b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Ladegast\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Ladegast (30. august 1818 Hochhermsdorf (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Zettlitzi vallaosa Hermsdorf) \xe2\x80\x93 30. juuni 1905 Wei\xc3\x9fenfels) oli saksa oreliehitaja. _NEWLINE_Oma elu jooksul ehitas ta kokku ligi 200 orelit, millest on s\xc3\xa4ilinud k\xc3\xbcmmekond. Suurem osa tema orelitest on kas h\xc3\xa4vinud v\xc3\xb5i \xc3\xbcmber ehitatud. Eestis on \xc3\xbcldse ainult kaks Friedrich Ladegasti orelit. Valga Jaani kiriku orel (ehitatud 1867. aastal) on esimene ja \xc3\xbchtlasi ainus algsel kujul s\xc3\xa4ilinud Ladegasti orel Eestis. Ajaliselt hilisem Tallinna Toomkiriku orel (ehitatud 1878. aastal) on 1913. aastal Wilhelm Saueri t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas Frankfurdis Saksamaal \xc3\xbcmber ehitatud. Gustav Normann, Eesti k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4ljapaistvam orelimeister, oli oma aja Euroopa k\xc3\xb5ige kuulsamaks peetud orelimeistri Friedrich Ladegasti \xc3\xb5pilane.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Ladegast \xc3\xb5ppis ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas paljude saksa orelimeistrite t\xc3\xb6\xc3\xb6kodades: 1832\xe2\x80\x931839 oma venna Christlieb Ladegasti juures Geringswaldes, 1839\xe2\x80\x931843 Urban Kreutzbachi juures Bornas, 1843\xe2\x80\x931844 Johann Gottlob Mende juures Leipzigis ja 1844\xe2\x80\x931846 Adolph Zuberbieri juures Dessaus, kuid enim m\xc3\xb5jutas teda prantsuse orelimeister Aristide Cavaill\xc3\xa8-Coll (1811\xe2\x80\x931899), kelle ehitatud orelid on tuntud oma imekauni k\xc3\xb5la poolest. Friedrich Ladegast v\xc3\xb5ttis oreliehituses v\xc3\xa4ga palju \xc3\xbcle nii Aristide Cavaill\xc3\xa8-Collilt kui ka Gottfried Silbermannilt (1683\xe2\x80\x931753), kes omakorda tegi tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d Johann Sebastian Bachiga (1685\xe2\x80\x931750). Ladegasti oreliehituses on kontsentreerunud Euroopa oreliehituse parimad traditsioonid. Oma esimese oreli, Tannenbergi k\xc3\xbclakiriku oreli (1838), ehitas Ladegast juba 20-aastaselt.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6 orelimeistrina\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Ladegast ehitas oreleid aastatel 1838\xe2\x80\x931885. 1885.\xe2\x80\x931898. aastani oli Friedrich Ladegasti orelit\xc3\xb6\xc3\xb6koja nimeks Ladegast & Sohn. Friedrich Ladegasti poeg Oskar Ladegast ehitas oreleid juba iseseisvalt aastatel 1898\xe2\x80\x931937. Samuti oli oreliehitaja Friedrich Ladegasti vend Christlieb Ladegast, kelle juures Friedrich oli alustanud oreliehituse \xc3\xb5pinguid. Christlieb ehitas oreleid aastatel 1838\xe2\x80\x931890.\n_START_SECTION_\nLadegast-Kollegium\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaal tegutsev Ladegast-Kollegium on oma t\xc3\xb6\xc3\xb6 eesm\xc3\xa4rgiks seadnud Ladegasti orelite tutvustamise, Ladegasti orelitel esitatud orelimuusika salvestamise ja heliplaatidel v\xc3\xa4ljaandmise. Kolleegiumi presidendiks on organist dr Alexander Koschel, kelle sulest on saksa keeles ilmunud raamat Im Wandel der Zeit: Die Ladegasts und ihre Orgeln (Muutuvas ajas: Ladegastid ja nende orelid). Lisaks \xc3\xbclevaatele Friedrich Ladegasti elust h\xc3\xb5lmab teos Ladegasti orelite kirjeldusi. Raamatuga on kaasas optiline andmekandja, mis sisaldab lisainformatsiooni Ladegasti orelite \xe2\x80\x93 sh Valga Jaani kiriku oreli \xe2\x80\x93 kohta, Friedrich Ladegasti ehitatud orelite pilte, dispositsioone ja helisalvestisi.'