b'\n_START_ARTICLE_\nAlam-Tunguska\n_START_PARAGRAPH_\nAlam-Tunguska (vene keeles \xd0\x9d\xd0\xb8\xd0\xb6\xd0\xbd\xd1\x8f\xd1\x8f \xd0\xa2\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb3\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0 (Ni\xc5\xbenjaja Tunguska), evengi keeles \xd0\xad\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xb3\xd1\x83 \xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8d\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0 (Ed\xc5\xbeigu Katennga)) on j\xc3\xb5gi Aasias Siberis Kesk-Siberi kiltmaal Jenissei valglas._NEWLINE_J\xc3\xb5gi on 2989 km pikk ja tema valgla on 473 tuhat km\xc2\xb2._NEWLINE_Alam-Tunguska l\xc3\xa4he asub Irkutski oblastis. Alguses voolab ta itta ja m\xc3\xb6\xc3\xb6dub Leena j\xc3\xb5e kaldal olevast Kirenskist k\xc3\xb5igest m\xc3\xb5nek\xc3\xbcmne kilomeetri kauguselt. Seal p\xc3\xb6\xc3\xb6rub ta algul kirdesse ja siis Podvolo\xc5\xa1inos p\xc3\xb5hja. P\xc3\xa4rast Nepa suubumist temasse vasakult asub j\xc3\xb5e kaldal Preobra\xc5\xbeenka. Seal eraldab j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4\xc3\xa4nde j\xc3\xa4\xc3\xa4vat Kesk-Tunguusi platood ja itta j\xc3\xa4\xc3\xa4vat Leena platood. Siis suubuvad Alam-Tunguskasse vasakult Suur-Jerjoma ja Teteja. Edasi asuvad j\xc3\xb5e kaldal Jerbogat\xc5\xa1on, Hamakar ja Nakanno. Seal p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ja \xc3\xbcletab peatselt Krasnojarski kraisse kuuluva Evengimaa piiri. Vasakult suubub j\xc3\xb5kke Ilimpeja ja suubumiskohas asub Jukta. Seal ulatub j\xc3\xb5eni p\xc3\xb5hjast Viljui platoo, aga varsti j\xc3\xb5uab j\xc3\xb5gi S\xc3\xb5verma platoole. Paremalt suubub j\xc3\xb5kke Jeika ja siis l\xc3\xa4bib ta Kislokani, mille juures asub Alam-Tunguska vastaskaldal 887 m k\xc3\xb5rgune Lanihheni m\xc3\xa4gi. Alam-Tunguska l\xc3\xa4bib Evengimaa keskuse Tura, kus temasse suubub paremalt suurim lisaj\xc3\xb5gi Kot\xc5\xa1et\xc5\xa1um. Edasi suubuvad Alam-Tunguskasse vasakult Nid\xc3\xb5m, paremalt Vivi, siis suurim vasakpoolne lisaj\xc3\xb5gi Taimura ja vasakpoolne lisaj\xc3\xb5gi Ut\xc5\xa1ami. Ut\xc5\xa1ami asula ei paikne samanimelise j\xc3\xb5e suudmes, vaid t\xc3\xbckk maad allavoolu. Seal j\xc3\xb5uab Alam-Tunguska Tunguusi platoole. Temasse suubub paremalt Tutont\xc5\xa1ana ja j\xc3\xb5e suudmes asub Tutont\xc5\xa1an\xc3\xb5 asula. Sealkandis p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub j\xc3\xb5gi pikkam\xc3\xb6\xc3\xb6da loodesse ja \xc3\xbcletab Evengimaa piiri. Piiril p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ja suubub peatselt paremalt Jenisseisse. Suudmes asub Turuhhansk. See asula on saanud nime Turuhhani j\xc3\xb5e j\xc3\xa4rgi, mis sealsamas vasakult Jenisseisse suubub, aga Turuhhansk ise j\xc3\xa4\xc3\xa4b Jenissei paremale, Alam-Tunguska poolsele kaldale._NEWLINE_Vooluhulga poolest on Alam-Tunguska Venemaa 11. j\xc3\xb5gi. Tema keskmine vooluhulk on suudmes 3680 m\xc2\xb3/s. Minimaalne aastane vooluhulk, keskmiselt 2861 m\xc2\xb3/s, m\xc3\xb5\xc3\xb5deti 1967, aga maksimaalne aastane vooluhulk, keskmiselt 4690 m\xc2\xb3/s, aastal 1974. Kuid palju rohkem k\xc3\xb5igub vooluhulk kuude l\xc3\xb5ikes. Kevadise suurvee ajal juunis on j\xc3\xb5e keskmine vooluhulk 19 330 m\xc2\xb3/s ja mais 6567 m\xc2\xb3/s. K\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem on vooluhulk talvel: aprillis 195 m\xc2\xb3/s ja m\xc3\xa4rtsis 197 m\xc2\xb3/s. Kuu absoluutne miinimum m\xc3\xb5\xc3\xb5deti 1969. aasta m\xc3\xa4rtsis (27,8 m\xc2\xb3/s) \xe2\x80\x93 see oli erakordselt kuiv talv. Kuu absoluutne maksimum 31 500 m\xc2\xb3/s m\xc3\xb5\xc3\xb5deti 1959. aasta juunis. \xc3\x9cksikutel p\xc3\xa4evadel on t\xc3\xa4heldatud vooluhulka koguni 74\xe2\x80\x93112 tuhat m\xc2\xb3/s, mis moodustab 50\xe2\x80\x9370% Jenissei alamjooksu vooluhulgast._NEWLINE_Vooluhulga suure muutumise t\xc3\xb5ttu k\xc3\xb5igub k\xc3\xb5vasti ka veetase. Madalamates kohtades on t\xc3\xa4heldatud j\xc3\xa4\xc3\xa4ummistusi, mis v\xc3\xb5ivad kerkida 30\xe2\x80\x9335 m k\xc3\xb5rgusele madalvee tasemest. J\xc3\xa4\xc3\xa4minek toimub Alam-Tunguskal maruliselt ning selle j\xc3\xa4ljed on kaldal n\xc3\xa4ha n\xc3\xa4iteks poleeritud kaldakaljude ja koos juurtega v\xc3\xa4lja kistud puude j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Laevaliiklus Alam-Tunguskal on seotud suurte raskustega arvukate k\xc3\xa4\xc3\xa4nakute ja k\xc3\xa4restike ning veetaseme suure hooajalise k\xc3\xb5ikumise t\xc3\xb5ttu. Suured laevad saavad j\xc3\xb5ge m\xc3\xb6\xc3\xb6da s\xc3\xb5ita ainult kevadise suurvee ajal ja m\xc3\xb5nel aastal olenevalt sademetest ka suve l\xc3\xb5pul ja s\xc3\xbcgise algul. Eriti ohtlik on laevadele 128\xe2\x80\x93130 km kaugusel suudmest asuv Oron ehk Suur k\xc3\xbcnnis._NEWLINE_Esimene laev \xc3\xbcletas Suure k\xc3\xbcnnise alles 1927 ning see pani aluse laeva\xc3\xbchendusele Turuhhanski ja Tura vahel. 2009. aasta seisuga loetakse j\xc3\xb5gi laevatatavaks kuni Kislokanini, mis asub suudmest 1155 km kaugusel. Parve v\xc3\xb5i s\xc3\xb5udepaadiga saab j\xc3\xb5e l\xc3\xa4bi s\xc3\xb5ita kogu ulatuses._NEWLINE_Aastal 1911 hakati tegema plaane Alam-Tunguska ja Leena \xc3\xbchendamiseks Kirenski kandis. Seal l\xc3\xa4henevad need j\xc3\xb5ed teineteisele 15 km kaugusele. Probleem on selles, et Leena on seal merepinnast 245,3, aga Alam-Tunguska 329,7 m k\xc3\xb5rgusel ja pealegi pole Alam-Tunguska sealkandis laevatatav. Kanali ehitamine l\xc3\xa4heks ka v\xc3\xa4ga keeruliseks ja kalliks ning seet\xc3\xb5ttu otsustati seda projekti mitte ellu viima hakata.'