b'\n_START_ARTICLE_\nSilmud\n_START_SECTION_\nKlassifikatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n1920ndatel arvasid bioloogid Kiaer ja Stensi\xc3\xb6 esimesena sellesse r\xc3\xbchma luukilbilised Osteostraci ja kilbitud ning silmlased, sest k\xc3\xb5igil neil on \xc3\xbcks selgmine "s\xc3\xb5\xc3\xb5re" (lihtne ninaava), mida n\xc3\xbc\xc3\xbcd nimetatakse nasoh\xc3\xbcpof\xc3\xbcsiaalavaks (Kiaer (1924), Stensi\xc3\xb6 (1927)). Nimi on pandud luukilbiliste perekonna Cephalaspis (\'peakilp\') j\xc3\xa4rgi. Selgroogsete s\xc3\xbcstemaatikas peeti l\xc3\xb5uatuid l\xc3\xb5ugsuustest eraldi olevaks klaadiks ning l\xc3\xb5uatud jagunesid Stensi\xc3\xb6 j\xc3\xa4rgi r\xc3\xbchmadeks Pteraspidomorphi (pihklased ja erikilbilised (Heterostraci) ja Cephalaspidomorphi (\xc3\xbchelt poolt silmulised ja kilbitud, teiselt poolt luukilbilised)._NEWLINE_Enamik paleontolooge n\xc3\xb5ustus, et Cephalaspidomorphi selles koosseisus on monof\xc3\xbcleetiline r\xc3\xbchm, kuid mitte pihklaste kokkupanekuga erikilbilistega. Erikilbilisi peeti 1970ndateni olevat suguluses pigem l\xc3\xb5ugsuustega, sest neil puuduvad r\xc3\xbchmale Cephalaspidomorphi omased kohastumused ning neil on paarilised haistmiskapslid nagu l\xc3\xb5ugsuustel._NEWLINE_P\xc3\xa4rast kladistika tekkimist avaldati rida uusi sugupuid. K\xc3\xb5ik nad l\xc3\xa4htusid sellest, et silmulised on kaotanud rea tunnuseid, sealhulgas paarilised uimed, v\xc3\xa4lisskelett ja sensoorjoonekanalid. Gagnier (1993) avaldas esimese arvutiga saadud sugupuu, mis selle eelduse h\xc3\xbclgas ning asetas k\xc3\xb5ik ostrakodermid (eksoskeletiga v\xc3\xa4ljasurnud l\xc3\xb5uatud) l\xc3\xa4hedamasse sugulusse l\xc3\xb5ugsuustega kui silmuliste ja pihklastega. Selle sugupuu j\xc3\xa4rgi tuleb v\xc3\xa4lja, et r\xc3\xbchma Cephalaspidomorphi eristavaks tunnuseks peetud selgmine nasoh\xc3\xbcpof\xc3\xbcsiaalava kas tekkis mitu korda v\xc3\xb5i on selgroogsete \xc3\xbchine tunnus._NEWLINE_Enamik uurijaid peab n\xc3\xbc\xc3\xbcd l\xc3\xb5uatuid paraf\xc3\xbcleetiliseks r\xc3\xbchmaks, millest p\xc3\xb5lvnevad ka l\xc3\xb5ugsuused. Et l\xc3\xb5ugsuustel on silmudega \xc3\xbchiseid jooni, n\xc3\xa4iteks paarilised uimed, siis v\xc3\xb5ivad l\xc3\xb5ugsuused p\xc3\xb5lvneda just silmudest (Cephalaspidomorphi)._NEWLINE_M\xc3\xb5ned bioloogidei kasuta enam nimetust Cephalaspidomorphi, sest luukilbiliste ja kilbitute vahelised suhted on ebaselged ning ka sugulus silmlastega on vaidlustatud. Teised j\xc3\xa4lle arvavad sinna peale luukilbiliste veel m\xc3\xb5ned viimasega ilmses suguluses olevad r\xc3\xbchmad, nagu galeaspiidid (Galeaspida) ja Pituriaspida, mida 1920ndatel veel suurt ei tuntud._NEWLINE_Philippe Janvier\' andmetel peetakse r\xc3\xbchma Cephalaspidimorphi klaadiks, kuhu kuuluvad Arandaspida, Astraspida, Eriptychiida ja erikilbilised (Heterostraci)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige laiemas m\xc3\xb5ttes arvatakse sellesse r\xc3\xbchma Cephalaspidomorphi v\xc3\xa4ljasurnud r\xc3\xbchmad luukilbilised, galeaspiidid, Pituriaspida ja kilbitud ning Hyperoartia, kelle hulka kuuluvad ka praegu elavad silmulised.'