b'\n_START_ARTICLE_\nDino Buzzati\n_START_PARAGRAPH_\nDino Buzzati (kodanikunimega Dino Buzzati-Traverso; 16. oktoober 1906 \xe2\x80\x93 28. jaanuar 1972) oli itaalia romaani- ja novellikirjanik. _NEWLINE_Samas oli ta ka kunstnik ja poeet ning ajalehe Corriere della Sera ajakirjanik. _NEWLINE_Tema kuulsaim teos on romaan "Il deserto dei Tartari" (eesti keeles "Tatarlaste k\xc3\xb5rb"). Buzzatit on m\xc3\xb5jutanud sellised kirjanikud nagu Albert Camus ja Jean-Paul Sartre.\n_START_SECTION_\nElu\n_START_PARAGRAPH_\nBuzzati s\xc3\xbcndis Itaalia linna Belluno San Pellegrino linnaosas oma perekonna villas. Buzzati veterinaarist ema oli p\xc3\xa4ritolult veneetslanna ning isa, kes oli ametilt rahvusvahelise \xc3\xb5iguse professor, oli p\xc3\xa4rit p\xc3\xb5lisest Belluno perekonnast. Buzzati s\xc3\xbcndis pere neljast lapsest teisena, \xc3\xbcks tema vendi oli tuntud Itaalia geneetik Adriano Buzzati-Traverso. _NEWLINE_Aastal 1924 astus ta Milano \xc3\x9clikooli \xc3\xb5igusteaduskonda, kus tema isa oli kunagi \xc3\xb5petanud. 22-aastaselt oli ta just juura\xc3\xb5pinguid l\xc3\xb5petamas, kui Milano ajaleht Corriere della Sera v\xc3\xb5ttis ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le ning sinna j\xc3\xa4i ta surmani. Ta alustas seal t\xc3\xb6\xc3\xb6d korrektuuriosakonnas, kuid hiljem t\xc3\xb6\xc3\xb6tas juba reporteri, erikorrespondendi, esseisti, toimetaja ja kunstikriitikuna. Tihti on \xc3\xb6eldud, et tema ajakirjanduslik taust m\xc3\xb5jutas tema kirjutisi, andes isegi k\xc3\xb5ige fantastilisematele lugudele realistliku \xc3\xb5hustiku._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal teenis Buzzati Aafrikas, olles Itaalia kuningliku laevastikuga (Regia Marina) seotud ajakirjanik. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu avaldati Itaalias tema romaan "Tatarlaste k\xc3\xb5rb", mis t\xc3\xb5i autorile kiiresti kriitikute poolse tunnustuse ja kuulsuse. Aastal 1964 abiellus ta Almeria Antoniazziga ning samasse aega langeb ka tema viimase romaani "Un amore" ilmumine. Aastal 1972 suri Buzzati p\xc3\xa4rast pikaajalist haigust v\xc3\xa4hki._NEWLINE_Ta oli ateist.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6de kokkuv\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nBuzzati alustas ilukirjanduse kirjutamist aastal 1933. Tema ilukirjanduslikud teosed koosnevad viiest romaanist, n\xc3\xa4ite- ja kuuldem\xc3\xa4ngudest, libretodest, arvukatest novellikogudest ja luulest. Tema libretode hulka kuulub neli Luciano Chailly ooperit ja Giulio Viozzi ooper "La giacca dannata". Ta kirjutas ka lasteraamatu "La famosa invasione degli orsi in Sicilia" ("Karude kuulus sissetung Sitsiiliasse")._NEWLINE_Tunnustatud ja n\xc3\xa4itustel eksponeeritud kunstnikuna kombineeris Buzzati oma loomingus ka kunsti ja kirjandust, luues Orpheuse m\xc3\xbc\xc3\xbcdil p\xc3\xb5hineva koomiks "Poema a fumetti" (1969)._NEWLINE_Tema k\xc3\xb5ige kuulsam romaan "Tatarlaste k\xc3\xb5rb" r\xc3\xa4\xc3\xa4gib loo s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e eelpostist, mis ootab tatarlaste sissetungi. Arvamustes ja kokkuv\xc3\xb5tetes on romaani v\xc3\xb5rreldud eksistentsialistlike t\xc3\xb6\xc3\xb6dega, eriti Albert Camus\' teosega "Sisyphose m\xc3\xbc\xc3\xbct"._NEWLINE_Buzzati kirjutamisviisi on tihti m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletud kui maagilist realismi v\xc3\xb5i sotsiaalset v\xc3\xb5\xc3\xb5randumist ning tema raamatutest leiab l\xc3\xa4bivate teemadena \xc3\xbcmbritseva keskkonna saatuse ja kujutlusv\xc3\xb5ime saatuse ohjeldamatu tehnoloogilise progressi valguses. Buzzati loomingust leiab ka valiku l\xc3\xbchijutte, mille tegelasteks on muinasjutulised tegelased, nagu koletised ja tema enda v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5eldis il colombre (eesti keeles "merekoll").'