b'\n_START_ARTICLE_\nHargmaisus\n_START_PARAGRAPH_\nHargmaisus ehk transnatsionaalsus t\xc3\xa4hendab emigreerumisel piiri\xc3\xbcleste sidemete s\xc3\xa4ilitamist oma p\xc3\xa4ritolumaaga._NEWLINE_Basch (2010) on \xc3\xb6elnud, et hargmaisus on protsess, mille k\xc3\xa4igus migrandid arendavad ja s\xc3\xa4ilitavad "mitmeharulised perekondlikud, majanduslikud, usulised ja poliitilised piiri\xc3\xbclesed suhted, \xc3\xbchendades niiviisi oma kodumaa ja asukohamaa." Faist (2010) on s\xc3\xb5nastanud transnatsionaalsuse kui "migrantide kestva sideme hoidmise m\xc3\xb5lema riigiga mitte ainult elukohamaa kommuunidega liitudes, vaid ka riigipiire \xc3\xbcletavate v\xc3\xb5rgustike, gruppide ja organisatsioonidega \xc3\xbchinedes." Portes (1997) on nimetanud hargmaiseteks inimesi, "kellel on kaks elu: nad r\xc3\xa4\xc3\xa4givad kahte keelt, nad tunnevad seotust m\xc3\xb5lemas kultuuriruumis, neil on kaks kodu ja nad hoiavad majanduslikke, poliitilisi ja kultuurilisi sidemeid m\xc3\xb5lema riigiga."_NEWLINE_Hargmaisete tegevuste hulka kuuluvad n\xc3\xa4iteks raha \xc3\xbclekanded \xc3\xbchest riigist teise, tihedad suhted l\xc3\xa4hedase pere ja s\xc3\xb5pradega, kodumaiste ajakirjade lugemine, m\xc3\xb5ne kodumaise organisatsiooni liikmeks olemine, sagedane reisimine m\xc3\xb5lema riigi vahel ja mitmes riigis kodu \xc3\xbclalpidamine._NEWLINE_M\xc3\xb5iste "hargmaised migrandid" v\xc3\xb5eti  kasutusele 1990ndate alguses ja seda v\xc3\xb5ib pidada uueks vaatenurgaks migratsiooni uurimisel. Kui varem p\xc3\xb5hinesid immigratsiooniuuringud pigem sellel, kuidas inimesed end uue kodumaaga sidusid, siis sellest ajast peale on hargmaisus samuti nii migratsiooni kui ka muude piiri\xc3\xbcleste tegevustega kaasnev n\xc3\xa4htus._NEWLINE_Mitmed uurijad (Levitt, Vertovec jt) on hargmaisuse jaganud majanduslikku, poliitilisse ja soltsiaalkultuurilisse valdkonda. Janine Dahinden (2010) on hargmaisuse liigitanud mobiilseks ja lokaaseks, anal\xc3\xbc\xc3\xbcsides \xc3\xbchelt poolt inimeste liikumist kahe riigi vahel ja teiselt poolt majanduslikku, poliitilist ja sotsiaalset seotust p\xc3\xa4ritolumaa ja elukohamaaga._NEWLINE_Transnatsionaalsust on peetud l\xc3\xa4hedaseks m\xc3\xb5isteks diasporaaga, kuid erinevalt diasporaast h\xc3\xb5lmab hargmaisus riigipiire \xc3\xbclevataid tegevusi, samas kui diasporaa t\xc3\xa4hendab enamusrahva hulgas tekkinud \xc3\xbchise p\xc3\xa4ritoluga sotsiaalset v\xc3\xa4hemust v\xc3\xb5i kommuuni. Terminid on sarnased, kuna m\xc3\xb5lemad on seotud tegevustega, mis j\xc3\xa4\xc3\xa4vad \xc3\xbche riigi piiridest v\xc3\xa4ljapoole. Diasporaa on usulistel v\xc3\xb5i rahvuslikel p\xc3\xb5hjustel tekkinud  grupp inimestest, kes elavad oma kodumaast eemal. Hargmaisus aga t\xc3\xa4hendab, et migrandid hoiavad p\xc3\xbcsivaid sidemeid ka kodumaaga, kasutades selleks riikidevahelisi organisatsioone ja ettev\xc3\xb5tteid._NEWLINE_Diasporaa on v\xc3\xa4ga vana m\xc3\xb5iste, mis viitas alguses juutidest, armeenlastest ja palestiinlastest tekkinud gruppidele. Transnatsionaalsuse m\xc3\xb5iste kujunes koos informatsiooni ja kommunikatsioonitehnoloogia levikuga, kui inimestel oli tekkinud uudne v\xc3\xb5imalus emigreerudes kodumaaga kontakt s\xc3\xa4ilitada. Seet\xc3\xb5ttu hakati ka uuringutes t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6rama riigipiire \xc3\xbcletavatele eri valdkondade protsessidele ja tegevustele.\n_START_SECTION_\nMajanduslik hargmaisus\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hjalikumalt uuritud ja j\xc3\xa4rjest kasvav valdkond on majanduslik hargmaisus, mis t\xc3\xa4hendab kapitali ja kauba liikumist mitme riigi vahel. Samasse valdkonda kuulub ka t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u liikumine, mis t\xc3\xa4hendab, et kodu ja pere on \xc3\xbches riigis, kuid t\xc3\xb6\xc3\xb6tatakse v\xc3\xa4lismaal. Migratsiooniga seotud kapitali liikumine h\xc3\xb5lmab reisi- ja viisakulutusi, raha ning toodete \xc3\xbcleviimist teise riiki ja teenitud kapitali kasutamist v\xc3\xa4ljaspool seda riiki, kus see teeniti._NEWLINE_Majanduslik hargmaisus sai alguse globaliseerumisest, kui kauba vedamine muutus m\xc3\xa4rgatavalt odavamaks ja interneti teel suhtlemine lihtsamaks. Seet\xc3\xb5ttu on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks kujunenud ka palju hargmaiseid ettev\xc3\xb5tteid, mis on viinud oma firma erinevatele turgudele ja tegutsevad paljudes riikides. Suurimad neist on \xc3\xbcle 90% oma ettev\xc3\xb5tetest rajanud kodumaast v\xc3\xa4ljapoole._NEWLINE_Eesti majandusliku hargmaisuse n\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib tuua meeste pendelt\xc3\xb6\xc3\xb6 Eesti ja Soome vahel.  Parema palgatasemega v\xc3\xa4lisriiki t\xc3\xb6\xc3\xb6lemineku eesm\xc3\xa4rgiks on sissetulekut kasutada Eestis ja tagada seel\xc3\xa4bi oma perekonnale parem elatustase. Ajutiselt k\xc3\xb5rgema sissetuleku teenimine v\xc3\xb5ib olla ajendatud ka plaanist koguda raha ettev\xc3\xb5tlusega tegelemise algkapitaliks v\xc3\xb5i Eestisse uue kodu rajamiseks.\n_START_SECTION_\nPoliitiline hargmaisus\n_START_PARAGRAPH_\nPoliitiliseks hargmaisuseks saab pidada iga tegevust, mille emigreerunud inimene viib l\xc3\xa4bi oma kodumaa poliitika m\xc3\xb5jutamiseks, sealhulgas erakondi ja poliitikuid rahalistelt toetades v\xc3\xb5i valimistel nende poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letades. V\xc3\xa4lismaal elades v\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6tades v\xc3\xb5ivad inimesed endiselt kuuluda ka kodumaa organisatsioonidesse ja erakondadesse v\xc3\xb5i m\xc3\xb5jutada oma kodumaa poliitikat l\xc3\xa4hedastega suheldes ja neid suunates. Kuigi sotsiaalne hargmaisus ei ole alati poliitilise tagam\xc3\xb5ttega, v\xc3\xb5ivad uued vaated ja m\xc3\xb5jutused l\xc3\xa4hedasteni j\xc3\xb5uda ka siis, kui migrant kodumaad k\xc3\xbclastab v\xc3\xb5i sinna j\xc3\xa4\xc3\xa4davalt naaseb._NEWLINE_Migrantide pikaajalisem m\xc3\xb5ju kodumaa poliitikale tuleneb sellest, kui erinevad on kodumaa ja elukohamaa poliitilised struktuurid, millised on nende enda vaated ja kui pikalt on elatud v\xc3\xa4lismaal. Sageli on migrandid p\xc3\xa4rit halvema elatustasemega riigist ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tades kodumaast eemal, n\xc3\xa4evad nad uusi ja erinevaid v\xc3\xb5imalusi riigi korraldamiseks. See muudab nad poliitiliselt aktiivsemaks ja ajendab propageerima demokraatiat ja inim\xc3\xb5igusi ka kodumaal._NEWLINE_Samas on leitud, et paljudel juhtudel ei hooli migrandid enam p\xc3\xa4ritolumaa ega elukohamaa poliitikast. N\xc3\xa4iteks on Ewa Morawska (2001) uurimusest selgunud, et Ida-Euroopast p\xc3\xa4rit migrantidel oli v\xc3\xa4het\xc3\xa4htis roll juurutamaks demokraatiat endistes kommunistlikes N\xc3\xb5ukogude Liidu riikides._NEWLINE_V\xc3\xa4liseestlased saavad olla poliitiliselt hargmaised v\xc3\xb5ttes osa n\xc3\xa4iteks e-h\xc3\xa4\xc3\xa4letustest. See annab v\xc3\xb5imaluse eesti poliitikasse oma panus anda ka mujal riigis elavatel ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tavatel eestlastel.\n_START_SECTION_\nSotsiaalkultuuriline hargmaisus\n_START_PARAGRAPH_\nSoltsiaalkultuuriline hargmaisus h\xc3\xb5lmab ideede liikumist ja sotsiaalset kapitali. See kujutab endast \xc3\xbchendust migrantide kommuuni ning kodukoha inimeste vahel. Sinna hulka kuuluvad omavaheline suhtlus, \xc3\xbcksteise abistamine ning \xc3\xbchiste kultuuriliste tavade j\xc3\xa4rgi elamine, mis aitavad migrandil hoida kuuluvustunnet ilma l\xc3\xa4hedal viibimata._NEWLINE_V\xc3\xa4lismaal elades hoiavad inimesed suhteid oma pere ja l\xc3\xa4hedaste s\xc3\xb5pradega. Samuti j\xc3\xa4\xc3\xa4dakse kodumaaga seotuks igap\xc3\xa4evaseid tehinguid ja  toimetusi tehes. Lisaks sellele loovad v\xc3\xa4lismaal elavad \xc3\xbchist p\xc3\xa4ritolu inimesed uusi ettev\xc3\xb5tteid, mis aitavad \xc3\xbchtsustunnet s\xc3\xa4ilitada l\xc3\xa4bi rahvuse, religiooni v\xc3\xb5i kodumaa. Sellised tegevused aitavad immigrantidel hoida tunnet, et kuigi viibivad kaugel, osalevad endiselt ka kodumaal toimuvas.\n_START_SECTION_\nHargmaisuse p\xc3\xb5hjused ja m\xc3\xb5ju\n_START_PARAGRAPH_\nHargmaisuse p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5ib pidada tehnoloogia ja meedia kiiret arengut, millest on saanud alguse globaliseerumine ja mis annab v\xc3\xb5imaluse igal pool maailmas kodumaaga suhtlus s\xc3\xa4ilitada. Arenenud mobiilsus on loonud h\xc3\xb5lpsa v\xc3\xb5imaluse riikide vahel liikuda ning samuti on kasvanud interneti k\xc3\xa4ttesaadavus, mis lubab hoida erinevaid suhtlussidemeid ilma f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt kohal viibimata. J\xc3\xa4rjest uuenevad informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid aitavad inimestel \xc3\xbcksteisega sidemeid hoida ja m\xc3\xb5lema riigiga seotuks j\xc3\xa4\xc3\xa4mine muutub j\xc3\xa4rjest lihtsamaks. IKT vahendid annavad \xc3\xbchise religiooni, rahvuse v\xc3\xb5i p\xc3\xa4ritolu kaudu seotud inimestele v\xc3\xb5imaluse oma sotsiaalset ruumi laiendada, mist\xc3\xb5ttu kasvab nende identiteeditunne enda ja m\xc3\xb5ne koha vahel. Samuti hoitakse v\xc3\xa4lismaal elavate pereliikmetega igap\xc3\xa4evast sidet, t\xc3\xa4nu millele on pereprobleemid j\xc3\xa4\xc3\xa4nud harvem esinevaks._NEWLINE_Migratsioonil on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval oluline roll riikidevahelise rahvaaru m\xc3\xb5jutamises. 2013. aastal oli maailmas 231,5 miljonit migranti, mis moodustab 3,3% kogu maailma elanikkonnast. Kuna kodmaalt lahkumine on saanud juba levinud tavaks, ei v\xc3\xb5eta globaliseerunud \xc3\xbchiskonnas emigreerudes alati enam omaks uue kodumaa tavasid ja kombeid ega p\xc3\xbc\xc3\xbcta ennast kohalikega samastada, vaid tuuakse kaasa oma kultuur._NEWLINE_Hargmaisus on andnud inimestele rohkem v\xc3\xb5imalusi oma elu kujundamiseks uues riigis, sest j\xc3\xa4\xc3\xa4b nende enda otsustada, kui palju end selle maaga siduda ja millist riiki koduks pidada. Hollandis l\xc3\xa4bi viidud uuring on n\xc3\xa4idanud, et migrandid, kes keskenduvad pigem kodustega suhtlemisele ja k\xc3\xbclastavad neid sageli, ei arenda kohalikega l\xc3\xa4hedasi suhteid. Samas leiti, et hollandlastega tekivad l\xc3\xa4hedasemal sidemed neil, kes on seotud majandusliku hargmaisusega._NEWLINE_Globaliseerunud \xc3\xbchiskonnas ollakse avatud uusi vaateid ja harjumusi omaks v\xc3\xb5tma. Kasvava immigratsiooni ja  hargmaisuse t\xc3\xb5ttu hakkavad v\xc3\xa4ljakujunenud kultuurid n\xc3\xb5rgenema ja toimub akulturatsioon, mis t\xc3\xa4hendab, et erinevatest kultuuridest p\xc3\xa4rit inimeste pideva suhtluse tulemusena kultuurid segunevad. Migrandid m\xc3\xb5jutavad uut elukohta oma p\xc3\xa4ritolumaa omadustega ning vana kodumaa on samuti m\xc3\xb5jutatud sissetoodud omadustest. Akulturatsiooni t\xc3\xb5ttu on teistest kultuuridest \xc3\xbcle v\xc3\xb5etud n\xc3\xa4iteks toitumisharjumusi, riietumisstiile ja keelelisi elemente.'