b'\n_START_ARTICLE_\nBaldassare Castiglione\n_START_PARAGRAPH_\nKrahv Baldassare Castiglione (6. detsember 1478 Marcaria, praegune Mantova provints \xe2\x80\x93 2. veebruar 1529 Toledo) oli itaalia kirjanik ja humanist._NEWLINE_Castiglione oli p\xc3\xa4rit vanast aadlisuguv\xc3\xb5sast. Tema perekonnal oli Mantova l\xc3\xa4hedal Casaticos suursugune loss. Baldassare Castiglione samanimelisele esivanemale oli selle piirkonna 1445 hallata andnud tema s\xc3\xb5ber, Mantova markii Ludovico II Gonzaga. Hilisem Baldassare Castiglione oli oma ema Luigia Gonzaga kaudu Mantova markii sugulane._NEWLINE_1494 alustas Castiglione \xc3\xb5pinguid Milanos, aga p\xc3\xa4rast isa surma 1499 ta katkestas need ja tuli koju, et v\xc3\xb5tta \xc3\xbcle perekonnapea kohused. \xc3\x9chtlasi t\xc3\xa4itis ta Mantova \xc3\xb5ukonnas esindus\xc3\xbclesandeid, n\xc3\xa4iteks Louis XII k\xc3\xbclask\xc3\xa4igu korral Milanosse. Markii esindajana reisis ta \xc3\xbcsna palju. \xc3\x9chel oma missioonidest kohtus ta Urbino hertsogi Guidobaldo da Montefeltroga ning 1504 lubas Mantova markii Francesco II Gonzaga tal enda teenistusest lahkuda ja Urbino hertsogi teenistusse asuda._NEWLINE_Urbino \xc3\xb5ukonda peeti sel ajal k\xc3\xb5ige moodsamaks ja elegantsemaks Itaalia \xc3\xb5ukondade seas. See oli ka kultuuritegelaste kohtumispaik. \xc3\x95ukonda juhtisid hertsoginna Elisabetta Gonzaga ja tema abikaasa \xc3\xb5de v\xc3\xb5i vennanaine Maria Emilia Pia. \xc3\x95ukonna sagedaste k\xc3\xbclaliste hulka kuulusid \xc3\xb5petlane ja kardinal Pietro Bembo, Giuliano di Lorenzo de\' Medici, kardinal Bernardo Dovizi, Ottaviano ja Federigo Fregoso ning Cesare Gonzaga, kes oli nii Castiglione kui hertsogi l\xc3\xa4hisugulane. Nii pererahvas kui k\xc3\xbclalised organiseerisid intellektuaalseid v\xc3\xb5istlusi, mist\xc3\xb5ttu \xc3\xb5ukonnas oli aktiivne kirjandustegevus ja ka muidu huvitav kultuurielu._NEWLINE_1516 abiellus ta vanast aadlisuguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rit Ippolita Torelliga. S\xc3\xa4ilinud on kaks kirglikku kirja, mille Castiglione talle kirjutas. Kuid Ippolita suri juba 1520. Sel ajal oli Castiglione Mantova markii saadikuna Roomas ja p\xc3\xbchendas end sestpeale vaimuliku karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile._NEWLINE_Ta oli Urbino hertsogi diplomaat Londonis, Pariisis ja Roomas. Aastast 1525 oli ta paavsti nuntsius Hispaanias._NEWLINE_Oma peateoses "Il Cortegiano" ("\xc3\x95ukondlane"; 1528) visandas ta renessansiaja ideaalile vastava harmoonilise inimese (homo universale)._NEWLINE_1527 toimus Sacco di Roma, mille k\xc3\xa4igus Hispaaniale alluvad palgas\xc3\xb5durid vallutasid ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid Rooma. Paavst Clemens VII kahtlustas Castiglionet t\xc3\xb6\xc3\xb6kohustuste hooletus t\xc3\xa4itmises, kui mitte kokkum\xc3\xa4ngus hispaanlastega, sest tema t\xc3\xb6\xc3\xb6kohustuste hulka kuulus P\xc3\xbcha Tooli teavitamine Hispaania kavatsustest. Seevastu Hispaania juhtide v\xc3\xa4itel oli Rooma r\xc3\xbc\xc3\xbcstamine karistus vaimulikkonna rohkete pattude p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Castiglione kirjutas kaks kirja, saates \xc3\xbche neist hispaanlastele ja teise paavstile. Esimeses neist m\xc3\xb5istis ta Rooma r\xc3\xbc\xc3\xbcstamise hukka, teises aga r\xc3\xa4\xc3\xa4kis, et paavsti poliitika ebaj\xc3\xa4rjekindlus ja vastuolulisus oli hispaanlasi \xc3\xa4rritanud. M\xc3\xb5ningase \xc3\xbcllatusena andestas paavst talle ja ta j\xc3\xa4i oma ametisse edasi, aga Karl V autasustas teda.'