4inud eriti roosilist perspektiivi, selles mitte eriti tugevas linnuses venelaste poolt elusalt keedetud saada._NEWLINE_1578. aasta 23. augustil p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus vene asehaldur Ungurpilsist palvega Riia rae poole, saamaks lunaraha vastu tagasi Kaspar Buddenbrocki poolt vangistatud bojaaripoeg Andrei Grigorjevit\xc5\xa1 Samarin._NEWLINE_1581 v\xc3\xb5tsid poolakad linnuse venelaste k\xc3\xa4est j\xc3\xa4lle tagasi._NEWLINE_1599 valdas Ungurpilsi Johann von Ungern, kes p\xc3\xa4ris selle oma lastetult vennalt Georgilt.  _NEWLINE_1624. aastast p\xc3\xa4rinevas rootslaste revisjoniaktis r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse linnusest Haus Pirkel, mis n\xc3\xa4itab, et hooned olid siis veel elamisk\xc3\xb5lbulikud. _NEWLINE_1647 valdas Ungurpilsi ja Alojat kapten Wolmar von Ungern. 1637 oli Wolmarile panditud ka Orgishofi m\xc3\xb5is, mis j\xc3\xa4i Ungernite k\xc3\xa4tte 1757. aastani. _NEWLINE_1682 oli liidetud valduste omanik rittmeister Magnus Christian Baron von Ungern-Sternberg, kes s\xc3\xa4ilitas omandi\xc3\xb5iguse pere Ungernite liinile. _NEWLINE_XVII sajandi keskel asus paigas eravaldus, kuhu ehitati uus m\xc3\xb5isahoone ja selle \xc3\xbcmber istutati aed. Tollal tasandati ka osaliselt varemed._NEWLINE_1760 m\xc3\xbc\xc3\xbcs l\xc3\xb5puks maan\xc3\xb5unik Adam Johann Baron von Ungern-Sternberg Ungurpilsi ja Aloja 30 000 taalri eest major Gustav Reinhold von Buddenbrockile.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nEhitust\xc3\xbc\xc3\xbcbilt oli tegemist ristk\xc3\xbclikukujulise laagerkastelliga. Ungru linnus oli ehitatud Jugla j\xc3\xb5e vana orun\xc3\xb5lva, mille k\xc3\xb5rgus on siin 6 meetrit, vasakule kaldale. P\xc3\xb5hja poolt oli j\xc3\xb5gi t\xc3\xb5kestatud veskitammiga, mille taha moodustus Ungrulinnuse paisj\xc3\xa4rv. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud k\xc3\xbclgedest oli linnus \xc3\xbcmbritsetud kraaviga, millest on l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljel s\xc3\xa4ilinud 4 m s\xc3\xbcgavine ja l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel 1 m s\xc3\xbcgavune l\xc3\xb5ik. Linnuse pindala oli 70*80 meetrit, m\xc3\xbc\xc3\xbcripaksus 1,5\xe2\x80\x932 meetrit. Linnuse p\xc3\xb5hjak\xc3\xbcljel asus eluhoone, edelanurgas asetses tulirelvade ajastule omane 10-meetrise l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga \xc3\xbcmartorn. Linnuse\xc3\xb5ue keskel on samuti paksud vundamendim\xc3\xbc\xc3\xbcrid, mis v\xc3\xb5iksid kuuluda algup\xc3\xa4rasele kesksele torn- v\xc3\xb5i majalinnusele, kuid kindlaid andmeid nende seotuse kohta linnusega pole. 1940. aastateks oli p\xc3\xb5hjak\xc3\xbcljel s\xc3\xa4ilinud umbes 35 meetrit linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcri.1944 p\xc3\xb5les maha ka m\xc3\xb5isahoone. Praeguseks on linnusest s\xc3\xa4ilinud ainult \xc3\xbcksikud maapinnal j\xc3\xa4lgitavad vundamendim\xc3\xbc\xc3\xbcri fragmendid.'