b'\n_START_ARTICLE_\nSophron\n_START_PARAGRAPH_\nSophron (vanakreeka keeles \xce\xa3\xcf\x8e\xcf\x86\xcf\x81\xcf\x89\xce\xbd, floruit 430 eKr) oli Itaaliast S\xc3\xbcrakuusast p\xc3\xa4rit vanakreeka miimikirjanik.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nSophroni eluk\xc3\xa4igu kohta on andmeid v\xc3\xa4he, need v\xc3\xb5tab kokku 10. sajandist p\xc3\xa4rineb B\xc3\xbctsantsi ents\xc3\xbcklopeedia "Suda" (\xcf\x83\xc2\xa0893): ta oli Agathoklese ja Damnasyllise poeg ning Xerxes I-e ja Euripidese kaasaegne, ta kirjutas proosavormis ning dooria dialektis meeste- ja naistemiime, mida olevat lugenud ka Platon. Kuna Xerxes I suri juba 464. aastal eKr ning Euripides elas 485\xe2\x80\x93406 eKr, siis on kolme mehe kaasaegsus \xc3\xbcsna tinglik, mist\xc3\xb5ttu on pakutud, et Xerxese asemel tuleks "Suda" tekstis lugeda Artaxerxes (Xerxese poeg, kes suri 424 eKr).\n_START_SECTION_\nMiimid\n_START_PARAGRAPH_\nSophroni miimid on kirjutatud r\xc3\xbctmilises proosas, mist\xc3\xb5ttu teda on vahel nimetatud ka luuletajaks. Erinevalt Herondasest on Sophroni miimides tegelasteks alati kas ainult mehed v\xc3\xb5i ainult naised._NEWLINE_Miimidest on s\xc3\xa4ilinud ainult katkendid, neist pikim on 49-st kohati v\xc3\xa4ga kahjustatud reast koosnev pap\xc3\xbc\xc3\xbcrusefragment, mis p\xc3\xa4rineb 1. sajandist ja mis on avaldatud v\xc3\xa4ljaande Papiri della Societ\xc3\xa0 Italiana 11. k\xc3\xb6ites (1935; PSI\xc2\xa01214). \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud katkendeist on vaid \xc3\xbcks pikem kui \xc3\xbcks rida ning enamik on sellest l\xc3\xbchemad; neid on tsiteerinud teisted antiikautorid, kelle eesm\xc3\xa4rgiks on olnud m\xc3\xb5ne kreeka keele dialekti- v\xc3\xb5i s\xc3\xb5navaran\xc3\xbcansi valgustamine._NEWLINE_S\xc3\xa4ilinud pealkirjad viitavad sellele, et miimide sisuks oli kodune v\xc3\xb5i \xc3\xbchiskondlik elu nagu ka n\xc3\xa4iteks Herondasel.'