b'\n_START_ARTICLE_\nMaximilian Maksolly\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndis 1884. aastal Tallinnas ungarlasest isa ja eestlannast ema perekonnas. \xc3\x9cldhariduse omandas Tallinnas Peetri Reaalkoolis ja kunstihariduse Alexander von Stieglitzi kunstt\xc3\xb6\xc3\xb6stuskoolis Peterburis, mille l\xc3\xb5petas 1909. aastal. T\xc3\xb6\xc3\xb6tas seej\xc3\xa4rel kunstnikuna Venemaal ning aastatel 1910\xe2\x80\x931911 Saksamaal. Abiellus 1912. aastal Peterburis Klikeria Taigat\xc5\xa1ovaga. Elas aastatel 1917\xe2\x80\x931923 Venemaal, restaureeris seinamaalinguid ja maalis portreid._NEWLINE_1923. aastal naasis Maksolly Poola kaudu Eestisse, kus hakkas 1926. aastal tegelema batalistikaga, kuna Kultuurkapitali kaudu anti kunstnikkonnale ulatuslik temaatiline tellimus muinasm\xc3\xbctoloogiast muistse vabadusv\xc3\xb5itluse ja Eesti Vabaduss\xc3\xb5jani. Maksolly maaliski Vabaduss\xc3\xb5da ja selle silmapaistvaid tegelasi, samuti Eesti riigitegelasi, osaledes oma maalide ja portreedega aastatel 1924\xe2\x80\x931929 mitmetel n\xc3\xa4itustel. Ta maalid kaunistasid s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e- ja riigiasutusi, v\xc3\xa4eosi ja Vabaduss\xc3\xb5ja muuseumi; nende maalide reproduktsioone levitati piltpostkaartidel, ajakirjanduses ja raamatutes._NEWLINE_Maksolly tuntuimad maalid on "Paju lahing 31. jaanuaril 1919. a." ja "Need, kes vabastasid isamaa". Maksolly maale on kiidetud nende d\xc3\xbcnaamilise \xc3\xbclesehituse, efektsuse, detailide ja situatsioonide t\xc3\xb5ep\xc3\xa4ra p\xc3\xa4rast, kuid laidetud nende pealiskaudsuse, v\xc3\xa4rvivahekordade robustsuse ja fotolikkuse p\xc3\xa4rast. Enamik Maksolly s\xc3\xb5jamaale h\xc3\xa4vitati N\xc3\xb5ukogude Liidu poolt okupeeritud Eestis._NEWLINE_Maksolly lahkus 1929. aastal Eestist Prahasse, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kunstnikuna mitmel pool Euroopa riikides ja USA-s ning asus p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da 1948. aastal elama Brasiiliasse._NEWLINE_Maximilian Maksolly suri 9. septembril 1968 Rio de Janeiros, ta on maetud sealsele S\xc3\xa3o Jo\xc3\xa3o Batista kalmistule.'