b'\n_START_ARTICLE_\nTrihhinelloos\n_START_PARAGRAPH_\nTrihhinelloos (ka trihhinoos, trihhiaas) ehk keeritsusst\xc3\xb5bi on liha- ja k\xc3\xb5igetoiduliste imetajate nakkushaigus. Haigust p\xc3\xb5hjustab keeritsuss ehk trihhiin (Trichinella spiralis), kes vastsena asub lihaskoes ja t\xc3\xa4iskasvanuna peensooles. Keeritsuss paikneb organismis tavaliselt kohtades, kus lihaste t\xc3\xb6\xc3\xb6 ja vereringlus on aktiivsed, n\xc3\xa4iteks vahelihas ja keel._NEWLINE_Loomadel kulgeb haigus tavaliselt ilma m\xc3\xa4rgatavate s\xc3\xbcmptomiteta. Inimene p\xc3\xb5eb aga haigust raskelt, intensiivse nakkuse korral v\xc3\xb5ib haigus l\xc3\xb5ppeda surmaga. Haigestumise raskus s\xc3\xb5ltub s\xc3\xb6\xc3\xb6dud vastsete hulgast, keeritsussi liigist, liha t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisviisist ning inimese immuuns\xc3\xbcsteemist.\n_START_SECTION_\nNakatumine\n_START_PARAGRAPH_\nHaigestutakse toorest v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hekuumutatud keeritsussi vastsetega liha s\xc3\xbc\xc3\xbces. Eestis on inimesed nakatunud s\xc3\xbc\xc3\xbces metssea-, m\xc3\xa4gra-, karu- ja kodusealiha. Haigus levib peaaegu igas piirkonnas, eriti kohtades kus s\xc3\xbc\xc3\xbcakse palju liha aga lihunike tegevust ei kontrollita piisavalt. Loomad haigestuvad peamiselt raibete s\xc3\xb6\xc3\xb6misel._NEWLINE_Saastunud toiduga satuvad kapseldunud vastsed seedetrakti, kus maohappe toimel nende kapsel laguneb ja nad tungivad limaskesta sisse. N\xc3\xa4dal peale nakatumist hakkavad emasloomad tootma vastseid, kes liiguvad v\xc3\xb6\xc3\xb6tlihastesse. Seal keerduvad vastsed spiraaliks ja kapselduvad lihaskiusse, kus nad v\xc3\xb5ivad p\xc3\xbcsida eluv\xc3\xb5imelisena kuni 40 aastat.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmptomid\n_START_PARAGRAPH_\nLoomadel tavaliselt m\xc3\xa4rgatavaid haigustunnuseid ei ole. Ainult v\xc3\xa4ga raskel nakatumisel v\xc3\xb5ib sigadel esineda oksendamist, k\xc3\xb5hulahtisust, m\xc3\xa4lumish\xc3\xa4ireid, pinnapealset hingamist ja palavikku._NEWLINE_Inimestel v\xc3\xb5ivad t\xc3\xa4iskasvanud ussid p\xc3\xb5hjustada seedetrakti vaevusi. N\xc3\xa4dal peale nakatumist tekivad palavik ja lihasevalud. Surma v\xc3\xb5ivad p\xc3\xb5hjustada m\xc3\xb5nikord tekkinud m\xc3\xbcokardiit ehk s\xc3\xbcdamelihasep\xc3\xb5letik v\xc3\xb5i entsefaliit ehk ajup\xc3\xb5letik.\n_START_SECTION_\nDiagnoosimine ja ravi\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt diagnoositakse keeritsussi kliinilise pildi abil. Kui nakatumisest on m\xc3\xb6\xc3\xb6das 2\xe2\x80\x933 n\xc3\xa4dalat, saab verest leida antikehasid. V\xc3\xb5imalik on v\xc3\xb5tta ka proov lihaskoest._NEWLINE_Ravi haigusele on pikk. Kui inimene nakatus 24 tunni jooksul, tehakse n\xc3\xa4dalane ravikuur. Kui haigestumine on intensiivsem, v\xc3\xb5ib patsient vajada voodireziimi ning p\xc3\xb5letikku alandavat ravi, harvem kasutatakse hormoonravi, et p\xc3\xb5letik alla suruda.\n_START_SECTION_\nEnnetamine\n_START_PARAGRAPH_\nEnnetamiseks tuleks alati s\xc3\xb6\xc3\xb6davat liha kontrollida. Keeritsussi vastsed surevad kui liha k\xc3\xbclmutada alla \xe2\x80\x9315\xc2\xa0\xc2\xb0C v\xc3\xa4hemalt 20 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva v\xc3\xb5i k\xc3\xbcpsetatakse v\xc3\xa4hemalt 77\xc2\xa0\xc2\xb0C juures.'