b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg Friedrich Schlater\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg Friedrich Schlater (13. mai 1804 Tilsit, Ida-Preisimaa provints, Preisi kuningriik \xe2\x80\x93 26. aprill 1870 Tartu, Venemaa Keisririik) oli baltisaksa litograaf ja maalikunstnik._NEWLINE_Kunstiajaloolase Voldemar Vaga hinnangul on Schlater j\xc3\xa4tnud s\xc3\xbcgava j\xc3\xa4lje baltisaksa kunsti ajalukku. Erakordselt suur on aga tema t\xc3\xa4htsus Tartu kunsti ajaloos. T\xc3\xa4nu tema panusele sai Tartust 19. sajandi teisel kolmandikul t\xc3\xa4htsaim kunstikeskus Balti provintsides. Schlateri loodud pastell- ja litograafiatehnikas portreed kuuluvad 19. sajandi baltisaksa kunsti parimate saavutuste hulka; need on Vaga hinnangul teosed, mis seisavad L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa kunsti paremikuga samal tasemel.  _NEWLINE_Schlater sai 1852. aastal Peterburi Kunstide Akadeemialt vabakunstniku nimetuse (Tartu sadamat kujutava maali eest).\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nElanud m\xc3\xb5nda aega Riias, asus ta 1828. aastal Tartusse. T\xc3\xb6\xc3\xb6tas seal joonistus\xc3\xb5petajana. 1832. aastal asutas ta Tartus kohaliku kunsti arengule t\xc3\xb5husalt kaasa aidanud Balti kubermangudes esimesi litograafiat\xc3\xb6\xc3\xb6kodasid. Schlater katsetas v\xc3\xa4rvilise kivitr\xc3\xbckiga. Ta litografeeris oma loomingut. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas tr\xc3\xbckiti ka teiste kunstnike, teiste hulgas August Matthias Hageni, August Georg Wilhelm Pezoldi ja Eduard Hau teoseid. _NEWLINE_1850. aastate teisel poolel l\xc3\xb5ppes Schlateri hoogne tegutsemine kunsti alal. 1857. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs ta oma litograafiapressi Hessenist Tartusse asunud Louis H\xc3\xb6flingerile. Viimane hakkas n\xc3\xbc\xc3\xbcd v\xc3\xa4lja andma litograafiaid Tartu vaadetega, millel oli suur menu. Et hankida lisasissetulekuid peale \xc3\xb5petajapalga, hakkas Schlater tegelema fotograafiaga. Tartus oli alanud kunstielu langus.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nSchlateri loomingu tuntumad t\xc3\xb6\xc3\xb6d on valdavalt klassitsistliku lahendusega litografeeritud linna- ja maastikuvaated. Eesti kultuuriloo seisukohalt on eriti v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikud Tartu vaated 1830.\xe2\x80\x931850. aastatest (mitu sarja; viimane sari "Das malerische Dorpat..." ("Maalise Tartu viisk\xc3\xbcmmend vaadet ..."), 1852\xe2\x80\x931853) ning Tallinna ja Kagu-Eesti vaated (1832\xe2\x80\x931835). Ta on loonud ka teadlaste ja \xc3\xb5ppej\xc3\xb5udude portreesid, peamiselt litograafias._NEWLINE_Huvist Eesti m\xc3\xbctoloogia vastu j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustas ta akvarellidel ja \xc3\xb5limaalidel Kalevipoja-muistenditega seotud paiku. Voldemar Vaga oletab, et seda huvi \xc3\xa4ratas temas Friedrich Robert Faehlmann.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema Tartus s\xc3\xbcndinud poeg Alexander Georg Schlater (1834\xe2\x80\x931879) oli samuti kunstnik. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tallinnas joonistus\xc3\xb5petajana ja sai nagu isagi Peterburi Kunstide Akadeemialt vabakunstniku nimetuse (1869). 1873. aastal emigreerus ta Saksamaale, kus suri aastal 1879 D\xc3\xbcsseldorfis.'