b"\n_START_ARTICLE_\nLihav\xc3\xb5ttekriis\n_START_PARAGRAPH_\nLihav\xc3\xb5ttekriis oli p\xc3\xb5hiseaduslik kriis Taanis 1920. aastal, mis m\xc3\xb5jutas oluliselt Taani konstitutsioonilise monarhia arengut Taanis. Selle vallandas kuningas Christian X, kasutades talle konstitutsiooniga antud v\xc3\xb5imu, kui ta tagandas valitud valitsuse. Kriisi tulemusel viidi konstitutsiooni t\xc3\xa4psustused: uute valimiste v\xc3\xa4ljakuulutamisel j\xc3\xa4i eelmine valitsus kuni uue h\xc3\xa4\xc3\xa4letuse l\xc3\xb5puni ametisse, kuid kuninga \xc3\xb5igus valitsust tagandada s\xc3\xa4ilis.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjused\n_START_PARAGRAPH_\nKuninga ja valitsuse vahelise konflikti ajendiks oli k\xc3\xbcsimus Schleswigi annekteerimise \xc3\xbcle. Schleswig oli olnud Taaniga personaalunioonis olev Saksa Liidu liikmesmaa, mis p\xc3\xa4rast Frederik VII surma 1863. aastal \xc3\xbcritas iseseisvuda ja \xc3\xbchendati Teise Schleswigi s\xc3\xb5ja tagaj\xc3\xa4rjel Preisimaaga. Taani soovis piirkonda tagasi saada ja Saksamaa kaotus Esimeses maailmas\xc3\xb5jas tegi selle v\xc3\xb5imalikus. Vastavalt Versailles' rahu tingimustele tuli Schleswigi saatus otsustada kahe rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letusega. \xc3\x9cks referendum pidi toimuma P\xc3\xb5hja-Schleswigis (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval L\xc3\xb5una-J\xc3\xbc\xc3\xbctimaa maakond Taanis) ja \xc3\xbcks Kesk-Schleswigis (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval osa Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaast). L\xc3\xb5una-Schleswigis referendumi korraldamist ei plaanitud, sest seal elasid peamiselt sakslased ja tollal \xc3\xbcldlevinud arvamuse kohaselt pidi see j\xc3\xa4\xc3\xa4ma Saksamaa osaks._NEWLINE_P\xc3\xb5hja-Schleswigis h\xc3\xa4\xc3\xa4letas Taaniga taas\xc3\xbchinemise poolt 75% elanikkonnast, samas kui 25% toetas Saksamaa osaks j\xc3\xa4\xc3\xa4mist. Kesk-Schleswigis oli olukord vastupidine: 80% toetas Saksamaa osaks j\xc3\xa4\xc3\xa4mist ja 20% Taaniga taasliitmist. Nende tulemuste p\xc3\xb5hjal otsustas Taani peaminister Carl Theodor Zahle, et P\xc3\xb5hja-Schleswigi taas\xc3\xbchendamisega v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4tkata, kuid Kesk-Schleswig j\xc3\xa4\xc3\xa4b ka edaspidi Saksamaa v\xc3\xb5imu alla._NEWLINE_Paljud Taani rahvuslased leidsid, et Kesk-Schleswig tuleks Taaniga taas\xc3\xbchendada referendumi tulemustest hoolimata. Seda arvamust \xc3\xb5hutas ka soov Saksamaad p\xc3\xbcsivalt n\xc3\xb5rgestada. Kuningas oli rahvuslastega \xc3\xbchel meelel ja k\xc3\xa4skis Zahlel Kesk-Schleswig taas\xc3\xbchendamisprotsessi kaasata. Kuna Taanit oli alates Deuntzeri valitsusest 1901. aastal valitsetud parlamentaarse demokraatiana, siis leidis Zahle, et tal pole kohustust alluda. Ta keeldus k\xc3\xa4sku t\xc3\xa4itmast ja astus p\xc3\xa4rast teravat vaidlust kuningaga mitu p\xc3\xa4eva hiljem tagasi.\n_START_SECTION_\nTagaj\xc3\xa4rjed\n_START_PARAGRAPH_\nChristian X saatis kogu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud valitsuse laiali ja asendas selle Otto Liebe konservatiivse asevalitsusega. Valitsuse tagandamine tagaj\xc3\xa4rjel puhkesid meeleavaldused ja Taanis tekkis lausa revolutsiooniline atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r, mis tekitas kahtlusi monarhia tuleviku suhtes. Selle tulemusel algasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised kuninga ja Sotsiaaldemokraatide vahel. Seistes silmitsi Taani monarhia v\xc3\xb5imaliku kukutamisega, kuningas taganes ja vabastas oma valitsuse ametist. Ametisse asus Michael Pedersen Friisi juhitud kompromissivalitsus, mis pidi v\xc3\xb5imul olema kuni valimisteni samal aastal._NEWLINE_See oli viimane kord, kui Taani monarh sekkus poliitikasse, omamata parlamendi t\xc3\xa4ielikku toetust. Kriisi j\xc3\xa4rel leppis Christian X rolliga s\xc3\xbcmboolse riigipeana."