b'\n_START_ARTICLE_\nNatz-Schabs\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2887 inimest ja valla pindala on 15,8 km\xc2\xb2._NEWLINE_Natz-Schabs k\xc3\xbclgneb j\xc3\xa4rgmiste valdadega: Brixen, Franzensfeste, L\xc3\xbcsen, M\xc3\xbchlbach, Rodeneck ja Vahrn.\n_START_SECTION_\nFrazioni\n_START_PARAGRAPH_\nNatz-Schabsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt k\xc3\xbclad ja asundused) Achia (Aica), Natz (Naz), Raas (Rasa), Schabs (Sciaves) ja Viums (Fiumes).\n_START_SECTION_\nSchabsi P\xc3\xbcha Margareta kihelkonnakirik\n_START_PARAGRAPH_\nHilisgooti stiilis kihelkonnakirik p\xc3\xbchitseti 1281. aastal, kuid ehitamine l\xc3\xb5petati alles 1454. aastal ja 18. sajandi l\xc3\xb5pul taastati interj\xc3\xb6\xc3\xb6r barokkstiilis. K\xc3\xbclgkabel, mis sisaldab huvitavaid Kessleri maale, ehitati 1681. aastal. 2002. aastal kirikut laiendati, pikendades v\xc3\xb5lvi v\xc3\xa4ljapaistva portaaliga. Sale kellatorn on 72 m k\xc3\xb5rge.\n_START_SECTION_\nNatzi P\xc3\xbchade Filippuse ja Jaakobuse kihelkonnakirik\n_START_PARAGRAPH_\nNatzi kihelkonnakirikut on esimest korda mainitud aastal 1157, kuid kiriku p\xc3\xbchitses 1208. aastal v\xc3\xbcrstlik piiskop Konrad von Rodank p\xc3\xbchade Filippuse ja Walburga auks. Praegune kirik l\xc3\xb5petati 1484. aastal hilisgooti stiilis ja p\xc3\xbchitseti samuti p\xc3\xbchade apostlite Filippuse ja Jaakobuse auks. Kellatorn ehitati 1400. aastal graniitplokkidest; 1635. aastal sai tules kannatada ja 1686. aastal kaeti barokkstiilis kupliga. K\xc3\xb5rge altar on Peter Lapperi (Natzist) t\xc3\xb6\xc3\xb6 aastast 1855. K\xc3\xb5rge altari troonil on Madonna, p\xc3\xbcha Agnese ja p\xc3\xbcha Ursula kujud, mis on Michael Parcherile omistatud 1499. aasta gooti t\xc3\xb6\xc3\xb6d; p\xc3\xbchade Filippuse ja Jaakobuse kujud on tehtud aastal 1857 F. X. Renni (Imstist) poolt. Parempoolse k\xc3\xbclgaltari maal kujutab Jeesuse ristimist ja vasakpoolne k\xc3\xbclgaltar vastavalt p\xc3\xbcha perekonda, m\xc3\xb5lemad t\xc3\xb6\xc3\xb6d on teinud Michael Lackner Bruneckist. Esimene orel paigaldati 1. mail 1909; praeguse on ehitanud Steinach am Brenneri Orgelbau Pirchner, sellel on 16 registrit ja 1250 vilet ja see p\xc3\xbchitseti 1. mail 1990.\n_START_SECTION_\nAicha P\xc3\xbcha Nikolause kirik\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooni j\xc3\xa4rgi ehitati kabel aastal 1400. Praegune kirik, \xc3\xbcmbritsetud kirikuaiaga, ehitati 16. sajandi l\xc3\xb5pul suure l\xc3\xb5hmuse k\xc3\xb5rvale. Peasissep\xc3\xa4\xc3\xa4su kohal, parandatud v\xc3\xb6\xc3\xb6rusega, on Friedrich Pacherile omistatud fresko. Johann Mitterwurzerile omistatud maal k\xc3\xb5rgel altaril kujutab p\xc3\xbcha Nikolaust, p\xc3\xbcha Katariinat ja p\xc3\xbcha Oswaldit.\n_START_SECTION_\nKeeleline jaotus\n_START_PARAGRAPH_\n2011. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi k\xc3\xb5neleb 93,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,49% itaalia keelt ja 0,97% ladiini keelt.'