b'\n_START_ARTICLE_\nTaimepatogeenid\n_START_PARAGRAPH_\nTaimepatogeenideks nimetatakse k\xc3\xb5iki organisme, mis tekitavad taimehaigusi. Haigus on taime elutegevuse h\xc3\xa4ire, mida tekitavad seened, bakterid, viirused ja teised mikroskoopilised organismid, mida tavaliselt nimetatakse mikroobideks.\n_START_SECTION_\nSeened\n_START_PARAGRAPH_\nOn olemas palju seeneliike, kes varustavad end toitainetega, kasvades surnud v\xc3\xb5i elaval orgaanilisel ainel. Orgaaniline aine l\xc3\xb5hustatakse rakuv\xc3\xa4liselt, mis t\xc3\xa4hendab, et nad eritavad ens\xc3\xbc\xc3\xbcme toitekeskkonda ja seej\xc3\xa4rel absorbeerivad l\xc3\xb5hustatud ained._NEWLINE_Seente liike, kes on v\xc3\xb5imelised elama nii surnud kui ka elaval ainel, nimetatakse biotroofideks ehk poolparasiitideks. See kohastumus annab neile parema v\xc3\xb5imaluse r\xc3\xbcnnata terveid taimi ja nende kudesid. On ka v\xc3\xa4ike hulk seeni, kes tekitavad aiataimehaigusi. Neid nimetatakse t\xc3\xa4isparasiitideks._NEWLINE_Parasiitseente m\xc3\xb5ju taimedele v\xc3\xa4ljendub erinevalt, alates n\xc3\xb5rgast nakatumisest kuni krooniliste ja \xc3\xa4gedate haigusteni, mida nad tekitavad v\xc3\xa4ga erinevatel viisidel. Nad v\xc3\xb5ivad olla paiksed, tekitades kindlapiirilise kahjustuse, nagu lehelaikt\xc3\xb5ved, v\xc3\xb5i s\xc3\xbcsteemsed, levides nakatunud taime k\xc3\xb5igi kudede kaudu, mis v\xc3\xb5ib avalduda taime moondumises, m\xc3\xa4danemises v\xc3\xb5i teistsugustes kahjustustes. T\xc3\xa4isparasiitidel on v\xc3\xb5ime ammutada toitaineid peremeestaime rakkudest taimi h\xc3\xa4vitamata. Kui rakk h\xc3\xa4viks, ei saaks ka vastav t\xc3\xa4isparasiit elada. Poolparasiidid on palju h\xc3\xa4vitavama toimega ja kasvavad peremeestaime rakkude sisse ning vahele, tekitades oma ens\xc3\xbc\xc3\xbcmide, toksiinide v\xc3\xb5i kasvuregulaatorite tegevusega ulatuslikku kahju.\n_START_SECTION_\nBakterid\n_START_PARAGRAPH_\nEnamik bakteriliike, mis on seotud taimedega, on saprotroofsed ehk surnud orgaanilise aine lagundajad ja ei tee taimele endale kuigi palju halba. Siiski on v\xc3\xa4ike hulk baktereid (~100), mis on v\xc3\xb5imelised tekitama taimehaigusi. Bakteriaalsed haigused on valdavad subtroopilistes ja toopilistes piirkondades \xc3\xbcle maailma._NEWLINE_Bakterhaigusi on raske t\xc3\xb5rjuda, sest on v\xc3\xa4he fungitsiide v\xc3\xb5i teisi kemikaale, mis m\xc3\xb5juksid just bakteritele. On ka \xc3\xbcks pigem meditsiiniline kui aianduslik asjaolu: kui neid bakteritsiidseid kemikaale, mis on tuntud antibiootikumidena, on looduses taimehaiguste t\xc3\xb5rjeks valimatult kasutatud, satuvad nad paratamatult kokku nende bakteriliikidega, kes v\xc3\xb5ivad inimesi v\xc3\xb5i loomi t\xc3\xb5vestada. Nende korduv kokkupuude v\xc3\xb5ib viia resistentsete bakterit\xc3\xbcvede arenemisele, mille tulemusel antibiootikumid muutuvad meditsiinis kasutuks._NEWLINE_Selleks, et paljuneda taimes, on bakteritel v\xc3\xa4lja kujunenud spetsiifilised patogeensusfaktorid, mis v\xc3\xb5imaldavad bakteril taime nakatada. Viis peamist patogeensusfaktorit bakterites on rakuseina lagundavad ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid, toksiinid, efektorvalgud, f\xc3\xbctohormoonid ja eksopol\xc3\xbcsahhariidid. _NEWLINE_Patogeenid perekonnast Erwinia kasutavad rakukesta lagundavaid ens\xc3\xbc\xc3\xbcme, mis p\xc3\xb5hjustavad m\xc3\xa4rgm\xc3\xa4danikku, taimekoe matseratsiooni. Agrobacterium muudab auksiinide taset f\xc3\xbctohormoonide abil, mis tekitab taimekasvajaid. Eksopol\xc3\xbcsahhariide toodetakse ks\xc3\xbcleemisoonte blokeerimiseks, mis tihti l\xc3\xb5peb taime surmaga.\n_START_SECTION_\nViirused ja viiruselaadsed organismid\n_START_PARAGRAPH_\nSubmikroskoopiliste taimehaigusi p\xc3\xb5hjustavate organismide hulgas on viirused k\xc3\xb5ige olulisemad. Viirus on parasiit, mis elatub peremehe rakuosiste arvelt. Viirus p\xc3\xa4\xc3\xa4seb taimerakku putukate abil v\xc3\xb5i vigastuse kaudu. Kuna viirus esineb \xc3\xbcle kogu nakatatud taime, kandub viirus vegetatiivselt paljundatavate taimede p\xc3\xb5lvkonnast p\xc3\xb5lvkonda ja on p\xc3\xb5hjuseks, miks need kultuurid on viirushaigustele nii vastuv\xc3\xb5tlikud. Viirus on v\xc3\xb5imeline p\xc3\xbcsima peremeestaimes latentsena ehk varjatuna, sel juhul haiguss\xc3\xbcmptomeid ei esine, kuid v\xc3\xb5ivad ilmneda pookimise tagaj\xc3\xa4rjel._NEWLINE_Viirused p\xc3\xb5hjustavad palju erinevaid s\xc3\xbcmptomeid, milles osa on sarnased seente ja bakterite tekitatutega: v\xc3\xa4hk, k\xc3\xa4\xc3\xa4bususs, lehtede varisemine, n\xc3\xa4rbumine, n\xc3\xb5ialuudsus jt._NEWLINE_S\xc3\xbcmptomid ei tarvitse ilmneda kogu taimel, vaid v\xc3\xb5ivad esineda osal taimest ja osal t\xc3\xa4ielikult puududa, eriti kuuma ilma korral. Viiruss\xc3\xbcmptomite avaldumiseks on \xc3\xbcldiselt parim jahe ilm, kuid s\xc3\xbcgisel on viiruste p\xc3\xb5hjustatud s\xc3\xbcmptomite vaatlus lehtedel \xc3\xbcldise v\xc3\xa4rvimuutuse ja nekroosi t\xc3\xb5ttu keeruline.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5rje\n_START_PARAGRAPH_\nInsektitsiidide ja fungitsiididega v\xc3\xb5rreldavaid viriditsiide ei ole, kuigi m\xc3\xb5ned ained v\xc3\xb5ivad teatud s\xc3\xbcmptomeid maha suruda. Viiruste leviku piiramiseks v\xc3\xb5ib kasutada erinevaid meetodeid. Esimene abin\xc3\xb5u on veenduda, et istik oleks viirusvaba. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval m\xc3\xbc\xc3\xbcdavatel istikutel on kasutusel j\xc3\xa4rgmine t\xc3\xa4histus: \xe2\x80\x9eViiruste suhtes kontrollitud\xe2\x80\x9c v\xc3\xb5i \xe2\x80\x9eMosaiiksuse suhtes kontrollitud\xe2\x80\x9c. Usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed on need istikud siis, kui nakatunud seemnete osakaaluks on m\xc3\xa4rgitud v\xc3\xa4hem kui 0,01%._NEWLINE_\xc3\x9cheks viirustest vabanemise meetodiks on viirusinfektsiooni eemaldamine nakatunud rakust. Enamasti saavutatakse see haigestunud taimede kuumt\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisega. Selliselt t\xc3\xb6\xc3\xb6deldud taimedelt on v\xc3\xb5imalik edasine viirusvabade istikute paljundamine. M\xc3\xb5ni Inglismaa katsejaam on taimede kuumt\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisega suurt edu saavutanud \xc3\xb5una-, pirni-, ploomi-, vaarika- ja kirsipuu pookealuste ja pistokstega._NEWLINE_Teine meetod viirusvabade istikute saamiseks on meristeempaljundus, meristeemirakkude kasvatamine laboris. Meristeem on taime kiiremini kasvav kude ning selle arengu kiirus v\xc3\xb5ib \xc3\xbcletada tempot, millega viirus levib rakus. Kui k\xc3\xb6\xc3\xb6givilja- ja ilutaimed on viirustest vabastatud, kaasa arvatud lehet\xc3\xa4ide kiiresti levitatavad viirused, on taime taasnakkumine aeglasem ja mitmeaastasi taimi saab viirusvabalt kasvatada v\xc3\xa4hemalt 5\xe2\x80\x936 aastat. Paljude viiruse p\xc3\xb5hjustatud taimehaiguste puhul on nakatunud taimede viivitamatu eemaldamine ja h\xc3\xa4vitamine p\xc3\xb5letamise teel ainsaks v\xc3\xb5imaluseks kaitsta terveid taimi nakatumise eest._NEWLINE_Putukate levitatavaid viirushaigusi saab enamasti kontrolli all hoida viirusi levitavatele putukatele rakendatavate insektitsiidide abil, kuna nad kanduvad edasi putukate abil taimelt taimele. Alati ei saa viirushaigusi kontrolli all hoida, kuna lehet\xc3\xa4id levitavad paljusid viirusi mittepersistentselt, kus viirus p\xc3\xbcsib putukas nakkusv\xc3\xb5imalisena v\xc3\xa4ga l\xc3\xbchikest aega, tihti vaid m\xc3\xb5ni tund, ning seet\xc3\xb5ttu ei v\xc3\xa4henda putukate t\xc3\xb5rje m\xc3\xa4rgatavalt viiruse edasikandumist teistele taimedele. Mullas sisalduvate viiruste t\xc3\xb5rje on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt keeruline, ning kui kultuur on sellise viirusega nakatunud, ei tohi uusi taimi sellesse nakatunud mulda istutada. Viirusresistentseid sorte on saadaval suhteliselt v\xc3\xa4he, erandiks on tomatid, mille puhul on hiljuti saavutatud resistentsus tubakamosaiigiviiruse suhtes.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xbctoplasmad ja spiroplasmad\n_START_PARAGRAPH_\nHiljuti on avastatud mitmeid viiruselaadseid organisme, millest enim uuritud on f\xc3\xbctoplasmad. 1967. aastal avastati need esmakordselt p\xc3\xb5hjustamas s\xc3\xbcmptomeid, mille tekitajateks oli varem peetud viirusi. Selle organismi varasem nimetus oli m\xc3\xbckoplasma v\xc3\xb5i m\xc3\xbckoplasmalaadne organism. F\xc3\xbctoplasmal ja spiroplasmal puudub rakusein ning nad on suguluses m\xc3\xbckoplasmadega, mis on inimese patogeenid. Nende genoomid on v\xc3\xa4iksemad kui p\xc3\xa4ris bakteritel. Tavaliselt kanduvad nad edasi mahlaimevate putukatega, kust nad liiguvad edasi taime floeemi, kus nad paljunevad.\n_START_SECTION_\nNematoodid\n_START_PARAGRAPH_\nNematoodid ehk \xc3\xbcmarussid moodustavad eraldi h\xc3\xb5imkonna Nematoda. Tegemist on mikroskoopiliste, tavaliselt 1\xe2\x80\x932 mm pikkuste ja umbes 0,1 mm laiuste ussikestega, keda palja silmaga v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha ainult \xc3\xbchtlasel tumedal taustal. Peapoolne ots on neil suhteliselt t\xc3\xb6mp, paljudel taimenematoodidel on selle tipus iseloomulik tilluke suuoga ehk stilett. Sabapoolne ots aheneb pikkamisi. Nematoodid on levinud kogu maailmas, paljud liigid elavad mullas, vees, loomades ning elavates v\xc3\xb5i surnud taimekudedes._NEWLINE_Taimeparasiitsed liigid v\xc3\xb5ivad asustada taimekudesid v\xc3\xb5i toituda nende pinnal, torgates suuogaga raku seinad l\xc3\xa4bi ja neelates selle vedela sisu alla. Parasiteeruvad taimed koltuvad, deformeeruvad v\xc3\xb5i hukkuvad. M\xc3\xb5ned nematoodiliigid kannavad edasi taimeviirusi. Emased j\xc3\xa4tavad tibatillukesed munad taimekudedesse v\xc3\xb5i mulda._NEWLINE_Nematoodid on probleemiks troopilistes ja subtroopilistes piirkondades, kus nad nakatavad vilja. _NEWLINE_Nematoodid on v\xc3\xb5imelised tekitama radikaalseid muutusi juurerakkudes, selleks et h\xc3\xb5lbustada endi eluviisi.'