b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik hernes\n_START_SECTION_\nJuur\n_START_PARAGRAPH_\nJuur ulatub kuni meetri s\xc3\xbcgavusele. K\xc3\xbclgjuurtel on juurem\xc3\xbcgarad. Harilik hernes on s\xc3\xbcmbioosis m\xc3\xbcgarbakteriga Rhizobium leguminosarum. M\xc3\xbcgarbakterid elavadki juurem\xc3\xbcgarates. Nad seovad \xc3\xb5hust molekulaarset l\xc3\xa4mmastikku, teisendavad selle ammooniumiks ja varustavad selle abil hernetaime l\xc3\xa4mmastikuga.\n_START_SECTION_\nVars\n_START_PARAGRAPH_\nVars on lamav v\xc3\xb5i roniv ning kasvab kuni 0,5\xe2\x80\x932,0 m  k\xc3\xb5rgeks. See on lihtne v\xc3\xb5i aluselt harunev, \xc3\xb5\xc3\xb5nes, neljakandiline ja paljas ning sinakasroheline.\n_START_SECTION_\nLehed\n_START_PARAGRAPH_\nHerne lehed on 2 v\xc3\xb5i 3 (harva 4) paari lehekesega sulgjad liitlehed._NEWLINE_Lehtedest v\xc3\xa4ljuvad harunevad k\xc3\xb6itraod. K\xc3\xb6itraod v\xc3\xb5ivad keerduda \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik missuguse toe \xc3\xbcmber ja nendele toetudes v\xc3\xb5ib hernetaim kasvada kuni 2 meetrit k\xc3\xb5rgeks. Et hernestel oleks parem kasvada, k\xc3\xbclvatakse herneid tavaliselt millegi juurde, mida toena kasutada, ja see ei pea olema tingimata puust: sama h\xc3\xa4sti saab kasutada traadist v\xc3\xb5i n\xc3\xb6\xc3\xb6rist v\xc3\xb5rku. Tihedalt kasvavad hernetaimed v\xc3\xb5ivad ka \xc3\xbcksteist vastastikku toetada._NEWLINE_Lehekesed on munajad v\xc3\xb5i ovaalsed, \xc3\xbcmara tipuga, leheserv on terve v\xc3\xb5i hambuline. Lehed on 2\xe2\x80\x937 cm pikad ja 1,5\xe2\x80\x934,0 cm laiad._NEWLINE_Abilehed on suured (pikkus 4\xe2\x80\x9310 cm) ja laipools\xc3\xbcdajad. Leheservad on alusel hambulised kuni sopilised. Alusel on neil enamasti violetne t\xc3\xa4pp.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95isik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95isik on \xc3\xbche- kuni kolme\xc3\xb5ieline. See on kobar, mille telg l\xc3\xb5peb sageli ohtega.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95is\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95itel on 5\xe2\x80\x9310 mm pikkune raag.   _NEWLINE_\xc3\x95ietupp on kellukesekujuline ja tagant sopistunud. Tupplehed on munajad-s\xc3\xbcstjad. Alumised tupplehed on torust umbes kolm korda pikemad ning \xc3\xbclemistest kitsamad ja pikemad. \xc3\x95ielehed on valged v\xc3\xb5i lillakad. Hernes \xc3\xb5itseb juunis-juulis._NEWLINE_\xc3\x95ied on ebakorrap\xc3\xa4rased. Nad pole tsentraals\xc3\xbcmmeetrilised, vaid ainult \xc3\xbche s\xc3\xbcmmeetriateljega ehk bilateraals\xc3\xbcmmeetrilised. M\xc3\xb5ningase v\xc3\xa4lise sarnasuse j\xc3\xa4rgi on tervet sugukonda, kuhu hernes kuulub, hakatud nimetama liblik\xc3\xb5ielisteks.\n_START_SECTION_\nVili\n_START_PARAGRAPH_\nHerne vili on kaun. Kaun v\xc3\xb5ib olla sirge v\xc3\xb5i k\xc3\xb5ver, lame v\xc3\xb5i ruljas. Kaun on 5\xe2\x80\x9315 cm pikk. Kauna sees on \xc3\xbcmmargused rohekad v\xc3\xb5i kollakad seemned._NEWLINE_Herne viljad valmivad varakult. Varastel sortidel saab herneid s\xc3\xbc\xc3\xbca juba 45 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast k\xc3\xbclvamist, hilistel sortidel kestab k\xc3\xbcpsemine kuni 70 p\xc3\xa4eva. Seemned on idanemisv\xc3\xb5imelised 5-6 aastat.\n_START_SECTION_\nHernes teaduses\n_START_PARAGRAPH_\nGregor Mendel avastas p\xc3\xa4rilikkuse p\xc3\xb5hilised seadused uuringute k\xc3\xa4igus, mida ta korraldas aastail 1856\xe2\x80\x931863. Uuringute tulemused avaldas ta 1865 ettekandena ja 1866 kirjalikult. Tema j\xc3\xa4rgi nimetatakse neid loodusseadusi Mendeli seadusteks.'