b'\n_START_ARTICLE_\nJohan K\xc3\xb5pp\n_START_PARAGRAPH_\nJohan K\xc3\xb5pp (9. november 1874 Holdre vald \xe2\x80\x93 21. oktoober 1970 Stockholm) oli eesti usuteadlane, ajaloolane ja haridustegelane. _NEWLINE_Tartu \xc3\x9clikooli rektor (1928\xe2\x80\x931937) ning Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (1939\xe2\x80\x931957, alates 1944 eksiilis Rootsis) ja peapiiskop (1957\xe2\x80\x931964). Asutava Kogu ja I Riigin\xc3\xb5ukogu liige.\n_START_SECTION_\nJohan K\xc3\xb5pp ajaloolasena\n_START_PARAGRAPH_\nAjaloolasena kuulub K\xc3\xb5pp samasse p\xc3\xb5lvkonda, millele pani aluse Jakob Hurt ning kuhu kuulusid Villem Reiman, Martin Lipp, Matthias Johann Eisen, Mihkel Kampmaa (Kampmann) ja Olaf Sild. See oli kultuurilis-kirikulooline suund (samal ajal eksisteeris v\xc3\xa4hem produktiivne materialistlik suund), mida iseloomustab keskendumine rahva "sisemisele" arengule. Seda suunda esindasid tihti usuteaduskonna l\xc3\xb5petanud inimesed. _NEWLINE_K\xc3\xb5pu kujunemisele on ehk k\xc3\xb5ige rohkem m\xc3\xb5ju avaldanud Villem Reiman. Nende m\xc3\xb5lema ajaloouurimuslik tegevus leidis tsaariajal raamistiku, tegutsedes kolmes seltsis \xe2\x80\x93 \xc3\x95petatud Eesti Selts, Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Selts ja Eesti Kirjanduse Selts. Esimesed K\xc3\xb5pu t\xc3\xb6\xc3\xb6d valmisidki k\xc3\xb5nede, ettekannete ja artiklitena samade seltside tegevuses kaasa l\xc3\xbc\xc3\xbces._NEWLINE_Esimene teema, millesse ta rohkem s\xc3\xbcvenes, oli Eesti Aleksandrikooli k\xc3\xbcsimus, mille k\xc3\xa4sitlus valmis K\xc3\xb5pul k\xc3\xb5ikide tr\xc3\xbckis avaldatud tekstide s\xc3\xbcnteesist. J\xc3\xa4rgmised teemad olid erinevateks juubeliteks valminud uurimused talurahvaseaduste kujunemisest 19. sajandil, Tartu \xc3\x9clikooli ajaloost ja usuvahetusliikumisest._NEWLINE_\xc3\x9clikooli usuteaduskonna l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas K\xc3\xb5pp 1906. aastast P\xc3\xa4rnus \xc3\xb5petajana, seej\xc3\xa4rel Palamusel ja Laiusel kiriku\xc3\xb5petajana._NEWLINE_1916. aastal sai temast esimene eesti (esialgu erakorraline) professor Tartu \xc3\x9clikoolis ja 1919. aastast praktilise usuteaduse professor. Seej\xc3\xa4rel uuris ta Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi ajalugu, avaldades I osa 1925. aastal. K\xc3\xb5pp kirjutas palju ka kohalikust kiriku- ja haridusajaloost maakondade kaupa: Tartumaast, V\xc3\xb5rumaast, Setumaast ja P\xc3\xa4rnumaast._NEWLINE_1937. aastal avaldas ta ajaloolasena peateose "Laiuse kihelkonna ajalugu", mis on oma mahult siiani \xc3\xbcks lokaalajaloo tippteoseid. Selleks oli ta varem otsinud originaalset materjali Laiuse kirikuarhiivist, kuhu Heinrich Georg von Jannau oli omal ajal kogunud informatsiooni 1830. aastate kooliolude kohta kogu L\xc3\xb5una-Eestis. _NEWLINE_Rootsis paguluses kirjutas ta k\xc3\xa4sitluse eestlaste vaimse palge kujunemisest Liivi s\xc3\xb5jast P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5jani, leides, et rahva elu kujuneb ilmaliku ja vaimuliku v\xc3\xb5imu koosm\xc3\xb5just._NEWLINE_Johan K\xc3\xb5pp on maetud Stockholmi Metsakalmistule.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nJohann K\xc3\xb5pu poeg oli eesti vaimulik Endel K\xc3\xb5pp.'