b'\n_START_ARTICLE_\nJos\xc3\xa9phine de Beauharnais\n_START_SECTION_\nVarajane elu ja esimene abielu\n_START_PARAGRAPH_\nMarie-Jos\xc3\xa9phe-Rose de Tascher de La Pagerie s\xc3\xbcndis Les Trois-\xc3\x8elet\'s Martinique\'il j\xc3\xb5uka valge kreooli peres, kellel oli suhkrurooistandus, millest on n\xc3\xbc\xc3\xbcdsest tehtud muuseum. Jos\xc3\xa9phine oli Joseph-Gaspard Tascheri (1735\xe2\x80\x931790) ja tema naise Rose-Claire des Verges de Sannois (1736\xe2\x80\x931807) vanim t\xc3\xbctar._NEWLINE_Perekond sattus raskustesse p\xc3\xa4rast 1766. aastal Martinique\'i r\xc3\xbcnnanud orkaane, mis nende suhkruistandust r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid. Edm\xc3\xa9e (prantsusp\xc3\xa4raselt Desir\xc3\xa9e), Jos\xc3\xa9phine\'i isapoolne t\xc3\xa4di, oli Prantsuse aristokraadi vikont Fran\xc3\xa7ois de Beauharnais\' armuke. Kui Fran\xc3\xa7ois tervis hakkas halvenema, korraldas Edm\xc3\xa9e oma n\xc3\xb5o Catherine-Desir\xc3\xa9e ja Fran\xc3\xa7ois\' poja Alexandre abielu. See abielu oli Tascherite perekonnale \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt kasulik. Kuid 12-aastane Catherine suri 16. oktoobril 1777, enne kui j\xc3\xb5udis Martinique\'ilt lahkuda. Edm\xc3\xa9e ei j\xc3\xa4tnud pulmi \xc3\xa4ra ja Alexandre naiseks sai Catherine-Desir\xc3\xa9e vanem \xc3\xb5de Jos\xc3\xa9phine._NEWLINE_1779. aasta oktoobris reisis Jos\xc3\xa9phine isaga Prantsusmaale. Ta abiellus Alexandre\'iga 13. detsembril 1779. Neil s\xc3\xbcndis kaks last: poeg Eug\xc3\xa8ne de Beauharnais (1781\xe2\x80\x931824) ja t\xc3\xbctar Hortense de Beauharnais (1783\xe2\x80\x931837) (1802. aastal abiellus ta Napoleoni venna Louis Bonaparte\'iga). Jos\xc3\xa9phine\'i ja Alexandre abielu ei olnud \xc3\xb5nnelik, nad lahutasid ja lapsed j\xc3\xa4id isa juurde Pentemont Abbey\'sse. 2. m\xc3\xa4rtsil 1794, Terrori v\xc3\xb5imu ajal, k\xc3\xa4skis Rahvap\xc3\xa4\xc3\xa4stekomitee mehe arreteerida. Ta pandi Carmes vanglasse Pariisis. Jos\xc3\xa9phine, keda arvati samuti olevat revolutsioonivastaste liikumiste finantsiline toetaja, arreteeriti 18. aprillil. Edasi viidi ka tema Carmes vanglasse. Alexandre\'le pandi s\xc3\xbc\xc3\xbcks Mainzi piiramise v\xc3\xa4hest rahalist toetamist ning revolutsioonivastasust. Ta m\xc3\xb5isteti surma. Ta hukati koos oma n\xc3\xb5o Augustiniga 23. juulil 1794 Concorde\'i v\xc3\xa4ljakul (tollal Revolutsiooni v\xc3\xa4ljakul). Viis p\xc3\xa4eva hiljem vabastati Jos\xc3\xa9phine vanglast, kuna Terror oli koos Maximilien Robespierre\'iga langenud. Vabadusse lasti ta 27. juulil 1794. 1795. aastal lubas seadus talle Alexandre\'lt v\xc3\xb5etud vara tagasi anda.\n_START_SECTION_\nAbielu Napoleoniga\n_START_PARAGRAPH_\nJos\xc3\xa9phine de Beauharnais\'l oli af\xc3\xa4\xc3\xa4re mitme tolleaegse poliitiliste juhiga, kaasa arvatud Paul Fran\xc3\xa7ois Jean Nicolas Barras\'ga. 1795. aastal tutvus ta endast kuus aastat noorema Napoleon Bonaparte\'iga ja temast sai mehe armuke. Detsembris kirjutas mees talle: "Juba \xc3\xa4rgates olen ma sind t\xc3\xa4is. Kujutis sinust ja eilse \xc3\xb6\xc3\xb6 joovastav nauding pole minu meeltest kadunud." 1796. aasta jaanuaris palus Bonaparte naise k\xc3\xa4tt ja nad abiellusid 9. m\xc3\xa4rtsil. Enne suhet Napoleoniga tunti naist Rose\'ina, mees aga eelistas kutsuda teda Jos\xc3\xa9phine\'iks ja naine v\xc3\xb5ttis endale selle nime._NEWLINE_Napoleoni perekond ei suhtunud sellesse abielusse h\xc3\xa4sti. Nad olid vapustatud sellest, et Napoleon abiellus endast vanema lesega, pealegi olid tal lapsed. Eriti tigedad olid naise vastu Napoleoni ema ja \xc3\xb5ed, kuna nad tundsid end Jos\xc3\xa9phine\'i seltskonnas kohmetult. Kaks p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast pulmi pidi mees lahkuma, et Prantsuse v\xc3\xa4ed Itaaliasse viia. Lahusoleku ajal saatis Napoleon Jos\xc3\xa9phine\'ile mitmeid armastuskirju. _NEWLINE_Pariisi maha j\xc3\xa4etud Jos\xc3\xa9phine\'il oli 1796. aastal af\xc3\xa4\xc3\xa4r kena husaari Hippoclyte Charlesiga. Kui kuulujutud Napoleonini j\xc3\xb5udsid, oli mees raevunud ja tema armastus Jos\xc3\xa9phine vastu polnud enam kunagi endine. _NEWLINE_1789. aastal viis j\xc3\xa4rjekordne s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ik Napoleoni Egiptusse. Selle s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igu ajal oli Napoleonil af\xc3\xa4\xc3\xa4r \xc3\xbche nooremohvitseri naise, Pauline Four\xc3\xa8s\'ga, kes sai tuntuks kui "Napoleoni Kleopatra". P\xc3\xa4rast seda af\xc3\xa4\xc3\xa4ri ei olnud Jos\xc3\xa9phine\'i ja Napoleoni suhted enam kunagi endised. Mehe kirjades oli v\xc3\xa4hem armastust. Jos\xc3\xa9phine enam armukesi ei pidanud, kuid Napoleoni armuseiklused j\xc3\xa4tkusid. 1804. aastal \xc3\xbctles ta: "V\xc3\xb5im on minu armuke."_NEWLINE_1800. aasta detsembris oleks Jos\xc3\xa9phine peaaegu surma saanud. Napoleoni vastu kavatsetud Saint-Nicaise tee vanden\xc3\xb5us oli t\xc3\xa4nava \xc3\xa4\xc3\xa4rde k\xc3\xa4ru alla pandud pomm. 24. detsembril otsustasid Jos\xc3\xa9phine ja Napoleon koos s\xc3\xb5prade ja perega minna teatrisse Joseph Haydni ooperit vaatama. Seltskond reisis kahes t\xc3\xb5llas: Jos\xc3\xa9phine oli koos oma t\xc3\xbctre Hortense, raseda mehe\xc3\xb5e Caroline Murat ning kindral Jean Rappiga teises ning Napoleon oma seltskonnaga esimeses t\xc3\xb5llas. Jos\xc3\xa9phine oli minekuga viivitanud, kuna oli tahtnud oma uut siidsalli \xc3\xb5igesti kanda, Napoleon oma seltskonnaga oli juba lahkunud. Pomm plahvatas hetkel, mil Jos\xc3\xa9phine\'i t\xc3\xb5ld sellest m\xc3\xb6\xc3\xb6dus. Plahvatus tappis mitu k\xc3\xb5rvalseisjat, purustas t\xc3\xb5lla aknad, klaasikild l\xc3\xb5ikas Hortense\'i k\xc3\xa4tt. Kuna suuremaid vigastusi ei olnud, j\xc3\xa4tkati s\xc3\xb5itu.\n_START_SECTION_\nPrantsusmaa keisrinna\n_START_PARAGRAPH_\nKroonimistseremoonia, mille viis l\xc3\xa4bi paavst Pius VII, toimus Notre-Dame\'i katedraalis Pariisis 2. detsembril 1804. Eelnevalt koostatud protokolli j\xc3\xa4rgi pidi Napoleon k\xc3\xb5igepealt ennast kroonima ja seej\xc3\xa4rel Jos\xc3\xa9phine\'ist keisrinna tegema. Veidi enne kroonimist leidis aset intsident, mis oleks nende kahe abielu peaaegu l\xc3\xb5petanud. Jos\xc3\xa9phine leidis Napoleoni voodist koos naise \xc3\xb5uedaami \xc3\x89lisabeth de Vaudreyga, mille peale Napoleon \xc3\xa4hvardas naisest lahutada, kuna too ei kinkinud talle j\xc3\xa4reltulijat. T\xc3\xa4nu Jos\xc3\xa9phine\'i t\xc3\xbctrele Hortensele t\xc3\xbcli lahenes. _NEWLINE_Paari aasta p\xc3\xa4rast oli selge, et Jos\xc3\xa9phine ei saa enam lapsi ning Napoleon, kes oli ikka veel Jos\xc3\xa9phine\'i armunud, kaalus t\xc3\xb5siselt lahutust. Otsustavaks sai see, kui Jos\xc3\xa9phine\'i lapselaps Napol\xc3\xa9on Charles Bonaparte, kes oli kuulutatud Napoleoni p\xc3\xa4rijaks, suri 1807. aastal k\xc3\xb5ridifteeriasse. Seej\xc3\xa4rel hakkas Napoleon koostama nimekirja sobivatest printsessidest. 30. novembril 1809 andis Napoleon \xc3\xb5hus\xc3\xb6\xc3\xb6gi ajal naisele teada, et Prantsusmaa huvides peab ta abielluma naisega, kes on suuteline talle j\xc3\xa4rglase kinkima. _NEWLINE_Jos\xc3\xa9phine oli lahutusega n\xc3\xb5us ainult sellep\xc3\xa4rast, et keiser saaks oma kauaoodatud p\xc3\xa4rija. Lahutustseremoonia leidis aset 10. jaanuaril 1810 ning oli suurejooneline ja p\xc3\xbchalik, kusjuures m\xc3\xb5lemad osapooled lugesid teisele t\xc3\xb5otusvande. _NEWLINE_11. m\xc3\xa4rtsil abiellus Napoleon vahendaja kaudu Austria Marie-Louisega. Ametlik tseremoonia toimus aprillis Louvre\'is. Napoleon on Marie-Louise kohta \xc3\xb6elnud, et abiellus "viljaka \xc3\xbcsaga". Isegi p\xc3\xa4rast lahutust k\xc3\xa4is Napoleon Jos\xc3\xa9phine\'ile peale, et ta s\xc3\xa4ilitaks keisrinna tiitli. "See on minu tahe, et ta s\xc3\xa4ilitaks keisrinna staatuse ega kahtleks minu tunnetes, et ta hoiaks mind kui oma parimat ja kallimat s\xc3\xb5pra."\n_START_SECTION_\nHilisem elu ja surm\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast lahutust elas Jos\xc3\xa9phine Pariisi l\xc3\xa4hedal Malmaisoni lossis. Tema head suhted Napoleoniga, kes kunagi \xc3\xbctles, et ainsad, mis nende vahele tulla saavad, on naise v\xc3\xb5lad, ei katkenud. 1811. aasta m\xc3\xa4rtsis t\xc3\xb5i Marie-Louise ilmale kauaoodatud p\xc3\xa4rija, kellele Napoleon andis tiitli "Rooma kuningas". Kahe aasta p\xc3\xa4rast korraldas Napoleon Jos\xc3\xa9phine\'i kohtumise noore printsiga, kelle p\xc3\xa4rast naine "oli valanud nii palju pisaraid". _NEWLINE_Jos\xc3\xa9phine suri 29. mail 1814 Rueil-Malmaisoni linnas p\xc3\xa4rast jalutusk\xc3\xa4iku tsaar Aleksandriga. Ta maeti Saint Pierre-Saint Pauli kirikusse, tema t\xc3\xbctar Hortense on maetud tema k\xc3\xb5rvale. _NEWLINE_Napoleon sai Jos\xc3\xa9phine\'i surmast teada Prantsuse ajakirja kaudu, kuna viibis ise Elba saarel eksiilis. P\xc3\xa4rast uudist lukustas ta kaheks p\xc3\xa4evaks end oma tuppa ega tahtnud kedagi n\xc3\xa4ha. Ta tunnistas Saint-Helena saarel oma s\xc3\xb5brale: "Ma armastasin Jos\xc3\xa9phine\'i, aga ei austanud teda piisavalt." Hoolimata mitmest af\xc3\xa4\xc3\xa4rist olid mehe viimased s\xc3\xb5nad Saint-Helena surivoodil: "Prantsusmaa, armee, Jos\xc3\xa9phine." ("France, l\'arm\xc3\xa9e, t\xc3\xaate d\'arm\xc3\xa9e, Jos\xc3\xa9phine.")'