b'\n_START_ARTICLE_\nAkciabrski\n_START_SECTION_\nAsula nimi\n_START_PARAGRAPH_\nAsula on oma nime saanud Oktoobrirevolutsiooni j\xc3\xa4rgi. Akciabrski valgevenekeelne nimekuju on tuletatud venep\xc3\xa4rases algvormist \xd0\x9e\xd0\xba\xd1\x82\xd1\x8f\xd0\xb1\xd1\x80\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9, samas taoline nimekuju valgevene keeles oktoobrit ei t\xc3\xa4henda. Venemaal on mitmeid taolise nimekujuga linnalisi asulaid , sama vene nimekuju kannab ka kaks asulat Kasahstanis ja \xc3\xbcks Tad\xc5\xbeikistanis, kuigi sealse asula tad\xc5\xbeikikeelne nimi on Oktjabr. Ka Valgevene territooriumil on veel kaks taolise nimega alevikku, kuigi \xc3\xbcks neist on valgevene keeles oktoobrit t\xc3\xa4histavalt \xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd1\x8b\xd1\x87\xd0\xbd\xd1\x96\xd1\x86\xd0\xba\xd1\x96._NEWLINE_Ajakirjanusest on l\xc3\xa4bi k\xc3\xa4inud kava anda alevile uus nimi Rudabie\xc5\x82ka. Ka kohalikud elanikud kutsuvad endid ise rudabie\xc5\x82kalasteks.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlev moodustati 31. augustil 1954, mil liideti Karpi\xc5\x82a\xc5\xadka, Rudabie\xc5\x82ka ja Rudnia k\xc3\xbclad, \xc3\xbchtlasi sai alevist rajoonikeskus. Neist suurim ja t\xc3\xa4htsaim oli Rudabie\xc5\x82ka, kuigi varasemaks rajoonikeskuseks oli olnud Karpi\xc5\x82a\xc5\xadka k\xc3\xbcla._NEWLINE_T\xc5\xa1ornob\xc3\xb5li katastroofi j\xc3\xa4rel asustati alevisse \xc3\xbcmber varem saastunud aladele elanud inimesi.\n_START_SECTION_\nRudabie\xc5\x82ka\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcla (poola keeles Rudobie\xc5\x82ka) mainiti kirjalikes allikates eimest korda XV sajandil, mil see oli Mazyri maakonnas asuv suurv\xc3\xbcrstide valdus. Aastal 1507 andis Zygmunt I selle 10 aastaks Mikalojus Radvilale rendile, ent aastal 1526 sai sellest Radziwillide omand. Aastal 1545 sai sealsest m\xc3\xb5isast taas riigim\xc3\xb5is._NEWLINE_Aastal 1661 sai m\xc3\xb5isa omanikuks Aleksander Hilary Po\xc5\x82ubi\xc5\x84ski. Aastal 1683 sai asulast kohaliku staarostkonna keskus. Toona olid k\xc3\xbclas \xc3\xb5igeusu kirik, rauasulatust\xc3\xb6\xc3\xb6koda, veski ja k\xc3\xb5rts. Aastal 1685 l\xc3\xa4ks Rudabie\xc5\x82ka taas Radziwillide valdusse, kes asutasid sinna raamatukogu._NEWLINE_XVIII sajandi l\xc3\xb5pus l\xc3\xa4ksid sealsed maad \xc5\x81appide valdusse, kes rajasid Rudabie\xc5\x82ka k\xc3\xbclla Karpi\xc5\x82a\xc5\xadka m\xc3\xb5isa hoonetekompleksi. Seoses Poola jagamisega l\xc3\xa4ks k\xc3\xbcla aastal 1763 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Bobruiski maakonda. XIX sajandia alguses aulstas D. \xc5\x81app oma valdustes suuri maaparandust\xc3\xb6id. Tema surma j\xc3\xa4rel rajasid ta pojad m\xc3\xb5isa viinavabriku, meierei, vesiveski ja mitmeid teisi p\xc3\xb5llumajanduslikke tootmishooneid. Aastal 1863 avati k\xc3\xbclas kool. Jaanuari\xc3\xbclest\xc3\xb5usu j\xc3\xa4rel konfiskeeriti m\xc3\xb5is \xc5\x81appidelt ja k\xc3\xbcla l\xc3\xa4ks Lilienfeldide valdusse, XX sajandi alguses sai see aga Wrangellide omandiks._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal vallutasid piirkonna saksa okupatsiooniv\xc3\xa4ed. Piirkonnas asusid tegutsema valgevene partisanid, kes aastal 1918 l\xc3\xb5id seal n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu pooldava Rudabie\xc5\x82ka vabariigi, mille pealinnaks Rudabie\xc5\x82ka ka oli. Aastal 1919 arvas Valgevene Kommunistlik Partei k\xc3\xbcla aga Valgevene NSV koosseisu. Hiljem tegutsesid sealsed partisanid poola v\xc3\xa4gede vastu, aastal 1920 h\xc3\xb5ivasid piirkonna aga n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4ed, kes selle vabariigi likvideerisid._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal vallutasid Rudabie\xc5\x82ka taas Saksa okupatsiooniv\xc3\xa4ed, ent taas algas piirkonnas intensiivne partisanide tegevus ja sisuliselt oli k\xc3\xbcla kogu s\xc3\xb5ja ajal partisanide kontrolli all. Sealseil asukatel olid oma saksa okupatsiooniv\xc3\xb5imude kontrolli all mitte oleva vabrikud, koolid ja elektrijaam. Aasta 1942 m\xc3\xa4rtsis r\xc3\xbcndasid piirkonda saksa karistussalklased, lahingud kestsid seal aprillini, ent sakslastel k\xc3\xbcla vallutada ei \xc3\xb5nnestunud. Neil \xc3\xb5nnestus maha p\xc3\xb5letada Rudnia k\xc3\xbcla ja osa Karpi\xc5\x82a\xc5\xadka ning Rudabie\xc5\x82ka k\xc3\xbclast, tulekahjus hukkus 2629 kohalikku elanikku.'