b'\n_START_ARTICLE_\nSokrates\n_START_PARAGRAPH_\nSokrates (469\xe2\x80\x93399 eKr) oli vanakreeka filosoof, kes elas ja \xc3\xb5petas Ateenas._NEWLINE_Sokratese \xc3\xb5petust tuntakse tema kaasaegsete Platoni, Xenophoni, Aristophanese jt vahendusel, ta ise ei kirjutanud midagi. Oma vaated esitas ta avalikes vaidlustes v\xc3\xb5i vestlustes, juhatades vestluskaaslast k\xc3\xbcsimuste ja vastuv\xc3\xa4idete abil t\xc3\xb5e poole (sokraatiline meetod), nagu seda kirjeldab Platon, kelle dialooge peetakse k\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hjalikumaks Sokratese kui filosoofi kohta k\xc3\xa4ivaks allikaks ning millest l\xc3\xa4htuvalt tavaliselt Sokratest k\xc3\xa4sitletakse. T\xc3\xa4pselt pole teada, kui palju ja mida Sokrates ise arvas ja \xc3\xb5petas ning kui palju panid oma m\xc3\xb5tteid tema suhu ta \xc3\xb5pilased. L\xc3\xa4bi aegade on arvatud, et Platon esitab osas oma hilisema perioodi dialoogidest Sokratese suu l\xc3\xa4bi omaenese m\xc3\xb5tteid._NEWLINE_V\xc3\xb5ib arvata, et filosoofia \xc3\xbclesandeks pidas Sokrates \xc3\xb5petada inimest iseennast tundma; filosoofia pole seega mitte s\xc3\xb5nadega sofistide kombel m\xc3\xa4ngimine v\xc3\xb5i pilvepiiril taevaste ja maiste asjade \xc3\xbcle targutamine, vaid pigem elamise viis. Seep\xc3\xa4rast tegeles Sokrates ka eelk\xc3\xb5ige k\xc3\xb5lblusse puutuva problemaatikaga ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis selle k\xc3\xa4igus m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda kreekalikke voorusi (aret\xc4\x93) nagu \xc3\xb5iglus (dikaiosyn\xc4\x93), vaprus (andreia), vagadus (hosiot\xc4\x93s, eusebeia), m\xc3\xb5istlikkus (s\xc5\x8dphrosyn\xc4\x93) jne, mis pidid toonase arusaama j\xc3\xa4rgi tagama inimesele \xc3\xb5nneliku elu (eudaimonia)._NEWLINE_Vooruste m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlemisega seotud ja l\xc3\xa4biv teema Sokratese \xc3\xb5petuses on p\xc3\xbc\xc3\xbcd m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda seda, mis on teadmine (epist\xc4\x93m\xc4\x93) ja kuidas see toimib. Et k\xc3\xb5ik ametimehed midagi oskavad \xe2\x80\x93 neil on m\xc3\xb5ni kunst v\xc3\xb5i oskus (techn\xc4\x93) \xe2\x80\x93, siis selle juurde peab kuuluma ka teadmine sellest, mida nad oskavad, ning seda teadmist peavad oskama nad ka teistele, nt \xc3\xb5pipoistele edasi anda, seega peavad oskama nad sellest s\xc3\xb5nade vahendusel aru anda (logos). Enamasti aga satuvad ametimehed oma tegevusest aru anda p\xc3\xbc\xc3\xbcdes raskustesse, mis ongi Platoni "sokraatiliste dialoogide" \xc3\xbcheks peamiseks teemaks._NEWLINE_Kuna Sokrates eelistas suhelda oma j\xc3\xa4rgijatega t\xc3\xa4navatel v\xc3\xb5i avalikes paikades ning vastandus sellega sofistidele, kes \xc3\xb5petasid raha eest ja olid seet\xc3\xb5ttu k\xc3\xa4ttesaadavad rikkamatele ateenlastele, siis pidasid k\xc3\xbc\xc3\xbcnikud end oma filosofeerimisviisi t\xc3\xb5ttu Sokratese k\xc3\xb5ige autentsemateks j\xc3\xa4rgijateks._NEWLINE_Ateena valitsus m\xc3\xb5istis Sokratese \xc3\xbcle kohut, sest tema \xc3\xb5petamismeetodid kutsuvat noortes esile skepsise ja lugupidamatuse ning polise poolt tunnustatud jumalate salgamise. P\xc3\xa4rast surmam\xc3\xb5istmist l\xc3\xbckkas Sokrates talle tema pooldajate pakutud p\xc3\xb5genemisv\xc3\xb5imaluse tagasi ning n\xc3\xb5ustus surmaga, juues t\xc3\xa4pilisest surmaputkest valmistatud alkoholiga segatud m\xc3\xbcrki, mida surmaotsuse t\xc3\xa4ideviimisel kasutati.\n_START_SECTION_\nSokratese kaaskond\n_START_PARAGRAPH_\nSokratese \xc3\xb5pilaste hulgas olid teiste seas Platon, Antisthenes, Aischines Sphettosest, Kebes, Phaidon Elisest, Simmias Teebast, Phaidondes Teebast, Menexenos ja Xenophon.'