b'\n_START_ARTICLE_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nav\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nav on t\xc3\xa4nav Tallinna Kesklinna linnaosas T\xc3\xb5nism\xc3\xa4e asumis. T\xc3\xa4nav algab Vabaduse v\xc3\xa4ljakult ja viib P\xc3\xa4rnu maanteele._NEWLINE_Roosikrantsi t\xc3\xa4nav on 300 meetrit pikk ja kulgeb p\xc3\xb5hjast l\xc3\xb5unasse. Suurim majanumber on 28. \xc3\x9chiss\xc3\xb5idukid seda t\xc3\xa4navat m\xc3\xb6\xc3\xb6da ei s\xc3\xb5ida.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nav on ka kandnud Barbara t\xc3\xa4nava (saksa Barbarastra\xc3\x9fe) nime. Praeguse nime on t\xc3\xa4nav arvatavasti saanud pisut kaugemal paiknenud linna t\xc3\xa4htsaimale hukkamispaigale, nn Jeruusalemma m\xc3\xa4ele (V\xc3\xb5llam\xc3\xa4ele) Sepav\xc3\xa4ravast viiva tee j\xc3\xa4rgi \xe2\x80\x93 hukatavaga kaasas olnud mungad olevat lugenud roosikrantsi abil hukatava hinge p\xc3\xa4\xc3\xa4stmiseks palveid._NEWLINE_Roosikrantsi t\xc3\xa4nava Tallinna vanalinna poolses algusosas asus keskajal Barbara kalmistu \xc3\xbches Barbara kabeliga. Barbara kalmistu oli vanim Tallinna linnam\xc3\xbc\xc3\xbcri taha tekkinud surnuaed, kalmistu oli olemas hiljemalt 1379. aastal. Kalmistu ala oli suur, see ulatus oli umbkaudu n\xc3\xbc\xc3\xbcdse P\xc3\xa4rnu maantee ja Roosikrantsi t\xc3\xa4nava nurgast kuni Wismari t\xc3\xa4navani._NEWLINE_Kalmistu j\xc3\xa4i linna vaesemate inimeste ja \xc3\xbcmbruskonna k\xc3\xbclade matmispaigana p\xc3\xbcsima. 17. sajandi alguses maeti sinna palju katkuohvreid, 17. sajandi l\xc3\xb5pus aga 1695\xe2\x80\x931697. aasta ikaldusele j\xc3\xa4rgnenud n\xc3\xa4lja ohvreid. Viimati maeti Barbara kalmistule hulgaliselt P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja ajal 1710\xe2\x80\x931712, kui Vene v\xc3\xa4gede vallutuse j\xc3\xa4rel oli Tallinnas taas katkupuhang. 1772. aasta ukaasiga keelati linna k\xc3\xbclje all olevale kalmistule matmine._NEWLINE_20. sajandi alguses kulges praeguse P\xc3\xa4rnu maantee l\xc3\xb5igul Vabaduse v\xc3\xa4ljakust kuni praeguse Sakala t\xc3\xa4nava ristini \xc3\xbclikitsas V\xc3\xa4ike-Roosikrantsi t\xc3\xa4nav (Kleine Rosenkranz-Stra\xc3\x9fe), mis oli t\xc3\xa4histanud praegust P\xc3\xa4rnu mnt 30\xe2\x80\x9336 l\xc3\xb5iku. Praegust Roosikrantsi t\xc3\xa4navat nimetati Suur-Roosikrantsi t\xc3\xa4navaks (Gro\xc3\x9fe Rosenkranz-Stra\xc3\x9fe)._NEWLINE_1935. aastal korraldati linnakujundus P\xc3\xa4rnu maantee ja Sakala t\xc3\xa4nava piirkonnas \xc3\xbcmber. V\xc3\xa4ike-Roosikrantsi t\xc3\xa4nav ja osa endisest V\xc3\xa4ike-P\xc3\xa4rnu maanteest \xc3\xbcmber Sakala t\xc3\xa4navaks ja suundus Suur-Roosikrantsi t\xc3\xa4nava l\xc3\xb5unaotsast ida poole) muudeti 2\xe2\x80\x933 korda laiemaks ning see l\xc3\xb5ik nimetati koos Jaani t\xc3\xa4navaga \xc3\xbcmber P\xc3\xa4rnu maanteeks (P\xc3\xa4rnu mnt l\xc3\xb5ik Viru v\xc3\xa4ljakult Roosikrantsi t\xc3\xa4navani). Suur-Roosikrantsi t\xc3\xa4nav nimetati lihtsalt Roosikrantsi t\xc3\xa4navaks, sest kadus \xc3\xa4ra V\xc3\xa4ike-Roosikrantsi t\xc3\xa4nav. Selle \xc3\xbcmberkorraldusega likvideeriti P\xc3\xa4rnu maantee kesklinna j\xc3\xb5udmise suur kitsaskoht._NEWLINE_Enne laiendamisi kulges trammitee Tondile m\xc3\xb6\xc3\xb6da Suur-Roosikrantsi t\xc3\xa4navat. Uue P\xc3\xa4rnu maantee osa l\xc3\xa4bimurdega viidi trammitee Roosikrantsi t\xc3\xa4navalt \xc3\xbcle P\xc3\xa4rnu maanteele._NEWLINE_Aastatel 1944\xe2\x80\x931989 kandis t\xc3\xa4nav Johannes Lauristini auks Lauristini t\xc3\xa4nava nime.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nava ehitised\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nava t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane ilme on kujunenud 1930. aastatel. Seoses Vabaduse v\xc3\xa4ljaku kavandamisega riigi esindusv\xc3\xa4ljakuks otsustati rakendada linnaehituslik kava ka seda \xc3\xbcmbritsevatele t\xc3\xa4navatele.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 1\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesena omandas oma praeguse v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemise Vabaduse v\xc3\xa4ljaku ja Roosikrantsi t\xc3\xa4nava nurgaplats (Vabaduse v\xc3\xa4ljak 7 // Roosikrantsi 1), kus 1932 valmis EKA maja (praegune Tallinna linnavalitsuse hoone, mille arhitekt oli Robert Natus).\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 2\n_START_PARAGRAPH_\n1997. aastal avati Roosikrantsi 2 majas Tallinna panga peakontor. 2009. aastal asub majas SEB harukontor.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 2A\n_START_PARAGRAPH_\n1902 valminud Otto Greiffenhageni erakliiniku hoone, arhitektid Erwin Bernhard ja Rudolf Bernhard.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 4\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 4_NEWLINE_Roosikrantsi 4A, kus elas Otto Strandman_NEWLINE_Roosikrantsi 4B, kus asub juudist tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6sturi, Balti Puuvillavabriku direktori Mark van Jungi 1932. aastal Olev Siinmaa projekti j\xc3\xa4rgi ehitatud villa. 1968 tehti \xc3\xbcmberehitus, mille k\xc3\xa4igus s\xc3\xa4ilis endisest vaid algne plaanilahendus II korrusel. Praegu paikneb hoones Tallinna Linnavalitsuse residents, mille tagastamisest keelduti. Maja aia kavandas arhitekt Anton Soans 1932, kuid aed on h\xc3\xa4vinud._NEWLINE_Roosikrantsi 4C, asub 1933. aastal ehitatud neljakorruseline kivimaja.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 6\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 6 paikneb Eesti Keele Instituut. Selle hoone esimesel korrusel on raamatukauplus Ateena.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 7a\n_START_PARAGRAPH_\n2009. aastal otsustasid Roosikrantsi 7a ja P\xc3\xa4rnu maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res asuva kolme krundi omanikud, majadevaheliste kvartalisiseseid olemasolevaid vundamente kasutades n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegsete \xc3\xa4rihoonete p\xc3\xbcstitamiseks ning hoonete taga ja vahel asuvate t\xc3\xbchemike t\xc3\xa4isehitamiseks.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 8, 8a\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi t\xc3\xa4nava neljakorruselised \xc3\xbche trepikojaga Jaan ja Ernst Tiitsmani majad 8 ja 8a ehitati aastatel 1938\xe2\x80\x931939. Hoonete arhitekt Eugen Habermann. Esimesel korrusel asuvad suurte vitriinakendega m\xc3\xbc\xc3\xbcgipinnad ja \xc3\xbclemistel korrustel korterid. Fassaadi katteks on tarvitatud Vasalemma marmorit._NEWLINE_Eesti NSV ajal elasid majades Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu liikmed. 18. m\xc3\xa4rtsil 2002 plahvatas Roosikrantsi 8 peaukse ees l\xc3\xb5hkekeha. Neli minutit hiljem j\xc3\xa4rgnes teine plahvatus, mille p\xc3\xb5hjustasid Juri Ustimenko ja Dmitri Medvedjev._NEWLINE_Roosikrantsi 8b ehitati 1938\xe2\x80\x931939 arhitektide Ott Puuraidi ja Harald Armani projekti j\xc3\xa4rgi. Majas asus 1940\xe2\x80\x931941 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Balti laevastiku S\xc3\xb5jatribunal, 1941. a oktoobrist alates aga Saksa Erikohus, mis reeglina tegi vaid surmaotsuseid, p\xc3\xa4rast 1944. aastat Eesti NSV SARKi v\xc3\xa4gede S\xc3\xb5jatribunal._NEWLINE_Roosikrantsi 8c ehitati 1932. aastal. Viiekorruselises majas kasutatakse j\xc3\xa4tkuvalt 1933. aastal Franz Krulli toodetud ja paigaldatud lifti. Hoone v\xc3\xa4lisfassaad on saanud uue ilme 2012. aastal.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 9\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 9 asub 2002. aastal \xc5\xa0veitsi maja k\xc3\xb5rvale ehitatud elu- ja kauplusehoone, tuntud ka nime all Swiss Residence, mis moodustab koos \xc5\xa0veitsi majaga \xc3\xbchise kompleksi.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 10\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 10A ja selle taga asuvas majas nr 10 asus kunagise riigivanema ja eraarsti praksist pidanud Friedrich Akeli eramu. mille arhitekt oli Armas Lindgren.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 11\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 11 krundi \xc3\xb5igusj\xc3\xa4rgsed omanikud on Eesti Noorte Naiste Kristlik \xc3\x9ching ja Eesti Noorte Meeste Kristlik \xc3\x9ching (NNK\xc3\x9c/NMK\xc3\x9c). Krundi uue hoone projekt on valminud Rootsi arhitektuurib\xc3\xbcroos FFNS. Arhitekt on v\xc3\xa4liseestlane Aare Saks, kes on muu hulgas projekteerinud ka Tallinna Panga uue hoone Roosikrantsi t\xc3\xa4nava alguses. Maja kohta kasutatakse ka nime \xc5\xa0veitsi maja. Majas asub Advokaadib\xc3\xbcroo A. Veressov.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 12\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 12\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 15\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 15 asub arhitekt Jacques Rosenbaumi projekti j\xc3\xa4rgi 1911\xe2\x80\x931912 ehitatud juugendstiilis neljakorruseline katusekorrusega kivimaja. All olid kaupluseruumid, t\xc3\xa4nava pool suured esinduskorterid, hoovi pool v\xc3\xa4iksemad korterid. Kultuurim\xc3\xa4lestis nr 8215.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 16\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 16 August Naarise maja, arhitekt Eugen Sacharias. Algselt 5-korruselisele majale on hiljem peale ehitatud kuues korrus.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 19\n_START_PARAGRAPH_\n1934\xe2\x80\x931935 ehitati maja Roosikrantsi 19, mis on Eugen Sachariase projekteeritud esindustraditsionalismi v\xc3\xa4ljapaistev n\xc3\xa4ide. 1936. aastaks ehitati ka P\xc3\xa4rnu maantee ja Roosikrantsi t\xc3\xa4nava nurgale (P\xc3\xa4rnu mnt 36 // Roosikrantsi 23) tellisest \xc3\xa4ri- ja eluhoone, samuti Robert Natuse projekti j\xc3\xa4rgi. T\xc3\xa4nava keskosas asuvad viimastel aastatel skandinaavialiku hilismodernismi vaimus projekteeritud \xc3\xa4ri- ja eluhooned.\n_START_SECTION_\nRoosikrantsi 28\n_START_PARAGRAPH_\nRoosikrantsi 28'