b"\n_START_ARTICLE_\nMaakuli degeneratsioon\n_START_PARAGRAPH_\nMaakuli degeneratsioon ehk kollat\xc3\xa4hni k\xc3\xa4rbumine (l\xc3\xbchend AMD; inglise keeles age-related macular degeneration) on silmahaigus, mille korral kahjustub ainevahetus v\xc3\xb5rkkesta maakulis ehk k\xc3\xb5ige teravamal n\xc3\xa4gemisalal. Haiguse esialgseks s\xc3\xbcmptomiks on udune n\xc3\xa4gemine kaugele ja l\xc3\xa4hedale ning haigus v\xc3\xb5ib l\xc3\xb5ppeda keskse n\xc3\xa4gemise kaotusega. Kollat\xc3\xa4hni k\xc3\xa4rbumine ei p\xc3\xb5hjusta t\xc3\xa4ielikku pimedaks j\xc3\xa4\xc3\xa4mist, kahjustamata v\xc3\xb5rkkesta osad tagavad k\xc3\xbclgn\xc3\xa4gemise. Haigus on enamasti seotud vananemisega, kuid m\xc3\xb5ned vormid v\xc3\xb5ivad avalduda ka varasemas eas.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmptomid\n_START_PARAGRAPH_\nMaakuli degeneratsiooni esmaseks s\xc3\xbcmptomiks on sageli udune n\xc3\xa4gemine kaugele ja l\xc3\xa4hedale. Kui kahjustunud on kollat\xc3\xa4hni fovea ehk keskpunkt ja selle vahetu l\xc3\xa4hedus, v\xc3\xa4heneb n\xc3\xa4gemist\xc3\xa4psus ja lugemine muutub raskeks v\xc3\xb5i v\xc3\xb5imatuks. Kogu maakuli kahjustuse korral kaob keskne n\xc3\xa4gemine. Vaadatavas suunas n\xc3\xa4gemisv\xc3\xa4lja keskel v\xc3\xb5ib esineda suur tuhm laik. \xc3\x9cheks haiguse tunnuseks v\xc3\xb5ib olla moondunud n\xc3\xa4gemine ehk metamorfoos, sel juhul sirged jooned n\xc3\xa4ivad lainelised ning t\xc3\xa4hed on v\xc3\xa4\xc3\xa4ndunud.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjus ja riskitegurid\n_START_PARAGRAPH_\nEnamasti on haigus seotud vananemisega ja algab p\xc3\xa4rast 50. eluaastat. Maakuli degeneratsiooni korral on leitud mitmeid seoseid p\xc3\xa4rilikkusega. Haiguse avaldumisel loevad nii geneetilised tegurid kui ka keskkonna m\xc3\xb5ju.\n_START_SECTION_\nVormid\n_START_PARAGRAPH_\nEristatakse kuiva ja m\xc3\xa4rga vormi ning l\xc3\xa4htuvalt haiguse arengustaadiumist varajast ja hilist vormi.\n_START_SECTION_\nVarajane vorm\n_START_PARAGRAPH_\nVarajase vormi korral tavaliselt patsiendil kaebusi ei esine ning n\xc3\xa4gemisteravus ei halvene. Oftalmoskoopia ja optilise koherentse tomograafia (OKT) uuringutega v\xc3\xb5ib kollat\xc3\xa4hnil n\xc3\xa4ha druuse. Rohkearvuliste suurte druuside esinemine soodustab haiguse edasist arengut, v\xc3\xa4ikeste druuside korral ei pruugi haigus hiliseks vormiks areneda.\n_START_SECTION_\nHiline vorm\n_START_PARAGRAPH_\nHilise vormi puhul esineb n\xc3\xa4gemisteravuse m\xc3\xa4rgatav v\xc3\xa4henemine. Inimesel v\xc3\xb5ib olla raskusi l\xc3\xa4hedale vaatamise ja lugemisega. Hilises staadiumis eristatakse m\xc3\xa4rga ja kuiva vormi.\n_START_SECTION_\nMaakuli degeneratsiooni kuiv vorm\n_START_PARAGRAPH_\n85%-l k\xc3\xb5ikidest patsientidest esineb kollat\xc3\xa4hni k\xc3\xa4rbumine kuiva vormina. V\xc3\xb5rkkesta kogunevad ainevahetuse j\xc3\xa4\xc3\xa4gid (druusid) ja kahjustub pigmentepiteel. Sel juhul muutub maakul \xc3\xb5hemaks ega t\xc3\xb6\xc3\xb6ta enam nii nagu varem. Kaob detailne n\xc3\xa4gemine. Kuiva vormi korral kaob n\xc3\xa4gemist\xc3\xa4psus aastate jooksul j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult. 10% juhtudest kuiv vorm progresseerub m\xc3\xa4rjaks vormiks.\n_START_SECTION_\nMaakuli degneratsiooni m\xc3\xa4rg vorm\n_START_PARAGRAPH_\n15%-l patsientidest esineb haigus m\xc3\xa4rja vormina. Sel juhul on kollat\xc3\xa4hni kahjustus suurem. Mittet\xc3\xa4iuslikud veresooned ehk subretinaalsed neovaasadid ehk v\xc3\xb5rkkesta alused uudisveresooned kasvavad reetina alla ning t\xc3\xb5stavad seda \xc3\xbcles, selle tulemusena halveneb n\xc3\xa4gemine. V\xc3\xb5rkkesta alused uudisveresooned on patoloogilised ning tekib turse, v\xc3\xb5ivad tekkida verevalumid. See haiguse vorm v\xc3\xb5ib tekkida nii \xc3\xbchte kui ka m\xc3\xb5lemasse silma. M\xc3\xa4rja vormi korral v\xc3\xb5ib reetina paistetus, vedelikupeetus ja verejooks kahjustada v\xc3\xb5rkkesta funktsiooni l\xc3\xbchikese aja jooksul. N\xc3\xa4gemist\xc3\xa4psus v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4heneda kiiresti, kuid v\xc3\xb5ib ka j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult paraneda, kui vedelik ja veri eemaldatakse.\n_START_SECTION_\nGeneetika\n_START_PARAGRAPH_\nInimesed, kelle sugulastel on diagnoositud maakuli degeneratsioon, on suurem risk haigestuda. Ei ole leitud kindlat p\xc3\xa4rituvusmustrit, aga 15\xe2\x80\x9320% haigetest omab v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbchte l\xc3\xa4hisugulast (\xc3\xb5de, vend v\xc3\xb5i vanem) sama diagnoosiga. Praeguseks on identifitseeritud ligikaudu 20 geeni, mis osalevad haiguse kujunemisel ja arvatavasti on geneetilisi faktoreid rohkem. Viis olulisemat geeni, mis on seotud haiguse arenguga on CFH, ARMS2, HTRA1, CFB ja C2. Maakuli degeneratsiooni riski suurendavad mutatsioonide v\xc3\xb5i pol\xc3\xbcmorfismide esinemine geenides: CFH, ARMS2, HTRA1. Maakuli degeneratsiooni arengut v\xc3\xb5ivad pidurdada muutused geenides: CFB, C2._NEWLINE_Enimuuritud haigusega seotud geenid on seotud keha immunvastuse osaga, mida kutsutakse komplemendis\xc3\xbcsteemiks. Geneetilised muutused mitmetes komplemendis\xc3\xbcsteemi geenides, n\xc3\xa4iteks geenis CFH suurendavad inimesel riski haigestuda maakuli degeneratsiooni. Muutused k\xc3\xbcmnenda kromosoomi pikemas \xc3\xb5las, regioonis 10q26 on seotud suurema riskiga haigestuda. See regioon sisaldab kahte geeni: ARMS2 ja HTRA1. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud geenid, mis osalevad haiguse avaldumisel on seotud ainete transpordi ja suure tihedusega lipoproteiinide (HDL) t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisega.\n_START_SECTION_\nDiagnoosimine ja raviv\xc3\xb5imalused\n_START_PARAGRAPH_\nKollat\xc3\xa4hni uurimiseks kasutatakse spetsiaalset pilulamp-mikroskoopi. Silmaava laiendatakse silmatilkadega. Kahjustunud kollat\xc3\xa4hni ja subretinaalseid neovaasade saab j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustada silmap\xc3\xb5hja fotona, v\xc3\xb5rkkesta tomograafiga (OCT) ja fluorestsiinangiograafia uuringuga._NEWLINE_Maakuli degeneratsiooni kuiva vormi puhul pole olemas konservatiivset ega kirurgilist ravi. Haiguse arengut saab aeglustada spetsiaalsete silmap\xc3\xb5hja vitamiinidega. M\xc3\xa4rja vormi puhul peatatakse haiguse areng silmasisese s\xc3\xbcstiga. Klaaskehasse s\xc3\xbcstitakse anti-VEGF ravimeid ehk veresoone siseseina kasvufaktori vastaseid ravimeid. N\xc3\xa4gemise s\xc3\xa4ilimise v\xc3\xb5imalus on suurem kui haigus avastatakse varases staadiumis.\n_START_SECTION_\nEpidemioloogia\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmas on 30\xe2\x80\x9350 miljonit inimest, kellel on diagnoositud m\xc3\xb5ni maakuli degeneratsiooni vorm. Suurim risk haigestuda on valge rassi esindajatel, v\xc3\xa4ikseim afroameeriklastel. \xc3\x9cle 65-aastastel inimestel esineb Eestis maakuli degeneratsooni m\xc3\xb5ni vorm 120 000 inimesel. Kaugele arenenud haigusevorm on diagnoositud 7600 inimesel ja enam kui 3200 inimesel on haigusest p\xc3\xb5hjustatud raske m\xc3\xb5lema silma n\xc3\xa4gemish\xc3\xa4ire. 55\xe2\x80\x9364 aasta vanustel inimestel on kollat\xc3\xa4hni k\xc3\xa4rbumise esinemissagedus 14%, 65\xe2\x80\x9374 aasta vanustel 20% ja 75-aastastel ja vanematel 37%. M\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra suurem risk haigestuda on naistel.\n_START_SECTION_\nCharles Bonnet' s\xc3\xbcndroom\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Bonnet' s\xc3\xbcndroom, nimetatakse ka visuaalsed hallutsinatsioonid, on tavaline k\xc3\xb5rvalm\xc3\xb5ju maakuli degeneratsiooni p\xc3\xb5devatel patsientidel. S\xc3\xbcndroom esineb tihti inimestel, kelle n\xc3\xa4gemine on kahjustunud ja see ei ole seotud \xc3\xbchegi vaimse haigusega. Selle tagaj\xc3\xa4rjel n\xc3\xa4evad inimesed asju, mida tegelikult n\xc3\xa4gemisv\xc3\xa4ljas ei ole. Patsiendid v\xc3\xb5ivad n\xc3\xa4ha tavalisi kujundeid, mustreid, v\xc3\xa4rve, aga ka detailsed pilte loomadest, inimestest, ehitistest, maastikust v\xc3\xb5i muud sellist. M\xc3\xb5nikord hallutsinatsioonid sobivad loogiliselt vaatev\xc3\xa4lja. Charles Bonnet' s\xc3\xbcndroomi korral p\xc3\xbc\xc3\xbcab aju t\xc3\xa4ita t\xc3\xbchimiku n\xc3\xa4gemisv\xc3\xa4ljas, luues ise visuaalseid pilte."