b'\n_START_ARTICLE_\nVello Asi\n_START_SECTION_\nKujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndis V\xc3\xb5rumaal Saaluse vallas Vana-Saaluse k\xc3\xbclas. Tema vanemad olid p\xc3\xa4rit V\xc3\xb5rumaalt, ema oli talupidaja ja isa k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6line._NEWLINE_Kunstihuvi tekkis juba keskkoolis, kus Asi hakkas kujundama kooli seina- ja lendlehti. Olgugi et vanemad soovisid, et poeg astuks Tartu \xc3\x9clikooli meditsiiniteaduskonda, l\xc3\xa4ks Asi p\xc3\xa4rast V\xc3\xb5ru 1. keskkooli l\xc3\xb5petamist 1948. aastal hoopis ERKI-sse sisearhitektuuri \xc3\xb5ppima._NEWLINE_Olulise osa Asi \xc3\xbclikooliaegsetest t\xc3\xb6\xc3\xb6dest moodustavad joonised ajaloolisest m\xc3\xb6\xc3\xb6blist. Neid k\xc3\xa4idi kopeerimas enamasti Tallinna Kunstimuuseumis ja Kadrioru Peetri majamuuseumis. Originaalloominguna valmistati m\xc3\xb6\xc3\xb6blikavandeid v\xc3\xa4ikekorteritesse ja kabinettidesse ning interj\xc3\xb6\xc3\xb6rikavandeid n\xc3\xa4iteks laeva salongi, kinno, parteikooli v\xc3\xb5i klubihoonesse. Suure osa \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6st moodustas tehniliste oskuste lihvimine instituudi puut\xc3\xb6\xc3\xb6kojas. Hiljem viidi sisse m\xc3\xb6\xc3\xb6blitisleri kategooria saamise kvalifikatsioonieksam teise kursuse l\xc3\xb5pul. L\xc3\xb5petas ERKI 1954, tema l\xc3\xb5put\xc3\xb6\xc3\xb6ks oli Tallinna Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi aktusesaali sisekujundus.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1954\xe2\x80\x9355 Tallinnas Estonprojektis Mart Pordi juhitud II t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas, August Volbergi arhitektide brigaadis, kus tegeles eelk\xc3\xb5ige arhitektuursete detailide, t\xc3\xb6\xc3\xb6jooniste ja jooniste koloreerimisega. 1956\xe2\x80\x931964 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Kunstitoodete kombinaadis, kus tegeles n\xc3\xa4itustekujundustega, sh muuseumiekspositsioonid: Kroonlinna Ajaloomuuseum, Fr. R. Kreutzwaldi memoriaalmuuseum ja Eduard Vilde memoriaalmuuseum. Kuulus ka sisearhitektide gruppi, kes 1954\xe2\x80\x931961 tegi Moskvasse NSV Liidu Rahvamajandussaavutuste N\xc3\xa4ituse Eesti paviljoni uue sisekujunduse. Tegeles n\xc3\xa4itusekujundustega ka hiljem h\xc3\xb5lmates Eesti n\xc3\xa4itusemaastiku k\xc3\xb5rval ka r\xc3\xa4ndn\xc3\xa4itusi Moskvas, Londonis ja Ulaanbaataris. Tegeles ka raamatukujundusega, millest suurema osa moodustab Jaan Krossi teoste ning mitme arhitektuuriraamatu kujundamine, sh sari "Tallinna vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused" ning almanahh "Kunst ja Kodu" (1959\xe2\x80\x931961)._NEWLINE_T\xc3\xa4htsaimad t\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xa4ljendavad oma loomingus otstarbekohasust ja tektoonilist selgust: Kurtna linnukasvatuskatsejaama peahoone (1967, N\xc3\xb5ukogude Eesti preemia), Tallinnas Kirjanike Maja ametiruumid (1963), kohvikute Tuljak (1967) ja Tallinn (1967\xe2\x80\x931969, rekonstruktsioon), "Karoliina" baari (1968; viimased kolm koos V\xc3\xa4ino Tammega), Raadiomaja stuudiote (1965\xe2\x80\x9377, koos H. Oruveega, rekonstruktsioon), hotelli "Viru" (1972, koos V. Tamme ja L. Raudsepaga, N\xc3\xb5ukogude Eesti preemia) ning Pirita purjespordikeskuse jahtklubi ja pressikeskuse interj\xc3\xb6\xc3\xb6rid (1980)._NEWLINE_Tallinna Kirjanike Maja ametiruumide teostust (1963) peetakse \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsaimaks teoseks. Eelk\xc3\xb5ige oli oluline tema loodud musta laega saal, kus 1950. aastate ametlikule stiilile omase teatraalse pidulikkuse on v\xc3\xa4lja vahetanud minimalistlik t\xc3\xb5sidus. Ajal, mil must oli selges ebasoosingus, andis v\xc3\xa4rvilahendus ruumile tugeva s\xc3\xbcmboolse varjuni. Osad k\xc3\xbclastajad on seda seostanud Juhan Liivi luulega\xc2\xa0"Must lagi on meie toal ja meie ajal ka\xe2\x80\xa6" (1909). Must v\xc3\xa4rvi kasuks otsustas Asi aga eelk\xc3\xb5ige praktilistel kaalutlustel \xe2\x80\x93 et varjata lae muhke ja lohke. Siiski tuli tal k\xc3\xa4ia v\xc3\xa4rvivalikut p\xc3\xb5hjendamas ka Moskvas, kuna siinsed \xc3\xbclemused ei julgenud oma allkirja projektile anda. Lisaks musta laega saalile kavandas ta Kirjanike Maja kabinetid ja sealse m\xc3\xb6\xc3\xb6bli.\n_START_SECTION_\nKoost\xc3\xb6\xc3\xb6 V\xc3\xa4ino Tammega\n_START_PARAGRAPH_\nOluline osa loomingust s\xc3\xbcndis koost\xc3\xb6\xc3\xb6s sisearhitekti ja koolikaaslase V\xc3\xa4ino Tammega. Koos l\xc3\xb5id nad P\xc3\xb5hjamaade modernismi vaimus sisearhitektuuri Valve Pormeistri arhitektuurile \xe2\x80\x93 kohvik Tuljak ja Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama peahoone. M\xc3\xb5lema ehituse patrooniks oli asepeaminister ja kultuurimetseen Edgar T\xc3\xb5nurist. Tuljaku kohviku (1966) tegi eriliseks T\xc3\xb5nuristi soov luua iseteenindusega toidusaal, kus on lisaks kaminaaed ja sasl\xc3\xb5ki grillimise v\xc3\xb5imalus. See dikteeris ka kohvikusaali interj\xc3\xb6\xc3\xb6ri, kus seina \xc3\xa4\xc3\xa4res paiknes pikk toitustuslett ning ruum oli t\xc3\xa4idetud puidust m\xc3\xb6\xc3\xb6bliga._NEWLINE_T\xc3\xb5nuristi patroonimisel valmis ka 1966. aastal Valve Pormeistri projekteeritud Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama peahoone. Hoone oli loodud linnukasvatajate rahvusvaheliseks kongressiks. Tamme ja Asi kavandatud interj\xc3\xb6\xc3\xb6r l\xc3\xa4htub eelk\xc3\xb5ige Pormeistri arhitektuurist ning t\xc3\xa4iendab seda. Interj\xc3\xb6\xc3\xb6ris on oluline modernistlik ruumik\xc3\xa4sitlus: m\xc3\xb6\xc3\xb6bli muutumine \xc3\xbcksikobjektist arhitektuurseks ruumielemendiks. Materjalidest on eelistatud P\xc3\xb5hjamaadele omaseid loodusl\xc3\xa4hedasi materjale: puit, vask, tellis, klaas._NEWLINE_1960. aastatel elavnes Tallinna vanalinna elu ning sellega kaasnes uute kohvikute ja restoranide loomine. Tamm ja Asi kujundasid Tallinna vanalinna mitu uut kohvikut: Harju t\xc3\xa4nava alguses varietee Tallinn, selle kohvik ja baar, vaba\xc3\xb5huterrass ja veinibaar Karoliina ning restoran Gloria M\xc3\xbc\xc3\xbcrivahe t\xc3\xa4naval. Tallinna kohvik (1967\xe2\x80\x931969) asus Harju t\xc3\xa4nav 6 esimesel korrusel, teisele korrusele j\xc3\xa4i varietee. Kohviku osa, mille t\xc3\xa4itsid Tartu \xc3\x9clikooli tulekahjust p\xc3\xa4\xc3\xa4stetud vanad viini toolid (Thonet no.14) ja Tamme ning Asi kavandatud lauad ja pikk pukibaar ehk "Julgete meeste baar", sai rahva seas k\xc3\xb5ige k\xc3\xbclastatavamaks osaks. Harju t\xc3\xa4nava haljasalale ulatus ka vaba\xc3\xb5huterrass, mida rahva suus kutsuti Varblaseks. Vabaduse v\xc3\xa4ljaku poolsesse k\xc3\xbclge kujundati endisesse kaitsek\xc3\xa4iku baar Karoliina._NEWLINE_Tamm ja Asi realiseerisid veel koos Tallinna uue Raadiomaja, tegid \xc3\xbcmberehitust\xc3\xb6id teater Estonias, kavandasid toolid uude P\xc3\xa4rnu teatrisse ning projekteerisid kogu sisekujunduse Tartu Vanemuise teatrile. Suurobjektidest on aga k\xc3\xb5ige silmapaistvam Viru hotell (Henno Sepmann, Mart Port, 1972), mis oma massiivse mahuga oli Tallinna siluetis uueks aksendiks. Lisaks Tammele ja Asile osalesid interj\xc3\xb6\xc3\xb6ride kujundamisel nende hiljutised \xc3\xb5pilased ERKIst: Loomet Raudsepp, Taevo Gans, Mait Summatavet. Hotelli juures paistis silma sise- ja v\xc3\xa4lisarhitektuuri \xc3\xbchtsus. Sarnane materjalikasutus ja lihtsate pindade esteetika sidus hotelli viimistluse tervikuks. Asi kujundatud vestib\xc3\xbc\xc3\xbcli seinad ja p\xc3\xb5randad olid kaetud tumeda keraamilise plaadiga, m\xc3\xb6\xc3\xb6bel oma rangetes geomeetrilistes mahtudes \xc3\xbchines ruumiga ning omandas arhitektoonilise iseloomu._NEWLINE_Aastatel 1975\xe2\x80\x931980 valminud Tallinna Ol\xc3\xbcmpiapurjespordikeskuse (Regati pst 1) kujunduses, mida juhtis V\xc3\xa4ino Tamm, oli Asi t\xc3\xb6\xc3\xb6ks kujundada s\xc3\xb6\xc3\xb6kla (koos Leo Leesaarega), jahtklubi ja pressiosa interj\xc3\xb6\xc3\xb6rid. Lisaks osalesid projektis Aulo Padar ja Juta Lember.'