b'\n_START_ARTICLE_\nKasti vasallilinnus\n_START_SECTION_\nAsend kaitseliinis ja paigutus maastikul\n_START_PARAGRAPH_\nKasti piiskopi ja vasallilinnus on Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna kaitseliini k\xc3\xb5ige idapoolsem tugipunkt (v\xc3\xa4hemalt kindlasti P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal, Kaisma ja Sauga j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4rsete tugipunktide kohta andmed puuduvad), mis asus umbes 4\xc2\xa0km kaugusel Taani kuninga (hiljem Liivi Ordu) valduste (Harju) piirist ning v\xc3\xa4hem, kui 10\xc2\xa0km kaugusel oletatavast vaenulikust Harju-Kabala vasallilinnusest. Harju-Kabala r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5isat on esmamainitud 1469. aastal. Kui kunagi selgub, et Kasti linnus p\xc3\xbcstitati hiljem kui Harju-Kabala, siis v\xc3\xb5ib see olla veel \xc3\xbcks (lisaks allpool nimetatavaile 3. p\xc3\xb5hjus) m\xc3\xb5jutegur Kastisse linnuse rajamiseks. Kindlasti oli olemas XIII sajandil juba Harju-Kabala k\xc3\xbcla (Capell), mida on mainitud piiskopi ja Taani kuninga vaheliste valduste piiri kirjelduses, mis on koostatud ajavahemikus 1275\xe2\x80\x931285. Peab veel m\xc3\xa4rkima, et 6\xc2\xa0km Harju-Kabalast edasi Rapla poole, Kuusikul asus veel \xc3\xbcks oletatav vasallilinnus, mida on esmamainitud Wrangellide valdusena 1467._NEWLINE_Kaitseliini paiknemisel on v\xc3\xa4hemalt suvel oluline roll ka \xc3\xbchendusteedel. L\xc3\xb5unapoolset ja p\xc3\xb5hjapoolset L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaad \xc3\xbchendas 2 "p\xc3\xb5himaanteed" ja 3 v\xc3\xa4iksemat \xc3\xbchendusteed (t\xc3\xa4pselt, nagu praegugi). P\xc3\xa4rnu poolt tuli maantee m\xc3\xb6\xc3\xb6da P\xc3\xa4rnj\xc3\xb5ge (Sauga) Areni, l\xc3\xa4bis K\xc3\xb5rve kihelkonna ja j\xc3\xb5udis J\xc3\xa4divere ja Kivi-Vigala juurde, kus jagunes kaheks. P\xc3\xb5hja poole l\xc3\xa4ks tee edasi l\xc3\xa4bi Kose (P\xc3\xa4\xc3\xa4rdu), Velise ja Valgu m\xc3\xb6\xc3\xb6da tihedasti asustatud ja p\xc3\xb5ldudeks haritud Velise j\xc3\xb5e kaldaid. Valgus hargnes tee kolmeks: suurem tee l\xc3\xa4ks vasakule edasi Vanam\xc3\xb5isa ja Jaaniveski kaudu l\xc3\xa4bi Kasti ja Haimre (v\xc3\xb5i Kastist Telliste m\xc3\xb5isa kaudu Orgitale) M\xc3\xa4rjamaa kihelkonnakiriku juurde (kus oli samuti suurem teederist ja kuhu jooksid kokku paljude m\xc3\xb5isate ja maavalduste piirid), paremale keeras v\xc3\xa4iksem tee Valgu m\xc3\xb5isa tagant \xc3\xbcle veskisilla Nurtu ja N\xc3\xb5lva poole edasi K\xc3\xb5rve kihelkonda. Teeristist otse edasi l\xc3\xa4ks enamjaolt taliteena kasutatav (suvel ka p\xc3\xb5uasel ajal) teerada \xc3\xbcle T\xc3\xb5rasoo Harjusse, J\xc3\xa4rvakandi m\xc3\xb5isa, kust sai edasi Raikk\xc3\xbclla ja Raplasse v\xc3\xb5i Kehtnasse. M\xc3\xa4rjamaalt l\xc3\xa4ks "p\xc3\xb5himaantee" edasi l\xc3\xa4bi Orgita, Vaim\xc3\xb5isa, L\xc3\xbcmandu ja Ruussalu Harjusse Nissi ja sealt edasi Keila kaudu Tallinnasse. L\xc3\xbcmandust l\xc3\xa4ks v\xc3\xa4ike tee ka vasakule, Koluvere poole. M\xc3\xa4rjamaa kiriku juurest l\xc3\xa4ks suurem tee M\xc3\xa4rjamaa m\xc3\xb5isani, kust keeras vasakule ja kulges Sipa juurest l\xc3\xa4bi koolmekoha Kasari j\xc3\xb5el Koluverre ja sealt edasi Haapsallu. Ka J\xc3\xa4diverest ja Kivi-Vigalast l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole (tee kaheks jagunemise kohalt) l\xc3\xa4ks n\xc3\xa4htavasti suuremat sorti maantee l\xc3\xa4bi Sikenkose (Vana-Vigala) ja Teenuse Sillale ja Koluverre. M\xc3\xa4rjamaalt viis ka l\xc3\xb5una poole v\xc3\xa4iksem tee, mis kulges Paek\xc3\xbcla kaudu l\xc3\xa4bi Tolli m\xc3\xb5isa juures oleva koolmekoha Teenusele. M\xc3\xa4rjamaalt veidi p\xc3\xb5hja poole j\xc3\xa4\xc3\xa4vast Orgita k\xc3\xbclast (hilisem Orgita m\xc3\xb5is) Tallinna\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu maanteel keeras paremale v\xc3\xa4iksem maantee, mis l\xc3\xa4ks l\xc3\xa4bi P\xc3\xbchatu, Harju-Kabala ja Kuusiku Raplasse. V\xc3\xb5imaliku \xc3\xbchendustee olemasolu Koselt (P\xc3\xa4\xc3\xa4rdu) l\xc3\xa4bi Konuvere Paek\xc3\xbclla on veel ebaselge. Sealt v\xc3\xb5is minna m\xc3\xb5ni v\xc3\xa4iksem rada, mis pidi olema k\xc3\xbcll kohati raskesti l\xc3\xa4bitav, kuna vahepeal oli h\xc3\xb5re asustus, madal soine maa ja paksud metsad (Liivi s\xc3\xb5ja ajast on seal (Vigala j\xc3\xb5el) k\xc3\xbcll mainitud 1563 Konuvere m\xc3\xb5isat Milleni \xc3\xbchendustee v\xc3\xb5is minna ka piki Vigala j\xc3\xb5ge). Lisaks tuli \xc3\xbcletada kaks suurt j\xc3\xb5ge. Kui n\xc3\xbc\xc3\xbcd eespool toodut arvesse v\xc3\xb5ttes paigutada Tallinna\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu trass (nagu me seda t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval nimetame) "p\xc3\xb5himaantee" kulgemise kohta, n\xc3\xa4eme, et k\xc3\xb5ik L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa idapoolse kaitseliini linnused asusid tollase Tallinna\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res, kujutades endist otsekui nn. teet\xc3\xb5kkelinnused. K\xc3\xb5igele lisaks kahtlustatakse vasallilinnuse olemasolu ka Vaim\xc3\xb5isa h\xc3\xa4rrastemaja juures, mis j\xc3\xa4\xc3\xa4b samuti maantee \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Fahrensbachidele kuulunud Vaim\xc3\xb5isa oletatava vasallilinnuse ja \xc3\x9cxk\xc3\xbcllidele kuulunud L\xc3\xbcmandu vahe on 3\xc2\xa0km. V\xc3\xb5imalik, et need linnused olid n\xc3\xb5rgemad ja asetsesid seet\xc3\xb5ttu l\xc3\xa4hestikku. (Kui nii, siis j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kolm n\xc3\xb5rgemat kindlustatud tugipunkti \xe2\x80\x93 M\xc3\xa4rjamaa kindluskirik, L\xc3\xbcmandu ja Vaim\xc3\xb5isa v\xc3\xa4ikelinnused, Kasti linnuse n-\xc3\xb6 vasakule tiivale ning tugevamad Velise ja Vigala paremale tiivale.) Ka kihelkonnakirik M\xc3\xa4rjamaal oli kindluskirik. V\xc3\xa4\xc3\xa4rib m\xc3\xa4rkimist, et nii 1560, kui ka 1575. aasta suvel ja s\xc3\xbcgisel kasutasid venelased just eelpoolmainitud trajektoori M\xc3\xa4rjamaa \xc3\xbcmbruses linnuseid ja m\xc3\xb5isaid purustades ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstates. Ilmselt oli see suvel liikumiseks sobivaim marsruut. Talvel muidugi, kui sood, j\xc3\xb5ed ja j\xc3\xa4rved olid k\xc3\xbclmunud, v\xc3\xb5idi suvine teedev\xc3\xb5rk \xc3\xbcldse k\xc3\xb5rvale j\xc3\xa4tta ning palju otsesemaid taliteid kasutada. V\xc3\xb5ib-olla v\xc3\xb5eti kaitseliini \xc3\xa4\xc3\xa4rmistes linnustes kaupmeestelt piiskopimaade l\xc3\xa4bimise v\xc3\xb5i ka kaupade hoiustamise eest mingit tolli. M\xc3\xb5jukate hansakaubanduse juhtlinnade l\xc3\xa4hedusesasumisele vaatamata oli ju piiskopiriik vormiliselt ikkagi iseseisev riik._NEWLINE_Maastikul asetseb Kasti linnus tasasel maal, keskmiselt 35\xc2\xa0m \xc3\xbcle merepinna \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4ga lauge ja madala k\xc3\xbcnka otsas, millest u 1\xc2\xa0km ida pool voolab v\xc3\xa4ikeses uhtorus Vigala j\xc3\xb5gi. Lauge maastiku t\xc3\xb5ttu vajab linnus kaitsev\xc3\xb5ime tugevdamiseks seet\xc3\xb5ttu eeslinnust ja vallikraave, millest aga t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval looduses enam j\xc3\xa4lgi leida pole._NEWLINE_Kasti \xc3\xbcmbrus ise moodustab Kasti-Haimre n-\xc3\xb6 p\xc3\xb5llumajanduspiirkonna pindalaga \xc3\xbcle 30\xc2\xa0km\xc2\xb2, mis asetseb \xc3\xbcmbritsevast veidi k\xc3\xb5rgemal lainjate ja k\xc3\xbcnklike pinnavormidega viljakal platool, mida idast piirab p\xc3\xb5hiliselt Vigala j\xc3\xb5gi, p\xc3\xb5hjas Orgita raba, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes lahutab seda M\xc3\xa4rjamaast paar meetrit k\xc3\xb5rgem ja u 1,5\xc2\xa0km laiune liivast, kruusast ja paest koosnev j\xc3\xa4rtadega pikitud oos ning l\xc3\xb5unas madaldub maapind Haimre taga l\xc3\xa4\xc3\xa4nde keeranud Vigala j\xc3\xb5e poole. Aegade kestel on Kasti piirkonnas asunud 4 m\xc3\xb5isat \xe2\x80\x93 Kasti, Haimre, M\xc3\xb5isamaa ja Telliste m\xc3\xb5is.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isaomanike kronoloogias paistab silma, et Kasti linnusest l\xc3\xa4\xc3\xa4nistati alati v\xc3\xa4lja umbes pool. Teine pool j\xc3\xa4i arvatavasti alati piiskopi valdusse. Piiskopil endal k\xc3\xbcll alalist s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge polnud; s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igul kandsid teenistuskohustust oma salkadega vasallid; kuid mingi v\xc3\xa4ike kaitsemeeskond v\xc3\xb5is piiskopimaade ametkondades olla. Ka tuleb siin ilmselt vahet teha m\xc3\xb5isa (Hof, Gut \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4iksem m\xc3\xb5is) ja linnuse (Burg, Slott, Schloss) vahel. Majandusm\xc3\xb5is v\xc3\xb5is asetseda kas eellinnuses (mis v\xc3\xb5is olla n\xc3\xa4iteks puidust ehitis p\xc3\xbcstpalktara ja vajalike majandushoonetega \xe2\x80\x93 laudad, tallid, aidad, sepikoda, jne) v\xc3\xb5i siis v\xc3\xa4ljaspool seda, moodustades n\xc3\xa4iteks omakorda \xc3\xbche linnuse kaitseelemendi \xe2\x80\x93 nn Hakelwerki. (See on tarade ja hekkidega l\xc3\xa4bip\xc3\xb5imitud tiheasula, mis r\xc3\xbcndajal n\xc3\xb6. hoo maha v\xc3\xb5tab.) Seda aitavad kindlaks teha tulevikus arheoloogilised v\xc3\xa4ljakaevamised. Praegu ei ole teada isegi pealinnuse p\xc3\xb5hiplaani, ega ka mitte umbkaudset pindala. Samuel Waxelbergi 1687. aastal seoses Kasti m\xc3\xb5isa redutseerimisega koostatud skeem ja reaalselt allesolevad soklikorruse ruumid ei taha h\xc3\xa4sti kattuda. Siiski on Waxelbergi plaanil kujutatud \xc3\xbcksteisega risti olevaid hoonetiibasid, mis h\xc3\xb5lbustaks ja kinnitaks \xc3\xbchtlasi hoone jaotamist piiskopi ja vasallide vahel. H\xc3\xa4rrastemaja otseses l\xc3\xa4heduses kirjeldatakse tollal vanu m\xc3\xbc\xc3\xbcre, mis peaksid siis olema vasallilossi varemed. Linnuse kuju ja ruumide jaotus Waxelbergi plaanil ei kattu ka praeguse m\xc3\xb5isahoone esimese korruse ruumidega.\n_START_SECTION_\nXIII - XIV sajand ja Kasti piirkond\n_START_PARAGRAPH_\n1275-1285 koostati Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopi Hermann I Buxh\xc3\xb6vdeni ja Taani kuningliku Tallinna pealiku Letgasti vahel dokument, mis kirjeldab, kuidas kulges kahe feodaalriigi vahel Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna ja Taani valduste vaheline piir. Kasti piirkonna kohta on seal alamsaksakeelses variandis \xc3\xb6eldud: "piir jookseb katkematult Mustoja j\xc3\xb5e tagant Lodede m\xc3\xb5isate (Kasti piirkond) keskelt ja Harju \xe2\x80\x93 Kabala k\xc3\xbcla suunas (dar na volgede her to deme vlete Mustoya, twischen den guidern van Loden und deme dorpe Cappele). Sellest n\xc3\xa4htub, et Kasti piirkond kuulus Lodede perekonnale, kes need maad omale juba ilmselt esimeste piiskop Gottfriedi l\xc3\xa4\xc3\xa4nistuste ajal haaranud olid. Praeguste ajaloolaste arvates kuulus M\xc3\xa4rjamaa kihelkond Koluvere l\xc3\xa4\xc3\xa4ni ja selle linnuse v\xc3\xb5imupiirkonda. Omal ajal v\xc3\xb5imutses seal foogtina Lode, kes piiskopile vastu hakkas ja kelle piiskop ordu abiga L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt minema ajas._NEWLINE_1333. ja 1360. aastatel on kirjutatud Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna toomh\xc3\xa4rrast e. toomkapiitli liikmest Gerlacus de Castellast (Gerlich von Costelen). Toomkapiitlisse kuuluvad preestrid olid piiskopi l\xc3\xa4himad n\xc3\xb5unikud ja usaldusisikud, n\xc3\xb6. "silmad ja k\xc3\xb5rvad" piiskopkonnas. Neile l\xc3\xa4\xc3\xa4nistati \xc3\xbclalpidamiseks ja kohustuste t\xc3\xa4itmiseks maid ja ameteid piiskopkonnas. 1364 on ta olnud ametis M\xc3\xa4rjamaa kirikh\xc3\xa4rrana ja samal ajal on ta Taani kuninga soovitusel saanud ka Tartu toomh\xc3\xa4rraks. Tegemist on olnud Vana-Liivimaa m\xc3\xb5istes t\xc3\xa4htsa mehega, sest paavst Urbanus V isiklikult on ta m\xc3\xa4\xc3\xa4ranud sama aasta 25. m\xc3\xa4rtsil Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna kanoonikuks. 1368 on ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud ilmselt Haapsalu toomkirikus kantorina. Kuna toomh\xc3\xa4rrad korraldasid ka piiskopkonna elu, siis on loogiline, et M\xc3\xa4rjamaal ametis olles vajas ta alalist elukohta ja peatus pikemalt l\xc3\xa4hedalasuvas piiskopim\xc3\xb5isas. V\xc3\xb5i eraldati selleks puhuks vanadest Lodedele kuulunud maadest piiskopim\xc3\xb5isa rajamiseks maad, mida Castella sai valitseda ja \xc3\xbcles ehitada. Oletatakse, et sellal ehitati ka v\xc3\xb5imalik, et Liivi ordu kaasabil tsistertslaste ehitustraditsioone j\xc3\xa4rgides M\xc3\xa4rjamaale uus suur v\xc3\xb5lvitud kivikirik. Vana kirik on rahvap\xc3\xa4rimuse j\xc3\xa4rgi asunud kunagises Kirkota (Kiriku) m\xc3\xb5isas k\xc3\xbcmmekond kilomeetrit uuest p\xc3\xb5hja pool vana Tallinna maantee l\xc3\xa4hedal. Uue kiriku juurde jooksid kokku v\xc3\xa4hemalt 5 m\xc3\xb5isa piirid, sealhulgas ka Kasti oma. V\xc3\xa4\xc3\xa4rib m\xc3\xa4rkimist, et Castella ja Kasthe (Costelen - Costi arx) nimed on v\xc3\xa4ga sarnased ja viitavad tugevale omavahelisele seosele._NEWLINE_1343-1345 toimus J\xc3\xbcri\xc3\xb6\xc3\xb6 \xc3\xbclest\xc3\xb5us, mis haaras kogu P\xc3\xb5hja- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti ning saared. Kroonika kirjutab, et "tapeti maha k\xc3\xb5ik sakslased ja ka preestrid, \xc3\xbclest\xc3\xb5usnud p\xc3\xb5letasid maha k\xc3\xb5ik m\xc3\xb5isad ja k\xc3\xa4isid kogu maa risti ja p\xc3\xb5iki l\xc3\xa4bi, ning kes saksa naistest ja lastest meeste k\xc3\xa4est p\xc3\xa4\xc3\xa4sesid, selle l\xc3\xb5id maha eesti naised. Naised olevat p\xc3\xb5letanud maha ka k\xc3\xb5ik kirikud ja preestrite elamised". Kokku tapnud l\xc3\xa4\xc3\xa4nlased 1800 sakslast ja p\xc3\xb5letanud nende m\xc3\xb5isad. V\xc3\xb5imalik, et peale \xc3\xbclest\xc3\xb5usu mahasurumist saadetigi toomh\xc3\xa4rra Castella M\xc3\xa4rjamaa kihelkonda "\xc3\xbcles ehitama". Selline verine \xc3\xbclest\xc3\xb5us andis kindlasti t\xc3\xb5uke kindlustuste ehitamiseks taoliste s\xc3\xbcndmuste vastu._NEWLINE_1381-1383 toimus Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonnas kodus\xc3\xb5da, kui peale piiskop Heinrich III tapmist toomh\xc3\xa4rrade poolt Kuressaare piiskopilinnuses oli piiskopkonnas v\xc3\xb5imuvaakum (interregnum).\n_START_SECTION_\nWillem Varnsbecki tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nHiljemalt 1385. aastal saabus alles veel noorukina Liivimaale Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Piiskopkonda Willem Varnsbeck (Wilhelm I Fahrensbach, u 1365 \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4rast 1443. aastat.), siinsete Fahrensbachide esiisa. T\xc3\xa4nu oma emapoolsele onule piiskop Winrich von Kniprodele sai temast kirikum\xc3\xb5isate foogt ehk valitseja. Ajapikku luges Farensbach need valdused isiklikuks omandiks ja keeldus j\xc3\xa4rgmise piiskopi Caspar Schuwenflugi valitsusajal m\xc3\xb5isaid kirikule tagastamast. Oma positsioonide kindlustamiseks kasutas Varsnbeck s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udu, dokumentide v\xc3\xb5ltsimist, valduste orduvasallidele pantimist ning isegi v\xc3\xa4lispoliitilisi abin\xc3\xb5usid._NEWLINE_Fahrensbach omandas Haimre, Valgu, Purku-J\xc3\xa4rvakandi, Maidla, Vaim\xc3\xb5isa, Telliste, P\xc3\xa4\xc3\xa4deva, Uugla ja muud m\xc3\xb5isad, mis k\xc3\xb5ik \xc3\xbcmbritsesid ringina Kastit. Piiskop pani Farensbachi kirikuvande alla ja kaebas paavstile Rooma. Fahrensbach oma kahe pojaga vastas sellele merer\xc3\xb6\xc3\xb6vi ja kirikute r\xc3\xbc\xc3\xbcstamisega._NEWLINE_Kuna Fahrensbachide peavaldus Haimre asus Kastilt vaid 3,5 kilomeetri kaugusel, otsustatigi ilmselt just seet\xc3\xb5ttu sinna piiskopim\xc3\xb5isa kaitseks linnus rajada._NEWLINE_T\xc3\xbcli piiskoppide ja Fahrensbachide vahel toimus 1421\xe2\x80\x931427 ning ilmselt sel ajal rajati Kasti ka esimene kavatis, kas torn- v\xc3\xb5i majalinnus.\n_START_SECTION_\nAsukoht kaitseliinil\n_START_PARAGRAPH_\nTeine t\xc3\xa4htis p\xc3\xb5hjus Kasti linnuse rajamiseks v\xc3\xb5is olla asukoht. Nimelt moodustas Kasti linnus t\xc3\xa4htsa punkti Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna kaitseliinis koos Vigala, Velise ja L\xc3\xbcmandu linnustega ida pool asetseva orduriigi vastu._NEWLINE_Linnulennult asetsevad Vigala, Velise ja Kasti peaaegu t\xc3\xa4pselt 25\xc2\xa0km (3 saksa miili) kaugusel suuremast Koluvere linnusest, L\xc3\xbcmandu j\xc3\xa4\xc3\xa4b 21\xc2\xa0km kaugusele (suuremat t\xc3\xa4htsust omas see asjaolu ilmselt talvel, kui paljusid kohti sai otse l\xc3\xa4bida. Tol ajal toimuski suur osa s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikudest talvel). Koluvere oleks moodustanud nn. teise kaitseliini ja Haapsalu koos l\xc3\xa4hedalasetsevate v\xc3\xa4ikelinnustega oleks siis moodustanud nn. kolmanda kaitseliini. Vigala, Velise ja Kasti on \xc3\xbcksteisest 10\xc2\xa0km kaugusel ning L\xc3\xbcmandu ja Kasti vahe on 15\xc2\xa0km. Kui pidada silmas kaitseliini enam-v\xc3\xa4hem \xc3\xbcheaegset v\xc3\xa4ljaehitamist, siis v\xc3\xb5is Kastis piiskopil olla juba 13. sajandi l\xc3\xb5pus kaitserajatis, sest Vigala ja Velise linnuse rajamise algusaega arvatakse olevat XIII sajandi keskpaiku. Kirde suunalt oli see siis kaitseks taanlaste vastu (kes kuni veel v\xc3\xa4hemalt XIII sajandi keskpaigani p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid isegi paavsti juures vaidlustada P\xc3\xb5hja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa kuulumist sakslastele) ja kagust leedukate (kes XIII sajandi keskpaigast alates L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaale r\xc3\xbc\xc3\xbcsteretkedega j\xc3\xb5udsid) t\xc3\xb5rjumiseks.\n_START_SECTION_\n1478\xe2\x80\x931558\n_START_PARAGRAPH_\n6. novembril 1478  m\xc3\xa4rgiti esmakordselt \xc3\xbcrikutes Kasti linnust kui Hinrich von Brabecke l\xc3\xa4\xc3\xa4ni, milles l\xc3\xa4\xc3\xa4nistamisele kuuluvana on m\xc3\xa4rgitud poolt linnust (hoff tho Khaste medt dem haluenn slothe). Nimelt m\xc3\xbc\xc3\xbcs Hinrik von Brabeke sel aastal l\xc3\xa4\xc3\xa4nikirja tingimuste vastaselt oma poole Kasti linnusest ja lisaks veel Kaypenkulli (M\xc3\xa4rjamaa) m\xc3\xb5isa koos veel paari p\xc3\xa4randuseks saadud m\xc3\xb5isaga Padise kloostrile. Selle vastu protesteeris tollane Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskop Peter Wetberg, kuna tegemist polnud mitte otseselt m\xc3\xbc\xc3\xbcgi vaid \xc3\xbche varasema kloostripoolse heateo v\xc3\xb5la kustutamisega. Samal aastal tagastas klooster m\xc3\xb5isad Brabekele, kes need siis 9500 marga eest Gosswyn Donhoffile maha m\xc3\xbc\xc3\xbcs. Kasti linnuse kohta eraldi ei ole tagastust mainitud. Eelpoolmainitud \xc3\xbcrik on koostatud Tallinna piiskopi Simon von der Borchi ja Padise kloostri abti Erdmanni vahel._NEWLINE_1478 on suurendatud Padise kloostri valdusi Kasti (Casti) ja Raikk\xc3\xbcla (Ruyk\xc3\xbcll) piirkonnaga._NEWLINE_Samal aastal suri P\xc3\xa4\xc3\xa4rdu m\xc3\xb5isa omanik Wolmar Uexk\xc3\xbcll. Uexk\xc3\xbcllide suguv\xc3\xb5sa uurijate arvamusel on Wolmari pojad omakorda rajanud Kasti (Reinholt Uxk\xc3\xbcll), L\xc3\xbcmandu ja M\xc3\xb5raste m\xc3\xb5isad. Siin v\xc3\xb5ibki olla p\xc3\xb5hjus, miks Kasti linnuse ja m\xc3\xb5isa rajamine kirjutatakse tavaliselt Uexk\xc3\xbcllide arvele, kuid mis ei ole kuidagi t\xc3\xb5estatud._NEWLINE_1488. aastal on esmakordselt mainitud Kasti m\xc3\xb5isa, kui Hans Maydell pantis selle 12 000 marga eest Hermann Lodele._NEWLINE_1503. aastal mainiti Kasti m\xc3\xb5isa valdajatena Uexk\xc3\xbclle._NEWLINE_4. veebruaril 1509 ostsid Vigala Uexk\xc3\xbcllidest vennad Peter (surnud u 1547), Otto (surnud 1545) ja Johann Uexk\xc3\xbcll (surnud u 1540) oma surnud venna Konrad Uexk\xc3\xbcllii (surnud u 1506) lastele Reinhold Uexk\xc3\xbcllilt Kasti m\xc3\xb5isa._NEWLINE_1528. aastal suri vanglas Konradi poeg Woldemar Uexkull, kes oli Kasti m\xc3\xb5isa saanud p\xc3\xa4randuseks oma lelledelt._NEWLINE_15. novembril 1529 on Tallinna ja Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskop Georg von Tiesenhauseni poolt v\xc3\xa4lja antud l\xc3\xa4\xc3\xa4nikiri Kasti kohta Vigala Uexk\xc3\xbcllidele, milles on lause "...kogu Kasti m\xc3\xb5is koos poole lossiga, nagu eeslinnus, siis p\xc3\xb5hikorrus, siis torn, siis s\xc3\xb6\xc3\xb6gisaal, puidust \xc3\xbclaruum ja k\xc3\xb6\xc3\xb6giruumid... (den gantzen hoff tho Kasthe medt dem haluenn slothe vnnd dath reuenther vnnd die koken bauenn vnnd bonedden vnnd alle dath jennige dath vonn alders her alle wege tho gedachtem haue tho Kaste...) Samas \xc3\xbcrikus nimetatakse Kasti linnusele kuuluvat Vigala j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res olevat Koha veskit \xe2\x80\x93 "die mole to Koath". ja mitmeid \xc3\xbcmbruskonna k\xc3\xbclasid: Alak\xc3\xbcla (Allenk\xc3\xbcll), Lokuta (Lockkethe), Kinnita (Kinnethe). M\xc3\xb5ne allika v\xc3\xa4itel on Kasti veskit esmakordselt mainitud 1469. aastal. Lisaks on Kasti m\xc3\xb5isa l\xc3\xa4\xc3\xa4nikirja valduste loetelus mainitud Saara (T\xc3\xbcringu) oja \xc3\xa4\xc3\xa4res kahte talu \xe2\x80\x93 "twe gesinde tho Sarnia"._NEWLINE_1529 sai Wolmar Treiden, Woldemar Uexk\xc3\xbclli lesestunud abikaasa Anna teine mees, piiskop Tiesenhausenilt \xc3\xb5iguse Kasti ajutiseks valdamiseks 15 aasta peale 1544. aastani._NEWLINE_Umbes aastast 1546 kuni oma surmani 1564 valdas Kastit Wolmar von Uexk\xc3\xbcll, Woldemari poeg. Kasti m\xc3\xb5isal oli tollal 40 adratalu suurusega 38 adramaad ja 6 \xc3\xbcksjalga._NEWLINE_XVI sajandi keskel on teiste aadlile kuuluvate linnuste nimekirjas ka Kasti (Costi arx).\n_START_SECTION_\nKasti linnus Liivi s\xc3\xb5ja ajal 1558\xe2\x80\x931583\n_START_PARAGRAPH_\n1558. aastal algas Liivi s\xc3\xb5da ja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa l\xc3\xa4ks Taani valdusse._NEWLINE_1560. aasta septembris r\xc3\xb6\xc3\xb6visid ja p\xc3\xb5letasid venelased L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal. Nad tungisid sisse Vana-P\xc3\xa4rnusse ja liikusid sealt edasi Audru ja Sauga kaudu Vigalasse, Velisele ning Kasti, kust suundusid m\xc3\xb5isaid p\xc3\xb5letades edasi S\xc3\xb5tk\xc3\xbclla, Haeskasse ja Haapsallu._NEWLINE_1565. aastal oli m\xc3\xb5isa omanik Wolmari lesk Anna von Taube, kes abiellus uuesti Kaavere m\xc3\xb5isniku Johann von Stackelbergiga (Wolmar von Stackelbergi isa), kes valdas Kastit 1568\xe2\x80\x931582. V\xc3\xb5imalik, et valduste s\xc3\xa4ilitamiseks, sest Wolmar, kui rootslaste vastane p\xc3\xb5genes Saaremaale taanlaste kaitse alla._NEWLINE_1566 liideti Kasti alad Koluvere linnusel\xc3\xa4\xc3\xa4niga._NEWLINE_8. oktoobril 1573 pantisid rootslased L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa linnused neid kaitsvatele saksa s\xc3\xb5jasulastele, kuna neil polnud linnuste kaitsjatele palka maksta._NEWLINE_12. jaanuaril 1575 m\xc3\xbc\xc3\xbcsid saksa s\xc3\xb5jasulased L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa koos linnustega taanlastele._NEWLINE_1575. aasta juulis, p\xc3\xa4rast P\xc3\xa4rnu piiramist ja vallutamist 27. juunist kuni 6. juulini, tungisid venelaste v\xc3\xa4esalgad talupoegi tappes ning vangi viies Paadremale ja sealt edasi Koluvere, Vigala, Velise ja Valgu kaudu kuni M\xc3\xa4rjamaa kirikuni v\xc3\xa4lja. Peale eespool nimetatute mainitakse vasall Ungerni kirjas Taani kuningale Frederik II-le ka Kasti ja N\xc3\xb5lva m\xc3\xb5isat. 1576 jaanuaris j\xc3\xb5udsid venelased uue s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iguga Koluvere, Lihula ja Vigala alla._NEWLINE_1581 septembriks t\xc3\xb5rjusid rootslased venelased L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt v\xc3\xa4lja._NEWLINE_1582 v\xc3\xb5\xc3\xb5randati Kasti m\xc3\xb5is (ilmselt koos linnusega) Uexk\xc3\xbcllidelt, kuna Wolmar von Uexk\xc3\xbcll, olles ilmselt vande andnud taanlaste hertsog Magnusele, v\xc3\xb5itles rootslaste vastu ja sai surma 1566. aastal Saaremaal. Arvatavasti oli siis linnus purustatud ja kasutusest juba v\xc3\xa4lja langenud._NEWLINE_1582\xe2\x80\x931586 (t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt kuni 1599) valdas Kastit rootslane Johan Sparr, kuigi juba 1560. aastast oli Kastit endale taotlenud ka Russalu m\xc3\xb5isnik Dirik Yxk\xc3\xbcll.\n_START_SECTION_\nLinnus-m\xc3\xb5is p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5jalise t\xc3\xa4htsuse kaotamist 1583. aastast kuni Vene tsaaririigi alla minekuni 1721. aastal\n_START_PARAGRAPH_\n1584 moodustati Rootsi v\xc3\xb5imu all oleval Eestimaal maakonnad ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nid. Kasti, mis kuulus M\xc3\xa4rjamaa kihelkonda, \xc3\xbchendati koos selle, Kullamaa ja Vigala kihelkonnaga Koluvere linnusel\xc3\xa4\xc3\xa4niks. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa idapoolse kaitseliini v\xc3\xa4ikelinnused, mis piiskopiriigi ajal paistsid seotud olevat Koluverega, j\xc3\xa4id sinna alla ka n\xc3\xbc\xc3\xbcd._NEWLINE_1586 tagastas Rootsi kuningas Johan III Uexk\xc3\xbcllidele Kasti. Omanikuks sai 1528 Wolmari pojana s\xc3\xbcndinud Dietrich von Uexk\xc3\xbcll. Valdama sai ta seda hakata 1599. aasta s\xc3\xbcgisel. Tema pojad Wolmar ja Dietrich taotlesid m\xc3\xb5lemad Kastit endale, kuningas otsustas Wolmari kasuks, kes oli Rootsi \xc3\xb5uemarssal._NEWLINE_1592 \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5isamaade revisjon._NEWLINE_1595 v\xc3\xa4lja antud flaamlase Gerardus Mercatori koostatud kaardilehel "Livonia: Cum Privilegio" on m\xc3\xa4rgitud poolringis \xc3\xbcmber Koluvere 3 asulat: nimeta, Tolk, ja Casbe. Need v\xc3\xb5iksid olla Fickel, Felcks, ja Casty ehk siis Vigala, Velise ja Kasti. See n\xc3\xa4itab, et kuigi moonutustega nimes ja h\xc3\xa4\xc3\xa4lduses, siis ikkagi j\xc3\xb5udsid asustuse andmed kaupmeeste kaudu \xc3\xbcpris h\xc3\xa4sti L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa kartograafideni. Suuremad ja t\xc3\xa4htsamad (Vigala kui kaitseliini l\xc3\xb5unapoolseim, kontrollis t\xc3\xa4htsat \xc3\xbchendusteed L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa p\xc3\xb5hja ja l\xc3\xb5unaosa vahel) idapoolse kaitseliini linnused, nagu Koluvere (Lode) ja Vigala (Sickel) on alates XVI sajandist peaaegu k\xc3\xb5igi t\xc3\xa4psemate ja suuremate keskaegsete kaartide peal. See kaart kajastas k\xc3\xbcll Liivi s\xc3\xb5ja eelset olukorda._NEWLINE_17. jaanuaril 1618 andis B. Oxenstierns Rootsi kuningale teada, et poolakate laager asub Kehtnas ning j\xc3\xa4rgmiseks \xc3\xb6\xc3\xb6ks peaks j\xc3\xb5udma Kasti alla. Vaenlane tappis, r\xc3\xb6\xc3\xb6vis ja p\xc3\xb5letas maal nii palju, kui suutis._NEWLINE_1602\xe2\x80\x931627 valdas kuni oma surmani Kastit Rootsi k\xc3\xb5rge riigiametnik Wolmar Yxkull (u. 1579\xe2\x80\x931627), kes oli abielus kuninga Erik XIV vennat\xc3\xbctre, \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandi ja Dalslandi hertsog Magnuse t\xc3\xbctre Helena Gyllenhielmiga (1572\xe2\x80\x931630)._NEWLINE_1627\xe2\x80\x931699, kuni oma surmani oli omanik Wolmari poeg Johan Yxkull (1605\xe2\x80\x931654) ja seej\xc3\xa4rel viimase poeg Claes Yxkull. Mitmed Uexk\xc3\xbcllid abiellusid sel ajal rootslannadega. Ilmselt ka oma valduste s\xc3\xa4ilitamise huvides. N\xc3\xa4iteks Gustav Uexk\xc3\xbcll, Johanni poeg oli abielus Hebbla Planting-Gyllenbagaga. T\xc3\xa4nu l\xc3\xa4hedastele suhetele Rootsi kuningakojaga omandasid Kasti Uexk\xc3\xbcllid XVII sajandil rida valdusi ka Rootsis._NEWLINE_1638 \xe2\x80\x93 piirit\xc3\xbcli Kasti (Yxkull) ja Haimre (Dietrich ja Hans Wrangel) omanike vahel. Kohtu otsusega anti Kunso k\xc3\xbcla Kastilt Haimre m\xc3\xb5isale._NEWLINE_1648 on rootslane Matia Andersson joonistanud Kasti ja selle \xc3\xbcmbruskonna (Haimre, Alak\xc3\xbcla, Telliste jm) kaardi. Kasti m\xc3\xb5isat on seal kujutatud k\xc3\xbcnkal asuva kahekordse viilkatusega ja kahe korstnaga hoonena, kuid v\xc3\xb5imalik, et see on kujunduslik tingm\xc3\xa4rk. Linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcride kohta pole midagi._NEWLINE_1669\xe2\x80\x931684 jagunes Kasti m\xc3\xb5is Vana- ja Uue-Kasti m\xc3\xb5isaks. M\xc3\xb5is jaotati Johann Uexk\xc3\xbclli (kes valitses m\xc3\xb5isat 1627\xe2\x80\x931669) kolme poja Johann-Wolmari, Gustavi ja Claesi vahel. P\xc3\xa4rast Gustavi surma oktoobris 1682 jaotati ka tema osa m\xc3\xb5isast kahe \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud venna vahel. 1678 asus Uue-Kasti m\xc3\xb5isa keskus Kasti\xe2\x80\x93Valgu maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res nn Kivitrummist sadakond meetrit l\xc3\xb5una pool. XIX sajandi algul on Uue-Kasti juba Karkmal, Konovere (Vigala) j\xc3\xb5e kaldal. Rahvam\xc3\xa4lestustes m\xc3\xa4rgitakse, et vanasti olevat saksad elanud Karkmal, hiljem aga toodud m\xc3\xb5is Kasti \xc3\xbcle. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oline on siiski v\xc3\xb5imalus, et m\xc3\xb5isnik elas Karkmal siis, kui Vana-Kastis toimus m\xc3\xb5ni suurem h\xc3\xa4rrastemaja \xc3\xbcmberehitus v\xc3\xb5i remont. Uue-Kasti mantelkorstnaga hoone seinakrohvis on aastaarv 1751. V\xc3\xb5ib-olla oli Kasti jaotamine ka \xc3\x9cxk\xc3\xbcllide tagam\xc3\xb5ttega trikk, et mitte anda riigile \xc3\xa4ra kogu m\xc3\xb5isat. V\xc3\xb5imalik, et seejuures Uue-Kasti hoonete ehitamiseks lammutati vana vasallilinnust._NEWLINE_XVII sajandi teise poolde on dateeritud Kasti m\xc3\xb5isa ja selle maade kaart Geometrisch Charta oxtemew Godzet Kasti, iser tigedoniert Estland, Districtet Wyk ocs Mariamah Voisa bel\xc3\xa4gert (Tolleaegne kirjaviis on kohati raskesti \xc3\xbcmberkirjutatav). Sellel plaanil on kujutatud tollast m\xc3\xb5isa \xc3\xbchekorruselise k\xc3\xb5rge viilkatusega (ja v\xc3\xb5ib arvata, et mantelkorstnaga) hoonena. Selle k\xc3\xb5rval on vana linnuseplaan, mis huvitavalt kattub S. Waxelbergi m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisjoonisega tollest ajast. Ka sellel plaanil on linnuse hoonetiivad \xc3\xbcksteisega risti. Kasti maad piirnevad Haimre ja Vaim\xc3\xb5isa (mis tollal oli \xc3\xbcks valdus Telliste ja M\xc3\xb5isamaaga) m\xc3\xb5isaga. Kaardil on n\xc3\xa4ha \xc3\xbclek\xc3\xa4igud Vigala j\xc3\xb5est Jaaniveskil ja Koha veski juures, \xc3\xbchendusteed suunduvad edasi Vanam\xc3\xb5isa juurde ja sealt Valgu. On juba kujutatud Uue-Kasti m\xc3\xb5is, mis ei asu veel Vigala j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res._NEWLINE_1676. aastast p\xc3\xa4rineb Samuel Waxelbergi joonistatud kaart Kasti ja Telliste m\xc3\xb5isate vahelise piiri kulgemisest. M\xc3\xb5isat v\xc3\xb5i linnust kujutatud pole._NEWLINE_1682\xe2\x80\x931733 on omanikena m\xc3\xa4rgitud k\xc3\xbcll Uexk\xc3\xbclle, kuid valdamiste aastad on kaunis segased. Linnus v\xc3\xb5is olla selleks ajaks ka osaliselt remonditud, sest juttu on Haus Castist._NEWLINE_1687 (teistel andmetel 1684) toimus Kasti m\xc3\xb5isa inventeerimine ja ainsana M\xc3\xa4rjamaa kihelkonnas redutseerimine (riigistamine \xe2\x80\x93 l\xc3\xa4ks Rootsi krooni omandusse). T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt anti m\xc3\xb5is \xc3\x9cxk\xc3\xbcllidele rendile. M\xc3\xb5isa kohta koostati kaardid ja kirjeldused, milles m\xc3\xa4rgitakse h\xc3\xa4rrastemaja vana ja lagunenud hoonena, mille paljudel akendel puuduvad klaasid. H\xc3\xa4rrastemaja otseses l\xc3\xa4heduses kirjeldatakse vanu m\xc3\xbc\xc3\xbcre, mis on n\xc3\xa4idatud ka kaardil. Tegu peab olema vasallilinnuse varemetega, millest m\xc3\xb5isnik kasutab elamuna ainult v\xc3\xa4ikest osa. Peale h\xc3\xa4rrastemaja on kaartidel m\xc3\xa4rgitud veel kuus hoonet. Samal aastal mainitakse Kastis teist veskit \xe2\x80\x93 Jaaniveskit, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas veel 1828. aastal. Ilmselt on kasutatud nende ehituseks kivimurruna j\xc3\xa4llegi linnusevaremeid. 1687 tehtud kaardi "Casti Hoff" koostaja on leitnant Samuel Waxelberg (koostas 1683 ka Haapsalu linna plaani ja teostas \xc3\xbcle Eesti muid kindlusehitiste ja linnade m\xc3\xb5\xc3\xb5distamisi). On kujutatud j\xc3\xa4lle \xc3\xbchekorruselist viilkatuse ja \xc3\xbche korstnaga hoonet, ning s\xc3\xa4ilinud linnuseehitise ruumide jaotust. Selle suurendatud kujutist ja \xc3\xbcmberjoonistatud skeemi ongi hiljem kujutatud Waxelbergi linnuseplaanina. Eraldi suurt Waxelbergi plaani Kasti linnusest ei ole teada. M\xc3\xb5isa ristk\xc3\xbclikukujuline \xc3\xb5u on piiratud taraga ja selle edelanurgas on lihtne puidust v\xc3\xa4ravaehitis. Sissep\xc3\xa4\xc3\xa4sutee on samas kohas t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi. \xc3\x95ue kirdenurgas ja v\xc3\xa4ravaehitise l\xc3\xa4hedal, praeguse nn. Sepa k\xc3\xb5rtsi vastas on k\xc3\xbc\xc3\xbcnid._NEWLINE_XVII sajandi l\xc3\xb5pus on \xc3\xbcle t\xc3\xa4hendatud, et Kasti olla "\xc3\xbcks kivist maja olnud, aga p\xc3\xb5letatud" (ein steinernes Hauss gewesen aber verbrannt...) ja et see kuuluvat \xc3\x9cxk\xc3\xbcllidele. Pole v\xc3\xa4listatud, et m\xc3\xb5isnik seal ise p\xc3\xb5lengu korraldas, kui m\xc3\xb5is kroonule l\xc3\xa4ks.\n_START_SECTION_\nKasti linnus-m\xc3\xb5is 1721. aastale j\xc3\xa4rgnenud \xc3\xbcmberehitustest kuni 1939. aastani\n_START_PARAGRAPH_\n1733\xe2\x80\x931756 valdas Vana-Kasti m\xc3\xb5isat Klaus Georg von Uexk\xc3\xbclli abikaasa, K\xc3\xa4revere ja Laeva m\xc3\xb5isate omaniku t\xc3\xbctar Maria (s\xc3\xbcnd. Igelstr\xc3\xb6m) koos t\xc3\xbctre Margaretha Juliana von Uexk\xc3\xbclli ja tema abikaasa Georg Gustav von Baranoffiga. Baranoffid olid omanikud kuni 1795. aastani ja p\xc3\xbcstitasid m\xc3\xb5isa t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt siis linnuse keskaegsetele keldritele-m\xc3\xbc\xc3\xbcridele kahekorruselise barokse peahoone. 1745 immatrikuleeriti Baranoffide suguv\xc3\xb5sa Eestimaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda._NEWLINE_1748. aastast p\xc3\xa4rineva kaardi j\xc3\xa4rgi vastab uus Vana-Kasti h\xc3\xa4rrastemaja praegusele hoonele ilma otsatiibadeta. Kuid keldrites ja esimesel korrusel leidub vasallilinnusest p\xc3\xa4rinevaid m\xc3\xbc\xc3\xbcre. Sellele viitavad m\xc3\xb5ningad detailid 1. korruse p\xc3\xb5hiplaanis ja kinnim\xc3\xbc\xc3\xbcritud k\xc3\xa4ik keldrikorrusel. Rahvajutt r\xc3\xa4\xc3\xa4gib, et keldrist pidavat minema maa-alune k\xc3\xa4ik M\xc3\xb5isamaa v\xc3\xb5i Haimre m\xc3\xb5isa._NEWLINE_1760 koostati Kasti ja M\xc3\xb5isamaa vahelise piirit\xc3\xbcli lahendamiseks plaan, millel n\xc3\xa4eme endise linnusevaremete kohal veel tiibhooneteta kivist m\xc3\xb5isamaja._NEWLINE_1822 ostsid Fr. Taubelt Kasti m\xc3\xb5isa, Vigala ja Haimre m\xc3\xb5isniku vabah\xc3\xa4rra Bernhard von Uexk\xc3\xbclli (1762\xe2\x80\x931827) ja krahvinna Elisabeth von Sieversi (1795\xe2\x80\x931873) t\xc3\xbctar, Elisabeth Karoline von Uexk\xc3\xbcll (1802\xe2\x80\x931862) ja tema abikaasa krahv Karl von Sievers (1795\xe2\x80\x931873), kes asutasid oma valdustest fideikomissi. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt p\xc3\xa4rast 1824 aastat toimus h\xc3\xa4rrastemaja p\xc3\xb5hjalik klassitsistlikus stiilis \xc3\xbcmberehitus. Hoone sai otsatiivad, ehitati v\xc3\xa4lja k\xc3\xb5rgete ja avarate ruumidega teine korrus, mida \xc3\xbchendasid kogu korruse ulatuses \xc3\xbches reas asuvad kahepoolsed uksed. Maja peasissek\xc3\xa4ik asus siis p\xc3\xb5hjapoolses otsatiivas, kust l\xc3\xa4ks ka trepp teisele korrusele. Lisaks \xc3\xbchendas korruseid veel kaks tagatreppi. Hoone p\xc3\xb5hjapoolses osas asetseva, veel praegugi kasutuses oleva paekivitrepi (praegu betoneeritud) k\xc3\xb5vasti kulunud astmed, aga samuti tema asukoht paksude m\xc3\xbc\xc3\xbcride vahel viitab trepi k\xc3\xb5rgele vanusele._NEWLINE_1905 a. revolutsioonis\xc3\xbcndmustes pandi m\xc3\xb5isa peahoone p\xc3\xb5lema. M\xc3\xb5isnik suutis kohe taastada ainult katuse ja osa ruume I korrusel.\n_START_SECTION_\nKasti linnus-m\xc3\xb5is 1939. aastast kuni t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastatel remonditi ja v\xc3\xb5eti kasutusele m\xc3\xb5isa peahoone II korrus, kuhu kolis majandi kontor._NEWLINE_1973 m\xc3\xb5\xc3\xb5distas Vabariiklik Restaureerimisvalitsus Uno Hermanni juhtimisel Kasti m\xc3\xb5isa h\xc3\xa4rrastemaja ning selle \xc3\xbcmbruse. M\xc3\xb5isa kohta koostati ajalooline \xc3\xb5iend. 1970. aastatel tulid m\xc3\xb5isahoone l\xc3\xa4heduses soojustrassi kaevamisel v\xc3\xa4lja (ilmselt keskaegsed) m\xc3\xbc\xc3\xbcrikatked._NEWLINE_1974 satuti parki l\xc3\xa4biva soojustrassi rajamisel h\xc3\xa4rrastemajast kagus pargi serval mingi hoone vundamendile. Pinnases leidus rohkesti punase katusekivi t\xc3\xbckke._NEWLINE_31. juulist 1976 p\xc3\xa4rineb kunstiteadlase Juhan Maiste poolt koostatud Kasti m\xc3\xb5isa inventariseerimisprotokoll, milles m\xc3\xa4rgitakse, et Kasti m\xc3\xb5isa peahoone keldrid toetuvad vanadele, t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt piiskopilinnuse m\xc3\xbc\xc3\xbcridele ja et linnusest on s\xc3\xa4ilinud osi mujalgi peahoone m\xc3\xbc\xc3\xbcritises. M\xc3\xb5isakeskuses tegi "Tasuja" kolhoos rekonstrueerimist\xc3\xb6id. Tehti ettepanek v\xc3\xb5tta Kasti m\xc3\xb5isaansambel kohaliku t\xc3\xa4htsusega m\xc3\xa4lestisena riikliku kaitse alla.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isahoone m\xc3\xbc\xc3\xbcrid keldrikorrusel ja osaliselt ka esimesel korrusel l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolse peaukse poolses vestib\xc3\xbc\xc3\xbclis sisaldavad kindlasti keskaegse linnuse kehandit, kuid p\xc3\xb5hjalikult uuritud seda ei ole. M\xc3\xbc\xc3\xbcripaksuse j\xc3\xa4rgi otsustades on vestib\xc3\xbc\xc3\xbcli kohal v\xc3\xb5inud asuda linnusetorn, kuid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud ruumidejaotus on v\xc3\xa4ga segane. Hoone ise seisab enamjaolt t\xc3\xbchjana, kuid on siiski katustatud ja seda hooldatakse. Hoone teisel korrusel t\xc3\xb6\xc3\xb6tab v\xc3\xa4ike \xc3\xb5mblustsehh. Esimesel korrusel on tegutsenud ka baar-s\xc3\xb6\xc3\xb6gikoht.'