b'\n_START_ARTICLE_\nEesti Vabariigi aastap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Vabariigi aastap\xc3\xa4ev on 24. veebruaril, millega t\xc3\xa4histatakse Eesti Vabariigi v\xc3\xa4ljakuulutamist 1918. aasta 24. veebruaril. Sel p\xc3\xa4eval avaldati Tallinnas "Manifest k\xc3\xb5igile Eestimaa rahvastele", milles kuulutati v\xc3\xa4lja s\xc3\xb5ltumatu ja demokraatlik Eesti Vabariik. 24. veebruar on Eesti rahvusp\xc3\xbcha ja iseseisvusp\xc3\xa4ev._NEWLINE_Iseseisvusp\xc3\xa4eva s\xc3\xbcndmused algavad tavakohaselt sinimustvalge Eesti lipu piduliku heiskamisega Pika Hermanni torni. See traditsioon sai alguse 1989. aastal. 23. veebruari \xc3\xb5htul kell k\xc3\xbcmme\xc2\xa0 langetati Pika Hermanni tornis ENSV punalipp ja anti \xc3\xbcle Ajaloomuuseumi t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatele. 24. veebruaril 1989 Moskva aja j\xc3\xa4rgi kell 8.33 heisati Pika Hermanni torni taas sinimustvalge rahvuslipp. Sellest p\xc3\xa4evast alates t\xc3\xa4histatakse igal aastal Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva algust riigilipu heiskamise tseremooniaga._NEWLINE_Sinimustvalge lipp heisatakse pidulikult Eesti h\xc3\xbcmni saatel Pika Hermanni torni p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usul. Varahommikune lipuheiskamise tseremoonia toimus aastatel 1989\xe2\x80\x931999 Kuberneri aias, 2000-2016 viidi \xc3\xbcritus l\xc3\xa4bi Toompea lossi hoovis. Alates 2017. aastast on piduliku s\xc3\xbcndmuse paigaks taas Kuberneri aed. Traditsiooniliselt peab tseremoonial k\xc3\xb5ne Riigikogu esimees ja \xc3\xb5nnistuss\xc3\xb5nad \xc3\xbctleb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop. Ette loetakse Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. Kuberneri aeda on \xc3\xbcles rivistatud Kaitseliidu, naiskodukaitse, noorkotkaste, kodut\xc3\xbctarde, skautide, gaidide, akadeemiliste organisatsioonide, seltside, \xc3\xbchingute ja koolide liputoimkonnad. Eesti Meestelaulu Seltsi meeskooride ning Politsei- ja Piirivalveorkestri esituses k\xc3\xb5lab Eesti h\xc3\xbcmn Friedrich Paciuse "Mu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m" Johann Voldemar Jannseni s\xc3\xb5nadele ning isamaalised laulud nagu Enn V\xc3\xb5rgu "Eesti Lipp" Martin Lipu s\xc3\xb5nadele ning Juhan Aaviku "Hoia, Jumal, Eestit" Aleksander Leopold Raudkepi s\xc3\xb5nadele. _NEWLINE_Eesti taasiseseisvumise j\xc3\xa4rgsel ajal on taastatud Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva aegsete Eesti kaitsev\xc3\xa4e paraadide traditsioon, nii nagu see on kombeks paljudes riikides. Samuti on tavaks, et Eesti president korraldab iseseisvusp\xc3\xa4eval piduliku vastuv\xc3\xb5tu, kus annab \xc3\xbcle riiklikud teenetem\xc3\xa4rgid, mille saajate nimekiri on varem ajakirjanduses ilmunud. Nii paraad kui ka vastuv\xc3\xb5tt on eri aastail toimunud eri linnades, 2014. aastal toimusid need P\xc3\xa4rnus. Paraadist, vastuv\xc3\xb5tust ja vastuv\xc3\xb5tule eelnevast kontserdist, mille alguses peab president aastap\xc3\xa4evak\xc3\xb5ne, toimub otse\xc3\xbclekanne televisioonis. Vastuv\xc3\xb5tul toimuvat k\xc3\xa4tlemistseremooniat, kus president ja presidendi abikaasa k\xc3\xb5iki k\xc3\xbclalisi tervitavad, on irooniliselt nimetatud "pingviinide paraadiks" (k\xc3\xb5rvutades meeste pidulikke frakke pingviinide mustvalge sulestikuga)._NEWLINE_Kuna presidendi vastuv\xc3\xb5tt korraldatakse alati Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eval, toimuvad samalaadsed vastuv\xc3\xb5tud kohalikes omavalitsustes sageli juba 23. veebruaril, koolides jt asutustes on aktused vahel aga veelgi varem. Viimastel aastatel on tavaks, et peaminister peab k\xc3\xb5ne Tartus, Vanemuise teatris toimuval Tartu linna ja maakonna vastuv\xc3\xb5tul. Tartus on traditsiooniks saanud ka \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioonide kogunemine Tartu t\xc3\xa4hetorni heisatud Eesti lipu tervitamisele 24. veebruaril.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nIseseisvusp\xc3\xa4ev kui riigi t\xc3\xa4htsaim p\xc3\xbcha kajastab tavaliselt riikliku iseseisvuse rajamise t\xc3\xa4htp\xc3\xa4eva. Eesti iseseisvusp\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histamiseks on peale Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva 24. veebruaril pakutud ja kasutatud ka teisi daatumeid._NEWLINE_Eesti Ajutine Valitsus otsustas 12. veebruaril 1919: "Vabariigi v\xc3\xa4ljakuulutamise p\xc3\xa4evaks lugeda 24. veebruar."_NEWLINE_1933. aastal v\xc3\xb5ttis Vabariigi Valitsus k\xc3\xb5ne alla k\xc3\xbcsimuse, kas ei tuleks vabariigi aastap\xc3\xa4ev viia m\xc3\xb5nele teisele p\xc3\xa4evale, mis oleks \xc3\xb5nnelikumas aastaajas, nimelt 15. juunile, mil Eesti Asutav Kogu v\xc3\xb5ttis vastu 1920. aasta p\xc3\xb5hiseaduse._NEWLINE_Hugo Kuusner taotles 23. veebruaril 1937 Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histamist 21. v\xc3\xb5i 23., aga mitte 24. veebruaril. Riigiarhiivi direktor Gottlieb Ney leidis, et "...peab j\xc3\xb5udma otsusele, et Eesti vabariigi algp\xc3\xa4evaks tuleb pidada 24 veebruari 1918, s. o. p\xc3\xa4eva mil pealinnas kuulutati v\xc3\xa4lja iseseisvus ja mil ka tegelikult l\xc3\xa4ks k\xc3\xb5rgeim v\xc3\xb5im selleks valitud organite (esialgu P\xc3\xa4\xc3\xa4stekomitee, siis ajutise valitsuse) k\xc3\xa4tte."\n_START_SECTION_\n28. november 1917\n_START_PARAGRAPH_\n1917. aasta 28. novembril (vkj 15. novembril) kogunes Eestimaa Kubermangu Ajutine Maan\xc3\xb5ukogu koosolekule Toompea lossi ja kuulutas end "Eestimaa ainsaks k\xc3\xb5rgema v\xc3\xb5imu kandjaks". Otsuses ei ole kasutatud s\xc3\xb5na "riik". Otsus v\xc3\xb5eti vastu 48 kohalviibinud maan\xc3\xb5ukogu liikme poolt, 9 saadikut j\xc3\xa4i erapooletuks (enamuses sotsialistid-revolutsion\xc3\xa4\xc3\xa4rid, lisaks paar men\xc5\xa1evikku). Maan\xc3\xb5ukogu avaldas \xc3\xbcleskutse eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elastele, et nad kohe ja kiiresti k\xc3\xb5ikjalt eesti polkudesse tuleksid. Ukraina Keskraada kindralsekretariaadile l\xc3\xa4hetati tervitustelegramm. M\xc3\xb5nedes allikates on sellele kuup\xc3\xa4evale hiljem viidatud kui "t\xc3\xb5elisele Eesti iseseisvusp\xc3\xa4evale" (vastandina ametlikule iseseisvusp\xc3\xa4evale, 24. veebruarile 1918).\n_START_SECTION_\n23. veebruar 1918\n_START_PARAGRAPH_\n1918. aasta 23. veebruaril avaldati P\xc3\xa4rnus "Manifest Eestimaa rahvastele", milles kuulutati v\xc3\xa4lja s\xc3\xb5ltumatu ja demokraatlik Eesti Vabariik.\n_START_SECTION_\n24. veebruar 1918\n_START_PARAGRAPH_\n24. veebruaril 1918 avaldati "Manifest k\xc3\xb5igile Eestimaa rahvastele" Tallinnas.\n_START_SECTION_\n23. juuni 1919\n_START_PARAGRAPH_\n23. juunil 1919 saavutasid Landesveeri s\xc3\xb5jas Eesti v\xc3\xa4ed V\xc3\xb5nnu lahingus v\xc3\xb5idu Saksa Rauddiviisi \xc3\xbcle. Seda t\xc3\xa4htp\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histatakse Eestis v\xc3\xb5idup\xc3\xbchana, kuid seda on peetud sobilikuks ka Eesti iseseisvusp\xc3\xa4evana.\n_START_SECTION_\n2. veebruar 1920\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aasta 2. veebruaril s\xc3\xb5lmiti Eesti Vabariigi ja N\xc3\xb5ukogude Venemaa vahel Tartu rahuleping, millega esimest korda ajaloos tunnustati Eesti Vabariiki de iure. Ka seda t\xc3\xa4htp\xc3\xa4eva on peetud sobilikuks Eesti iseseisvusp\xc3\xa4evana.\n_START_SECTION_\n8. mai 1990\n_START_PARAGRAPH_\n1990. aasta 8. mail tunnistas eelmisel p\xc3\xa4eval asutatud Eesti Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu kehtetuks riigi nimetusega Eesti N\xc3\xb5ukogude Sotsialistlik Vabariik ning taaskehtestas Eesti Vabariigi. Eesti Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu v\xc3\xb5ttis vastu seaduse "Eesti s\xc3\xbcmboolikast", millega s\xc3\xa4testati, et Eesti riigiv\xc3\xa4rvid on sinine, must ja valge. Riigilipu kuju pidi m\xc3\xa4\xc3\xa4rama seadus. Rakendati Eesti Vabariigi 1938. aasta p\xc3\xb5hiseaduse paragrahvid 1, 2, 4, 5 ja 6. Neist \xc2\xa71 s\xc3\xa4testas, et "Eesti on iseseisev ja s\xc3\xb5ltumatu vabariik, kus k\xc3\xb5rgeima riigiv\xc3\xb5imu kandja on rahvas". Moskva pakutud eristaatuse N\xc3\xb5ukogude Liidus konf\xc3\xb6deratsioonileppe alusel l\xc3\xbckkasid Eesti juhid tagasi.\n_START_SECTION_\n20. august 1991\n_START_PARAGRAPH_\n20. augustil 1991 j\xc3\xb5udsid Tallinna Pihkva dessantdiviisi \xc3\xbcksused. Vabatahtlikud asusid julgestama Toompead ning raadio- ja telemaja. Rahvarinne korraldas Vabaduse v\xc3\xa4ljakul miitingu, kus n\xc3\xb5uti Eestile iseseisvust. Sama p\xc3\xa4eva hilis\xc3\xb5htul kell 23.02 v\xc3\xb5ttis Eesti Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu vastu Eesti Komitee juhtidega koosk\xc3\xb5lastatud otsuse "Eesti riiklikust iseseisvusest ja P\xc3\xb5hiseadusliku Assamblee moodustamisest", millega kuulutati v\xc3\xa4lja taastatud iseseisev Eesti Vabariik. Seda t\xc3\xa4htp\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histatakse Eesti taasiseseisvumisp\xc3\xa4evana.'