b'\n_START_ARTICLE_\nVoronoi diagramm\n_START_SECTION_\nIllustratsioon\n_START_PARAGRAPH_\nVoronoi diagrammi kirjeldamiseks sobib n\xc3\xa4ide kaupluste hulgast linnas. Seda saab kasutada, kui tahetakse hinnata klientide arvu mingis poes, eeldusel, et k\xc3\xb5ik tingimused on v\xc3\xb5rdsed (tooted, hind, kvaliteet jne). Samuti on loogiline eeldus, et kliendid valivad k\xc3\xbclastatava poe kauguse j\xc3\xa4rgi. K\xc3\xbclastatakse l\xc3\xa4himat kauplust. Sellisel juhul antud poe  Voronoi rakk  annab hinnangu potentsiaalse k\xc3\xbclastajate arvu kohta valitud kaupluses._NEWLINE_Enamikus linnades on v\xc3\xb5imalik kaugust leida kasutades tuttavat eukleidilise kauguse leidmise valemit: _NEWLINE_v\xc3\xb5i Manhattani kauguse valemit:\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVoronoi diagrammide mitteametlik kasutus ulatub tagasi kuni Descartesini aastasse 1644. Dirichlet kasutas 2-dimensionaalseid ja 3-dimensionaalseid Voronoi diagramme seoses oma homogeensete teise astmega pol\xc3\xbcnoomide uurimisega. Briti f\xc3\xbc\xc3\xbcsik John Snow kasutas Voronoi diagrammi 1854. aastal illustreerimaks, kuidas enamik inimestest, kes surid Soho koolera epideemiasse, elasid l\xc3\xa4hemal Broad Streeti pumbale kui mistahes teisele veepumbale._NEWLINE_Voronoi diagrammid on saanud nime Vene-Ukraina matemaatiku Georgi Voronoi j\xc3\xa4rgi, kes defineeris ja uuris \xc3\xbcldist n-dimensionaalset juhtu 1908. aastal. Voronoi diagramme, mida kasutatakse geof\xc3\xbc\xc3\xbcsikas ja meteoroloogias, anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimaks ruumiliselt jaotunud andmeid (nagu n\xc3\xa4iteks sademete hulk), nimetatakse Ameerika meteoroloogi Alfred H. Thiesseni j\xc3\xa4rgi Thiesseni hulknurkadeks. Tahkisef\xc3\xbc\xc3\xbcsikas teatakse taolisi mosaiike Wigner-Seitzi \xc3\xbchikrakkudena. \xc3\x9cldiste v\xc3\xb5rede jaoks Lie grupis, kutsutakse rakke lihtsalt fundamentaalseteks domeenideks. \xc3\x9cldistes meetrilistes ruumides kutsutakse neid rakkusid fundamentaalseteks pol\xc3\xbcgoonideks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldistused ja variatsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nNagu v\xc3\xb5ib definitsioonist eeldada, saab Voronoi rakke defineerida ka eukleidilisest erinevates meetrikatest (nagu Mahalanobis v\xc3\xb5i Manhattan). Ometi v\xc3\xb5ivad neil juhtudel olla Voronoi rakkude piirid keerulisemad kui eukleidilise juhtumi puhul. Kaalutud Voronoi diagrammi puhul arvestatakse Voronoi raku defineerimisel ka asjaoludest tingitud lisakaaludega, arvestades neid generaatori punktide juurde. Sel juhul v\xc3\xb5ivad m\xc3\xb5ned Voronoi rakud olla t\xc3\xbchjad._NEWLINE_Voronoi diagramm n punktiga ja d dimensiooniga n\xc3\xb5uab  paigutusruumi. Seet\xc3\xb5ttu ei ole Voronoi diagrammid reaalselt teostatavad kui d > 2. Alternatiiviks on v\xc3\xb5imalus kasutada ligikaudseid Voronoi diagramme, kus Voronoi rakkudel ei ole selgeid piire, kuid mida saab eeldada. Teine alternatiiv on kasutada Voronoi diagrammi tegemisel ebaselgeid algpunkte, mis annaks ka ebaselged Voronoi rakud.'