b'\n_START_ARTICLE_\nTallinna Keskraamatukogu ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nTallinna linna raamatukogu avas (27. oktoobril 1907 (14. oktoobril vkj) lugejatele uksed Nunne tn 2. Linnaelanikud hakkasid raamatukogu kohe elavalt kasutama. Esimese t\xc3\xb6\xc3\xb6aasta l\xc3\xb5puks, vaid kahe ja poole kuuga oli kogus 2041 raamatut, laenutusi oli 10 067 ja k\xc3\xbclastusi 8659. Kuuek\xc3\xbcmne kohaga lugemistoas v\xc3\xb5is raamatukogu algusaastail lugeda veel 20\xe2\x80\x9340 nimetust ajakirja ja 20\xe2\x80\x9325 ajalehte._NEWLINE_1920\xe2\x80\x931921 koliti majja aadressiga Gogoli puiestee 4 (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Estonia puiestee 8)._NEWLINE_1921 raamatukogu direktoriks sai Aleksander Sibul, mees, kellel on suuri teeneid nii Tallinna Keskraamatukogu kui ka kogu eesti raamatukogunduse arengus. Sibul j\xc3\xa4i sellele ametikohale ligi 30 aastaks._NEWLINE_1923 kirjandust hakati laenutama koju._NEWLINE_1925 raamatukogu sai Eesti keskse raamatukogu funktsioonid, mist\xc3\xb5ttu suurenes riigi toetus ja hakati saama sundeksemplari._NEWLINE_1926 avati Tallinna I haruraamatukogu L\xc3\xb5una t\xc3\xa4navas Lutheri rahvamajas._NEWLINE_1928 loodi muusikakogu (1951. aastal tuli see \xc3\xbcle anda Eesti NSV Riiklikule Avalikule Raamatukogule (praegu Eesti Rahvusraamatukogu)._NEWLINE_1933 raamatukogu hoones alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d Noorteraamatukogu, millest sai hiljem Eesti Lasteraamatukogu._NEWLINE_1929\xe2\x80\x931940 ilmus 32 numbrit uudiskirjanduse nimestikku "Tallinna Keskraamatukogu Teated"._NEWLINE_1938 avati Keskraamatukogu Arhiivraamatukogu, mille \xc3\xbclesandeks oli koguda ja s\xc3\xa4ilitada k\xc3\xb5ike eestikeelset ja Eestit k\xc3\xa4sitlevat. 1951. aastal jagati 40 000 eksemplarini kasvanud kogu laiali, sest uute arusaamade j\xc3\xa4rgi polnud rahvaraamatukogul sellises mahus kogu vaja ning suure osa sellest sai endale praegune Eesti Rahvusraamatukogu._NEWLINE_1944 Eesti keskse raamatukogu funktsioonid anti \xc3\xbcle Eesti NSV Riiklikule Raamatukogule. Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsel perioodil kujunes v\xc3\xa4lja Tallinna Keskraamatukogu struktuur, loodi juurde harukogusid, suurenes t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate arv._NEWLINE_1947 avati teatmebibliograafiaosakond._NEWLINE_1957 aktuaalseks muutus suuline raamatupropaganda, korraldati kirjanduslikke kohtuid jms, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kirjandus- ja ekslibristide ring ning fantastikaklubi. \xc3\x9critused olid rahvarohked, vahel rohkem kui 500 osav\xc3\xb5tjaga; neid korraldati ka linna parkides ja isegi Pirita rannas._NEWLINE_1959\xe2\x80\x931961 mindi \xc3\xbcle avariiulite s\xc3\xbcsteemile._NEWLINE_1966 alustati Tallinna linnaraamatukogude t\xc3\xb6\xc3\xb6 metoodilist juhendamist, t\xc3\xb6\xc3\xb6le asus kaks metoodikut._NEWLINE_1974 Tallinna linnaraamatukogud l\xc3\xa4ksid \xc3\xbcle tsentraliseeritud s\xc3\xbcsteemile._NEWLINE_1977 \xc3\xbcletas lugejate arv esimest korda 45 000 piiri._NEWLINE_1986 s\xc3\xbc\xc3\xbctamise tagaj\xc3\xa4rjel tekkis tulekahju raamatukogu peahoones Estonia pst 8. See t\xc3\xb5i endaga kaasa kauaoodatud kapitaalremondi alguse._NEWLINE_1994 kinnitati raamatukogu uus p\xc3\xb5hikiri. Aja jooksul on mitu korda vahetunud raamatukogu nimi \xe2\x80\x93 vahepeal Maksim Gorki-nimeline raamatukogu, siis Anton Hansen Tammsaare-nimeline raamatukogu, 1994. aastast lihtsalt Tallinna Keskraamatukogu._NEWLINE_1999 sai Keskraamatukogu oma k\xc3\xa4sutusse endised pangaruumid aadressil Liivalaia 40, kuhu peahoone ruumipuuduse leevendamiseks kolis v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelse kirjanduse osakond, mis moodustati endise venekeelse kirjanduse ja v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelse kirjanduse osakonna baasil._NEWLINE_2000 suvel algas raamatukogu peahoone renoveerimine aadressil Estonia pst 8. Eestikeelse kirjanduse osakond kolis ajutiselt Liivalaia 40 ruumide teise tiiba, kus lugejaid teenindati aastap\xc3\xa4evad._NEWLINE_2001 suvel l\xc3\xb5ppes Keskraamatukogu peahoone renoveerimine._NEWLINE_2002 jaanuari l\xc3\xb5pul alustati lugejateenindust taas oma uuendatud peamajas. T\xc3\xb6\xc3\xb6d alustasid laste- ja muusikaosakond, mida ei olnud varem, mindi \xc3\xbcle ka arvutiteenindusele. V\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelse kirjanduse osakond ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlusosakond j\xc3\xa4tkavad oma t\xc3\xb6\xc3\xb6d aadressil Liivalaia 40._NEWLINE_2004 alustati Aleksander Sibula stipendiumi v\xc3\xa4ljaandmist._NEWLINE_2008 sai Keskraamatukogu endale raamatukogubussi, mille nimeks sai Katarina Jee (tegelane August Gailiti raamatust "Toomas Nipernaadi")._NEWLINE_2012\xc2\xa0said lugejad hakata laenama autorikaitse all olevaid e-raamatuid e-raamatute laenamis- ja lugemiskeskkonnast ELLU._NEWLINE_2013\xc2\xa0said lugejad eestikeelse kirjanduse ja v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelse kirjanduse osakondadest hakata koju laenama nelja e-lugerit, mida varem sai ainult raamatukogus kohapeal kasutada.'