b'\n_START_ARTICLE_\nLeedu suurv\xc3\xbcrstiriik\n_START_SECTION_\nLeedumaa v\xc3\xbcrstiriigid\n_START_PARAGRAPH_\nLeedut on ajalooallikais esimest korda mainitud 1009. aastal Quedlinburgi kroonikas nimega Litua._NEWLINE_Kiievi-Vene feodaalsel killustumisel eraldusid temast p\xc3\xa4rast 1021. aastat Polotski v\xc3\xbcrstiriik, Kiievi suurv\xc3\xbcrstiriigi lagunemise j\xc3\xa4rel iseseisvus Polotski v\xc3\xbcrstiriik 1136. aastal. 12. sajandil eraldusid Smolenski ja Turovi-Pinski v\xc3\xbcrstiriik, mis hiljem omakorda jagunesid._NEWLINE_Esialgu maksid leedu h\xc3\xb5imud Polotski v\xc3\xbcrstile andamit, aga Kiievi-Vene n\xc3\xb5rgenedes hakkas olukord muutuma vastupidiseks. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdepunkt oli 1180. aastatel, mil leedulased lakkasid maksmast andamit ja hoopis ise korraldama r\xc3\xbc\xc3\xbcsteretki Po\xc5\x82acki ja Pihkva v\xc3\xbcrstiriigi vastu, \xc3\xa4hvardades isegi Novgorodi. J\xc3\xa4relikult pidid leedulased sel ajal hakkama paremini organiseeruma ja omavahel tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d tegema._NEWLINE_12. sajandi l\xc3\xb5pust on teada umbes 700 maalinna. Feodaalsuhted muutusid valitsevaiks 13. sajandil. 13. sajandi algusest on teada 8 maakonda (Ceklis, Dainava, Deltuva, Kar\xc5\xa1uva, Lietuva, Medininkai, Nal\xc5\xa1ia ja Upyte), mille eesotsas olid v\xc3\xbcrstid. Aastal 1219 on nimetatud 22 v\xc3\xbcrsti._NEWLINE_P\xc3\xb5hjala ristis\xc3\xb5dade tulemusena j\xc3\xa4i Leedu ainukeseks paganlikuks riigiks L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere \xc3\xa4\xc3\xa4res, mis j\xc3\xa4i roomakatoliku kiriku Rooma paavsti poolt suunatud ristis\xc3\xb5dade k\xc3\xa4igus relva j\xc3\xb5ul vallutamata ja ristiusustamata. Saksa ordu vallutas ja alistas balti h\xc3\xb5imud, preislased ning M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu Liivimaa. Saksa ordu ja M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu/Riia peapiiskopkonna alasid eraldas baltlaste \xc5\xbeemaitidega asustatud \xc5\xbdemaitija L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Leedus.\n_START_SECTION_\nLeedu suurriigi moodustamine\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu tekkimist kiirendas Saksa ordu agressiooni \xc3\xa4hvardus. Auk\xc5\xa1taitija v\xc3\xbcrst Mindaugas (Leedu suurv\xc3\xbcrst 1253\xe2\x80\x931263, teistel andmetel 1254\xe2\x80\x931258) \xc3\xbchendas 1230. aastail Auk\xc5\xa1taitija, \xc5\xbdemaitija ja teisi maid ning osa jatvingide ja kurelaste alu. Ta \xc3\xbchendas sajandi keskpaiku maa-ala, mida on nimetatud Must-Veneks, Po\xc5\x82acki v\xc3\xbcrstiriigi osad, Turovi-Pinski v\xc3\xbcrstiriigi l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa, v\xc3\xbcrstiriigid Pr\xc3\xb5pjatsi j\xc3\xb5e \xc3\xbclemjooksul ja osa Vol\xc3\xb5\xc3\xb5niamaast. Edu saavutati ka v\xc3\xb5itluses Saksa ordur\xc3\xbc\xc3\xbctlitega Saule (1236) ja Durbe lahingus (1260). Alates 13. sajandi l\xc3\xb5pust alanud pidevates siset\xc3\xbclides Vana-Liivimaal, mis peamiselt k\xc3\xa4isid Liivi ordu ja Riia peapiiskopi v\xc3\xb5i Riia linna vahel, toetasid Leedu suurv\xc3\xbcrstid orduvastaseid. P\xc3\xa4rast Mindaugase tapmist 1263 jagunes Leedu v\xc3\xbcrstiriikideks, Leedu suurv\xc3\xbcrsti v\xc3\xb5im s\xc3\xa4ilis ainult nimeliselt._NEWLINE_Suurv\xc3\xbcrstid Traidenis (1270\xe2\x80\x931282), Vytenis (1293\xe2\x80\x931316) ja Gediminas (1316\xe2\x80\x931341) taastasid \xc3\xbchtse riigi. Gediminas tugevdas p\xc3\xa4riliku suurv\xc3\xbcrsti v\xc3\xb5imu. Leedu l\xc3\xb5i 13. ja 14. sajandil korduvalt tagasi mongolite r\xc3\xbcnnakuid. 14. sajandi I poolel \xc3\xbchendati Kiievi-Vene riigi lagunemise, slaavi v\xc3\xbcrstiriikide Kuldhordi vasallriikideks muutmise j\xc3\xa4rel slaavi v\xc3\xbcrstiriikide killustumise tulemusel, Gediminase poolt Leeduga Valge-Vene: Po\xc5\x82acki v\xc3\xbcrstiriik (1307), Minsk, Pinsk (1318), Brest (1319), Mogiljov, Turov, Vitebsk (1330), Or\xc5\xa1a, Moz\xc3\xb5r ja Ukrainas, Kiiev (1321)._NEWLINE_Gediminas s\xc3\xb5lmis ka rahulepingu 1316. aastal Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia v\xc3\xbcrstiriigi v\xc3\xbcrsti Danilo Romanovit\xc5\xa1i j\xc3\xa4rglaste Lev Danilovit\xc5\xa1i ja Andrei Danilovit\xc5\xa1iga ning naitis poja Liubartase, Andrei Danilovit\xc5\xa1i t\xc3\xbctrega. Gediminase t\xc3\xbctred abiellusid: Tveri v\xc3\xbcrstiriigi v\xc3\xbcrsti Dmitriga, Poola kuninga (1333\xe2\x80\x931370) Kazimierz III-ga, Masoovia v\xc3\xbcrsti P\xc5\x82ocki Wenzeslausiga ja Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia kuninga (1323\xe2\x80\x931340) Boles\xc5\x82aw II-ga._NEWLINE_Gediminase ajal muutus Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriik suurriigiks, mis ulatus merest mereni (L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerest Musta mereni). 1320. aastate algul l\xc3\xb5i Gediminas Kiievi v\xc3\xbcrstiriiki Irpeni lahingus, misj\xc3\xa4rel vallutas Kiievi ja pagendas viimase Rjurikovit\xc5\xa1itest Kiievi v\xc3\xbcrsti. Gediminas l\xc3\xb5i riigile ka alalise pealinna, milleks 1321. aastast sai Vilnius, aga juba 1323. aastast Trakai. _NEWLINE_Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia p\xc3\xa4riluss\xc3\xb5ja (1340\xe2\x80\x931392) k\xc3\xa4igus liideti Leedu suurv\xc3\xbcrstiriigiga 1344. aastal Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia, Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia v\xc3\xbcrstiriigist, mida valitses Gediminase vend Lubartas ja millega piirnevate alade valitsemis\xc3\xb5iguse eest s\xc3\xb5disid leedu v\xc3\xbcrstid Poola kuningatega. Vend Koriant valitses Podoolias ja vend K\xc4\x99stutis aga p\xc3\xb5listel Leedu aladel \xc5\xbdemaitijas ning hoolitses riigi kaitse eest Saksa ja Liivi orduga piirnevatel aladel._NEWLINE_Suurv\xc3\xbcrst Algirdase valitsemise ajal (1345\xe2\x80\x931377) liideti Vitebski v\xc3\xbcrstiriik, Brjanski v\xc3\xbcrstiriik (1356). Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigi kontrolli all olid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Smolenski, Brjanski, Kaluga, Tula, Orjoli, Moskva, Pihkva ja Novgorodi alad. Suurv\xc3\xbcrst K\xc4\x99stutis (1381\xe2\x80\x931382) laiendas riiki Puna-Vene ja Vene v\xc3\xbcrstiriikide arvel._NEWLINE_Suurv\xc3\xbcrst Vytautas (1392\xe2\x80\x931430) laiendas veelgi riiki, \xc3\xbchendas Smolenski v\xc3\xbcrstiriigi (l\xc3\xb5plikult 1404), korraldas 1406\xe2\x80\x931408 kolm s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku Moskva suurv\xc3\xbcrstriigi vastu ja toetas Moskva-vastaseid Tveri ja Rjazani v\xc3\xbcrstiriiki; s\xc3\xb5dis tatarlastega, 1399. aastal toetas ta endist Kuldhordi khaani Tohtam\xc3\xb5\xc5\xa1i, uue khaani Timur Kutlugh vastu Vorskla j\xc3\xb5e lahingus. Vytautas Suure v\xc3\xa4ed, kuhu kuulusid suurv\xc3\xbcrstiriigi v\xc3\xa4ed ning abij\xc3\xb5ud Poolast ja Saksa ordust, kaotasid aga Vorskla j\xc3\xb5el khaani Timur Kutlugh ja emiir Edig\xc3\xbc v\xc3\xa4gedele. Aastatel 1401\xe2\x80\x931404 s\xc3\xb5dis koos Poola kuningaga Saksa ordu vastu 1409\xe2\x80\x931411 (Gr\xc3\xbcnwaldi lahing), 1414 ja 1422, sai Toru\xc5\x84i rahuga 1411 (l\xc3\xb5plikult Melno rahuga 1422) tagasi \xc5\xbdemaitija.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 ja kaubanduse arenedes kasvas suurv\xc3\xbcrstiriigi linnade majanduslik t\xc3\xa4htsus, suuremad neist said Magdeburgi \xc3\xb5iguse alusel omavalitsuse (Lviv (1356), Kamenets-Podolski (1374), Vilno (1387), Brest 1390, Hrodna (1391), Lutsk (1432), S\xc5\x82uck (1441), Kiiev (1494\xe2\x80\x931497), Po\xc5\x82ack 1498, Minsk 1499), Bras\xc5\x82a\xc5\xad (1500), R\xc4\x93zekne (1511), Slonim (1531), Mahilo\xc5\xad (1561), Viciebsk (1597), Druja (1620), Kazimir (1643), Gluhhov (1644), Stanislav (1662), Homiel (1670) jt. Magdeburgi linna\xc3\xb5iguse alusel oli linnad vabastatud feodaalkohuststest, -kohtust ja vojevoodide ning riigiametnike v\xc3\xb5imu alt, ning omasid \xc3\xb5igust moodustada omavalitsusorgani raadi. _NEWLINE_16. sajandi keskpaigaks said 13 \xc5\xbdemaitija ja Auk\xc5\xa1taitija asulat linnaks (Klaip\xc4\x97da 1253, Vilnius 1387, Kaunas 1408)._NEWLINE_16. sajandil arenesid feodaalsuhted: II Leedu statuut 1566 v\xc3\xb5rdsustas benefiitsid ja alloodid.\n_START_SECTION_\nDemograafia\n_START_PARAGRAPH_\n1260. aastal h\xc3\xb5lmas suurv\xc3\xbcrstiriik enam-v\xc3\xa4hem t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Leedu maa-ala. Seal elas 0,4 miljonit inimest, kellest kaks kolmandikku olid leedulased. Sedam\xc3\xb6\xc3\xb6da, kuidas vallutati j\xc3\xa4rjest uusi slaavlastega asustatud alasid, leedulaste osakaal v\xc3\xa4henes j\xc3\xa4rjest. 1340. aastal oli neid umbes 30%. Suurima ulatuse ajal oli Leedu pindala 800\xe2\x80\x93930 tuhat km\xc2\xb2, elanikkonnast oli leedulasi 10\xe2\x80\x9314%._NEWLINE_1493. aastal elas Leedus ja Poolas \xc3\xbchtekokku hinnanguliselt 7,5 miljonit inimest, kelles laias laastus pooled ehk 3,75 miljonit olid idaslaavlased (valgevenelaste ja ukrainlaste eellased), 3,5 miljonit poolakad ja k\xc3\xb5igest 0,5 miljonit leedulased._NEWLINE_17. sajandil Leedu v\xc3\xa4henes. Hinnanguliselt elas Leedus 1770. aasta paiku 4,84 miljonit inimest, kellest 1,39 miljonit ehk 29% olid leedulased. Leedu pindala oli sel ajal 320 tuhat km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nKeeled\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigi idaslaavlastega asustatud aladel kasutasid nii \xc3\xbclem- kui alamkiht vanavalgevene keelt, mis veel polnud lahknenud ukraina ja valgevene keeleks. Leedulased, kes asusid elama riigi slaavlastega asustatud ossa, v\xc3\xb5tsid paari p\xc3\xb5lvkonna jooksul \xc3\xbcle nende keele ja kultuuri. 16. sajandini ei olnud leedu keel kirjakeel._NEWLINE_Vanavalgevene keel oli kirjakeel juba enne Leedu v\xc3\xb5imu alla sattumist. Kirjakeelt nimetatakse kirikuslaavi keeleks. See, kui palju seda kasutati, s\xc3\xb5ltus ajast ja kohast. Esialgu pandi seadusi kirja peamiselt ladina ja saksa keeles, aga hiljem t\xc3\xb5rjus kirikuslaavi keel nad sellelt positsioonilt v\xc3\xa4lja. 1588. aastal koostatud Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigi statuut ja karistusseadustik \xe2\x80\x93 Tribunal, oli koostatud vanavalgevene keeles._NEWLINE_16. sajandil algas, p\xc3\xa4rast Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigi ja Poola kuningriigi \xc3\xbchinemist Lublini uniooniga, Leedu poloniseerimine ehk poolap\xc3\xa4rastamine, leedu ja kirikuslaavi keele asemel hakati keskvalitsuse survel leedu ja kirikuslaavi keele asemel kasutama poola keelt, mis sai 1697 Rzeczpospolita ametlikuks asjaajamise keeleks. Poloniseerumise tulemusel suurenes poola keele kasutus majandussuhetes ja ususasjades, aadel (\xc5\xa1lahta) kasutas suhtluskeelena poola keelt, samal ajal kui talupojad aga leedu keelt, vm. Leedu aadel identifitseeris ennast l\xc3\xa4bi Poola kultuuri. _NEWLINE_Kolm p\xc3\xb5hiliselt leedulastega asustatud vojevoodkonda, nimelt Vilniuse, Trakai ja \xc5\xbdemaitija vojevoodkond, j\xc3\xa4id peaaegu t\xc3\xa4ielikult leedukeelseteks nii alam- kui \xc3\xbclemkihi seas. Trakai vojevoodkonna l\xc3\xb5unaosas ja Vilniuse vojevoodkonna kaguosas elas ka idaslaavlaste kogukondi._NEWLINE_Vilnius hakkas kujunema paljurahvuseliseks linnaks. Riigi l\xc3\xb5puperioodil r\xc3\xa4\xc3\xa4giti seal lisaks leedu, poola ja valgevene keelele veel jidi\xc5\xa1it ning saksa, tatari ja karaiimi keelt.'