b'\n_START_ARTICLE_\nGranada emiraat\n_START_SECTION_\nTribuutriik\n_START_PARAGRAPH_\nKui rekonkista juunis 1236 C\xc3\xb3rdoba vallutamisega hoogu juurde sai, liitus Mohammed I ibn Nasr Kastiilia Fernando III-ga; selle tulemusel sai Granadast Kastiilia krooni tribuutriik. Granada j\xc3\xa4i tribuutriigi staatusse j\xc3\xa4rgmiseks 250 aastaks, emiirid maksid Kastiilia kuningatele kullas, mida nad importisid l\xc3\xa4bi Sahara t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Mali ja Burkina Faso aladelt. Nasriidid aitasid Kastiilial teisi moslemeid poolsaarelt v\xc3\xa4ja ajada, nt novembris 1248 Sevilla vallutamisel ja 1262. aastal Nibela taifa vallutamisel._NEWLINE_Granada vallutas 1305. aastal Ceuta, kuid kaotas kontrolli linna \xc3\xbcle 1309. aastal Fesi kuningriigile, keda aitasid Arag\xc3\xb3ni krooni v\xc3\xa4ed. Granada sai linna tagasi aasta hiljem, kuid kaotas uuesti aastal 1314. Aastatel 1315\xe2\x80\x931327 oli Ceuta j\xc3\xa4lle Granada kontrolli all. Aastal 1384 sai Granada veel viimast korda linna endale, 1415. aastal kaotati kontroll linna \xc3\xbcle l\xc3\xb5plikult._NEWLINE_Granada rahu Kastiiliaga rikuti mitu korda. Granada kaotas 1330. aasta Teba lahingus Kastiiliale valdusi. Aastal 1340 toetas emiir Yusuf I Mariinide d\xc3\xbcnastia eba\xc3\xb5nnestunud P\xc3\xbcrenee poolsaare vallutuskatset, mis l\xc3\xb5ppes R\xc3\xado Salado lahinguga.\n_START_SECTION_\nPiirkonna vahesadam\n_START_PARAGRAPH_\nGranada tribuutriigi staatus ja soodne geograafiline asukoht (Sierra Nevada m\xc3\xa4ed olid heaks kaitseks) pikendasid Nasriidide valitsusaega ning aitasid saada emiraadil Magribi ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Aafrika jaoks t\xc3\xa4htsaks vahesadamaks. Hiliskeskaja majanduskriiside ajal, kui muu Euroopa oli raskustes, j\xc3\xa4tkus Granada j\xc3\xb5ukuse kasv. Sel perioodil oli Granada \xc3\xbcks suurematest linnadest, sest moslemitest pagulased, kes p\xc3\xb5genesid kaotatud aladelt, kahekordistasid linna rahvaarvu; Granada linn sai 1450. aastaks Euroopa suurimaks linnaks. Granada oli rekonkista ajal moslemitele t\xc3\xa4htis varjupaik. Hoolimata j\xc3\xb5ukusest j\xc3\xa4tkusid sisepoliitilised t\xc3\xbclid. Granada piirialadel toimusid tihedad kokkup\xc3\xb5rked ja j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult kaotati territooriume Kastiiliale. _NEWLINE_Granada m\xc3\xa4ngis Vahemere kaubanduses suurt rolli ning sai rahastust Genova pankuritelt, kes proovisid Sahara kullateedest kasu l\xc3\xb5igata. Granada roll kaubanduses sai tugeva l\xc3\xb6\xc3\xb6gi, kui Portugal 15. sajandil musta Aafrikaga meritsi kaubavahetusse asus. Arag\xc3\xb3ni kroon ja Kastiilia kroon s\xc3\xb5lmisid 1469. aastal liidu ja v\xc3\xb5tsid eesm\xc3\xa4rgiks Granada annekteerimise.\n_START_SECTION_\nGranada langus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5da Granada vastu tundus nii Isabel I-le kui ka Fernando II-le kasulik, sest see oleks liitnud kroonide rahutud aadlikud \xc3\xbche eesm\xc3\xa4rgi alla. Granada s\xc3\xb5da algas 1482. aasta veebruaris, kui kristlased Alhama de Granada vallutasid. Granada s\xc3\xb5da kestis j\xc3\xa4rgmised 10 aastat. Kristlaste v\xc3\xa4ed koosnesid Kastiilia aadlike ja linnade s\xc3\xb5duritest, Santa Hermandadi v\xc3\xa4gedest ja \xc5\xa0veitsi palgas\xc3\xb5duritest. Katoliku kirik kutsus avalikult teisi kristlikke maid Granada vallutamist toetama. Samal ajal puhkes ka Granada kodus\xc3\xb5da, kuna ei suudetud otsustada uue valitseja \xc3\xbcle. Kastiilia kasutas Granada sisekonflikte, et kaugemale Granada sisemaale tungida. Aastal 1491 algas Granada linna piiramine. Granada leping allkirjastati 25. novembril 1491, sellega s\xc3\xa4testati kapituleerumise tingimused. L\xc3\xb5plikult andis viimane moslemi valitseja Muhammad XII, keda hispaanlased tundsid nime Bobadil all, kontrolli Granada \xc3\xbcle Fernando ja Isabela k\xc3\xa4tte 2. jaanuaril 1492.\n_START_SECTION_\nTagaj\xc3\xa4rjed\n_START_PARAGRAPH_\nRekonkista ei l\xc3\xb5ppenud viimaste moslemite P\xc3\xbcreneelt v\xc3\xa4ljaajamisega. Isabela kutsus kristlasi \xc3\xbcles Aafrikat vallutama. P\xc3\xb5hja-Aafrikasse p\xc3\xb5genes p\xc3\xa4rast Granada langemist umbes 200 000 moslemit. Algselt oli leppes s\xc3\xa4testatud, et moslemitele, kes Granadasse j\xc3\xa4id, pidid olema tagatud nende vara, \xc3\xb5iglased seadused, tavad ja usk. P\xc3\xa4rast Alpujarrasi \xc3\xbclest\xc3\xb5usu aastal 1500 t\xc3\xbchistati need tingimused ning moslemitel j\xc3\xa4i valida p\xc3\xb5genemise ja usumuutuse vahel. Aastatel 1568\xe2\x80\x931571 korraldasid usku muutnud moslemite j\xc3\xa4reltulijad veel \xc3\xbche \xc3\xbclest\xc3\xb5usu, mis l\xc3\xb5ppes k\xc3\xb5ikide endiste moslemite kunagise Granada aladelt v\xc3\xa4ljasaatmisega P\xc3\xb5hja-Aafrikasse ja Anatooliasse._NEWLINE_Sellega l\xc3\xb5ppes ka juutide usu tolereerimise periood selles piirkonnas.'