b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Khot\xc5\xa1harjan\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Khot\xc5\xa1harjan (armeenia \xd5\x8c\xd5\xb8\xd5\xa2\xd5\xa5\xd6\x80\xd5\xbf \xd5\x94\xd5\xb8\xd5\xb9\xd5\xa1\xd6\x80\xd5\xb5\xd5\xa1\xd5\xb6) (s\xc3\xbcndinud 31. augustil 1954 Xank\xc9\x99ndis (Stepanakertis) M\xc3\xa4gi-Karabahhis) on Armeenia poliitik, taasiseseisvunud Armeenia Vabariigi teine president 1998\xe2\x80\x932008._NEWLINE_1992\xe2\x80\x931994 oli Khot\xc5\xa1harjan M\xc3\xa4gi-Karabahhi peaminister, 1994\xe2\x80\x931997 M\xc3\xa4gi-Karabahhi president, 1997\xe2\x80\x931998 Armeenia peaminister ja 1998\xe2\x80\x932008 Armeenia president.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nKhot\xc5\xa1harjan oli N\xc3\xb5ukogude Armees ajateenistuses 1972\xe2\x80\x931974._NEWLINE_1977\xe2\x80\x931982 \xc3\xb5ppis ta Jerevani Riikliku Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi elektriinsenerinduse teaduskonnas, l\xc3\xb5petades kiitusega. 1981\xe2\x80\x9385 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Stepanakerdis komsomoli linnakomitees, 1987\xe2\x80\x9389 oli M\xc3\xa4gi-Karabahhi siidivabrikus NLKP allorganisatsiooni juht. 19. veebruaril 1988 sai temast Artsahhi liikumise juht, mis v\xc3\xb5itles seni Aserbaid\xc5\xbeaanile kuulunud M\xc3\xa4gi-Karabahhi liitumise eest Armeeniaga. 1989\xe2\x80\x9395 valiti ta kaks korda Armeenia NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukokku ja selle presiidiumisse. 1991\xe2\x80\x931992 oli ta M\xc3\xa4gi-Karabahhi Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu esimese koosseisu liige._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda, kui ta eelk\xc3\xa4ija Levon Ter-Petrosjan oli sunnitud presidenditoolist loobuma, valiti Robert Khot\xc5\xa1harjan Armeenia teiseks presidendiks 30. m\xc3\xa4rtsil 1998. Ta v\xc3\xb5itis oma p\xc3\xb5hirivaali Karen Demirt\xc5\xa1jani enneaegsetel valimistel, mida rahvusvaheliste vaatlejate s\xc3\xb5nul saatsid m\xc3\xb5lemapoolsed rikkumised. Muuhulgas kaevati, et Khot\xc5\xa1harjan ei olnud k\xc3\xbcmme aastat Armeenia kodanik, nagu n\xc3\xb5udis p\xc3\xb5hiseadus, ehkki see olnuks v\xc3\xb5imatu, kuna riik oli vaid 7 aastat vana; samas tunnistas Armeenia p\xc3\xb5hiseadus Armeenia NSV-d vabariigi eelk\xc3\xa4ijana._NEWLINE_Khot\xc5\xa1harjani ametiajal tapeti mitu opositsioonijuhti Armeenia parlamendis ja peaminister 1999. aastal parlamenditulistamise k\xc3\xa4igus. Khot\xc5\xa1harjan ise pidas terroristidega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi pantvangi v\xc3\xb5etud parlamendisaadikute vabastamiseks._NEWLINE_Presidendina j\xc3\xa4tkas Khot\xc5\xa1harjan l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi Aserbaid\xc5\xbeaani presidendi Ilham Alijeviga, leidmaks rahumeelset lahendust M\xc3\xa4gi-Karabahhi k\xc3\xbcsimusele. L\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi peeti septembris 2004 Kasahstani pealinnas Astanas, samaaegselt S\xc3\xb5ltumatute Riikide \xc3\x9chenduse tippkohtumisega. V\xc3\xa4idetavalt oli \xc3\xbcks ettepanek t\xc3\xb5mmata Armeenia v\xc3\xa4ed tagasi M\xc3\xa4gi-Karabahhiga piirnevatelt Aserbaid\xc5\xbeaani aladeltning korraldada piirkonna tuleviku teemal referendumid M\xc3\xa4gi-Karabahhis ja Aserbaid\xc5\xbeaanis. 10.\xe2\x80\x9311. veebruaril 2006 kohtusid Khot\xc5\xa1harjan ja Alijev Prantsusmaal Rambouillet\'s, arutamaks konflikti lahenduse p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttelisi aluseid, selahulgas v\xc3\xa4gede v\xc3\xa4ljaviimist, rahvusvaheliste rahutagajate \xc3\xbcksuste moodustamist ja M\xc3\xa4gi-Karabahhi staatust._NEWLINE_Prantsusmaal toimunud k\xc3\xb5nelustele eelnenud ja j\xc3\xa4rgnenud n\xc3\xa4dalail v\xc3\xa4ljendasid OSCE Minski Grupi kaasesimehed vaoshoitud lootust, et j\xc3\xb5utakse mingit laadi kokkuleppele. Prantsusmaa president Jacques Chirac kohtus m\xc3\xb5lema riigijuhiga eraldi ning lootis, et l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kiisi kroonib edu. Vastupidi lootustele kokkulepet ei s\xc3\xbcndinud ning v\xc3\xb5tmek\xc3\xbcsimused nagu Karabahhi staatus ja Armeenia v\xc3\xa4gede lahkumine Kalbad\xc5\xbearist j\xc3\xa4id endiselt segaseks. J\xc3\xa4rgmine l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste ring toimus m\xc3\xa4rtsis 2006 Washingtonis. Venemaa president Vladimir Putin survestas m\xc3\xb5lemat osapoolt, et vaidlused l\xc3\xb5petataks. Hiljem 2006. aastal kohtusid Armeenia ja Aserbaid\xc5\xbeaani presidendid Minskis 28. novembril ja Moskvas said kokku ministrid. Lahendust ei toonud ka need._NEWLINE_Septembris 2006 \xc3\xbctles Khot\xc5\xa1harjan oma \xc3\xb5nnesoovis M\xc3\xa4gi-Karabahhi Vabariigi 15. aastap\xc3\xa4eva puhul: "Karabahhi rahvas tegi oma ajaloolise valiku, kaitstes oma rahvuslikke huve s\xc3\xb5jas, mis neile peale sunniti. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ehitavad nad vaba ja s\xc3\xb5ltumatut riiki."\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Khot\xc5\xa1harjani abikaasa on Bella Khot\xc5\xa1harjan, neil on kolm last: Sedrak, Gajane ja Levon.'