b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xbcrgen Fahrensbach\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nBaltisaksa ajaloolased on tema suguv\xc3\xb5sa n\xc3\xa4inud Reinimaa p\xc3\xa4ritolu, kuid seda ei saa usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt t\xc3\xb5estada. Uuemal ajal on esile kerkinud versioon tema eesti p\xc3\xa4ritolu kohta. Nimi on esinenud kujudel Varnsbeke, Varensbeke, Varnsbach, Varnspech, Farenbeck, Farensbeke, Parembeke jne. Eesti perekonnanimi Parenbeke (Parasm\xc3\xa4gi) on Eestis registreeritud hiljemalt 13. sajandi l\xc3\xb5pust. Nad olid sugulased Wacke perekonnaga, kellest hiljem said Uexk\xc3\xbcllid.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nFahrensbach s\xc3\xbcndis Haimres L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal ja teenis 1560. aastate l\xc3\xb5pus Rootsi v\xc3\xa4gedes. 1560. aastatel s\xc3\xb5dis ta Prantsusmaal, Ungaris, Hollandis ja Liivimaal. _NEWLINE_J\xc3\xbcrgen Fahrensbach osales 1570. aasta jaanuaris oma onu Klaus Kurselli juhitud Tallinna lossi af\xc3\xa4\xc3\xa4ris, mille ajal kohalikud m\xc3\xb5isamehed kui rootsi palgas\xc3\xb5durid selle enda k\xc3\xa4tte haarasid, n\xc3\xb5udes teenistuse eest maksmata tasu. Kui rootslased lossi sama aasta m\xc3\xa4rtsis tagasi vallutasid, \xc3\xb5nnestus Fahrensbachil napilt p\xc3\xb5geneda. Ta vangistati venelaste poolt, kuid astus peagi nende teenistusse, osales ka Tallinna piiramises 1570\xe2\x80\x931571, juhtis seej\xc3\xa4rel 1572. aastal Oka j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res saksa palgas\xc3\xb5durite salka v\xc3\xb5itluses tatarlaste vastu ja osales Paide vallutamises 1573. Siis aga lahkus ta segastel asjaoludel Vene teenistusest (ilmselt p\xc3\xb5genes) ning asus Saaremaa asehalduri Claus von Ungerni soovituskirjaga (9. juuni 1575), milles asehaldur iseloomustas teda kui vene keele ja vene s\xc3\xb5jakommete tundjat, Taani kuningas Frederik II alluvusse. _NEWLINE_Taani \xc3\xb5ukonnas ja armees tegi J\xc3\xbcrgen Fahrensbach kiiret karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Taani \xc3\xb5ukonna teenistujate nimekirjas kuninga \xc3\xb5uejunkur alates 5.10.1575, t\xc3\xb5usis teenistuse l\xc3\xb5pus \xc3\xb5uemarssaliks (ametis 29.05\xe2\x80\x9325.10.1579). _NEWLINE_1576\xe2\x80\x931577 osales ta Danzigi \xc3\xbclest\xc3\xb5usul poolakate vastu, oli rittmeistri auastmes Danzigi komissar ja s\xc3\xb5jan\xc3\xb5unik. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast Saaremaa asehalduri Vincents Jueli uppumist septembris 1579 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta ajutiseks Saaremaa asehalduriks. Talle l\xc3\xa4\xc3\xa4nistati kogu Saaremaa. _NEWLINE_1580 asus Fahrensbach aga Taani kuninga n\xc3\xb5usolekul ka Stephan Bathory teenistusse, kus ta sai endale l\xc3\xa4\xc3\xa4niks Karksi. Talle pakuti ka V\xc3\xb5nnu vojevoodi ametikohta, mille p\xc3\xa4rast tal tekkis t\xc3\xbcli Taani kuningaga. _NEWLINE_1584. aastal v\xc3\xb5ttis Frederik II talt Saaremaa \xc3\xa4ra, misj\xc3\xa4rel Fahrensbach p\xc3\xbc\xc3\xbcdis seda aadlike m\xc3\xa4ssuga tagasi saada, kuid see katse eba\xc3\xb5nnestus. Nii asus Fahrensbach vaid Poola kuninga Zygmunt III Waza teenistusse ja sai peagi V\xc3\xb5nnu vojevoodkonna vojevoodiks, Liivimaa aadlilipkonna \xc3\xbclemaks. Lisaks anti talle l\xc3\xa4\xc3\xa4nideks ka Tarvastu ja Ruhja. _NEWLINE_Fahrensbach hukkus Rootsi-Poola s\xc3\xb5jas Viljandi piiramisel 1602. aastal, sai haavata T\xc3\xb6dweni lastud musketikuulist Viljandi linnuse vallikraavis ja suri hiljem haavadesse.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nTalle kuulusid Karksi (Schlo\xc3\x9f Karkus), V\xc3\xb5nnu (Schlo\xc3\x9f Wenden) ja 5. jaanuaril 1588 kuningas Zygmunt III kingitud Tarvastu loss (Schlo\xc3\x9f Tarwast) koos lossil\xc3\xa4\xc3\xa4niga ja m\xc3\xb5is Meisterhof (hiljem Rujen-Grosshof) Ruhja kihelkonnas.'