b'\n_START_ARTICLE_\nSalome (Richard Strauss)\n_START_SECTION_\nOoperi tegevustik\n_START_PARAGRAPH_\nHeroodese palee terrassil. Herodes peab oma \xc3\xb5ukonnaga pidu. Narraboth, noor s\xc3\xbc\xc3\xbcrlane ja s\xc3\xb5japealik, piilub l\xc3\xa4bi paleeukse Heroodese imekaunist kasut\xc3\xbctart Salomed, kellesse ta on s\xc3\xbcgavalt armunud. Ilmub Salome, et v\xc3\xa4rsket \xc3\xb5hku hingata. Korraga kuuleb ta vangit\xc3\xbcrmist kostvat Ristija Johannese h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, mis kuulutab Messiase tulekut. Salome on sellest h\xc3\xa4\xc3\xa4lest v\xc3\xb5lutud ja palub valvuritel endale vangi n\xc3\xa4idata. Valvurid algul keelduvad, aga valvurite pealik Narraboth ei suuda Salome v\xc3\xb5ludele vastu panna ning annab loa Johannes t\xc3\xbcrmist v\xc3\xa4lja tuua. Johannes neab Heroodest ja tema liiderlikku naist Heroodiast. Salomed hurmab Johannese olemus, ta \xc3\xbcritab teda endasse armuma panna ja n\xc3\xb5uab Johanneselt suudlust. Meeleheitel Narraboth tapab end. Johannes keeldub Salome ettepanekust ja ta viiakse kongi tagasi. Ilmub Heroodes, kes on rahutu ja n\xc3\xb5uab, et Salome tema meelt lahutaks ja tantsiks talle \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik millise hinna eest. Salome n\xc3\xb5ustub ja tantsib. Tantsu l\xc3\xb5ppedes kuulutab ta: "Ma tahan vastutasuks Johannese pead!" Heroodes on \xc3\xb5udusest haaratud, kuid l\xc3\xb5puks on sunnitud n\xc3\xb5ustuma. Salomele tuuakse h\xc3\xb5bekandikul Johannese pea. Ekstaasis Salome suudleb Johannese veritsevat pead. Heroodes k\xc3\xa4sib valvuritel Salome tappa. Salome sureb valvurite kilbil\xc3\xb6\xc3\xb6kide all.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\n"Salome" esietendus oli ooperi lavaletoomise raskustest hoolimata rahvusvaheline triumf. Teose k\xc3\xb5hedusttekitav atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r ja julm l\xc3\xb5pustseen, r\xc3\xa4\xc3\xa4kimata Salome seitsme loori tantsust, tekitasid hirmu tsensuuri ees. Seet\xc3\xb5ttu otsustati ka ooperi esietendus katoliiklikust Viinist pisut vabamasse Dresdenisse \xc3\xbcle tuua. V\xc3\xa4ga raske oli ka peategelase valik, Salome partii on \xc3\xbclimalt keeruline ja v\xc3\xa4ga suurt vastupidavust n\xc3\xb5udev, samuti kartis helilooja, et lauljaid ei ole \xc3\xbcle suure orkestrikoosseisu (109 muusikut) kuulda. Peategelase valik langes Wagneri-laulja Marie Wittichile, kes oli aga v\xc3\xa4limuselt kaugel t\xc3\xbctarlapselikust printsess Salomest. Seet\xc3\xb5ttu otsustati Salome tantsuks kasutada tantsijat. Aga "hoolimata t\xc3\xa4dike Wittichist", nagu Strauss irooniliselt Hofmannsthalile end v\xc3\xa4ljendas, kutsuti lauljaid, dirigenti ja heliloojat p\xc3\xa4rast esietendust lavale tervelt 38 korda. Seda ilmselt ka seet\xc3\xb5ttu, et selle ooperi tegelaste ps\xc3\xbchholoogia v\xc3\xa4ljendub ennek\xc3\xb5ike orkestripartiis, n\xc3\xa4iteks kohutavas vahem\xc3\xa4ngus, mis j\xc3\xa4rgneb Narrabothi enesetapule v\xc3\xb5i Johannese tagasiminek vangikongi, mis kirjeldab seda, mis toimub Salome hinges.'