b'\n_START_ARTICLE_\nIlmar T\xc3\xb5nisson\n_START_SECTION_\nSisepoliitiline tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nFa\xc5\xa1istlike vaadetega vapside ajaleht V\xc3\xb5itlus suhtus noorde T\xc3\xb5nissoni ja tema vaadetesse halvasti, nagu seisis 31. oktoobril 1933 igasuguse faktikontrollita kirjutatud artiklis:_NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x9eKaitseseisukorra maksmapanek ei t\xc3\xa4hendanud rohkem ega v\xc3\xa4hem kui Jaan T\xc3\xb5nissoni katset isiklikku-perekondlikku diktatuuri maksma panna. ..._NEWLINE_Tegelikult on asi aga nii, et noor Ilmar T\xc3\xb5nisson juba paar aastat tagasi, enne kui ta oli saanud keskerakonna peasekret\xc3\xa4riks, k\xc3\xa4is ringi diktatuuri maksmapaneku plaanidega. _NEWLINE_Ta joonistas sellekohaseid skeeme paberile ja katsus mitmete isikute juures kontakti otsida._NEWLINE_Seesama noormees, kes avalikel koosolekuil ja ajakirjanduses suu t\xc3\xa4is v\xc3\xb5ttis "demokraatiast" ja "demokraatia kaitsest" sosistas omavahel heameelega, et ega tema isiklikult ei olegi ju sugugi demokraat, et "massi" tuleb hoopis teisiti valitseda."\xe2\x80\x9c_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 Ajaleht V\xc3\xb5itlus, 31.10.1933\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lispoliitilised vaated\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lispoliitikas pidas T\xc3\xb5nisson parimaks kursiks (1930. aastate Euroopa tingimustes) hoida v\xc3\xb5imalikult kaua neutraalsust ja p\xc3\xbc\xc3\xbcda Balti liidu asemel liituda P\xc3\xb5hjamaadega (nagu Soome oli 1935. aastal teinud)._NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc2\xa0Ilmar T\xc3\xb5nisson:_NEWLINE_Nimeliste liitlaste L\xc3\xa4ti ja Leeduga (Eesti-L\xc3\xa4ti-Leedu koost\xc3\xb6\xc3\xb6 leping 12. septembrist 1934) oli vastastikune antipaatia._NEWLINE_L\xc3\xa4ti ja Leedu olevat niikuinii oma geopoliitilise asendi t\xc3\xb5ttu ohustatud, N\xc3\xb5ukogude Liidu strateegilised peasuunad olid Eestist l\xc3\xb5una poolt m\xc3\xb6\xc3\xb6da sihitud. Ka L\xc3\xa4til ja Leedul ei oleks Balti liidust kasu, sest Eesti ei saaks niikuinii s\xc3\xb5jalist abi anda. Eesti tuleks "tulem\xc3\xbc\xc3\xbcriga" L\xc3\xa4tist eraldada._NEWLINE_Kommunismi agressiivsus olevat kadunud ja N\xc3\xb5ukogude Liit olevat muutunud endaga rahulduvaks suurriigiks, kes jutlustab riikide ja rahvaste rahu, v\xc3\xa4ike annus Moskva radikaalsuse hapet oleks vastukaaluks Kesk-Euroopast tulevatele reaktsioonilistele lehelistele._NEWLINE_"Allakirjutanu isiklik arvamus on, et meie tunduvalt v\xc3\xa4hendaksime oma ida poolt tulevat h\xc3\xa4daohtu seega, kui meie loome tugevaid seoseid p\xc3\xb5hjariikidega, ja teiselt poolt omi suhteid Venemaa endaga arendame teadlikult selles suunas, et meie mite ei huvita neid majanduslikult endi saadustest ja maap\xc3\xb5uevaradest, k\xc3\xbcll aga aitame lojaalselt ja heatahtlikult kaasa nende suurele avastamist\xc3\xb6\xc3\xb6le p\xc3\xb5hjas ja idas. Nagu meie inimesed enne Maailmas\xc3\xb5da tegevalt ja edukalt t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid venelastega kaasa Siberis ja Kaukasuses, nii oleks selline kollaboratsioon tulevikus veelgi pooldatavam meie rahvuslikult seisukohalt."_NEWLINE_Eesti ei saaks kunagi n\xc3\xb5ustuda Poola kannupoisiks hakkamisega._NEWLINE_Eestil on v\xc3\xb5imalik saavutada neutraalne seisukoht N\xc3\xb5ukogude Liidu, Saksamaa ja Poola vahel, L\xc3\xa4til ja Leedul mitte._NEWLINE_Eesti ja L\xc3\xa4ti "saatuse\xc3\xbchtsus" tulenevat ainult r\xc3\xbc\xc3\xbctelkondadest, Landeswehri s\xc3\xb5da olnud v\xc3\xb5itlus "Baltikumi" vastu.._NEWLINE_Enne lepingu s\xc3\xb5lmimist L\xc3\xa4ti ja Leeduga olevat Eestit v\xc3\xb5etud p\xc3\xb5hjariigina, ainult Konstantin P\xc3\xa4tsi valitsus oma rumaluses ei saanud sellest aru._NEWLINE_Koost\xc3\xb6\xc3\xb6d P\xc3\xb5hjamaadega ei takistavat miski. Rootsil olevat kindlasti vaja liitlast, kes teda kaitseks Saksamaa eest._NEWLINE_P\xc3\xb5hjamaade struktuur vajakski t\xc3\xa4iendust: Eesti liitumine tasakaalustaks Soome v\xc3\xa4hemuslikku seisukorda kolme skandinaavia germaani riigi vastu, ka Rootsi oleks r\xc3\xb5\xc3\xb5muga Eesti liitumise poolt, siinse rootsi v\xc3\xa4hemusrahvuse t\xc3\xb5ttu, ainus takistus olevat siinne "sisepoliitiline selgusetus". Eestil ei tarvitsekski tegelikult P\xc3\xb5hjamaade koost\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchma ukse avamiseks kuskil palumas k\xc3\xa4ia.\xc2\xa0\xe2\x80\x9c_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 Raamatust "Emaj\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res", Tartu 1997_NEWLINE_1939. aastal muutis T\xc3\xb5nisson aga oma vaateid ning hakkas pidama paremaks \xc3\xbchinemist Saksamaa-vastase blokiga, sest s\xc3\xb5da paistis niikuinii tulevat ning Saksamaa-vastastel oli pikemas perspektiivis selge \xc3\xbclekaal. Liitu N\xc3\xb5ukogude Liiduga pidas T\xc3\xb5nisson siiski v\xc3\xb5imalikuks vaid Suurbritannia- ja Prantsusmaa-poolse Eesti iseseisvuse garanteerimise puhul._NEWLINE_Langes 10. oktoobril 1939 oma naise Amanda T\xc3\xb5nissoni kirem\xc3\xb5rva ohvriks, kes m\xc3\xb5isteti t\xc3\xa4htajata sunnit\xc3\xb6\xc3\xb6le. Ilmari isa Jaan T\xc3\xb5nisson pidas kohtus k\xc3\xb5ne, kus ta muuhulgas \xc3\xbctles: "Ilmar oli kui kotkapoeg, universaalse andekusega, k\xc3\xb5rgelennuline, t\xc3\xa4is ideesid ja andunud k\xc3\xb5rgetele ideaalidele. Oma p\xc3\xbc\xc3\xbcetes tuline ja otse tormakas, oma t\xc3\xb6\xc3\xb6s ja tegevuses aga edukas ilma vaevalise pingutuseta. K\xc3\xb5ik l\xc3\xa4ks noorel mehel korda nagu m\xc3\xa4ngides..."_NEWLINE_Ilmar T\xc3\xb5nisson maeti 13. oktoobril 1939 Maarja kalmistule, vaimuliku teenistuse pidas Johan K\xc3\xb5pp.\n_START_SECTION_\nTegevus \xc3\xbchingutes\n_START_PARAGRAPH_\nOli Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi liige. 1932 ja 1935\xe2\x80\x931936 oli ta Tartu \xc3\x9clikooli \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaskonna Edustuse esimees._NEWLINE_12. m\xc3\xa4rtsil 1934 ilmus ta Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi majja ja n\xc3\xb5udis endale p\xc3\xbcssi. Mida ta sellega teha oleks osanud, ei olnud teistele selge.'