b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0laager\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4\xc3\xa4ratlus\n_START_PARAGRAPH_\nMuusikateaduslikes k\xc3\xa4sitlustes ei leidu l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu \xc3\xbchest m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlust. Osad autorid peavad l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse s\xc3\xb5nastamist keeruliseks ning osad lausa v\xc3\xb5imatuks. Samuti on keeruline t\xc3\xa4psemalt piiritleda l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu kui \xc5\xbeanrit. Saksakeelne s\xc3\xb5na Schlager p\xc3\xa4rines algselt kaupmeestelt, kes t\xc3\xa4histasid sellega h\xc3\xa4sti kaubaks minevat toodet. 1870. aastate paiku kasutati s\xc3\xb5na Schlager edukate opereti- ning rahvalike laulu- ja lustim\xc3\xa4ngude muusikanumbrite puhul. _NEWLINE_Saksa s\xc3\xb5na Schlager on t\xc3\xa4henduselt l\xc3\xa4hedane ingliskeelsele s\xc3\xb5nale hit (\'l\xc3\xb6\xc3\xb6k, hoop, tabamus\'), mida kasutati algselt Ameerikas l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu, l\xc3\xb6\xc3\xb6knumbri, \xc5\xa1laagri kui muusikapala v\xc3\xb5i laulu t\xc3\xa4henduses, mis "l\xc3\xb5i l\xc3\xa4bi", st oli tootena edukas._NEWLINE_Juba keskajast on teada nalja- ja napsilaule, mida laulis lihtrahvas ning mida kunstmuusikas kas ignoreeriti v\xc3\xb5i assimileeriti. Viimase n\xc3\xa4iteks on paljud rahvalikud laulud, mis on saanud uue teksti kaudu uue sisu vaimulikus figuraalmuusikas. Nootide tr\xc3\xbckkimine 16. sajandil v\xc3\xb5imaldas esmakordselt massilist ja \xc3\xbcleeuroopalist muusikalevikut, nii et \xc3\xbcldtuntud meloodiateks said n\xc3\xa4iteks "Pavane de Spaigne / La Spagnoletta" ning "La Follia"._NEWLINE_L\xc3\xb6\xc3\xb6klaul t\xc3\xa4nases t\xc3\xa4henduses p\xc3\xa4rineb 19. sajandi teisest poolest. Teadaolevalt kasutati esimest korda s\xc3\xb5na Schlager muusikateose kohta ajalehes Wiener Fremdenblatt 17. veebruaril 1867, kus Johann Straussi valsi "Ilusal sinisel Doonaul" ("An der sch\xc3\xb6nen blauen Donau") kohta kirjutati: "Teise poole avanumber oli vaieldamatu \xc5\xa1laager" ("Die Er\xc3\xb6ffnungsnummer der zweiten Abteilung war ein entschiedener Schlager."_NEWLINE_Saksamaal kasutas l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu m\xc3\xb5istet esimesena ajakirjanik ja teatrikriitik Paul Lindau Pariisi laulukohvikute (Caf\xc3\xa9 chantant) kohta. Berliinis ja Hamburgis nimetati selliseid kohvikuid ka tingeltangliteks (Tingeltangel) v\xc3\xb5i laulum\xc3\xa4ngusaalideks (Singspielhalle). Samuti kasutati Saksamaal m\xc3\xb5istet Viini laul (Wienerlied). Grammofoni leiutamine ja tormiliselt arenev filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stus aitasid j\xc3\xb5uliselt kaasa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulude levikule. L\xc3\xb6\xc3\xb6klaul muutus t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliseks t\xc3\xb6\xc3\xb6stus\xc3\xbchiskonna tooteks. Juba l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu l\xc3\xbchike eluiga n\xc3\xa4itab, et tegu on pigem \xc3\xa4rilise toote kui ajaproovile vastu pidava kunstiteosega. L\xc3\xb6\xc3\xb6klaul vajab masspublikut, kuna l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu tekst rahuldab enamasti laiade masside ihasid ja unistusi. L\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu tuumaks on selle refr\xc3\xa4\xc3\xa4n, mis paljukordselt korrates otsekui puuritakse inimeste ajusse. Muusikaliselt joondusid l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud tihti moetantsude j\xc3\xa4rgi. L\xc3\xb6\xc3\xb6klauludele oli iseloomulik lihtne r\xc3\xbctmika ja kergesti meelde j\xc3\xa4\xc3\xa4vad meloodiad. _NEWLINE_Prantsusmaal ja prantsuse keelt k\xc3\xb5nelevas Belgias ei nimetatud l\xc3\xb6\xc3\xb6klaule saksa keele eeskujul mitte niiv\xc3\xb5rd lauludeks (prantsuse keeles chanson) v\xc3\xb5i moelauludeks (chanson \xc3\xa0 la mode, see m\xc3\xb5iste leidub m\xc3\xb5nes vanas leksikonis), vaid s\xc3\xb5naga "varietee" (vari\xc3\xa9t\xc3\xa9). Vastavalt ka itaallased ei nimetanud l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu s\xc3\xb5naga canzone, \'laul\', vaid s\xc3\xb5naga brano._NEWLINE_Theodor W. Adorno on l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu \xc3\xbchiskondliku funktsiooni kohta \xc3\xb6elnud: "Schlager beliefern die zwischen Betrieb und Reproduktion der Arbeitskraft Eingespannten mit Ersatz f\xc3\xbcr Gef\xc3\xbchle \xc3\xbcberhaupt, von denen ihr zeitgem\xc3\xa4\xc3\x9f revidiertes Ich-Ideal sagt, sie m\xc3\xbcssten sie haben." ("\xc3\x9cldiselt varustavad l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud t\xc3\xb6\xc3\xb6 ja taastumise vahel pingutavate t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate tundeid aseainega, mille kohta nende aktuaalne revideeritud mina-ideaal \xc3\xbctleb, et nad peaksid seda vajama.")_NEWLINE_L\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu algset, et\xc3\xbcmoloogilisele taustale tuginevat definitsiooni on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt keeruline kasutada vaid \xc3\xbche \xc5\xbeanri kohta. Sellist l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu, mis oleks "l\xc3\xa4bil\xc3\xb6\xc3\xb6giv\xc3\xb5imeline" ning leiaks laiade rahvamasside poolt v\xc3\xb5rdse heakskiidu, pole enam olemas, kuna inimeste muusikamaitse on muutunud palju diferentseeritumaks.\n_START_SECTION_\nAlgusajad (1900\xe2\x80\x931919)\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed saksakeelsed l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud p\xc3\xa4rinesid enne 1900. aastat Viinis "l\xc3\xa4bi l\xc3\xb6\xc3\xb6nud" operettidest. Parimad operetimeloodiad p\xc3\xa4rinevad Johann Strauss isalt ja pojalt. Ainu\xc3\xbcksi viini opereti tipp "Nahkhiir" ("Die Fledermaus", 1874) kubiseb tulevastest l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludest: Alfredi laul "T\xc3\xa4ubchen, das entflattert ist", Krahv Orlowsky kuplee "\xe2\x80\x99s ist mal bei uns so Sitte", Rosalinde t\xc5\xa1aarda\xc5\xa1 ja Adele ariett "Spiel ich die Unschuld vom Lande", Alfredi joogilaul "Trinke, Liebchen, trinke schnell" ja l\xc3\xb5pulaul "Gl\xc3\xbccklich ist, wer vergisst". _NEWLINE_Ka Berliinis, saksa operetikeskuses, tegutsesid omad l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluheliloojad. Kuulsaim neist oli Paul Lincke (1866\xe2\x80\x931946), kes saavutas oma lauluga "Proua kuu" ("Frau Luna") aastast 1899 suurima kuulsuse. Lincke \xc3\xbcksikud laulud, n\xc3\xa4iteks "Das macht die Berliner Luft, Luft, Luft", "Gl\xc3\xbchw\xc3\xbcrmchen, Gl\xc3\xbchw\xc3\xbcrmchen glimmre, Gl\xc3\xbchw\xc3\xbcrmchen, Gl\xc3\xbchw\xc3\xbcrmchen schimmre" operetist "Lysistrata" ja "Schl\xc3\xb6sser, die im Monde liegen", j\xc3\xa4id p\xc3\xbcsima aastak\xc3\xbcmneteks. Kuulsaks sai ka n\xc3\xa4iteks Eduard K\xc3\xbcnneke (1885\xe2\x80\x931953) V\xc3\xb5\xc3\xb5ra laul "Ich bin nur ein armer Wandersgesell" ja tango "Kindchen, du musst nicht so schrecklich viel denken" operetist "Der Vetter aus Dingsda" (1921).\n_START_SECTION_\nLevik t\xc3\xa4nu helifilmidele (1920\xe2\x80\x931933)\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aastate l\xc3\xb5pp ja 1930. aastate algus oli helifilmi leiutamise ja kiire leviku aeg. T\xc3\xa4nu helifilmile muutusid laiade masside poolt armastatud l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludeks paljud filmimeloodiad. Nende laulude tekstid olid tihti kahtlase kvaliteediga, n\xc3\xa4iteks v\xc3\xa4rsiread "Was macht der Mayer am Himalaya" ja "Unter den Pinien von Argentinien" v\xc3\xb5i n\xc3\xa4iteks "Mein Onkel Bumba aus Kalumba" ja "Mein Papageier frisst keine harten Eier"._NEWLINE_Selle perioodi l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludele sai omaseks ka teatud frivoolsus, mida \xc3\xbched pidasid "kuldsete kahek\xc3\xbcmnendate" tunnuseks ning teised lihtsalt "metsikuseks". Igal juhul oli see seotud tolle aja \xc3\xbchiskonnas toimunud seksuaalse valgustatuse ja naiste emantsipatsiooniga. Tolleaegsed l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulude pealkirjad olid n\xc3\xa4iteks "Veronika der Spargel w\xc3\xa4chst" v\xc3\xb5i "Ich hab das Fr\xc3\xa4ulein Helen baden sehn" ning "Warum soll eine Frau kein Verh\xc3\xa4ltnis haben". T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani tuntakse moer\xc3\xb6\xc3\xb6gatust "Ich bin von Kopf bis Fu\xc3\x9f auf Liebe eingestellt". Samal ajal tantsiti fokstrotti ja t\xc5\xa1aarlstoni ning "skandaalset" tantsu shimmy\'t._NEWLINE_1920. aastate levimuusika superstaarideks olid Comedian Harmonists, Marlene Dietrich, Fritzi Massary lauluga "Josef, ach Josef, was bist du so keusch", Max Pallenberg, Otto Reutter, Liane Haid ja Lilian Harvey. Loomulikult ei saanud panna imeks, kui paljud t\xc3\xa4navatel ja massi\xc3\xbcritustel lauldavad l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud, eriti nende tekstid, said kiriku terava kriitika osaliseks. _NEWLINE_L\xc3\xb6\xc3\xb6klautekstid reageerisid tundlikult ka \xc3\xbchiskonna poliitilistele muutustele. N\xc3\xa4iteks Comedian Harmonistide l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulust "Mein lieber Schatz bist du aus Spanien" p\xc3\xa4rineb v\xc3\xa4rss "Dein Wesen war einst treudeutsch germanisch. Auf einmal ist es ausgesprochen spanisch". Saksamaalt lahkusid paljud juudi soost muusikud. Osalt seet\xc3\xb5ttu, et nad tajusid, mis oli tulemas ning osalt seet\xc3\xb5ttu, et paljudele oli pandud esinemiskeeld. Juutide juriidiline diskrimineerimine algas 1935. aastal N\xc3\xbcrnbergis vastu v\xc3\xb5etud rassiseadustega, laienedes 1938. aasta Novembriprogrammiga majanduslikuks diskrimineerimiseks ja kasvades l\xc3\xb5puks \xc3\xbcle juutide f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliseks h\xc3\xa4vitamiseks.\n_START_SECTION_\nKolmas Riik (1933\xe2\x80\x931945)\n_START_PARAGRAPH_\nKolmanda Riigi ohvriks said ka l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud, mida hakati kasutama propagandas. Eelmiste aastate kerged frivoolsed tekstid kadusid, filmi- ja heliplaadit\xc3\xb6\xc3\xb6stus sattus riikliku kontrolli alla. Eelk\xc3\xb5ige juudi muusikutest koosnev Comedian Harmonists sai esinemiskeelu. Fritz L\xc3\xb6hner-Beda, muuhulgas operettide "Das Land des L\xc3\xa4chelns" ja "Die Blume von Hawaii" autor, kes oli kirjutanud tekste paljudele l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludele, n\xc3\xa4iteks "Ausgerechnet Bananen", "Was machst du mit dem Knie lieber Hans?", "Wo sind deine Haare, August?" ja "In Nischni-Nowgorod", m\xc3\xb5rvati 1942. aastal Auschwitzi koonduslaagris. Fritz Gr\xc3\xbcnbaum, kuulsa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu "Ich habe das Fr\xc3\xa4ulein Helen baden sehn" autor, m\xc3\xb5rvati Dachau koonduslaagris. Juudid Alfred Gr\xc3\xbcnwald, Fritz Rotter ("Maier am Himalaya") ja Walter Jurmann ("Veronika, der Lenz ist da" ja "Olga, Tochter der Wolga"), Robert Gilbert, veel p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da palju lauldud l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu "Am Sonntag will mein S\xc3\xbc\xc3\x9fer mit mir segeln gehn" helilooja ja teksti autor ning Robert Stolz ("Was kann der Sigismund daf\xc3\xbcr dass er so sch\xc3\xb6n ist?"), emigreerusid ning koos nendega kadus l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludest siivutu, frivoolne ja naljakas aspekt, mida asendas l\xc3\xa4rmakas "aaria huumor"._NEWLINE_Teised interpreedid ja n\xc3\xa4itlejad, nagu n\xc3\xa4iteks Marika R\xc3\xb6kk v\xc3\xb5i Johannes Heesters asusid propagandamasina teenistusse. Veel s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus, kui liitlased alustasid juba oma pommitamisi, otsiti tekste, mis s\xc3\xbcstiksid saksa rahvale taas julgust. Joseph Goebbels korraldas selleks lausa "konkursi", mille tulemusel s\xc3\xbcndisid tekstid nagu "Davon geht die Welt nicht unter". Sellest ajast k\xc3\xb5lavad veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi Zarah Leanderi lauldud "Ich wei\xc3\x9f, es wird einmal ein Wunder geschehn" ning Heinz R\xc3\xbchmanni s\xc3\xbc\xc3\xbctu lauluke "Das kann doch einen Seemann nicht ersch\xc3\xbcttern", mis salvestati kas 1941 v\xc3\xb5i juba 1939._NEWLINE_Ka maailmakuulsaks saanud l\xc3\xb6\xc3\xb6klaul "Lili Marleen", mida esimesena laulis Lale Andersen, kuulub sellesse aega. Juba 1915. aastal loodud tekstile kirjutati meloodia alles 22 aastat hiljem. Goebbelsi sooviks oli, et laulu esitataks marsina, kuid proua Andersen keeldus sellest. Kui see laul 1941. aastal raadios k\xc3\xb5las, polnud selle v\xc3\xb5iduk\xc3\xa4iku v\xc3\xb5imalik enam peatada. Oma \xe2\x80\x9ehukatusliku iseloomu\xe2\x80\x9c t\xc3\xb5ttu keelati "Lili Marleeni" esitamine peatselt kogu Suursaksa riigi aladel. Siiski ei puudutanud see keeld saksa aladest v\xc3\xa4ljapoole j\xc3\xa4\xc3\xa4vaid piirkondi, kus tekkisid selle laulu "mittesaksa" versioonid.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rasts\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne aeg (1945 \xe2\x80\x93 umbes 1955)\n_START_PARAGRAPH_\nKui p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da alustasid uuesti t\xc3\xb6\xc3\xb6d esimesed raadiojaamad, sai uue hoo sisse ka heliplaadit\xc3\xb6\xc3\xb6stus. Tihti oli tegu lihtsate pidulauludega, mis l\xc3\xb5id l\xc3\xa4bi t\xc3\xa4nu viletsatele aegadele. Selliste narrilaulude hulka kuulub n\xc3\xa4iteks "Ich fahr mit meiner Lisa, zum schiefen Turm von Pisa", mida esmakordselt laulis Jupp Schmitz 1949. aastal. Hiljem said tuntuks ka "Wer soll das bezahlen" (Jupp Schmitz, 1949) ja 1954. aasta edetabeli v\xc3\xb5itja "Am 30. Mai ist der Weltuntergang" (Golgowski kvartett, 1954)._NEWLINE_\xc3\x9cheks s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgse aja muusikamaitse juhtfiguuriks kujunes Otto Normalverbraucher \xe2\x80\x93 tegelane filmist "Berliini ballaad" (1948), keda n\xc3\xa4itles sihvakas Gert Fr\xc3\xb6be. Sellesse aega kuuluvad veel v\xc3\xa4ga erinevatel teemadel loodud laulud "Mariandl" (1947), mis sai p\xc3\xb5hiliselt populaarseks Austrias, "Theodor im Fu\xc3\x9fballtor", mida 1948. aastal laulis esimest korda Margot Hielscher ning millega hiljem sai tuntuks Theo Lingen ning kabareelaululik kuplee "Wir sind die Eingeborenen von Trizonesien". "Tritsoneesiana" peeti silmas Saksamaa tolleaegset jagunemist liitlaste poolt okupeeritud tsoonideks._NEWLINE_Tolleaegsete staarinterpeertide hulka kuulusid Kilima Hawaiians ("Es h\xc3\xa4ngt ein Pferdehalfter an der Wand" 1953), Ivo Robic ("Morgen" 1959), Bruce Low ("Das alte Haus von Rocky Docky" 1955), Margot Eskens ("Tiritomba" 1956 ja "Cindy, oh Cindy" 1957), samuti just oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri alustav Peter Alexander koos Leila Negra ja tema palju esitatud lauluga "Die s\xc3\xbc\xc3\x9festen Fr\xc3\xbcchte fressen nur die gro\xc3\x9fen Tiere" (saksa versioon Nilla Pizzi itaaliakeelesest laulust "Papaveri e papere")._NEWLINE_Ka Caterina Valente ("Ganz Paris tr\xc3\xa4umt von der Liebe", 1955), Lys Assia ("Oh mein Papa", 1954) ja Vico Torriani ("Siebenmal in der Woche" 1957) p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid luua kaotatud s\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgses ajas uue terve maailma meeleolusid. Ajastu vaimu tabas ka Hazy Osterwaldi seksteti esitatud "Geh\'n sie mit der Konjunktur", mille teemaks oli Saksa majandusime.\n_START_SECTION_\nSaksa majandusime (umbes 1955\xe2\x80\x931962)\n_START_PARAGRAPH_\n1950. aastate l\xc3\xb5pus ja 1960. aastate alguses hakkasid paljud sakslased suvepuhkust veetma l\xc3\xb5unas, eelk\xc3\xb5ige Itaalias, mis andis tunnistust Saksamaa \xc3\xbcldisest majanduslikust edukusest. Saksa majandusime, mis j\xc3\xa4ttis saksa t\xc3\xb6\xc3\xb6liste taskutesse j\xc3\xa4rjest rohkem raha meelelahutuse jaoks, kutsus esile ka omad l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud, mis olid tihti seotud unistustega Itaaliast. Friedel Hensch & die Cyprys ennustasid seda oma l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulus "Ja, f\xc3\xbcr eine Fahrt ans Mittelmeer" juba aastal 1953. _NEWLINE_Nii s\xc3\xb5itsid juba 1956. aastal umbes 4,5 miljonit sakslast oma Heinkel-mootorrataste, VW-K\xc3\xa4ferite ja Goggomobilidega l\xc3\xb5unasse otsima "tervet maailma". V\xc3\xb5ib-olla n\xc3\xa4gi ka Rudi Schuricke oma juba 1943. aastal salvestatud, kuid alles 1950. aastal l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluks muutunud lauluga "Wenn bei Capri die rote Sonne im Meer versinkt", mis sai tuntuks ka pealkirjaga "Caprifischer" ette inimeste soovi harmoonia, l\xc3\xb5unamaisuse, mere ja \xc3\xb5nne j\xc3\xa4rele. Samu teemasid leidub ka Lys Assia lauldud lauludes "Arrivederci Roma" ja "O mia bella Napoli", Rocco Granata l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulus "Marina" v\xc3\xb5i ka \xc3\xbcle Saksamaa kuulsas Caterina Valente laulus "Ciao, ciao Bambina". Ren\xc3\xa9 Carol lauluga "Rote Rosen, rote Lippen, roter Wein" saavutas p\xc3\xa4rasts\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgse aja esimese kuldplaadi. Ka Ida-Saksamaal leidub Itaalia-ainelisi l\xc3\xb6\xc3\xb6klaule, n\xc3\xa4iteks G\xc3\xbcnter Hapke "A-mi-amore"._NEWLINE_Samal ajal olid \xc3\xbclipopulaarsed ka meremehelaulud ja mereballaadid. Freddy Quinn korraldas n\xc3\xa4dalatepikkusi turneesid lauludega "Die Gitarre und das Meer", "Junge komm bald wieder" ja "Unter fremden Sternen". Quinn kujunes k\xc3\xb5igi aegade edukaimaks l\xc3\xb6\xc3\xb6klauljaks 1956. aastal lauldud lauluga "Heimweh". Tema lauldud lauludega m\xc3\xbc\xc3\xbcdi miljoneid heliplaate ja ta v\xc3\xb5itis 1956. aastal esimese Grand Prix Eurovisioni (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Eurovisiooni lauluv\xc3\xb5istlus) lauluga "So geht das jede Nacht", mis tugines Bill Haley laulule "Rock around the clock". L\xc3\xb6\xc3\xb6klauludeks said ka austerlanna Lolita jaapanis ja USA-s lauldud "Seemann, deine Heimat ist das Meer" ja Lale Andersen lauludega "Unter der roten Laterne von St. Pauli", "Blaue Nacht am Hafen" ja "Ein Schiff wird kommen". Ida-Saksamaal oli samal ajal populaarne Jenny Petra lauluga "Wei\xc3\x9fe Wolken, blaues Meer und Du"._NEWLINE_Selle aja teismeliste eeskujudeks kujunesid Conny ("Zwei kleine Italiener") ja Peter Kraus ("Sugar Sugar Baby"), kes esinesid nii duetina kui ka solistidena paljudes edukates filmides ja heliplaatidel. V\xc3\xa4hem edukas polnud ka Ted Herold lauludega "Ich bin ein Mann" ja "Moonlight"._NEWLINE_See ajastu l\xc3\xb5ppes biitlite aja tulekuga, kui Saksamaal sai eriti populaarseks laul "I Want to Hold Your Hand" ja "She Loves You". Kuna Elvis Presley tihti nagu faalanks murdis korduvalt l\xc3\xa4bi saksa levimuusika edetabelitesse oma ingliskeelsete lauludega, hakkas ka saksa oma l\xc3\xb6\xc3\xb6klauludel esinema j\xc3\xa4rjest rohkem ingliskeelseid pealkirju.\n_START_SECTION_\n1970. aastad (1968\xe2\x80\x931980)\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastate keskpaik oli saksakeelse l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu \xc3\xb5itseajaks. Sealt alates algas allak\xc3\xa4ik, mis on k\xc3\xb5ige paremini j\xc3\xa4lgitav m\xc3\xbc\xc3\xbcginumbrite kahanemisena. Kui 1962. aastal olid veel k\xc3\xb5ik l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud saksakeelsed, oli see suhtarv aastaks 1966 kahanenud juba ainult 50%-ni, kahanedes k\xc3\xbcmnendi l\xc3\xb5puks 5\xe2\x80\x9310%-ni. Saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluturu vallutasid biitmuusika, rokk ja popmuusika ja seniste l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulut\xc3\xa4htede looming muutus v\xc3\xa4heste eranditega kiiresti ni\xc5\xa1itooteks. Sellel ajal esines k\xc3\xbcll veel ka erandina \xc3\xbcksikuid saksakeelsete l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulude edetabelisse j\xc3\xb5udmisi. N\xc3\xa4iteks Drafi Deutscher asutas 1960. aastatel talendisaate, kus k\xc3\xb5lanud "Shake Hands", "Heute mal ich dein Bild" ja eriti "Marmor, Stein und Eisen bricht" j\xc3\xa4id kauaks edetabelite tippu._NEWLINE_Saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud s\xc3\xa4rasid siiski veel ka 1970. aastatel seoses suurejooneliste tele\xc3\xbclekannetega M\xc3\xbcncheni ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudelt 1972 ja jalgpalli maailmameistriv\xc3\xb5istlustelt 1974. ZDF-Hitparade, mis oli 1970ndate \xc3\xbcks olulisemaid l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluinstitutsioone, tutvustas iga kuu vanu ja uusi interpreete ja laule. Seal esinesid sageli Michael Holm ("Mendocino", "Tr\xc3\xa4nen l\xc3\xbcgen nicht", "Barfu\xc3\x9f im Regen", "Lucille"), Udo J\xc3\xbcrgens ("Aber bitte mit Sahne" ja "Mit 66 Jahren") ja tema nimekaim Andrea J\xc3\xbcrgens ("Und dabei liebe ich euch beide"), kes tuli estraadile kui muusikat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse lootus. Saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulutaevas s\xc3\xa4rasid sel ajal ka Peter Maffay ("Du"), Chris Roberts ("Du kannst nicht immer 17 sein"), Cindy & Bert ("Immer wieder sonntags"), Bernd Cl\xc3\xbcver ("Der Junge mit der Mundharmonika"), J\xc3\xbcrgen Marcus ("Ein Lied zieht hinaus in die Welt"), Katja Ebstein ("Es war einmal ein J\xc3\xa4ger", "Theater") ning Freddy Breck ("Bianca", "Rote Rosen")._NEWLINE_Eriti 1970. aastatel levis n-\xc3\xb6 \xc3\xbche l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu ime. Kuigi Saksamaa igan\xc3\xa4dalane Media Control paigutas m\xc3\xbc\xc3\xbcduimate pealkirjade esik\xc3\xbcmnesse j\xc3\xa4rjest rohkem ingliskeelseid laule, ei kadunud sealt t\xc3\xa4ielikult ka saksakeelsed l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud. Isegi alates 1971. aastast Ilja Richteri poolt ZDF-is modereeritud televisioonisaade "Disco" kujutas enesest alguses segu saksa ja muust rahvusest lauljate loomingust. Samas t\xc3\xb5i seesama saade Saksamaale ka uue muusikamaitse. L\xc3\xb6\xc3\xb6klauljad v\xc3\xb5tsid aegam\xc3\xb6\xc3\xb6da \xc3\xbcle kiirema r\xc3\xbctmi ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid seda l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulumuusika kontseptsioonidega sobitada. Vanadest lauludest tehti ka uusi arran\xc5\xbeeeringuid, neid hakati esitama d\xc5\xbe\xc3\xa4sskoosseisude poolt, taustale lisati koor, saates hakati elavate muusikute asemel j\xc3\xa4rjest rohkem kasutama odavamalt k\xc3\xa4ttesaadavaid s\xc3\xbcntesaatoreid. \xc3\x9cheks sellise t\xc3\xb6\xc3\xb6deldud laulu n\xc3\xa4iteks on France Galli "Dann schon eher der Piano-Player". Ajastu vaimule vastava nivelleerimise tulemusel kaotasid paljud laulud nii oma omap\xc3\xa4ra, muutudes odavalt ja kiiresti valmistatavateks toodeteks.\n_START_SECTION_\n1980. aastatest t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani\n_START_PARAGRAPH_\n1980. aastate alguses tekkis n-\xc3\xb6 uus saksa laine NDW (Neue Deutsche Welle), millel oli l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluga v\xc3\xa4he pistmist. Traditsioonilised l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud t\xc3\xb5rjuti edetabelitest NDW laulude ja ingliskeelsete pealkirjade poolt v\xc3\xa4lja ja ka raadios kuulis traditsioonilisi l\xc3\xb6\xc3\xb6klaule j\xc3\xa4rjest v\xc3\xa4hem. Et traditsioonilist l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu "p\xc3\xa4\xc3\xa4sta", p\xc3\xbc\xc3\xbcti sellele teatud interpreetide ja muusikat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse poolt rohketes telesaadetes anda uus sisu n-\xc3\xb6 rahvaliku muusika n\xc3\xa4ol. Uue saksa laine kommertsialiseerumisel selliste interpreetide nagu Hubert Kah v\xc3\xb5i Fr\xc3\xa4ulein Menke tekkis m\xc3\xb5iste "uus saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaul"._NEWLINE_1990. aastatel toimus Saksamaal vanade moesuundade retrolaine, mis puudutas nii muusikat, riietust ja aksessuaare. Uuesti populaarseks muutus 1970-ndate mood, mida l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu\xc5\xbeanris esindasid Guildo Horn, Dieter Thomas Kuhn ja Petra Perle. Hiljem sai v\xc3\xa4ga populaarseks ka rahvalik l\xc3\xb6\xc3\xb6klaul. 1997. aastal koostati Saksamaal ka selle \xc5\xbeanri edetabel. Novembris 1997 ilmus esimene number v\xc3\xa4ljaandest "Deutschen Schlager Charts", mida toimetas Uwe H\xc3\xbcbner, kes oli sel ajal ZDF-i l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluedetabeli ("ZDF-Hitparade") moderaator. Selles said taas kokku nii retrol\xc3\xb6\xc3\xb6klaulud, "klassikalised \xc5\xa1laagrid" kui ka saksakeelsed popnumbrid. L\xc3\xb6\xc3\xb6klauluedetabelid kuulusid osaliselt ka \xc3\xbcldisse levimuusika edetabelisse Media Control, milles see figureeris puhta m\xc3\xbc\xc3\xbcgiedetabelina._NEWLINE_Saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulude paremik k\xc3\xb5las t\xc3\xa4nu retrotendentsidele j\xc3\xa4rjest rohkem raadios ja televisioonis. J\xc3\xa4rjest rohkem noori avastas enda jaoks 1970.\xe2\x80\x931980. aastate l\xc3\xb6\xc3\xb6klauluklassika. Hamburgis, Essenis ja Offenburgis tekkisid saksa l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu\xc3\xbchingud. ZDF-i edetabeli ("ZDF-Hitparade") koostamine l\xc3\xb5petati 2000. aastal._NEWLINE_"Lihtsa laulu" rahvusvaheliseks konkursiks kujunes 1956. aastal loodud Eurovisiooni lauluv\xc3\xb5istlus, mis toimus sestpeale igal aastal. Viimastel aastatel on ka see laienenud popmuusika eri suundades ja t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulu osa selles on n\xc3\xb5rgenenud._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on p\xc3\xa4ris mitmeid saksakeelseid raadiojaamu, mis on seadnud \xc3\xbclesandeks teha l\xc3\xa4hetusi ainult l\xc3\xb6\xc3\xb6klaulus\xc3\xb5pradele. Uued interpreedid, nagu DJ \xc3\x96tzi, kes p\xc3\xbc\xc3\xbcavad \xc3\xbchendada eri \xc5\xbeanre, troonivad tihti edetabelites. N\xc3\xa4iteks lauluga "Ein Stern (\xe2\x80\xa6 der deinen Namen tr\xc3\xa4gt)" m\xc3\xbc\xc3\xbcdi umbes miljon plaati, olles sellega saksa kauam\xc3\xa4ngivate heliplaatide 100 m\xc3\xbc\xc3\xbcduma hulgas. Edukad on olnud ka l\xc3\xb6\xc3\xb6klauljatarid Helene Fischer ja Andrea Berg.'