b'\n_START_ARTICLE_\nRaud\n_START_SECTION_\nRaua asetus perioodilisuss\xc3\xbcsteemis ja aatomi ehitus\n_START_PARAGRAPH_\nRaud asub perioodilisus\xc3\xbcteemis VIII r\xc3\xbchma k\xc3\xb5rvalalar\xc3\xbchmas. Raua aatomi j\xc3\xa4rjenumbrist (26) ja t\xc3\xa4isarvuni \xc3\xbcmardatud aatommassist (56) j\xc3\xa4reldub, et raua aatomi tuumas on 26 prootonit, ja 56\xe2\x80\x9326=30 neutronit. Raud on neljanda perioodi element, j\xc3\xa4relikult asuvad tema elektronkatte 26 elektroni neljal elektronkihil\xc2\xa0: Fe\xc2\xa0: +26 / 2)8)14)2)_NEWLINE_Keemiliste reaktsioonide k\xc3\xa4igus v\xc3\xb5ib raud loovutada elektrone ka eelviimaselt elektronkihilt._NEWLINE_\xc3\x9chendeis on raua oks\xc3\xbcdatsiooniaste II v\xc3\xb5i III, viimane neist on keemiliselt stabiilsem. Kuigi tavaliselt on raua oks\xc3\xbcdatsiooniaste +2 ja +3, v\xc3\xb5ib see harvem olla ka -4, -2, -1, 0, +1, +4, +5, +6, +7._NEWLINE_Vaata ka raua isotoobi ainulaadse positsiooni kohta keemiliste elementide perioodilisuss\xc3\xbcsteemi kontekstis artiklist seoseenergia peat\xc3\xbckkist "tuuma seoseenergia k\xc3\xb5ver".\n_START_SECTION_\nRaua f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalised ja keemilised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nRaud on h\xc3\xb5bevalge keskmise k\xc3\xb5vadusega metall. Lisandid muudavad raua k\xc3\xb5vemaks. Raua tihedus on 7874\xc2\xa0kg/m3 ja sulamistemperatuur 1539 kraadi._NEWLINE_Raud on plastiline, mist\xc3\xb5ttu seda on v\xc3\xb5imalik valtsida ja sepistada. See on hea soojus- ja elektrijuht._NEWLINE_Raud on magnetiseeritav. Raua kristallv\xc3\xb5re muutub eri temperatuuridel._NEWLINE_Raud on keskmise aktiivsusega metall (asub metallide pingerea keskel). Kuivas \xc3\xb5hus ta hapnikuga ei reageeri, kuid niiskuses kattub kergesti roostekihiga. Mida lisanditevabam on metall, seda p\xc3\xbcsivam on ta korrosiooni suhtes.\n_START_SECTION_\nRauasoolad\n_START_PARAGRAPH_\nRaud(II)sooladest on k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam raud(II)sulfaat-vesi (1/7) (FeSO\xe2\x82\x84*7H\xe2\x82\x82O), mida rahvap\xc3\xa4raselt nimetatakse raudvitrioliks. See on heleroheline vees lahustuv kristalne aine. Raud(II)sulfaat saadakse raua reageerimisel lahjendatud v\xc3\xa4\xc3\xa4velhappega: Fe+H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84=FeSO\xe2\x82\x84+H\xe2\x82\x82_NEWLINE_Raud(II)sulfaati kasutatakse taimekahjurite t\xc3\xb5rjevahendina, v\xc3\xa4rvainetes ja tindi saamisel, puiduimmutuslahuste valmistamiseks, et kaitsta puitu m\xc3\xa4danemise eest._NEWLINE_Raud(III)sooladest on olulisemad raud(III)kloriid (FeCl\xe2\x82\x83) ja raud(III)sulfaat (Fe\xe2\x82\x82(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83)._NEWLINE_Raud(III)kloriidi v\xc3\xb5ib saada vastavate lihtainete otsesel reageerimisel ja raud(III)oksiidi v\xc3\xb5i -h\xc3\xbcdroksiidi reageerimisel vesinikkloriidhappega: Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83+6HCl= 2FeCl\xe2\x82\x83+3H\xe2\x82\x82O_NEWLINE_Fe(OH)\xe2\x82\x83+3HCl=FeCl\xe2\x82\x83+3H\xe2\x82\x82O_NEWLINE_Kasutades vesinikkloriidhappe asemel v\xc3\xa4\xc3\xa4velhapet, saadakse raud(III)sulfaat: 2Fe(OH)\xe2\x82\x83+3H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84=Fe\xe2\x82\x82(SO4)\xe2\x82\x83+6H\xe2\x82\x82O_NEWLINE_Raud(III)kloriidi ja \xe2\x80\x93sulfaati kasutatakse reaktiividena keemialaborites.\n_START_SECTION_\nVIII r\xc3\xbchma k\xc3\xb5rvalalar\xc3\xbchma metallid\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt teistest perioodilisuss\xc3\xbcsteemi r\xc3\xbchmadest ei ole VIII r\xc3\xbchma k\xc3\xb5rvalalar\xc3\xbchmas elemendid mitte \xc3\xbckshaaval, vaid kolmekaupa, triaadides. Alar\xc3\xbchm koosneb kolmest triaadist. Rauatriaadi kuuluvad raud, koobalt ja nikkel. Kaks j\xc3\xa4rgmist triaadi sisaldavad plaatinametalle: 1) kergete plaatinametallide triaad \xe2\x80\x93 ruteenium, roodium ja pallaadium, 2) raskete plaatinametallide triaad \xe2\x80\x93 osmium, iriidium ja plaatina.\n_START_SECTION_\nRauasulamid\n_START_PARAGRAPH_\nRauasulami omadusi m\xc3\xb5jutab oluliselt s\xc3\xbcsinikusisaldus. Rauasulamit, milles on alla 2% s\xc3\xbcsinikku, nimetatakse teraseks, kui s\xc3\xbcsiniku sisaldus on 2\xe2\x80\x935%, siis on tegemist malmiga. K\xc3\xb5rvuti s\xc3\xbcsinikuga sisaldub terases ja malmis veel lisandina v\xc3\xa4\xc3\xa4vlit, r\xc3\xa4ni, fosforit, mangaani jt elemente._NEWLINE_Eriterased ehk legeeritud terased sisaldavad lisandina mangaani, kroomi, niklit, mol\xc3\xbcbdeeni, volframit jt metalle. Kroomilisand (kuni 13%) muudab terase korrosioonikindlaks ja suurendab k\xc3\xb5vadust, Mo ja W suurendavad terase kuumakindlust, Mn (kuni 14%) t\xc3\xb5stab terase kulumiskindlust, Ni suurendab terase sitkust ja v\xc3\xa4hendab soojuspaisumist, sellep\xc3\xa4rast valmistatakse sellest sulamist m\xc3\xb5\xc3\xb5teriistade osi, Cr ja Ni koos suurendavad terase k\xc3\xb5vadust ja p\xc3\xbcsivust keemilistele m\xc3\xb5jutustele._NEWLINE_Rauamaaki t\xc3\xb6\xc3\xb6deldakse malmiks k\xc3\xb5rgahjudes, erilistes konverterites v\xc3\xa4hendatakse malmis s\xc3\xbcsiniku ja teiste lisandite sisaldust ning saadakse teras._NEWLINE_Eristatakse valu- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlusmalmi. Valumalmis sisaldub s\xc3\xbcsinik grafiidina. Et selle malmi murdepind on hall, nimetatakse seda sageli halliks malmiks. Valumalm on h\xc3\xa4sti valatav, sellest valatakse n\xc3\xa4iteks hoorattaid, seadmete aluseid ja pliidiraudu. T\xc3\xb6\xc3\xb6tlusmalm sisaldab s\xc3\xbcsinikku raudkarbiidi Fe\xe2\x82\x83C kujul. Niisuguse malmi murdepind on hele ja teda nimetatakse tihti valgeks malmiks. T\xc3\xb6\xc3\xb6tlusmalm ei sobi valamiseks ja seda t\xc3\xb6\xc3\xb6deldakse teraseks.'