b"\n_START_ARTICLE_\nTeravm\xc3\xa4ed\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nTeravm\xc3\xa4gede kliimat m\xc3\xb5jutab peamiselt kaks suuremat hoovust. Golfi hoovuse k\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hjapoolsem haru L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede hoovus toob sooja vett piki L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikut kuni p\xc3\xb5hjarannikuni ja \xc3\xbcmber Kirdemaa. Ida-Teravm\xc3\xa4gede hoovus toob p\xc3\xb5hja poolt k\xc3\xbclma vett saarestikust ida pool. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede l\xc3\xb5unatipu juures hoovused kohtuvad ning k\xc3\xbclm hoovus j\xc3\xa4tkab teekonda \xc3\xbcmber S\xc3\xb8rkapp\xc3\xb8ya sooja hoovuse ja ranniku vahel, kandes sageli endaga triivj\xc3\xa4\xc3\xa4d ja tekitades udu._NEWLINE_Sademeid on v\xc3\xa4he, eriti saarestiku idaosas, kus aasta keskmine sademete hulk v\xc3\xb5ib olla ainult 10 mm. Idaosas tulevad sademed peaaegu ainult lumena. L\xc3\xa4\xc3\xa4neosas sajab suvel ka vihma ning keskmine sademete hulk on 300...400, harvem kuni 1000 mm. Suvel on seal enamasti udune ja pilvine, talvel aga pilvitu._NEWLINE_Keskmine \xc3\xb5hutemperatuur merepinna k\xc3\xb5rgusel on suvel 4...5 \xc2\xb0C, talvel \xe2\x88\x9212 \xc2\xb0C. P\xc3\xb5hja- ja idaosas on temperatuurid madalamad. Suvel v\xc3\xb5ib temperatuur t\xc3\xb5usta ka 10 kraadini._NEWLINE_Kohati on tugevad tuuled, eriti pikkades fjordides._NEWLINE_Umbes 20. aprillist kuni 21. augustini kestab Teravm\xc3\xa4gedel polaarp\xc3\xa4ev ning umbes 26. oktoobrist kuni 16. veebruarini polaar\xc3\xb6\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nKaht suuremat saart l\xc3\xb5hestavad pikad fjordid, v\xc3\xa4iksemate saarte rannajoon on v\xc3\xa4he liigestatud. Ometi on saarestiku rannajoone kogupikkus ligi 33 000 km._NEWLINE_Teravm\xc3\xa4gede k\xc3\xb5rgeim m\xc3\xa4gi on 1713 meetri k\xc3\xb5rgune Newtontoppen L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede saarel. Ka pikim fjord, 108 km pikkune Wijdefjorden asub L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gedel. Suurim liustik on Kirdemaa idaosa kattev Austfonna (8105 km\xc2\xb2), mis on \xc3\xbchtlasi ka Euroopa suurim.\n_START_SECTION_\nTaimed\n_START_PARAGRAPH_\nTeravm\xc3\xa4gede taimed on h\xc3\xa4sti kohastunud eluks arktilistes oludes. Taimed on madalakasvulised, sageli roomavad. Tihti on varred ja lehed kaetud karvadega. M\xc3\xb5ned taimed hoiavad energiat kokku ka pigmendi moodustamise arvelt._NEWLINE_Teravm\xc3\xa4gedelt on leitud umbes 170 liiki taimi._NEWLINE_Saartel kasvavad muu hulgas liivkann Arenaria pseudofrigida, alpi arnika, ussikapsas Braya purpurascens, kellukas Campanula uniflora, j\xc3\xbcrilill Cardamine nymani, kandiline tundrakanarbik, kadakkaer Cerastium arcticum, \xc3\xbcrt-merisalat, kevadikud Draba corymobsa ja Draba lactea, tume \xc3\xb5nnehein, kohev villpea, pusurohud Melandrium apetalum ja Melandrium augustiflorum, randmertensia, minuartsia Minuartia rubella, harilik p\xc3\xb5hjaoblikas, Dahli magun, kuuskjalad Pedicularis dasyantha ja Pedicularis hirsuta, k\xc3\xbclma-katkujuur, p\xc3\xb5hja-sinilatv, pung-kirburohi, maranad Potentilla chamissonis, Potentilla pulchella ja l\xc3\xa4hisarktiline maran, mitu tulikaliiki, polaarpaju, lapi kivirik, longus kivirik, murujas kivirik, v\xc3\xb5sundkivirik, hundikivirik, kollane kivirik, lumikivirik, vastaklehine kivirik, varretu p\xc3\xb5isrohi, vaevakask, merisalat, harilik dr\xc3\xbc\xc3\xbcas, alpi hanerohi, t\xc3\xa4htheinad, v\xc3\xb5ililled, ...\n_START_SECTION_\nLoomad\n_START_PARAGRAPH_\nTeravm\xc3\xa4gedel elavad j\xc3\xa4\xc3\xa4karud, teravm\xc3\xa4gede p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5drad, polaarrebased, morsad; h\xc3\xbclged (viigerh\xc3\xbcljes, gr\xc3\xb6\xc3\xb6ni h\xc3\xbcljes, p\xc3\xb5ish\xc3\xbcljes, habeh\xc3\xbcljes) ja vaalad (ka\xc5\xa1elott, m\xc3\xb5\xc3\xb5kvaal, sinivaal, valgevaal, narval, k\xc3\xa4\xc3\xa4busvaal).\n_START_SECTION_\nLinnud\n_START_PARAGRAPH_\nLindudest pesitsevad saartel punakurk-kaur, j\xc3\xa4\xc3\xa4-tormilind, valgep\xc3\xb5sk-lagle, l\xc3\xbchinokk-hani, mustlagle, hahk, kuninghahk, merir\xc3\xbcdi, liivat\xc3\xbcll, kivirullija, leeterisla, puna-veetallaja, hangelind, s\xc3\xb6\xc3\xb6dik\xc3\xa4nn, pikksaba-\xc3\xa4nn, suur\xc3\xa4nn, kaljukajakas, j\xc3\xa4\xc3\xa4kajakas, merikajakas, harksaba-kajakas, vandelkajakas, randtiir, lunn, v\xc3\xa4ikealk, kr\xc3\xbc\xc3\xbcsel, l\xc3\xb5unatirk, p\xc3\xb5hjatirk, lumep\xc3\xbc\xc3\xbc.\n_START_SECTION_\nKalad\n_START_PARAGRAPH_\nArktika paalia, v\xc3\xb5ldas, moiva, tursk, luts, s\xc3\xbcvalest, atlandi polaarhai ja hiidhai.\n_START_SECTION_\nKaitse\n_START_PARAGRAPH_\nSuurem osa saarestikust on kaitsealune piirkond. Kirde-Teravm\xc3\xa4gede looduskaitseala h\xc3\xb5lmab Kirdemaa koos temast p\xc3\xb5hja ja ida pool olevate saartega; Kagu-Teravm\xc3\xa4gede looduskaitseala Edge\xc3\xb8ya ja Barentsi saare ning neid \xc3\xbcmbritsevad v\xc3\xa4ikesaared; Hopeni looduskaitseala Hopeni saare._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gedel on kuus rahvusparki \xe2\x80\x93 Nordvest-Spitsbergeni rahvuspark, Indre Wijdefjordeni rahvuspark, Nordre Isfjordeni rahvuspark, Sasseni-B\xc3\xbcnsowi maa rahvuspark, Nordenski\xc3\xb6ldi maa rahvuspark ja S\xc3\xb8r-Spitsbergeni rahvuspark. Prints Karli maa kuulub Forlandeti rahvusparki.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nViikingid v\xc3\xb5isid Teravm\xc3\xa4ed avastada juba 12. sajandil. P\xc3\xa4rimustes on juttu Svalbar\xc3\xb0ist ('k\xc3\xbclmad rannikud'), kuid arvatakse, et see v\xc3\xb5is t\xc3\xa4histada ka Jan Mayeni saart v\xc3\xb5i Ida-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaad. Esimesena n\xc3\xa4gi kindlalt Teravm\xc3\xa4gesid hollandlane Willem Barents 1596. 17. ja 18. sajandil oli saarestik vaalap\xc3\xbc\xc3\xbcdjate tugipunktiks. 20. sajandi alguses alustasid USA, Briti, Rootsi, Norra ja Venemaa ettev\xc3\xb5tted kivis\xc3\xb6e kaevandamist. Teravm\xc3\xa4gesid peeti eikellegimaaks, kuni 1925. aastal Svalbardi lepinguga kinnitati Norra suver\xc3\xa4\xc3\xa4nsust. Eesti liitus lepinguga 1930. aastal, kuid pole siiani Teravm\xc3\xa4gede maavarasid ekspluateeerima asunud.\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nEnamik saari on asustamata. Asustus on koondunud L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede saarele, kus elab umbes 2000 inimest. Suuremad asulad on Longyearbyen ja Barentsburg.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nAinuke lennujaam Teravm\xc3\xa4gedel on Svalbardi lennujaam kolm kilomeetrit Longyearbyenist loode pool. Lennu\xc3\xbchendus on Oslo ja Troms\xc3\xb8ga._NEWLINE_Asulate vahel puudub maantee\xc3\xbchendus. Teedev\xc3\xb5rk \xc3\xbcmbritseb ainult Longyearbyenit; teede kogupikkus on umbes 50 km._NEWLINE_Suvel k\xc3\xa4ivad Longyearbyeni ja Barentsburgi vahet mitu korda n\xc3\xa4dalas laevad. V\xc3\xa4ikelennukid peavad \xc3\xbchendust ka Ny-\xc3\x85lesundiga, s\xc3\xb5idutades peamiselt teadlasi ja kohalikke t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid. Suvel saab ka sinna Longyearbyenist laevaga. Longyearbyenis s\xc3\xb5idavad ka taksod."