b'\n_START_ARTICLE_\nPervasiivne arenguh\xc3\xa4ire\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivne arenguh\xc3\xa4ire (kirjanduses ka autismispektri h\xc3\xa4ire, Kanneri s\xc3\xbcndroom ja autism)\xc2\xa0t\xc3\xa4hendab vastastikuse sotsiaalse m\xc3\xb5jutamise ja suhtlemise kvalitatiivset kahjustust ning sellega kaasnevat huvide ja tegevusaktiivsuse piiratust, stereot\xc3\xbc\xc3\xbcpsust ning monotoonset korduvust. Tavaliselt, aga mitte alati, t\xc3\xa4heldatakse ka kognitiivsete funktsioonide kahjustust. Need normist erinevad h\xc3\xa4lbed kujunevad v\xc3\xa4lja koolieelses eas, on p\xc3\xbcsivad, puudutavad arengu eri aspekte, kuid varieeruvad avaldumise intensiivsuse poolest. Pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega lastel on \xc3\xbchiseid jooni, kuid erip\xc3\xa4rade ulatus \xc3\xbcksikute \xc3\xb5pilaste kaupa varieerub.\n_START_SECTION_\nLiigitus\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivsete arenguh\xc3\xa4irete alaliikideks jaotamisel on lahkarvamusi. Eestis kasutatakse rahvusvaheline haiguste klassifikatsiooni (RHK) 10. versiooni, mis p\xc3\xb5hineb ICD-10-l. See on maailma tervishoiuorganisatsiooni WHO koostatud ja k\xc3\xa4ibib enamikus Euroopa maades. American Psychiatric Association kasutab diagnostikas\xc3\xbcsteemi Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM), alates 2013. aastast kehtib DSM-V-versioon.\n_START_SECTION_\nLiigitus ja diagnostilised tunnused DSM-V j\xc3\xa4rgi\n_START_PARAGRAPH_\nAutismispektrih\xc3\xa4ire (siia alla kuuluvad autism, Aspergeri s\xc3\xbcndroom ja muud t\xc3\xa4psustamata pervasiivsed arenguh\xc3\xa4ired).\n_START_SECTION_\nLapse autism\n_START_PARAGRAPH_\nLapse autism (kasutusel ka varase lapseea autism) on pervasiivsete arenguh\xc3\xa4irete liik, mis avaldub enne 3. eluaastat. Sellele on iseloomulik ps\xc3\xbc\xc3\xbchika h\xc3\xa4lbinud ja/v\xc3\xb5i kahjustatud areng ning h\xc3\xa4irete avaldumine kolmes valdkonnas: vastastikuses sotsiaalses m\xc3\xb5jutamises, suhtlemises ja piiratud stereot\xc3\xbc\xc3\xbcpses k\xc3\xa4itumises. Lapse autismi korral puudub tavaliselt t\xc3\xa4ielikult normaalse arengu eelperiood v\xc3\xb5i kui see esineb, ei \xc3\xbcleta see 3. eluaasta piiri. Lapse autismile on iseloomulik kaasinimeste sotsiaalse tegevuse ja emotsioonide eba\xc3\xb5ige hindamine, soovimatus ja raskused suhtlemisel, huvide ja aktiivsuse korduvus, stereot\xc3\xbc\xc3\xbcpsus. Poistel esineb lapse autismi 3\xe2\x80\x934 korda sagedamini kui t\xc3\xbcdrukutel ja \xc2\xbe-l lastest kaasneb intellektipuue. Peale nende spetsiifiliste diagnostiliste tunnuste v\xc3\xb5ib autismiga lastel sageli avalduda hulk teisi mittespetsiifilisi n\xc3\xa4hte: kartused/foobiad, une- ja s\xc3\xb6\xc3\xb6mish\xc3\xa4ired, \xc3\xa4rritus- ja agressiivsushood. Ka enesevigastamine (n\xc3\xa4iteks randme hammustamine) on \xc3\xbcsna sagedane, eriti neil juhtudel, kui kaasneb raske vaimne alaareng.\n_START_SECTION_\nAt\xc3\xbc\xc3\xbcpiline autism\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xbc\xc3\xbcpiline autism on pervasiivne arenguh\xc3\xa4ire, mis erineb autismist kas haiguse alguse ea v\xc3\xb5i k\xc3\xb5igile kolmele p\xc3\xb5hilisele diagnostilisele kriteeriumile t\xc3\xa4ieliku mittevastavuse poolest._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib anomaalne seisund ja/v\xc3\xb5i kahjustatud areng ilmneda p\xc3\xa4rast 3. eluaastat ja/v\xc3\xb5i h\xc3\xa4lbed avalduvad ainult \xc3\xbches v\xc3\xb5i kahes autismi diagnoosimiseks vajalikust kolmest diagnostilisest kriteeriumist. Samas v\xc3\xb5ib teistes ps\xc3\xbc\xc3\xbchikasf\xc3\xa4\xc3\xa4rides ilmneda t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisi anomaalsusi. Selliseid at\xc3\xbc\xc3\xbcpilisi seisundeid t\xc3\xa4heldatakse k\xc3\xb5ige sagedamini raske vaimse alaarenguga ja/v\xc3\xb5i k\xc3\xb5netutel isikutel, kelle funktsioneerimise madal tase ei v\xc3\xb5imalda k\xc3\xbcllaldaselt avaldada autismile iseloomulikke k\xc3\xa4itumise ise\xc3\xa4rasusi. Seega on at\xc3\xbc\xc3\xbcpiline autism siiski autismist oluliselt erinev seisund.\n_START_SECTION_\nRetti s\xc3\xbcndroom\n_START_PARAGRAPH_\nRetti s\xc3\xbcndroomi manifesteerumisele eelneb normaalse v\xc3\xb5i normil\xc3\xa4hedase arengu periood, millele varases lapseeas j\xc3\xa4rgneb k\xc3\xa4eliste oskuste ja k\xc3\xb5ne osaline v\xc3\xb5i t\xc3\xa4ielik kadu koos pea kasvu lakkamisega (enamikul juhtudest 7\xe2\x80\x9324 kuu vanuselt). S\xc3\xbcndroomi ilmnedes esinevad v\xc3\xa4\xc3\xa4nlevad k\xc3\xa4eliigutused, oskamatus toitu n\xc3\xa4rida, p\xc3\xb5ie ja p\xc3\xa4rasoole tegevust kontrollida. Lisaks on raskused kontakteerumisel ja m\xc3\xa4nguoskuste arenematus. Keskmises lapseeas lisanduvad apraksia ja kehat\xc3\xbcve ataksia, ilmneb skolioos v\xc3\xb5i k\xc3\xbcfoskolioos ning koreoatetoidsed liigutused. Alati tekib raske vaimne puudulikkus. Varases v\xc3\xb5i keskmises lapseeas tekivad sageli krambid. Retti s\xc3\xbcndroomi on kirjeldatud vaid t\xc3\xbcdrukutel, kusjuures h\xc3\xa4ire p\xc3\xb5hjus on senini ebaselge.\n_START_SECTION_\nLapse muu desintegratiivne h\xc3\xa4ire\n_START_PARAGRAPH_\nRetti s\xc3\xbcndroomist erinev pervasiivne arenguh\xc3\xa4ire, mille algusele eelneb normaalse arengu periood v\xc3\xa4hemalt esimese kahe eluaasta v\xc3\xa4ltel. Sellele j\xc3\xa4rgneb varem omandatud vilumuste ja teadmiste kadu m\xc3\xb5ne kuu jooksul, millele samaaegselt lisanduvad spetsiifilised sotsiaalsed, kommunikatsiooni- ja k\xc3\xa4itumisanomaaliad. Enamikul patsientidest tekib raske vaimne alaareng. J\xc3\xa4\xc3\xa4b ebaselgeks, mil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral erineb selline seisund lapse autismist. Neile lastele on t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline ps\xc3\xbc\xc3\xbchika s\xc3\xbcgav regressioon (keeleliste oskuste, m\xc3\xa4ngulise taseme, \xc3\xb5pivilumuste ja adaptiivse k\xc3\xa4itumise kadu sageli koos v\xc3\xb5imetusega kontrollida p\xc3\xb5ie ja p\xc3\xa4rasoole tegevust).\n_START_SECTION_\nAspergeri s\xc3\xbcndroom\n_START_PARAGRAPH_\nSeisundile on iseloomulik autismile t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline sotsiaalse suhtlemise kvalitatiivne kahjustus koos huvide ja tegevuse piiratusega, stereot\xc3\xbc\xc3\xbcpsusega ja \xc3\xbchetaolisusega. Lapse autismist erineb see s\xc3\xbcndroom eelk\xc3\xb5ige selle poolest, et ei kaasne k\xc3\xb5ne- ja kognitiivse tegevuse valdkondade mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4must ja nende laste vaimne v\xc3\xb5imekus on keskmine v\xc3\xb5i \xc3\xbcle keskmise. Aspergeri s\xc3\xbcndroom esineb poistel 8 korda sagedamini kui t\xc3\xbcdrukutel. Tegu on omap\xc3\xa4raste indiviididega, kes v\xc3\xb5ivad olla kitsas valdkonnas v\xc3\xa4ga v\xc3\xb5imekad, kuid kohmakad ja saamatud iseseisvaks toimetulekuks. S\xc3\xbcndroomile on iseloomulik p\xc3\xbcsimine ka nooruki- ja t\xc3\xa4iskasvanueas. Harva v\xc3\xb5ib neil olla ps\xc3\xbchhootilisi episoode ka nooremas t\xc3\xa4iskasvanueas.\n_START_SECTION_\nKognitiivne areng, tajud ja k\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nSageli on pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega inimesed oluliselt tundlikumad v\xc3\xa4liste stiimulite suhtes (nt ere valgus, m\xc3\xbcra, suur seltskond, l\xc3\xb5hnad, maitsed, puudutused). Pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega inimesed v\xc3\xb5ivad olla teistest eristuva kehahoiaku ja/v\xc3\xb5i liikumismustritega. Neid iseloomustab omap\xc3\xa4rane k\xc3\xb5nd, haldjaslik olek, motoorne kohmakus ja raskused oma keha juhtimisel. Samuti avalduvad pervasiivsed arenguh\xc3\xa4ired tegevuste ja huvide piiratuses: stereot\xc3\xbc\xc3\xbcpsed liigutused, k\xc3\xa4itumine, sh korduvad liigutused (k\xc3\xa4te lehvitamine, enda kiigutamine, h\xc3\xa4\xc3\xa4litsuste tegemine), h\xc3\xb5ivatus esemest. Autismispektri h\xc3\xa4irega inimene v\xc3\xb5ib tunda \xc3\xa4\xc3\xa4rmist vastumeelsust m\xc3\xb5ne eneseteenindustoimingu suhtes, nt magamine, s\xc3\xb6\xc3\xb6mine, riietumine, pesemine. Iseloomulikud on t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xb5imega seotud probleemid: liigne keskendumine \xc3\xbcksikutele, sageli ebaolulistele detailidele ja samaaegselt \xc3\xbcldist konteksti arvestada, v\xc3\xa4hene \xc3\xbcldistamisv\xc3\xb5ime. Neil on sensoorse integratsiooni raskused ehk enda \xc3\xbcmber toimuva tajumisel tervikuna ning sellele \xc3\xb5ige t\xc3\xa4henduse andmisel, oma tegevuste organiseerimisel ja planeerimisel tulenevalt asjadevaheliste seoste tajumise raskustest. Pervasiivse arenguh\xc3\xa4ire korral on raskusi teise inimese emotsioonide ja taju m\xc3\xb5testamisega (M\xc3\xb5istuse teooria, Theory of Mind) puudulikkus.\n_START_SECTION_\nSotsiaalne areng ja kommunikatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nEsmajoones avaldub autismispektri h\xc3\xa4ire selles, et inimene k\xc3\xa4itub kummaliselt sotsiaalse suhtlemise olukordades. Pervasiivsete arenguh\xc3\xa4irete korral on iseloomulikuks toimetulekuraskused sotsiaalsetes olukordades: v\xc3\xb5imetus t\xc3\xb5lgendada teiste inimeste kehakeelt; v\xc3\xa4hene paindlikkus sotsiaalsetest reeglitest arusaamisel ja rakendamisel; ei m\xc3\xb5ista huumorit v\xc3\xb5i m\xc3\xb5istavad seda omap\xc3\xa4rasel moel; raskused abstraktsete ja mitmet\xc3\xa4henduslike m\xc3\xb5istete tajumisel; m\xc3\xb5istavad raskustega seda, et kontekstist s\xc3\xb5ltuvalt v\xc3\xb5ib \xc3\xbchel ja samal asjal olla eri t\xc3\xa4hendus. Nende inimeste puhul v\xc3\xb5ib esineda t\xc3\xa4ielikku endasset\xc3\xb5mbumist v\xc3\xb5i \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslikku pealet\xc3\xbckkivust. Nad v\xc3\xb5ivad olla enesekesksed ning sotsiaalsetes olukordades v\xc3\xa4he paindlikud, teha kohatuid m\xc3\xa4rkusi v\xc3\xb5i anda liiga otsekoheseid hinnanguid. Autismispektri h\xc3\xa4ire puhul v\xc3\xb5ib iseloomulik olla pilkkontakti ja mitteverbaalse suhtlemise puudulikkus, k\xc3\xb5ne puudumine, hilistumine, kadu, kajak\xc3\xb5ne ja kohatu k\xc3\xb5ne v\xc3\xb5i raskused k\xc3\xb5ne kasutusel ja m\xc3\xb5istmisel. Pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega inimesed v\xc3\xb5ivad ootamatult muutuda v\xc3\xa4ga \xc3\xa4gedaks ega suuda oma k\xc3\xa4itumist juhtida, v\xc3\xb5ib esineda raevuhooge.\n_START_SECTION_\nAjuehituse erisused\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivse arenguh\xc3\xa4ire tekkimisel ei ole leitud \xc3\xbchte kindlat p\xc3\xb5hjust. Oletatakse, et riskitegurid on nii ajuehitus, geneetika kui ka keskkond. Aju-uuringute keskuse andmetel on leitud autismispektri h\xc3\xa4iretega inimeste puhul mitmeid k\xc3\xb5rvalekaldeid aju ehituses: Purkinje rakkude v\xc3\xa4hesus v\xc3\xa4ikeaju koores, VI ja VII sagarike ehituslikud ise\xc3\xa4rasused (h\xc3\xbcpoplaasia), temporaalsagara (suuraju oimusagara) \xc3\xbclaosa ja prefrontaalkoore erisused, am\xc3\xbcgdala (mandelkeha) ja hipokampuse ehituse erisused, mitokondrite d\xc3\xbcsfunktioon, v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge serotoniini tase. Muutused mitmes aju osas v\xc3\xb5ivad olla p\xc3\xb5hjus, miks pervasiivne arenguh\xc3\xa4ire m\xc3\xb5jutab l\xc3\xa4bivalt k\xc3\xb5iki ps\xc3\xbc\xc3\xbchikavaldkondi.\n_START_SECTION_\nGeneetilised tegurid\n_START_PARAGRAPH_\nSiiani ei ole leitud \xc3\xbchtegi konkreetset geeni, mis v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada autismi. Samas on autistlike laste hulgas neid, kellel esineb ka m\xc3\xb5ni teadaolev geneetiline haigus, nt fragiilse X-i s\xc3\xbcndroom, tuberoosne skleroos ja ainevahetushaigustest kreatiini transpordi defektid. Seega on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt oluline, et k\xc3\xb5ik lapsed, kellel kahtlustatakse autismi, l\xc3\xa4biksid ka geneetilised uuringud. Uuringud kaksikutega on n\xc3\xa4idanud, et autism on tingitud nii geneetiliste kui ka keskkonnategurite m\xc3\xb5just, kusjuures m\xc3\xb5nda k\xc3\xa4itumismustrit m\xc3\xb5jutavad enam geneetilised tegurid ja teisi j\xc3\xa4llegi keskkond.\n_START_SECTION_\nKeskkondlikud tegurid\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivsete arenguh\xc3\xa4irete avaldumisel on leitud ka oletatavaid p\xc3\xb5hjuseid keskkonnateguritest. Keskkondlikud tegurid \xc3\xbcksi ilmselt autismi ei p\xc3\xb5hjusta, k\xc3\xbcll aga teevad seda koos geneetiliste soodumustega. Oletatakse, et autismispektri h\xc3\xa4ire tekkimise \xc3\xbcheks teguriks v\xc3\xb5ivad olla viirused, mida ema raseduse ajal p\xc3\xb5eb (nt punetised, ts\xc3\xbctomegaloviirus). Samuti m\xc3\xbcrgid ja keskkonnareostus. Uuringud ei ole kinnitanud v\xc3\xb5imalikku seost vaktsineerimise ja autismispektri h\xc3\xa4ire vahel.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumise anal\xc3\xbc\xc3\xbcs, \xc3\xb5petamine\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivse arenguh\xc3\xa4irega inimeste abistamisel tuleb korrastada nende maailma v\xc3\xa4ljastpoolt. Parimaid tulemusi annab varajane sekkumine (enne 5. eluaastat)._NEWLINE_Autismispektri h\xc3\xa4ire ei ole ravitav, kuid erip\xc3\xa4rasid tundma \xc3\xb5ppides saab luua lasteaias ja koolis sobiva keskkonna._NEWLINE_Arendustegevuses on soovitav silmas pidada eriti j\xc3\xa4rgmisi aspekte. Sihip\xc3\xa4rast arendamist vajavad autismiga lapse t\xc3\xa4helepanu ja j\xc3\xa4ljendamisoskus, mis on \xc3\xb5petamise eelduseks. Kasvukeskkonna erip\xc3\xa4ra on struktureeritus ning tegevuste etteteadmine (korrap\xc3\xa4rasus). Tuttavas keskkonnas tunnevad lapsed end turvaliselt ning iseseisvatena, esineb v\xc3\xa4hem k\xc3\xa4itumisprobleeme. \xc3\x95petajal tuleb arvestada, et autismiga lapse kasvatamine m\xc3\xb5jutab pereelu v\xc3\xa4ga tugevasti, koost\xc3\xb6\xc3\xb6s lasteasutusega on v\xc3\xb5imalik leida need valdkonnad, milles lapsevanema panus on unikaalne._NEWLINE_Autismiga lapsi saab \xc3\xb5petada eri \xc3\xb5ppeprogrammide j\xc3\xa4rgi erikoolides. Kerge, m\xc3\xb5\xc3\xb5duka ja s\xc3\xbcgava vaimupuudega autismiga lapsi \xc3\xb5petatakse nii lihtsustatud toimetuleku kui ka hooldus\xc3\xb5ppekavade alusel. Aspergeri s\xc3\xbcndroomi ja normikohase intellektitaseme korral suudab pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega \xc3\xb5pilane l\xc3\xa4bida rahuldavalt g\xc3\xbcmnaasiumi \xc3\xb5ppekava. P\xc3\xb5hilised m\xc3\xa4rks\xc3\xb5nad autismiga laste \xc3\xb5petamisel on struktureeritus, individuaalsus, koost\xc3\xb6\xc3\xb6, eesm\xc3\xa4rkide p\xc3\xbcstitamine ja hindamine. Nende laste \xc3\xb5petamine on elukestev protsess, mida saadab edu vaid sihikindla ja p\xc3\xbcsiva tegutsemise korral._NEWLINE_Lasteaiale ja koolile t\xc3\xa4hendab see keskkonna sobivaks kohandamist nii ajas, ruumis, t\xc3\xb6\xc3\xb6korralduses kui ka suhtlemises: iga \xc3\xbclesande jaoks on vajalikud konkreetsed juhised, mida, kuidas, kus ja millal ta peab tegema ja kes teda aitab. Olukorrad olgu kindlad ja etteaimatavad, planeeritud p\xc3\xa4eva- ja n\xc3\xa4dalakava ei tohiks muutuda ootamatult. Suhtlemisel tuleks kasutada \xc3\xbchet\xc3\xa4henduslikke s\xc3\xb5nu ja m\xc3\xb5isteid ning kontrollida, kas \xc3\xb6eldu j\xc3\xb5udis kohale sellisena, nagu oli m\xc3\xb5eldud. Enamik autismispektri h\xc3\xa4irega inimestest on visuaalsed \xc3\xb5ppijad. Visualiseerida saab piltidena (fotod, piktogrammid) ja s\xc3\xb5nadena._NEWLINE_Pervasiivsete arenguh\xc3\xa4iretega lastel puhul, kes ei kasuta suhtlemisel k\xc3\xb5net, kasutatakse lihtsaid pilte (piktogramme), viipeid ja s\xc3\xb5nakaarte objektide ja tegevuste t\xc3\xa4histamiseks. Suhtlemisprobleemidega lastele loodud s\xc3\xbcsteemid on n\xc3\xa4iteks Picture Exchange Communication System (PECS) ja Social Competence Package for Preschool Youngsters (SCIPPY). Kui s\xc3\xbcsteemi j\xc3\xa4rjepidevalt rakendada, kujuneb see v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuks suhtlemiskanaliks \xc3\xbcmbritsevate inimestega ja suurendab lapse iseseisvust._NEWLINE_Ruumi kohandamisel tuleb alati l\xc3\xa4htuda konkreetsest lapsest. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib valida iga \xc3\xb5ppeaine jaoks kindla v\xc3\xa4rvi, v\xc3\xb5iks olla kindel paigutus k\xc3\xb5igi materjalide (\xc3\xb5pikud, pliiatsid) jaoks. Aja liigendamiseks saab koostada konkreetse p\xc3\xa4evakava, samuti n\xc3\xa4dalakava, kasutades j\xc3\xa4llegi pilte, piktogramme, s\xc3\xb5nakaarte, objekte. V\xc3\xa4ga oluline on seejuures lapsele \xc3\xb5petada, kuidas toime tulla muutuste ja teadmatusega. Selleks v\xc3\xb5ib koostada nimekirja koolis vajaminevatest asjadest, t\xc3\xb6\xc3\xb6plaanid ja juhendid._NEWLINE_Selleks, et lapsele oleks tagatud parimad v\xc3\xb5imalused arenguks, peavad \xc3\xb5petuse struktuur ja n\xc3\xb5uded, samuti ka \xc3\xb5pper\xc3\xbchma suurus vastama lapse v\xc3\xb5imetele ning vajaduse korral peaks lasteaed ja kool pakkuma alternatiive. Parimad tulemused saavutatakse v\xc3\xa4ikeses grupis (kuni 4 last), aga vajaduse korral ka \xc3\xbcks \xc3\xbchele \xc3\xb5petamisel v\xc3\xb5i abi\xc3\xb5petaja rakendamisel._NEWLINE_Pervasiivsete arenguh\xc3\xa4iretega laste aju t\xc3\xb6\xc3\xb6tamise erisusi arvestades tuleb l\xc3\xa4htuda iga lapse individuaalsetest v\xc3\xb5imetest ja vajadustest. Nendest l\xc3\xa4htuvalt tuleks valida \xc3\xb5ppemetoodika. Maailmas enamkasutatavad metoodikad on TEACCH, Lovaas-metoodika, ABA, Waldorfi pedagoogika, kuulmistaju treening (AIT), DIR jt. Iga konkreetse meetodi puhul saavad lapsega tegelevad inimesed valida k\xc3\xb5ige sobivama l\xc3\xa4henemise v\xc3\xb5i elemente \xc3\xbchest ja teisest. Eestis kasutatakse enamasti kombinatsioone eri metoodikatest, kuid sobivaimaks ja paremaid tulemusi andvaks on hinnatud TEACCH-metoodikast p\xc3\xa4rinevat l\xc3\xa4henemist.\n_START_SECTION_\nTEACCH-metoodika\n_START_PARAGRAPH_\nAmeerikas 1970-ndatel alguse saanud kompleksne s\xc3\xbcsteem TEACCH (Treatment and Education of Autistic and Related Communication Handicapped Children) on m\xc3\xb5eldud autismispektri h\xc3\xa4irega lastele kuni t\xc3\xa4isealiseks saamiseni. L\xc3\xa4henemise aluseks on suur paindlikkus ja kohanemisv\xc3\xb5imalused eri situatsioonides. TEACCH-metoodika \xc3\xbcldp\xc3\xb5him\xc3\xb5tted on j\xc3\xa4rgmised: struktureeritud \xc3\xb5petamine, rutiinid ja korraldus; vasakult paremale tegutsemise s\xc3\xbcsteem; suhtlemise \xc3\xb5petus; visuaalsete s\xc3\xbcmbolite kasutamine; stressi v\xc3\xa4hendamine; sotsiaalsete oskuste treening.\n_START_SECTION_\nLovaasi-metoodika\n_START_PARAGRAPH_\nPs\xc3\xbchholoog O. Ivar Lovaasi metoodiline l\xc3\xa4henemine seisneb intensiivses sekkumises autismiga lapse k\xc3\xa4itumisse ning seab eesm\xc3\xa4rgiks kujundada sotsiaalselt aktsepteeritavat k\xc3\xa4itumist ning oskusi vahetu \xc3\xbcks \xc3\xbchele \xc3\xb5ppetegevusega. Last julgustatakse f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt ja korduvalt v\xc3\xb5tma pilkkontakti. Arendustegevusi alustatakse p\xc3\xb5hioskuste kujundamisest \xe2\x80\x93 paigal istumine, t\xc3\xa4helepanu suunamine, s\xc3\xb5nale vastava pildi leidmine jne.\n_START_SECTION_\nAIT-treening\n_START_PARAGRAPH_\nKuulmistaju treening AIT (Auditory Integration Training) p\xc3\xb5hineb autismiga laste sensoorsete puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4kide kompenseerimisel. Lapsed kuulavad k\xc3\xb5rvaklappide kaudu eri helisid terapeudi juhendamisel. On leitud, et kuulmistaju arendamine m\xc3\xb5jub h\xc3\xa4sti \xc3\xb5ppimisele ja k\xc3\xb5ne arengule.\n_START_SECTION_\n6.1.4 DIR-mudel\n_START_PARAGRAPH_\nMudeli DIR (Developmental, Individual-Difference, Relationship) kasutamisel asetab t\xc3\xa4iskasvanu end pervasiivse arenguh\xc3\xa4irega lapse seisukohale, j\xc3\xa4lgib lapse poolt algatatud tegevusi ning l\xc3\xa4heb nendega kaasa.\n_START_SECTION_\nTeraapiad\n_START_PARAGRAPH_\nEnamiku ps\xc3\xbchhosotsiaalse sekkumise vormide kohta t\xc3\xb5endusp\xc3\xb5hist kinnitust ei ole, kuid k\xc3\xb5rge funktsioneerimistasemega autismispektri h\xc3\xa4iretega noorte puhul on \xc3\xa4revuse ja viha juhtimisel t\xc3\xb5husaks osutunud kognitiivne k\xc3\xa4itumisteraapia. Vaid piiratud hulgal on seni ka t\xc3\xb5endeid sotsiaal-pragmaatiliste ja arendavate sekkumismudelite kohta, n\xc3\xa4iteks lasteps\xc3\xbchhiaater Stanley Greenspani v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tatud individuaalse arengu erip\xc3\xa4rasid arvestav ning suhetel ja emotsionaalsel arengul p\xc3\xb5hinev alus- ja osaoskuste \xc3\xb5petamise mudel, nn p\xc3\xb5randaaeg v\xc3\xb5i nn m\xc3\xa4ngu sisse minek. Mainitud metoodikas laskuvad vanemad teadlikult lapse arengutasemele ning m\xc3\xa4ngivad ja suhtlevad temaga p\xc3\xb5randal, lastes lapsel v\xc3\xb5tta juhirolli, kuigi samal ajal kasutavad nad terapeudi \xc3\xb5petatud v\xc3\xb5tteid lapse suunamiseks ja juhendamiseks._NEWLINE_Eve Kont on kirjutanud ratsutamisteraapia kasulikkusest autismispektri h\xc3\xa4irega laste suhtlemis- ja keskendumisprobleemide leevendamisel. Ratsutamise ajal ei ole lapsel vaja vaadata hobusele silma, looma suur kehapind ja rahulik liikumine h\xc3\xb5lbustab kontakti saamist tema kehaga, ratsutamisega kaasneb \xc3\xbcldise koordinatsiooni, tasakaalu ja reageerimisoskuse treening. Samas esitab ratsutamine ka lapsele suuri n\xc3\xb5udmisi, sest laps peab arvestama hobusega, \xc3\xb5ppima t\xc3\xa4iskasvanu juhtimisel looma eest hoolitsema, teda toitma ja t\xc3\xa4nama. Ratsutamisteraapia m\xc3\xb5jul on t\xc3\xa4heldatud, et muuhulgas v\xc3\xa4heneb lapse agressiivsus ja paraneb \xc3\xb6ine uni.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1919. aastal kirjeldas Ameerika ps\xc3\xbchholoog Lightner Witmer 2 aasta ja 7 kuu vanust poissi, kes oli autistliku k\xc3\xa4itumisega ning kes erikoolis individuaalse pikaajalise visa \xc3\xb5petamisega tegi edusamme nii \xc3\xb5ppimises kui ka praktiliste oskuste omandamises._NEWLINE_XX sajandi esimesel poolel peeti autismi emotsioonih\xc3\xa4ireks, mis on tekkinud vanemate eba\xc3\xb5igest suhtumisest oma lapsesse ("k\xc3\xbclmikema")._NEWLINE_1943. aastal kirjeldas Leo Kanner USA-s gruppi lapsi, kellel esinevate omap\xc3\xa4raste k\xc3\xa4itumis-/suhtlemish\xc3\xa4irete eristamiseks muudest lapseea ps\xc3\xbc\xc3\xbchikah\xc3\xa4iretest v\xc3\xb5ttis ta tarvitusele nimetuse "early infantile autism" (kirjanduses tuntud ka kui Kanneri s\xc3\xbcndroom). Neil lastel oli rida \xc3\xbchiseid jooni: emotsionaalse kontakti puudumine teiste inimestega; endasset\xc3\xb5mbunud, endasses\xc3\xbcvenenud olek; sageli ebaharilik ja rutiinne tegevus v\xc3\xb5i liigutused; t\xc3\xa4ielik k\xc3\xb5netus v\xc3\xb5i arusaamatu ja ebaharilik k\xc3\xb5ne; kiindumine (h\xc3\xb5ivatus) objektide m\xc3\xb5nesse omadusesse; hea v\xc3\xb5i rahuldav ruumitaju ning hea mehaaniline m\xc3\xa4lu, mis oli kontrastiks avalduvaile \xc3\xb5ppimisraskustele v\xc3\xb5i puuetele ps\xc3\xbc\xc3\xbchika teistes valdkondades; m\xc3\xb5testatud, arusaav, t\xc3\xa4helepanelik pilk/vaade._NEWLINE_1944. aastal avaldas Hans Asperger Austrias saksa keeles t\xc3\xb6\xc3\xb6, milles kirjeldas gruppi lapsi ja noorukeid, kellele oli iseloomulik: naiivsus ja situatsiooni mittetabav k\xc3\xa4itumine; intensiivselt harrastatavad, kuid kitsapiirilised, enamasti nende eale mittevastavad v\xc3\xb5i mittefunktsionaalsed huvid; hea s\xc3\xb5navara ja grammatika, kuid k\xc3\xb5ne teemad enamasti seotud vaid ta enda huvialadega; halb motoorne koordinatsioon, kohmakus; intellekti piirialane, keskmine v\xc3\xb5i isegi k\xc3\xb5rge tase, kuid vaatamata sellele v\xc3\xb5is neil esineda 1\xe2\x80\x932 \xc3\xb5pivilumuse h\xc3\xa4iret; puudulik intuitsioon._NEWLINE_1962. aastal loodi Inglismaal autistlike laste vanemate ja spetsialistide assotsiatsioon National Autistic Society._NEWLINE_1967. aastal ilmunud Rahvusvahelise Haiguste Klassifikatsiooni 8. versioon (RHK-8 ehk ingliskeelse l\xc3\xbchendi j\xc3\xa4rgi ICD-8) k\xc3\xa4sitles "lapseea autismi" veel kui lapseea skisofreeniat._NEWLINE_1970. aastal uurisid Judith Gould ja Lorna Wing Londoni \xc3\xbches rajoonis k\xc3\xb5iki alla 15 aasta vanuseid lapsi ja tulid j\xc3\xa4reldusele, et Kanneri ja Aspergeri s\xc3\xbcndroom on erilise, sotsiaalse suhtlemise ja koost\xc3\xb6\xc3\xb6 h\xc3\xa4ire avaldus._NEWLINE_1977. aastal v\xc3\xa4lja tulnud RHK-9 eristas "lapseea autismi" rubriigis "Lapseea ps\xc3\xbchhoosid"._NEWLINE_Ameerika mandril juhtiva ps\xc3\xbc\xc3\xbchikah\xc3\xa4irete klassifikatsiooni DSM-3 (1980), DSM-3-R (1987), DSM-4 (1994) ja Euroopa vastava klassifikatsiooni ICD-10 m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse kohaselt autismispektri h\xc3\xa4ire korral on tegemist lapse ps\xc3\xbchholoogilise arengu h\xc3\xa4irega, nimetades seda pervasiivseks arenguh\xc3\xa4ireks (Pervasive Developmental Disorder)._NEWLINE_DSM-5 j\xc3\xa4rgi muutub k\xc3\xa4sitlus, kasutama hakatakse \xc3\xbchtset nimetust autismispektrih\xc3\xa4ired.\n_START_SECTION_\nStatistika\n_START_PARAGRAPH_\nPervasiivsete arenguh\xc3\xa4irete esinemissagedus kasvab. USA Haiguste Kontrolli Keskuse (Center for Disease Control) andmetel on autism diagnoositud:_NEWLINE_1988. aastal 3\xe2\x80\x934 lapsel 10 000-st,_NEWLINE_2005.\xe2\x80\x932006. aastal \xc3\xbchel lapsel 150-st,_NEWLINE_2010. aastal \xc3\xbchel lapsel 99-st,_NEWLINE_2012. aastal \xc3\xbchel lapsel 88-st (kuni 8-aastaste laste seas)_NEWLINE_2014. aastal \xc3\xbchel lapsel 68-st (Susi, 2014)._NEWLINE_Eesti kohta statistika puudub.'