b'\n_START_ARTICLE_\nTeine Poola jagamine\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1793 aset leidnud teine Poola jagamine oli teine kolmest jagamisest (v\xc3\xb5i siis riigi osalisest annekteerimisest), mis aastaks 1795 tegid Rzeczpospolitale l\xc3\xb5pu. Teise Poola jagamise p\xc3\xb5hjustasid Vene-Poola s\xc3\xb5da ja Targowica konf\xc3\xb6deratsioon ja selle kiitsid heaks m\xc3\xb5lemad sellest territoriaalset kasu l\xc3\xb5iganud riigid \xe2\x80\x93 Venemaa keisririik ja Preisi kuningriik. Aastal 1793 ratifitseeris jagamise sunniviisiliselt ka Seim (Hrodna seim), tehes nii katse v\xc3\xa4ltida v\xc3\xa4ltimatuna tundunud Poola l\xc3\xb5plikku annekteerimist ehk Poola kolmandat jagamist.\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nAastaks 1790 oli Rzeczpospolita muutunud v\xc3\xa4lispoliitiliselt n\xc3\xb5nda abituks, et neile vaenulik Preisimaa oli suuteline sundima neid s\xc3\xb5lmima ebaloomulikku ja l\xc3\xb5puks saatuslikuks osutunud liidulepingut. Aastal 1790 s\xc3\xb5lmitigi Preisi-Poola liiduleping, mille tagaj\xc3\xa4rjel tekkis Rzeczpospolita elanikel petlik lootus, et neil on l\xc3\xb5puks \xc3\xb5nnestunud leida omale liitlane, kes kaitseks neid sel ajal, mil riigis pannakse toime reforme. Aastal 1791 vastu v\xc3\xb5etud 3. mai konstitutsioon andis kodanlusele suuremad vabadused, pani aluse kolme valitsusharu eraldumisele ja tegi l\xc3\xb5pu Repnini seimi kuritarvitustele. Need reformid t\xc3\xb5id kaasa Poola naabrite agressiooni, kuna need ei olnud riigi v\xc3\xb5imalikust taass\xc3\xbcnnist huvitatud. See ei olnud esimene kord, mil Poola \xc3\xbcritas reforme l\xc3\xa4bi viia ja oma poliitilist s\xc3\xbcsteemi parandada ilma Venemaa n\xc3\xb5usolekuta ja nagu varem, nii t\xc3\xb5i see ka n\xc3\xbc\xc3\xbcd kaasa keisrinna Katariina II raevu, kes s\xc3\xbc\xc3\xbcdistas Poolat selles, et need olid tol ajal Prantsusmaal v\xc3\xb5imul olnud jakobiinide ohvriks langenud. N\xc3\xb5nda tungisid vene v\xc3\xa4ed aastal 1792 Rzeczospolita aladele._NEWLINE_J\xc3\xa4rgnenud konstitutsiooni kaitseks peetud s\xc3\xb5jas v\xc3\xb5itlesid konstitutsiooni toetavad Poola v\xc3\xa4ed Venemaa v\xc3\xa4gede vastu, kes olid riiki saabunud Poola magnaatide konservatiivse ja venemeelse liidu, Targowica konf\xc3\xb6deratsiooni, kutsel. Konservatiivsem osa poola aadlikest (\xc5\xa1lahtast) uskus, et venelased aitavad neil taastada nende "Kuldse vabaduse". Preisi liitlaste abist ilma j\xc3\xa4\xc3\xa4nud ja suures arvulises v\xc3\xa4hemuses olevad konstitutsiooni toetavad J\xc3\xb3zef Poniatowski juhitud Poola v\xc3\xa4ed saavutasid riigi kaistmisel k\xc3\xbcll m\xc3\xb5ningast edu, kuid l\xc3\xb5puks said nad oma \xc3\xbclemjuhatajalt kuningas Stanis\xc5\x82aw August Poniatowskilt korralduse vastupanu l\xc3\xb5petada. Kuningas oli nimelt otsustanud venelaste n\xc3\xb5udmised t\xc3\xa4ita ja Targowica konf\xc3\xb6deratsiooniga liituda._NEWLINE_Venemaa invasiooni sihiks Poolas oli sundida seda riiki reformidest loobuma ja selle eesm\xc3\xa4rgiks ei olnud riigi uus jagamine (Venemaal peeti Poolat protektoraadiks ja sellest teiste riikide kasuks t\xc3\xbckkide eraldamine ei olnud Venemaa otsestes huvides). Samal ajal n\xc3\xa4gi Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm II neis s\xc3\xbcndmustes v\xc3\xb5imalust omaenda riigi tugevdamiseks. Nii n\xc3\xb5udis Friedrich Katariinalt kompensatsiooni selle eest, et nad olid s\xc3\xb5jas h\xc3\xbcljanud oma l\xc3\xa4hedase liitlase Poola ja et Preisimaa oli osalenud esimese koalitsiooni s\xc3\xb5jas revolutsioonilise Prantsusmaa vastu (Preisimaa osales selles Venemaa palvel ja oli \xc3\xa4sja Valmy lahingus r\xc3\xa4ngalt l\xc3\xbc\xc3\xbca saanud) \xe2\x80\x93 ja eelistatavalt olid selleks osad Poola territooriumist. Venemaa otsustas peagi Preisimaa n\xc3\xb5udmistele vastu tulla.\n_START_SECTION_\nPoola jagamine\n_START_PARAGRAPH_\n23. jaanuaril 1793 s\xc3\xb5lmisid Preisimaa ja Venemaa lepingu, milles nad n\xc3\xb5ustusid Poola reformide peatamisega ja sellega, et m\xc3\xb5lemad riigid saavad osa Poola aladest endale. Peagi p\xc3\xa4rast seda v\xc3\xb5tsid Vene ja Preisi v\xc3\xa4ed enda kontrolli alla need territooriumid, mida nad p\xc3\xa4rast endale taotlema hakkasid, kusjuures Vene v\xc3\xa4ed olid need alad juba h\xc3\xb5ivanud ja vastupanu Preisi v\xc3\xa4gedelegi oli vaid minimaalne. Aastal 1793 n\xc3\xb5ustusid Preisimaa ja Venemaa territoriaalseid n\xc3\xb5udmisi ratifitseerima ka Rzeczpospolita viimase seimi ehk Hrodna seimi saadikud, kelle istungitel oli kohal Venemaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi. N\xc3\xb5nda muutus Hrodna seim kurikuulsaks \xe2\x80\x93 mitte \xc3\xbcksnes seet\xc3\xb5ttu, et see oli viimane seim Rzeczpospolita ajaloos, vaid ka seet\xc3\xb5ttu, et kohal viibinud Venemaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi andis osadele saadikutele altk\xc3\xa4emaksu ja survestas teisi saadikuid, kuna nii Venemaa kui ka Preuisimaa soovisid oma uutele territoriaalsetele n\xc3\xb5udmistele Poola v\xc3\xb5imude ametlikku ja juriidiliselt korrektset heakskiitu._NEWLINE_Venemaa v\xc3\xb5ttis endale 250 000 ruutkilomeetri suuruse ala, sellal kui Preisimaa h\xc3\xb5ivas 58 000 ruutkilomeetrit. Rzeczpospolita kaotas kokku umbkaudu 307 000 km\xc2\xb2, p\xc3\xa4rast jagamist j\xc3\xa4i selle pindalaks 215 000 km\xc2\xb2._NEWLINE_Venemaa sai endale Kiievi, Bratslavi, Podoolia ja Minski vojevoodkonnad, osaliselt ka Vilniuse, Navahradaki, Bresti ja V\xc3\xb5l\xc3\xb5\xc3\xb5nia vojevoodkonna alasid. Need territoriaalsed muudatused kiitis Hrodna seim heaks 22. juulil.  Venemaa l\xc3\xb5i \xc3\xa4sja omandatud aladele Minski kubermangu ja Izjaslavi kubermangu (viimane jagunes hiljem Podoolia ja Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia kubermangudeks._NEWLINE_Preisimaa valdusse l\xc3\xa4ksid Gda\xc5\x84sk (Danzig) ja Toru\xc5\x84 (Thorn), Pozna\xc5\x84i vojevoodkond, Kaliszi vojevoodkond, Gniezno vojevoodkond, Sieradzi vojevoodkond, Brze\xc5\x9b\xc4\x87 Kujawski vojevoodkond, Inowroc\xc5\x82awi vojevoodkond, P\xc5\x82ocki vojevoodkond ja Dobrzy\xc5\x84i piirkond, samuti ka osa Krak\xc3\xb3wi, Rawa ja Masoovia vojevoodkondade alasid. Selle otsuse ratifitseeris Hrodna seim kas 23. v\xc3\xb5i 25. septembril (eri allikates kuup\xc3\xa4ev erineb). Preisimaa l\xc3\xb5i \xc3\xa4sja omandatud aladele L\xc3\xb5una-Preisimaa provintsi._NEWLINE_Aladel, mis Rzeczpospolita loovutas, elas ligikaudu 5 miljonit inimest, Leedu ja Poola aladele j\xc3\xa4i p\xc3\xa4rast jagamist elama vaid neli miljonit inimest._NEWLINE_Rzeczpospolitast j\xc3\xa4i j\xc3\xa4rgi vaid v\xc3\xa4ike puhverriik, mille eesotsas oli nukuvalitsus, ja mille territooriumil asuvad varasemast palju v\xc3\xa4iksema koosseisuga Poola v\xc3\xa4ed olid Venemaa garnisonide kontrolli all.\n_START_SECTION_\nTagaj\xc3\xa4rjed\n_START_PARAGRAPH_\nJagamise tagaj\xc3\xa4rjel kaotasid nii jagamist mitte oodanud Targowica konf\xc3\xb6deratsioon kui ka sellega hiljem liitunud kuningas Stanis\xc5\x82aw August Poniatowski nii oma maine kui ka suurema osa oma toetajaskonnast, seevastu reformide pooldajate toetajaskond hakkas kiiresti kasvama. See t\xc3\xb5i m\xc3\xa4rtsis 1794 kaasa Ko\xc5\x9bciuszko \xc3\xbclest\xc3\xb5usu ja selle l\xc3\xbc\xc3\xbcasaamise j\xc3\xa4rel novembris kolmanda Poola jagamise, mis tegi l\xc3\xb5pu Rzeczpospolitale kui riigile.'