b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Albrecht von Hohenzollern\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Albrecht von Hohenzollern ehk Johann Albrecht von Brandenburg-Ansbach (ka Johann Albrecht von Magdeburg v\xc3\xb5i Johann Albrecht von Halberstadt; 20. september 1499 \xe2\x80\x93 15. mai 1550) oli Brandenburg-Ansbach-Bayreuthi mittevalitsev markkrahv ja Magdeburgi peapiiskop ning Halberstadti piiskop._NEWLINE_Tema isa oli Ansbachi markkrahv Friedrich II ja ema Kazimierz IV t\xc3\xbctar Sophia. Tal oli 16 \xc3\xb5de-venda, tema oli kokku 17-st 15. Tuntumad tema vendadest olid Albrecht, kes oli Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeister ja hiljem esimene Preisimaa hertsog, ja Wilhelm, kes oli viimane Riia peapiiskop. Et Johann Albrecht oli vanuselt eelviimane vend, polnud tal ilmaliku p\xc3\xa4randi saamiseks lootust ja talle valiti vaimuliku tee._NEWLINE_1523 nimetas tema onupoeg, kardinal, Mainzi peapiiskop, Magdeburgi peapiiskop ja Halberstadti piiskop Albrecht ta Magdeburgi koadjuutoriks. 1541. aastal nimetati ta Magdeburgi ja Halberstadti asehalduriks, 1545, p\xc3\xa4rast Albrechti surma, sai ta aga m\xc3\xb5lema valduse valitsejaks. Karl V kinnitas need valdused talle 1548. aastal. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis takistada protestantluse levikut oma piiskopkondades, kuid k\xc3\xbcllaltki edutult._NEWLINE_Kuigi veendunud katoliiklane, tegutses Johann Albrecht ka oma protestantliku venna Albrechti huvides, olles tema esindajaks nii paavsti kui ka keisri juures. Ta oli teatud aeg orduprokuraatorina ametis ka Saksa ordu juures, kuid tal tekkisid t\xc3\xb5sised vastuolud Saksa haruga, mis p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Preisimaad tema venna k\xc3\xa4est k\xc3\xa4tte saada. Johann Albrecht toetas ka Wilhelmi saamist Riia peapiiskopiks.'