b'\n_START_ARTICLE_\nPentium Pro\n_START_PARAGRAPH_\nPentium Pro on Inteli kuuenda p\xc3\xb5lvkonna x86-mikroprotsessor, mida tutvustati avalikkusele 1. novembril 1995 aastal._NEWLINE_Protsessor p\xc3\xb5hines uuel mikroarhitektuuril P6 (tuntud kui i686). Kuigi P6 mikroarhitektuuri j\xc3\xa4reltulijaks oli 2000. aastal tutvustatud NetBurst, kasutati P6 arhitektuuri muudetud kujul nii Pentium M protsessorites kui ka Core mikroarhitektuuriga protsessorites._NEWLINE_Kui eelk\xc3\xa4ijad Pentium ning Pentium MMX mahutasid vastavalt 3,1 ja 4,5 miljonit transistorit, siis Pentium Pro mahutas 21 miljonit transistorit, millest 15,5 miljonit kulus L2 vahem\xc3\xa4lu peale._NEWLINE_Pentium Pro peamised kasutusalad olid serverid ning superarvutid (n\xc3\xa4iteks ASCI Red)._NEWLINE_Pentium Pro kasutab protsessoripesa Socket 8 ning on v\xc3\xb5imeline t\xc3\xb6\xc3\xb6tama kahe- ja neljaprotsessorilistes konfiguratsioonides._NEWLINE_Selle j\xc3\xa4reltulijaks sai 1998. aastast Pentium II Xeon.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xb5udlus\n_START_PARAGRAPH_\nPentium Pro tootmise algusaastatel olid personaalarvutite kasutajate seas populaarsed operatsioonis\xc3\xbcsteemid 16-bitine MS-DOS, 16/32-bitine Windows 3.1x ning 32/16-bitine Windows 95. Kuna Pentium Pro j\xc3\xb5udlus 16-bitise koodi jooksutamisel polnud v\xc3\xb5rdne vanemate Pentiumitega ja protsessori hind oli k\xc3\xb5rge, siis oli Pentium Pro tavakasutajate seas ebapopulaarne. Selleks, et kasutada uue P6 mikroarhitektuuri k\xc3\xb5iki eeliseid, oli kasutajal vaja t\xc3\xa4ielikult jooksutada 32-bitist operatsioonis\xc3\xbcsteemi nagu Windows NT 3.51, Linux, Unix v\xc3\xb5i OS/2._NEWLINE_Mitte \xc3\xbckski Pentium Pro mudel ei rakendanud \xc3\xbche k\xc3\xa4suvoo ja mitme andmevooga (ingl SIMD) k\xc3\xa4sukomplekti, mis pani m\xc3\xa4rgatava piiri protsessori j\xc3\xb5udlusele multimeediarakenduste jooksutamisel._NEWLINE_Tolleaegsete kiireimate k\xc3\xa4rbitud k\xc3\xa4sustikuga (ingl RISC) protsessoritega v\xc3\xb5rreldes oli Pentium Pro t\xc3\xa4isarvudega opereerimises natuke kiirem (m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks kasutati SPECint95 reeperit)._NEWLINE_Ujukomaarvudega opereerimine oli m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt aeglasem, osadest RISC protsessoritest kaks korda aeglasem._NEWLINE_Pentium Pro oli t\xc3\xa4isarvudega opereerimises kiireim l\xc3\xbchikest aega: esimesena \xc3\xbcletas selle kiiruse MIPS Technologies protsessor R10000 1996. aasta jaanuaris ning hiljem Digital Equipment Corporationi Alpha 21164 EV56 variant._NEWLINE_Pentium Prod kasutades leidsid arvustajad, et arhitektuuri \xc3\xbcks n\xc3\xb5rkusi oli aeglane videom\xc3\xa4llu kirjutamine. Selle kitsaskoha parendamiseks soovitati VESA joonistamisi teha s\xc3\xbcsteemim\xc3\xa4lus (m\xc3\xa4ngus Quake) ning hiljem loodi utiliit FASTVID, mis l\xc3\xbclitas protsessoris sisse kombineeritud kirjutamise (ingl combined writing) kasutamise ning mille tagaj\xc3\xa4rjel paranes j\xc3\xb5udlus teatud m\xc3\xa4ngudes m\xc3\xa4rgatavalt.\n_START_SECTION_\nInnovatsioon vahem\xc3\xa4lus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rseim lisa Pentium Pro protsessorile oli protsessori korpusesesisene L2 vahem\xc3\xa4lu, mis protsessori esmav\xc3\xa4ljalaskel oli 256 KiB suurune (hiljem kuni 1 MiB)._NEWLINE_Tollal ei v\xc3\xb5imaldanud protsessorite tootmistehnoloogia h\xc3\xb5lpsalt suurt L2 vahem\xc3\xa4lu protsessori tuuma sisse integreerida._NEWLINE_Intel paigaldas L2 vahem\xc3\xa4lu otse protsessori korpusesse selle k\xc3\xb5rvale, mis v\xc3\xb5imaldas vahem\xc3\xa4lul t\xc3\xb6\xc3\xb6tada samal taktsagedusel nagu protsessor ise._NEWLINE_Erinevalt laialtlevinud emaplaadil asuvatest vahem\xc3\xa4ludest, mis jagasid s\xc3\xbcsteemisiini protsessoriga, oli Pentium Pro vahem\xc3\xa4lul eraldi tagasiin, mis v\xc3\xb5imaldas keskprotsessoril lugeda muutm\xc3\xa4lu ning vahem\xc3\xa4lu samaaegselt ._NEWLINE_Lisaks oli L2 vahem\xc3\xa4lu "mitte-blokeeriv", mis t\xc3\xa4hendas, et protsessor v\xc3\xb5is vahem\xc3\xa4llu saata korraga kuni 4 p\xc3\xa4ringut._NEWLINE_Nende omaduste t\xc3\xb5ttu oligi uus L2 m\xc3\xa4lu \xc3\xbclikiire v\xc3\xb5rreldes vanemate protsessorite vahem\xc3\xa4ludega, mis asusid emaplaadil._NEWLINE_Ainu\xc3\xbcksi uus ning kiirem vahem\xc3\xa4lu andis Pentium Prole v\xc3\xb5rreldes vanemate x86 protsessoritega sisend-v\xc3\xa4ljundoperatsioonide t\xc3\xa4itmise kiiruses eelise._NEWLINE_Mitmeprotsessorilistes konfiguratsioonides andis Pentium Pro uus korpusesisene vahem\xc3\xa4lu \xc3\xbcletamatu eelise j\xc3\xb5udluses v\xc3\xb5rreldes konfiguratsioonidega, kus k\xc3\xb5igil protsessoritel oli jagatud, keskne vahem\xc3\xa4lu._NEWLINE_Kuid uus L2 vahem\xc3\xa4lu polnud puudusteta._NEWLINE_Vahem\xc3\xa4lu erip\xc3\xa4raks oli tema ehitus: protsessor ja vahem\xc3\xa4lu olid k\xc3\xbcll samas korpuses, kuid nad asusid eraldi kividel._NEWLINE_Protsessor ning vahem\xc3\xa4lu tuli \xc3\xbchendada tootmisprotsessis enne, kui neid oli v\xc3\xb5imalik testida._NEWLINE_See t\xc3\xa4hendas, et v\xc3\xa4iksemagi vea korral kummaski kivis tuli kogu protsessor maha kanda._NEWLINE_See oli ka \xc3\xbcks p\xc3\xb5hjustest, miks Pentium Pro protsessorid olid madala saagise ning k\xc3\xb5rge hinnaga._NEWLINE_K\xc3\xb5ik Pentium Pro mudelid olid kallid, eriti 1024 KiB vahem\xc3\xa4luga protsessorid, kuna need vajasid kaht 512 KiB vahem\xc3\xa4lukivi ning lisaks veel protsessorikivi.\n_START_SECTION_\nProtsessori korpus\n_START_PARAGRAPH_\nPentium Pro (kuni 512 KiB vahem\xc3\xa4luga) asub keraamilises mitmekiibilises moodulis. Mitmekiibilises moodulis on kaks alumist \xc3\xb5\xc3\xb5nsust, milles asuvad protsessorikivi ning vahem\xc3\xa4lukivi. Kivid on \xc3\xbchendatud soojusehajutajaga, mille katmata pealispind aitab kivide t\xc3\xb6\xc3\xb6tamisel tekkinud kuumust paremini jahutisse juhtida (n\xc3\xa4iteks radiaatorisse). Kivid on korpusega \xc3\xbchendatud traatidega. \xc3\x95\xc3\xb5nsused on kaetud keraamilise plaadiga._NEWLINE_Pentium Pro, millel on 1 MiB vahem\xc3\xa4lu, asub plastikust mitmekiibilises moodulis. Kahe \xc3\xb5\xc3\xb5nsuse asemel on selles ainult \xc3\xbcks \xc3\xb5\xc3\xb5nsus, milles asuvad k\xc3\xb5ik kolm kivi. Soojusehajutaja asemel on need kivid \xc3\xbchendatud protsessori korpusega._NEWLINE_\xc3\x95\xc3\xb5nsused on t\xc3\xa4idetud epoks\xc3\xbcliimiga._NEWLINE_Mitmekiibilises moodulis on 387 jalga, millest ligikaudu pooled on PGA (ingl pin grid array) paigutusega ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud IPGA (ingl interstitial pin grid array) paigutusega. Protsessori kest kujundati Socket 8 jaoks.\n_START_SECTION_\nUuendamisv\xc3\xb5imalused\n_START_PARAGRAPH_\n1998. aastal anti v\xc3\xa4lja 300/333\xc2\xa0MHz Pentium II Overdrive protsessor, mis_NEWLINE_kasutas pesa Socket 8. Protsessori, millel oli 512 KiB t\xc3\xa4iskiirusel t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat_NEWLINE_vahem\xc3\xa4lu, tegi Intel selle jaoks, et anda Pentium Prod kasutavatele_NEWLINE_arvutitele uuendamisv\xc3\xb5imalus. Kuna uus protsessor toetas ainult kahesuunalist_NEWLINE_vahetut (ingl glueless) multit\xc3\xb6\xc3\xb6tlust, mitte nelja- v\xc3\xb5i enamasuunalist, polnud see uuendusena kasutatav_NEWLINE_neljaprotsessorilistes s\xc3\xbcsteemides._NEWLINE_Kui Slot 1 pesaga emaplaadid muutusid populaarsemaks, andsid mitmed_NEWLINE_tootjad v\xc3\xa4lja pesaadaptereid (ingl slocket), nagu n\xc3\xa4iteks Tyan M2020, Asus C-P6S1, Tekram_NEWLINE_P6SL1 ja Abit KP6. Nende adapterite abiga oli v\xc3\xb5imalik kasutada Pentium Pro_NEWLINE_protsessoreid Slot 1 pesaga emaplaatidel. Intel 440FX kiibistik toetas_NEWLINE_t\xc3\xa4ielikult Pentium Pro ning Pentium II protsessoreid, kuid Intel 440BX_NEWLINE_kiibistik ning hilisemad Slot 1 kiibistikud neid protsessoreid enam ei_NEWLINE_toetanud, mis oluliselt v\xc3\xa4hendas Socket 8 pesaadapterite kasutust. Hiljem, p\xc3\xa4rast pesa Socket 370 kasutavate protsessorite Celeron ja Pentium III_NEWLINE_v\xc3\xa4ljalaskmist, muutusid pesaadapterid (Socket 370-to-Slot 1) uuesti_NEWLINE_populaarseks.'