b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xbchike jalg\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbchike jalg (varasemad eestikeelsed nimed L\xc3\xbchikejalg ja L\xc3\xbchijalg) on t\xc3\xa4nav Rataskaevu t\xc3\xa4nava ja Pika jala vahel Tallinna vanalinnas, mis kulgeb Toompealt l\xc3\xa4bi L\xc3\xbchikese jala v\xc3\xa4rava all-linna. L\xc3\xbchikesest jalast p\xc3\xa4\xc3\xa4seb ka Taani kuninga aeda.\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbchikest jalga mainitakse esimest korda 1353 (brevis mons, ladina \'l\xc3\xbchike m\xc3\xa4gi\'), aastal 1371 nimetusega parvus mons (ladina \'v\xc3\xa4ike m\xc3\xa4gi\'). Ladinakeelsetes \xc3\xbcrikutes nimetatakse seda ka descensus montis ad mare (\'m\xc3\xa4e laskumine mere poole\'). _NEWLINE_Aastast 1428 on teada alamsaksakeelne nimetus korter berg (\'l\xc3\xbchike m\xc3\xa4gi\'), 1500. aastast Korter dombergh (\'L\xc3\xbchike toomim\xc3\xa4gi\').  _NEWLINE_T\xc3\xa4nava eestikeelne nimi oli Anton Thor Helle (1732) teatel l\xc3\xbchhike jalg (saksakeelse nimena toob ta \xc3\xa4ra der kurtze Dohmberg (\'l\xc3\xbchike toomim\xc3\xa4gi\')). Ametlik eestikeelne nimi oli 1939. aastani L\xc3\xbchike jalg, 10. novembrist 1939 L\xc3\xbchijalg ning 8. juulist 1966 on see j\xc3\xa4lle L\xc3\xbchike jalg.  _NEWLINE_Ametlik saksakeelne nimi oli 20. sajandil Kurzer Domberg ja ametlik venekeelne nimi 20. sajandi alguses \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\x92\xd1\x8b\xd1\x88\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x81\xd0\xba\xd1\x96\xd0\xb9 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x8a\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x8a.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAinult jalak\xc3\xa4ijatele m\xc3\xb5eldud L\xc3\xbchike jalg oli koos Pika jalaga kuni Falgi tee ja Komandandi tee rajamiseni 19. sajandi l\xc3\xb5pus ainus \xc3\xbchendustee \xc3\xbclalinna (Toompea) ja all-linna vahel. _NEWLINE_Kahe eri pikkusega "jala" t\xc3\xb5ttu nimetatakse Tallinna m\xc3\xb5nikord naljatades "lonkavaks linnaks".'