b"\n_START_ARTICLE_\nAmpermeeter\n_START_PARAGRAPH_\nAmpermeeter on m\xc3\xb5\xc3\xb5teriist voolutugevuse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks. _NEWLINE_Ampermeetrid t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja galvanomeetrite baasil 19. sajandi l\xc3\xb5puk\xc3\xbcmnendeil._NEWLINE_Kasutusel on osutiga (skaalan\xc3\xa4iduga) ampermeetrid ja digitaalsed (numbern\xc3\xa4iduga) ampermeetrid. Ampermeeter v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4idata voolutugevust ka milli- ja mikroamprites v\xc3\xb5i kiloamprites.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chendamine\n_START_PARAGRAPH_\nAmpermeeter \xc3\xbchendatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5detava voolu ahelasse jadamisi. Et ampermeetri sisendtakistus on v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ike, siis kindlasti ei tohi teda \xc3\xbchendada pingeallikaga r\xc3\xb6\xc3\xb6biti \xe2\x80\x93 tagaj\xc3\xa4rjeks oleks kaitsme (halvemal juhul m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismi) l\xc3\xa4bip\xc3\xb5lemine._NEWLINE_Tugeva vahelduvvoolu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisel v\xc3\xa4hendatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5tev\xc3\xa4\xc3\xa4rtust voolutrafo abil 1\xe2\x80\x935 amprini. Energeetikaseadmetes kasutatakse ka voolutange, millega saab juhet l\xc3\xa4bivat voolu m\xc3\xb5\xc3\xb5ta ilma seda katkestamata.\n_START_SECTION_\nOsutim\xc3\xb5\xc3\xb5teriistade m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismid\n_START_PARAGRAPH_\nOsutiga m\xc3\xb5\xc3\xb5teriistades muudab voolutugevuse osuti p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurgaks m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanism. Neid on kasutusel olnud mitut t\xc3\xbc\xc3\xbcpi.\n_START_SECTION_\nMagnetelektrilised m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismid\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetelektrilised mehhanismid v\xc3\xb5ivad olla kas p\xc3\xb6\xc3\xb6rduva pooliga v\xc3\xb5i p\xc3\xb6\xc3\xb6rduva magnetiga._NEWLINE_P\xc3\xb6\xc3\xb6rdpooliga mehhanismis (inglise keeles moving coil meter) p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub magnetpooluste vahel asuv raamikujuline pool vastavalt sellele, kui tugev vool pooli l\xc3\xa4bib. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdpooliga ampermeetri t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase kuju l\xc3\xb5i Edward Weston. Selles on kasutusel kaks p\xc3\xb6\xc3\xb6rdpooli, kusjuures teine tekitas vastuj\xc3\xb5u. Raam p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub rauds\xc3\xbcdamiku ja p\xc3\xbcsimagneti pooluskingade vahelises \xc3\xb5hupilus v\xc3\xb5rdeliselt voolutugevusega. Sellistel ampermeetritel on lineaarne skaala. Niisuguste ampermeetrite m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirid olid 25 mikroamprist kuni 10 milliamprini._NEWLINE_Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi ampermeeter on kasutatav alalisvoolu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks, kusjuures osuti h\xc3\xa4lve s\xc3\xb5ltub voolu suunast. Seep\xc3\xa4rast on ampermeetril \xc3\xa4ra m\xc3\xa4rgitud positiivne klemm. M\xc3\xb5ningatel ampermeetritel on null skaala keskel, nii et saadakse loetav h\xc3\xa4lve voolu m\xc3\xb5lema suuna korral. Vahelduvvoolu korral n\xc3\xa4itaks p\xc3\xb6\xc3\xb6rdpoolampermeeter voolu keskmist v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust, mis aga on null._NEWLINE_P\xc3\xb6\xc3\xb6rdpooliga m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanism on olnud laialdaselt kasutusel ka muudes m\xc3\xb5\xc3\xb5teriistades, nagu n\xc3\xa4iteks voltmeeter ja oommeeter. P\xc3\xb6\xc3\xb6rpoolmehhanismiga ampermeetri heaks n\xc3\xa4iteks on D'Arsonvali galvanomeeter._NEWLINE_P\xc3\xb6\xc3\xb6rdmagnetiga mehhanism (inglise keeles moving magnet meter) t\xc3\xb6\xc3\xb6tab samal p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttel nagu p\xc3\xb6\xc3\xb6rdpooliga m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanism. Ainuke erinevus on selles, et pool seisab paigal ja n\xc3\xb5ela liigutab p\xc3\xbcsimagnet. Niisugune ampermeeter talub tugevamat voolu (isegi kuni mituk\xc3\xbcmmend amprit), sest pooli v\xc3\xb5ib valmistada j\xc3\xa4medast traadist. Magneti p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumisele vastuj\xc3\xb5udu tekitava vedru asemel v\xc3\xb5ib olla p\xc3\xbcsimagnet._NEWLINE_Tavalised p\xc3\xb6\xc3\xb6rdpoolampermeetrid suudavad m\xc3\xb5\xc3\xb5ta maksimaalselt voolu milliamprites, sest vooluviigud ja pooli m\xc3\xa4hised suudavad taluda ainult piiratud tugevusega voolu. Suuremate voolude m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks \xc3\xbchendatakse paralleelselt m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismiga \xc5\xa1unttakisti. Takisti takistus on nii v\xc3\xa4ike, et voolu p\xc3\xb5hiosa l\xc3\xa4bib takisti ning ainult v\xc3\xa4ike osa voolab l\xc3\xa4bi ampermeetri.\n_START_SECTION_\nElektrod\xc3\xbcnaamiline mehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nElektrod\xc3\xbcnaamiline ampermeeter kasutab elektromagnetit p\xc3\xbcsimagneti asemel. Osutiga \xc3\xbchendatud liikuv pool p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub liikumatu pooli suhtes, millel on magnets\xc3\xbcdamik. Kuna p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurk kujuneb m\xc3\xb5lemat pooli l\xc3\xa4bivate voolu magnetv\xc3\xa4ljade koostoimel, suudab mehhanism reageerida nii alalis- kui ka vahelduvvoolule ning ampermeeter n\xc3\xa4itab vahelduvvoolu ruutkeskmist v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust ehk efektiivv\xc3\xa4\xc3\xa4rtust.\n_START_SECTION_\nElektromagnetiline mehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nElektromagnetilises m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismis (ingl k moving iron meter) l\xc3\xa4bib m\xc3\xb5\xc3\xb5detav vool elektromagneti m\xc3\xa4hist ja muutuv magnetv\xc3\xa4li liigutab labakujulist terasplaati, p\xc3\xb6\xc3\xb6rates \xc3\xbchtlasi osutit. Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi ampermeeter reageerib nii alalis- kui ka vahelduvvoolule. Osuti h\xc3\xa4lve on v\xc3\xb5rdeline voolutugevuse ruuduga, kuid tavaliselt on teraslaba kuju muudetud nii, et skaala oleks enam-v\xc3\xa4hem lineaarne._NEWLINE_Niisuguse elektromagnetilise mehhanismi l\xc3\xb5i 1884. aastal Austria insener Friedrich Drexler.\n_START_SECTION_\nDigitaalne ampermeeter\n_START_PARAGRAPH_\nDigitaalne ampermeeter m\xc3\xb5\xc3\xb5dab tegelikult sisendklemmide vahel oleval v\xc3\xa4ikese takistusega \xc5\xa1unttakistil tekkivat pingelangut, mis on v\xc3\xb5rdeline voolutugevusega. Seej\xc3\xa4rel see analoogpinge digiteeritakse analoog-digitaalmuunduri abil ja kuvatakse numbern\xc3\xa4idikul."