b"\n_START_ARTICLE_\nAlfred Nobel\n_START_SECTION_\nSuguv\xc3\xb5sa p\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nPerekonnanime Nobelius kasutas Nobeli esivanematest esimesena aastatel 1655\xe2\x80\x931707 Sk\xc3\xa5nes elanud Petter Nobelius (Petrus Olai Nobelius). Tema s\xc3\xbcnninimi oli Peter Olofsson (ladinap\xc3\xa4raselt Petrus Olai), hiljem lisas ta sellele oma s\xc3\xbcnnikoha N\xc3\xb6bbel\xc3\xb6vi j\xc3\xa4rgi ladinap\xc3\xa4rase Nobeliuse. Petrus Olai Nobeliuse abikaasa oli Olof Rudbecki t\xc3\xbctar Wendela, seega on Alfred Nobel Rudbecki otsene j\xc3\xa4reltulija._NEWLINE_Alfred Nobeli vanaisa Immanuel Nobelius oli Upplandi r\xc3\xbcgemendis allohvitser. Tema oli see, kes muutis perekonnanime k\xc3\xb5igepealt Nobelliks ja siis Nobeliks. Aastal 1786 on r\xc3\xbcgemendi nimekirjas esimest korda tema perekonnanimeks m\xc3\xa4rgitud Nobel. Aastal 1878 abiellus Immanuel Nobel Anna Roselliga. Aasta hiljem kolis perekond Uppsalasse. Aastal 1800 nimetati Immanuel Nobel G\xc3\xa4vle valla abiarstiks. P\xc3\xa4rast abikaasa surma 1795. aastal abiellus Immanuel Nobel Brita Ahlbergiga. Neil s\xc3\xbcndis 1801. aastal poeg, kes sai samuti nimeks Immanuel. Temast sai hiljem Alfred Nobeli isa._NEWLINE_Aastal 1827 abiellus Immanuel Nobel noorem Andriette Ahlselliga. Andriette Ahlsell oli p\xc3\xa4rit j\xc3\xb5ukast haritud perekonnast. Tema isa oli raamatupidaja. P\xc3\xa4rast abiellumist \xc3\xbc\xc3\xbcris perekond korteri Stockholmis. Nende esimene poeg Robert s\xc3\xbcndis 1829. aastal ja j\xc3\xa4rgmine poeg Ludvig 1831. aastal. Immanuel Nobel noorem oli tunnustatud ehitusmeister, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6st puudust ei tundnud. Perel oli esialgu leib alati laual. Veidi hiljem aga koges Immanuel mitme ehitise juures eba\xc3\xb5nnestumisi. N\xc3\xa4iteks silla ehitusel h\xc3\xa4vis kolm ehitusmaterjali transportinud praami. \xc3\x9che maja puhul selgus, et selle vundament hakkas vajuma ning Nobel pidi kogu maja tiiva uuesti ehitama. Lisaks oli Nobeli L\xc3\xa5ngholmeni majas 1832. aasta vanaaasta\xc3\xb5htul tulekahju. Nende \xc3\xb5nnetuste tagaj\xc3\xa4rjel l\xc3\xa4ks Immanuel Nobeli \xc3\xa4ri pankrotti. Pere oli sunnitud kolima tagasihoidlikku korterisse aadressil Norrlandsgatan 11. Just siis, kui pere majanduslik olukord polnud kiita, s\xc3\xbcndis 1833. aastal nende kolmas poeg. Ta sai nimeks Alfred. Pere noorim laps Emil s\xc3\xbcndis 1843. aastal Peterburis. Hiljem s\xc3\xbcnnitas Andriette veel \xc3\xbche poja ja t\xc3\xbctre, kuid m\xc3\xb5lemad surid imikuna.\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobel s\xc3\xbcndis 21. oktoobril 1833 Stockholmis. Samal aastal oli Nobeli \xc3\xa4ri pankrotti l\xc3\xa4inud. Immanuel Nobel ei tahtnud uut ametit otsida ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis leida uut elatusallikat, tutvudes muu hulgas tehnika edusammudega. Kui ta kuulis \xc5\xa1otlase Charles Macintoshi leiutatud uuest kummimaterjalist vihmamantlite valmistamiseks, sai ta idee. Ta tahtis valmistada s\xc3\xb5duritele veekindlaid seljakotte, mida saaks vajadusel \xc3\xb5hku t\xc3\xa4is puhuda ja kasutada \xc3\xb5hkpadjana veetakistuste \xc3\xbcletamisel v\xc3\xb5i ujukina pontoonsildades. Ta leidis isegi rahastaja ja tegi n\xc3\xa4idised, kuid armee ei olnud tema leiutisest huvitatud. Ka meditsiini ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse tarbeks pakutud leiutised ei \xc3\xa4ratanud t\xc3\xa4helepanu. Ta leidis uue rakenduse elastse kummikanga kasutamiseks maamiinide juures, kuid ka see ei pakkunud Rootsi armeele huvi. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6st oli huvitatud aga Venemaa saadik Stockholmis, Soome p\xc3\xa4ritolu Lars Gabriel von Haartman, kes kutsus Nobeli Turusse, et arendada tooteid Venemaa armee jaoks._NEWLINE_Kui Immanuel 1837. aastal Turusse l\xc3\xa4ks, pidi tema pere ise hakkama saama. Oma esimesel t\xc3\xb6\xc3\xb6aastal Turus suutis Immanuel perele nii palju raha saata, et Andriette sai avada v\xc3\xa4ikese piima- ja juurviljapoe. Robert, Ludvig ja Alfred teenisid lisa t\xc3\xa4naval tuletikkude m\xc3\xbc\xc3\xbcmisega. Andriette tahtis lastele hea hariduse anda ja pani nad Jacobi koguduse kooli. Alfred k\xc3\xa4is koolis ainult aasta, Ludvig kolm aastat ja Robert kolm ja pool aastat. Robert j\xc3\xa4ttis 1841. aastal kooli pooleli, et meremeheks hakata. Ta v\xc3\xb5eti \xc3\xbchele L\xc3\xb5una-Ameerikasse suunduvale laevale kapteni kajutivahi ametisse. See oli t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline amet, kus heast perekonnast p\xc3\xa4rit poisid said meres\xc3\xb5iduga esimest tutvust teha.\n_START_SECTION_\nPere\xc3\xa4ri algus Peterburis\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1838 kolis Immanuel Nobel Turust Peterburi. Tema \xc3\xa4ri edenes h\xc3\xa4sti. Tal olid l\xc3\xb5hkeainetega \xc3\xbcmberk\xc3\xa4imise kogemused juba sellest ajast, kui ta ehituse alal tegutses. Nobelil oli \xc3\xb5nnestunud veenda Venemaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eametnikke ja keiser Nikolai I-st maamiinide vajalikkuses. Ta sai preemiaks 3000 h\xc3\xb5berubla ning laiendas selle abil oma maamiine tootvat katset\xc3\xb6\xc3\xb6koda. Aastal 1842 otsustas ta pere Peterburi kutsuda._NEWLINE_Samal ajal sai Immanuel Nobel t\xc3\xa4nu h\xc3\xa4sti \xc3\xb5nnestunud l\xc3\xb5hkeaineesitlusele keisrilt 25 000 h\xc3\xb5berubla suuruse preemia. Tema \xc3\xa4ri \xc3\xb5itses. Ta oli ostnud Peterburis \xc3\xbchekorruselise puitmaja. Kuigi Peterburis oli palju h\xc3\xa4id v\xc3\xa4lismaalastele m\xc3\xb5eldud koole, palgati Alfredile ja Ludvigile era\xc3\xb5petaja, kes \xc3\xb5petas neile kirjandust, filosoofiat, keeli, matemaatikat ja loodusteadusi. Nii Alfred ja Ludvig kui ka merelt tagasi tulnud Robert oskasid lisaks rootsi keelele k\xc3\xb5nelda ja kirjutada vene, prantsuse, inglise ja saksa keeles._NEWLINE_1840. aastatel l\xc3\xa4ks Immanuel Nobeli \xc3\xa4ril h\xc3\xa4sti. Lisaks maamiinidele tootis tema t\xc3\xb6\xc3\xb6koda ka meremiine, relvi ja mitmesuguseid masinaid, sealhulgas aurumasinaid Volga j\xc3\xb5e aurikute jaoks. Ka Venemaa esimesed keskk\xc3\xbctteseadmed toodeti Nobeli tehases; esimesed neist paigaldas Nobel oma majja. Nobel ostis oma \xc3\xa4ripartneri osa v\xc3\xa4lja, laiendas tegevust ja kolis \xc3\xa4ri uude kohta. Ettev\xc3\xb5tte nimeks sai Fondieres et At\xc3\xa9lieres M\xc3\xa9caniques, Nobel & Fils. Alates 1840. aastate teisest poolest t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid pere\xc3\xa4ris ka lapsed. Iga\xc3\xbcks neist pidi alustama kontoris, seej\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tama tellimuste osakonnas, tootmises t\xc3\xb6\xc3\xb6dejuhatajana ja juhtkonna abilisena finantsk\xc3\xbcsimustes.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud ja v\xc3\xa4lisreisid\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi keelt ja ajalugu ning kirjandust ja filosoofiat \xc3\xb5petas poistele rootslane Lars Santesson. Matemaatikat ja loodusteadusi \xc3\xb5petas muu hulgas Ivan Peterov. Alfred oli kinnine ja tagasihoidlik laps. Juba teismelisena oli ta lisaks keemiale huvitatud kirjandusklassikast ja luulest. Ta nautis eriti inglise luulet, sealhulgas George Gordon Byroni ja Percy Shelley loomingut. Muu hulgas t\xc3\xb5lkis ta Voltaire'i teoseid rootsi keelde ja siis oma keeleoskuse testimiseks uuesti prantsuse keelde tagasi. Ta \xc3\xb5ppis p\xc3\xa4he lehek\xc3\xbclgede kaupa s\xc3\xb5naraamatuid. Ta kirjutas juba v\xc3\xa4ga noorena muu hulgas 425-realise ingliskeelse luuletuse. Isale tema kirjandushuvi eriti ei meeldinud, sest tema tahtis pojast inseneri kasvatada._NEWLINE_Keemiat, f\xc3\xbc\xc3\xbcsikat ja matemaatikat \xc3\xb5petasid vendadele teiste seas keemiaprofessorid Nikolai Zinin ja Juli Trapp, kes olid nende isa head tuttavad. Alfredi vaimustasid eelk\xc3\xb5ige keemiakatsed. 1850. aasta paiku l\xc3\xa4ks Alfred Nobel koos Zininiga Pariisi, kus veetis aasta keemiat \xc3\xb5ppides, t\xc3\xb6\xc3\xb6tades \xc3\xbche tolleaegse v\xc3\xa4ljapaistvama keemiku Th\xc3\xa9ophile-Jules Pelouze'i laboris. Ta tutvus ka Pariisi seltskonnaeluga. Pelouze'i juures kohtus ta itaalia keemiku Ascanio Sobreroga, kes oli kolm aastat varem gl\xc3\xbctseroolist, v\xc3\xa4\xc3\xa4vel- ja l\xc3\xa4mmastikhappest valmistanud nitrogl\xc3\xbctseriini. Et aine reageerimine temperatuuri ja r\xc3\xb5hu muudatustele oli ettearvamatu, ei usutud tollal, et seda oleks v\xc3\xb5imalik praktiliselt rakendada._NEWLINE_Kui Alfred Nobel Peterburi tagasi j\xc3\xb5udis, otsustas isa ta Euroopasse reisile saata, et tema maailma avardada. Alfred k\xc3\xbclastas Kesk-Euroopas ja Suurbritannias paljusid perefirma koost\xc3\xb6\xc3\xb6partneriteks olnud t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tteid. Eelk\xc3\xb5ige pidi ta tutvuma uute meetoditega ja hankima v\xc3\xa4rskeid ideid uute toodete leidmiseks. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopast siirdus ta New Yorki. Tema reisist Ameerika \xc3\x9chendriikidesse on teada, et ta k\xc3\xbclastas korduvalt rootsi leiutajat John Ericssoni. Ta v\xc3\xb5ttis Peterburi kaasa Ericssonilt saadud k\xc3\xbctteseadme joonised.\n_START_SECTION_\nEsimesed katsed nitrogl\xc3\xbctseriiniga\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Peterburi tagasi oma 21. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eval, 21. oktoobril 1854. Enne seda oli ta reisist tingitud kurnatuse t\xc3\xb5ttu olnud sunnitud m\xc3\xb5nda aega Saksamaal ravil viibima._NEWLINE_Et Venemaa valmistus Krimmi s\xc3\xb5jaks, sai Nobeli ettev\xc3\xb5te palju tellimusi. Ettev\xc3\xb5ttes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\xbcle tuhande inimese ja selle tegevus tootis kasumit. Immanuel Nobel oli keisri juures heas kirjas ning oli \xc3\xbcks Venemaa tunnustatumaid insenere. Ta sai oma teenete eest keiserliku kuldmedali._NEWLINE_Krimmi s\xc3\xb5ja ajal suri Nikolai I ja keisriks sai Aleksander II. S\xc3\xb5da ei sujunud Venemaa jaoks edukalt. Varustuse tarnijad ei t\xc3\xa4itnud oma \xc3\xbclesandeid. Muu hulgas oli armeele m\xc3\xbc\xc3\xbcdud pabertallaga jalan\xc3\xb5usid ja jahuga segatud p\xc3\xbcssirohtu. Aleksander II vallandas armee varustajad. Kuigi Nobeli ettev\xc3\xb5te oli oma tellimused auga t\xc3\xa4itnud, katkesid ka tema tarned, sest lepingute s\xc3\xb5lmijad olid ametist vallandatud. S\xc3\xb5jast kurnatud riigis oli raske uusi kliente leida. Alfred Nobel oli selleks ajaks saanud perekonna finantsasjatundjaks. Ta saadeti Pariisi ja Londoni pankadesse laenu paluma, kuid ta tuli t\xc3\xbchjade k\xc3\xa4tega tagasi._NEWLINE_Suvel 1859 otsustas Immanuel Nobel tagasi Stockholmi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda. Ta j\xc3\xa4ttis ettev\xc3\xb5tte Ludvigi hoole alla. Ka Alfred ja Robert pidid venda aitama. Ludvig asutas Peterburis oma ettev\xc3\xb5tte. Robert ja Alfred Nobel \xc3\xbc\xc3\xbcrisid \xc3\xbchise korteri ning Alfred muutis korteri k\xc3\xb6\xc3\xb6gi keemialaboriks. Nitrogl\xc3\xbctseriin oli Alfred Nobeli t\xc3\xa4helepanu k\xc3\xb6itnud ja ta oli juba koos isaga seda katsetama hakanud, et uurida, kuidas oleks v\xc3\xb5imalik plahvatusprotsessi kontrolli all hoida. Varasuvel 1862 korraldas ta vee all esimese l\xc3\xb5hkamise. Nitrogl\xc3\xbctseriin oli kinnikorgitud klaastorus, mis omakorda oli asetatud p\xc3\xbcssirohuga t\xc3\xa4idetud suletud tsinkanumasse. P\xc3\xbcssirohu seest ulatus v\xc3\xa4lja s\xc3\xbc\xc3\xbcten\xc3\xb6\xc3\xb6r. Ta s\xc3\xbc\xc3\xbctas s\xc3\xbc\xc3\xbcten\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja viskas anuma vette. J\xc3\xa4rgnenud talvel korraldas Nobel Neeval mitu plahvatust. Katsed \xc3\xa4ratasid ka Ludvigi huvi. Linnast kaugemal tehtud katsed \xc3\xb5nnestusid h\xc3\xa4sti ning isa soovitusel taotles Alfred oma leiutisele patenti. Aastal 1863 kolis ta Stockholmi isa juurde ja sama aasta 14. detsembril sai ta Rootsis patendi nitrogl\xc3\xbctseriinil p\xc3\xb5hinevale l\xc3\xb5hkeainele. Enne seda oli ta Peterburis saanud oma esimesed patendid \xe2\x80\x93 1857. aastal patenteeris ta gaasi m\xc3\xb5\xc3\xb5teriista ning 1859. aastal vedelike m\xc3\xb5\xc3\xb5teriista ja uut t\xc3\xbc\xc3\xbcpi baromeetri._NEWLINE_Et Rootsis saadi harva patente l\xc3\xb5hkeainetele, \xc3\xa4ratas Nobeli leiutis s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eametnike t\xc3\xa4helepanu. Nad palusid Immanuel ja Alfred Nobelil nitrogl\xc3\xbctseriini tutvustada. N\xc3\xa4idisl\xc3\xb5hkamine korraldati Karlbergi lossi juures. Esitlust olid j\xc3\xa4lgima saabunud nii kaitse- kui ka tsiviilasjatundjad. Esialgu ei avaldanud plahvatused pealtvaatajaile muljet, sest plahvatuse v\xc3\xb5imsus ei olnud oluliselt suurem kui sama koguse p\xc3\xbcssirohu puhul. Alfred Nobel avastas, et plahvatuse v\xc3\xb5imsus v\xc3\xa4henes sedam\xc3\xb6\xc3\xb6da, kuidas nitrogl\xc3\xbctseriin p\xc3\xbcssirohu sisse imendus. Esitlust ette valmistades olid nad komponendid varakult kokku seganud ning vanemad segud plahvatasid v\xc3\xa4iksema j\xc3\xb5uga. Demonstratsioon l\xc3\xb5petati v\xc3\xa4geva plahvatusega, mille p\xc3\xb5hjustas v\xc3\xa4rskelt segatud l\xc3\xb5hkeaine. Sellest hoolimata pidid Nobelid pettuma, sest Rootsi kaitsev\xc3\xa4gi pidas l\xc3\xb5hkeainet liiga ohtlikuks.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5hkeaine t\xc3\xa4iustamine\n_START_PARAGRAPH_\nKarlbergi esitluse p\xc3\xb5hjal oli selgunud, et nitrogl\xc3\xbctseriini ja p\xc3\xbcssirohu segu ei s\xc3\xa4ilita oma omadusi. Katseid tuli j\xc3\xa4tkata. Alfredi abiliseks sai tollal 20-aastane noorim vend Emil._NEWLINE_Katsetamise k\xc3\xa4igus leidis Alfred abin\xc3\xb5u segu vananemise v\xc3\xa4ltimiseks. Ta t\xc3\xa4itis katseklaasi p\xc3\xbcssirohuga ja pani sellesse s\xc3\xbc\xc3\xbcten\xc3\xb6\xc3\xb6ri ning asetas katseklaasi seej\xc3\xa4rel nitrogl\xc3\xbctseriiniga t\xc3\xa4idetud anumasse. Uuendus andis oodatud tulemuse ja katsel\xc3\xb5hkamine \xc3\xb5nnestus h\xc3\xa4sti. Tema seadeldisest sai alguse levinud detonaator, mida paljud l\xc3\xb5hkeaineasjatundjad peavad Nobeli t\xc3\xa4htsaimaks leiutiseks._NEWLINE_Alfred Nobel nimetas oma leiutise plahvatus\xc3\xb5liks. Kevadel 1864 asus ta sellele ostjaid otsima. Peagi hakkasidki m\xc3\xa4endusettev\xc3\xb5tted temalt l\xc3\xb5hkeainet ostma. Et turg kasvas kiiresti, t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja ka uus nitrogl\xc3\xbctseriini valmistamise meetod, mis oli k\xc3\xbcll varasemast ohtlikum._NEWLINE_Nobeli leiutist oli v\xc3\xb5imalik rakendada mitmes vallas, kuid ta vajas raha, et tootmist laiendada ja leiutis ka v\xc3\xa4lismaal patenteerida. Noorp\xc3\xb5lves tehtud Euroopa-reisil oli ta loonud sidemeid muu hulgas Kesk-Euroopa pankades. Ta s\xc3\xb5itis Prantsusmaale raha hankima ning Pariisi pangalt Cr\xc3\xa9dit Mobilier \xc3\xb5nnestus tal saada 100 000 Prantsuse frangi suurune laen. Tol ajal oli see m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne summa.\n_START_SECTION_\nTootmise laiendamine\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus rahaga Stockholmi tagasi ja asus oma laboris tootmist laiendama. Tal olid abiks isa, vend Emil, noor insener C. E. Hertzman ja paar abit\xc3\xb6\xc3\xb6list._NEWLINE_3. septembril 1864 t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid Emil Nobel ja Hertzman laboris katsete kallal ning olid arvatavasti ettevaatamatult lasknud nitrogl\xc3\xbctseriinil kuumeneda \xc3\xbcle 180 kraadi. Toimus plahvatus, mis pani v\xc3\xa4risema kogu Stockholmi. Emil Nobel, Hertzman ja veel kolm t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat said surma. Alfred Nobel oli k\xc3\xb5rvalhoones ja sai purunenud klaasi kildudest vigastada. Isa oli kaugemal ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ses terve nahaga, kuid kogetud ehmatus v\xc3\xb5is tema tervisele m\xc3\xb5ju avaldada. Umbes kuu aega hiljem sai ta halvatuse p\xc3\xb5hjustanud ajurabanduse._NEWLINE_Alfred Nobeli usku nitrogl\xc3\xbctseriini tulevikku \xc3\xb5nnetus ei v\xc3\xa4hendanud. Et tellimuste hulk aina kasvas, otsustas ta ettev\xc3\xb5tte asutada. 22. oktoobril 1864 loodi ettev\xc3\xb5te Nitroglycerin Aktiebolag. Alfred Nobel m\xc3\xbc\xc3\xbcs 100 000 Rootsi krooni ja aktsiate eest oma patendi ettev\xc3\xb5ttele. Tootmise alustamisega tekkis aga probleeme, sest plahvatusest hirmunud politsei keelas linna territooriumil nitrogl\xc3\xbctseriini tootmise. Esialgu ei leitud kohta ka linna \xc3\xbcmbrusest ning labor rajati M\xc3\xa4larenile renditud praamile. Talve veetis Nobel k\xc3\xbclmas liikuvas laboris tootmist k\xc3\xa4ivitades ja kaevandustele l\xc3\xb5hkeainet tutvustades. 1865. aasta jaanuari l\xc3\xb5pus ostis ettev\xc3\xb5te endise farmi Stockholmi l\xc3\xa4hedal M\xc3\xa4lareni lahesopi \xc3\xa4\xc3\xa4res Vintervikenis. Seadmed koliti vanasse talli. Alfred Nobel j\xc3\xa4ttis tootmishoonete rajamise \xc3\xa4ripartnerite hooleks ja s\xc3\xb5itis ise Saksamaale._NEWLINE_25. juunil 1865 asutati l\xc3\xb5hkeaineettev\xc3\xb5te ka Norras. Alfred Nobel m\xc3\xbc\xc3\xbcs oma Norras registreeritud patendi 10 000 h\xc3\xb5betaalri eest ettev\xc3\xb5ttele. See oli tema ainus tehing, mille puhul ta patendi \xc3\xbcksnes raha vastu vahetas, sest ta vajas raha, et Saksamaal ettev\xc3\xb5te asutada._NEWLINE_Aastal 1866 p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Nobel nitrogl\xc3\xbctseriinile ka Suurbritannias turgu leida. Ehkki tema toodet oleks vajatud, ei leidnud ta ettev\xc3\xb5tte rajamisest huvitatud koost\xc3\xb6\xc3\xb6partnereid. Ta j\xc3\xa4ttis esialgu asja katki ja otsustas keskenduda Ameerika turule.\n_START_SECTION_\nTegevus Rootsis\n_START_PARAGRAPH_\nVintervikeni ettev\xc3\xb5ttest sai esimene t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslik nitrogl\xc3\xbctseriini tootja maailmas. Luba tehase rajamiseks saadi 1865. aastal ja samal aastal alustati ka tootmist. Esialgu olid tootmistingimused v\xc3\xa4ga algelised, tegutseti lageda taeva all ja ajutistes kuurides. Tehase toodangumaht kasvas pidevalt kogu ettev\xc3\xb5tte 50-aastase tegevuse v\xc3\xa4ltel._NEWLINE_Algusaegadel oli Alfred Nobel ettev\xc3\xb5ttes nii tegevjuht, peainsener, sekret\xc3\xa4r, m\xc3\xbc\xc3\xbcgiagent kui ka varahoidja. Kuigi ta reisis pidevalt ringi, hoidis ta alati Rootsi ettev\xc3\xb5ttel silma peal. Ettev\xc3\xb5tte tegevjuhiks sai peagi Robert Nobel, kes oli ametis kuni 1870. aastani, mil p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus tagasi Venemaale. Tootmist asus juhtima Alfredi lapsep\xc3\xb5lves\xc3\xb5ber insener Alarik Liedbeck, kes oli tema partneriks ka paljudes teistes ettev\xc3\xb5tmistes v\xc3\xa4lismaal.\n_START_SECTION_\nTegevus Saksamaal\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaal seadis Alfred Nobel end sisse Hamburgis, kus asutas sadamas v\xc3\xa4ikese labori, et esitluste tarbeks nitrogl\xc3\xbctseriini valmistada. Kaevandused tundsid tema leiutise vastu huvi ning sellest kirjutati ajalehtedes. Juunis 1865 asutati Saksamaal ettev\xc3\xb5te Alfred Nobel & Co. See oli esimene Alfred Nobeli osalusega ettev\xc3\xb5te v\xc3\xa4lismaal. Ka Saksamaal oli l\xc3\xb5hkeaine tootmiseks raske kohta leida. Oktoobris leiti l\xc3\xb5puks Hamburgi l\xc3\xa4hedal krunt tehase jaoks. Nobel ostis 42 hektari suuruse maalapi Elbe j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res Kr\xc3\xbcmmelis, mis asub umbes 30\xc2\xa0km kaugusel Hamburgist. Tootmist alustati 1. aprillil 1866._NEWLINE_Nobel oli esitanud patenditaotluse ka Ameerika \xc3\x9chendriikides. Ameeriklane Taliaferro Shaffner oli p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud 1864. aastal Nobelilt tema leiutist odavalt \xc3\xa4ra osta ning keeldumise peale pahandanud. N\xc3\xbc\xc3\xbcd vaidlustas ta patendi andmise, v\xc3\xa4ites, et tema oli sama meetodi juba varem leiutanud. Alfred Nobel kutsuti 1865. aastal USA Hamburgi konsulaati selgitusi andma. Tal \xc3\xb5nnestus oma autorsus t\xc3\xb5estada ja talle anti patent._NEWLINE_Nobeli tehas Saksamaal h\xc3\xa4vis plahvatuse tagaj\xc3\xa4rjel kaks korda, 1866. ja 1870. aastal. M\xc3\xb5lemal korral ehitati see uuesti \xc3\xbcles ja laiendati tootmist. Kuigi Kr\xc3\xbcmmeli \xc3\xbcmbruses oli suur t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus, polnud lihtne t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid leida, sest t\xc3\xb6\xc3\xb6d l\xc3\xb5hkeainetehases peeti liiga ohtlikuks._NEWLINE_Alfred Nobel elas Kr\xc3\xbcmmelis 1865. aastast kuni 1873. aastani, mil kolis Pariisi.\n_START_SECTION_\nTegevus USA-s\n_START_PARAGRAPH_\nKui Alfred Nobel Ameerika \xc3\x9chendriikides maad kuulama hakkas, oli seal parajasti hiljuti aset leidnud kaks suurt nitrogl\xc3\xbctseriiniplahvatust ning seet\xc3\xb5ttu tehti plaane aine kasutamise keelamiseks. \xc3\x9chel juhul oli plahvatuse p\xc3\xb5hjustanud aine p\xc3\xa4rit Nobeli tehasest. Nobel s\xc3\xb5itis Washingtoni ja kohtus seaduseeln\xc3\xb5u algatajatega, kuid ei suutnud neid oma meetodi ohutuses veenda._NEWLINE_Talle pakkus oma abi Taliaferro Shaffner, sama mees, kes oli varem tema patendi vaidlustanud. Mehed pidasid parajasti k\xc3\xb5nelusi USA-s ettev\xc3\xb5tte asutamise \xc3\xbcle, kui Nobel sai teada, et tema tehas Saksamaal oli \xc3\xb5hku lennanud. Ta otsustas l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised l\xc3\xb5petada ning loovutas oma USA patendi Shaffnerile s\xc3\xbcmboolse \xc3\xbche dollari ja 2500 aktsia eest. Samal ajal kiitis USA kongress heaks nitrogl\xc3\xbctseriini kasutamise keelu. L\xc3\xb5hkeaine transportimine riigis j\xc3\xa4i lubatuks, eeldusel, et t\xc3\xa4ideti kehtestatud ettevaatusabin\xc3\xb5usid. 27. juulil 1866 asutati United States Blasting Oil Company. Nobel ise p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Saksamaale tagasi ja saabus 10. augustil Hamburgi.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xbcnamiidi leiutamine\n_START_PARAGRAPH_\nEt Nobeli labor Saksamaal oli plahvatuse tagaj\xc3\xa4rjel h\xc3\xa4vinud, rentis ta ajutise labori rajamiseks praami Elbe j\xc3\xb5el, kus alustas katsetusi, et nitrogl\xc3\xbctseriini k\xc3\xa4sitlemist ohutumaks muuta. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis leida ainet, mis imaks nitrogl\xc3\xbctseriini endasse ja moodustaks stabiilse segu. Ta katsetas muu hulgas s\xc3\xb6e, saepuru, tellisepuru ja m\xc3\xbc\xc3\xbcriseguga. Kr\xc3\xbcmmeli pinnas oli diatomiidirikas. Katsetused pinnasest saadud kobediatomiidi kiiselguuriga t\xc3\xb5id l\xc3\xb5puks oodatud tulemuse. Ahjus kuivatatud kiiselguur imes endasse umbes kolm korda oma mahust suurema koguse nitrogl\xc3\xbctseriini. Segu oli h\xc3\xa4sti t\xc3\xb6\xc3\xb6deldav ning sellest sai vastavalt otstarbele sobiva kujuga pulgad voolida. Katsetused 1866. aasta s\xc3\xbcgisel kinnitasid, et l\xc3\xb5hkeaine k\xc3\xa4sitsemine on ohutu, samas ei olnud nitrogl\xc3\xbctseriin oluliselt oma plahvatusj\xc3\xb5udu kaotanud. Toime oli 5\xe2\x80\x938 korda suurem kui p\xc3\xbcssirohul. Uuele l\xc3\xb5hkeainele andis Nobel nimeks d\xc3\xbcnamiit._NEWLINE_Vintervikeni tehases hakati d\xc3\xbcnamiiti kohe tootma. Valmistati kaht t\xc3\xbc\xc3\xbcpi l\xc3\xb5hkeainet \xe2\x80\x93 75- ja 64-protsendilise nitrogl\xc3\xbctseriinisisaldusega d\xc3\xbcnamiiti. N\xc3\xb5udlus selle j\xc3\xa4rele oli suur ja kasvas pidevalt._NEWLINE_D\xc3\xbcnamiidi leiutamise kohta on liikvel mitmesuguseid kuulujutte. Paljud inimesed on p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud d\xc3\xbcnamiidi leiutamist enda nimele kirjutada. Muu hulgas Nobeli tehase ehitusel ametis olnud t\xc3\xb6\xc3\xb6dejuhataja Carl Dittmar v\xc3\xa4itis, et just tema oli soovitanud Nobelil nitrogl\xc3\xbctseriini kiiselguuriga segada. Nobel kaebas Dittmari kohtusse ja v\xc3\xb5itis.\n_START_SECTION_\nTegevus Suurbritannias\n_START_PARAGRAPH_\nNobel asus taas asjatundjatele ja ajakirjanikele esitlusi korraldama. Tema Saksamaa tehas sai palju j\xc3\xa4relep\xc3\xa4rimisi uue l\xc3\xb5hkeaine kohta._NEWLINE_Kevadel 1867 s\xc3\xb5itis Nobel Suurbritanniasse ja sai mais Briti patendi. Suvel korraldatud esitlused m\xc3\xb5jusid veenvalt \xe2\x80\x93 d\xc3\xbcnamiit oli t\xc3\xb5hus ja ohutu, ei tekitanud ka sellist suitsu ega haisu nagu p\xc3\xbcssirohi. Et Rootsi ja Saksamaa tehased ei suutnud kasvavale n\xc3\xb5udlusele vastu tulla, tahtis Nobel asutada ettev\xc3\xb5tte ka Suurbritannias._NEWLINE_Suurbritannia parlament oli hiljuti heaks kiitnud seaduse, mis n\xc3\xb5udis, et k\xc3\xb5ik nitrogl\xc3\xbctseriini sisaldavate ainete saadetised m\xc3\xa4rgistataks sildiga, mis juhib t\xc3\xa4helepanu aine ohtlikkusele. Piirang raskendas ettev\xc3\xb5tte loomist, sest v\xc3\xb5imalikud Briti koost\xc3\xb6\xc3\xb6partnerid pidasid seda liiga suureks takistuseks. Nobel p\xc3\xbc\xc3\xbcdis s\xc3\xbcgisel 1867 seadusandjaid veenda, et d\xc3\xbcnamiidile tehtaks erand, aga see tal ei \xc3\xb5nnestunud. Ta reisis veidi aega d\xc3\xbcnamiiti tutvustades m\xc3\xb6\xc3\xb6da Euroopat, muu hulgas Prahas, Viinis, Z\xc3\xbcrichis ja Bernis. Seej\xc3\xa4rel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta tagasi Suurbritanniasse, plaanides rajada tehase \xc5\xa0otimaale. Aastal 1869 suutis ta kohalikes huvi \xc3\xa4ratada, kuid ka \xc5\xa0otimaal v\xc3\xb5eti peagi vastu seadus, mis keelas nitrogl\xc3\xbctseriini sisaldavate ainete impordi ja tootmise. Seadus j\xc3\xa4ttis v\xc3\xb5imaluse teha erandeid ja Nobel lootis, et d\xc3\xbcnamiit v\xc3\xb5iks erandkorras valitsuse loa saada. Ta esitas oma p\xc3\xb5hjendused, kuid oleks loa saanud ainult tingimusel, et l\xc3\xb5hkeainet valmistataks l\xc3\xb5hkamiskohal. See aga polnud m\xc3\xb5eldav. Peagi selgus, et siseministeeriumi otsustajate seas oli inimene, kellel olid m\xc3\xa4ngus oma huvid \xe2\x80\x93 nimelt tegeles ministeeriumis t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud keemik Frederick Abel puuvillap\xc3\xbcssirohuga, mille Nobeli leiutis oleks turult v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5rjunud. Kevadel 1870 esitas Nobel siseministrile t\xc3\xb5endid d\xc3\xbcnamiidi ohutuse kohta. Tolleks ajaks oli toodetud 560 tonni d\xc3\xbcnamiiti ja see polnud p\xc3\xb5hjustanud ainsatki planeerimata plahvatust. Aprillis otsustati d\xc3\xbcnamiidile erand teha ja Nobel sai l\xc3\xb5puks Suurbritanniasse tehast rajama hakata. Aastal 1871 asutati Ardeeris British Dynamite Company. Alfred Nobel sai 300 asutajaaktsiat ja 900 aktsiat patendi eest. Aastal 1877 sai ettev\xc3\xb5tte nimeks Nobel's Explosives Company.\n_START_SECTION_\nTegevus Prantsusmaal\n_START_PARAGRAPH_\nPrantsusmaal kuulus l\xc3\xb5hkeainete valmistamise monopol riigile. K\xc3\xb5ik Nobeli d\xc3\xbcnamiidisaadetised olid tollis kinni peetud. Juba Suurbritannias viibides p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Nobel oma prantsuse koost\xc3\xb6\xc3\xb6partneri Paul Barbe'i abiga asuda ka Prantsusmaal ettev\xc3\xb5tet looma. Samal ajal alustas Prantsusmaa s\xc3\xb5da Preisimaaga. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da m\xc3\xb5istis Prantsusmaa valitsus vajadust uuenduste j\xc3\xa4rele ning Nobeli partnerile anti luba alustada d\xc3\xbcnamiidi suurtootmist. Tootmine l\xc3\xa4ks k\xc3\xa4ima, kuid see peatati 1871. aastal, sest j\xc3\xb5ustus seadus, mis keelas l\xc3\xb5hkeaine tootmise ja m\xc3\xbc\xc3\xbcmise. Riigi esindajad ei soovinud Nobeli ettev\xc3\xb5ttega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi pidada, katkestasid senised lepingud ja aasta hiljem hakkas kaitseministeerium hoolimata Nobeli patendist ise d\xc3\xbcnamiiti tootma. Selgus, et patent ei kehtinudki, sest asjaga tegelenud volinik oli unustanud patendi eest maksta. Kogu d\xc3\xbcnamiit, mis oli toodetud mujal kui riiklikes ettev\xc3\xb5tetes, kavatseti konfiskeerida. Samal ajal puhkes aga pahameel riikliku monopoli vastu, sest riigiettev\xc3\xb5te m\xc3\xbc\xc3\xbcs l\xc3\xb5hkeainet tootmishinnast k\xc3\xb5rgema hinnaga, see aga oli seadusega keelatud. L\xc3\xb5puks otsustati, et monopol ei kehti nitrogl\xc3\xbctseriinil p\xc3\xb5hinevate l\xc3\xb5hkeainete kohta. Aastal 1875 asutasid Nobel ja Barbe ettev\xc3\xb5tte Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale de la Fabrication de la Dynamite._NEWLINE_Aastal 1873 ostis Nobel Pariisis Malakoffi aven\xc3\xbc\xc3\xbcl maja ja asus sinna elama. Pariis j\xc3\xa4i tema kodulinnaks kuni 1891. aastani. Tal oli esialgu aias v\xc3\xa4ike labor, kus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas koos noore prantsuse keemiku Georges D. Fehrenbachiga. Peagi asus ta katsetamise jaoks sobivamat kohta otsima ning ostis 1881. aastal kinnistu Pariisist umbes 16\xc2\xa0km kaugusel kirdes asuvas Sevranis. Sevran oli tol ajal Prantsusmaa l\xc3\xb5hkeainet\xc3\xb6\xc3\xb6stuse keskus. Asula tuhatkonnast elanikust umbes 650 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas riiklikus l\xc3\xb5hkeaineid valmistavas ettev\xc3\xb5ttes Poudr\xc3\xa9rie Nationale. Nobel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas p\xc3\xa4eval Sevranis ja s\xc3\xb5itis \xc3\xb6\xc3\xb6seks Pariisi majja tagasi._NEWLINE_Aastal 1875 leiutas Alfred Nobel d\xc3\xbcnamiidist stabiilsema \xc5\xbeelatiind\xc3\xbcnamiidi ja sai aasta hiljem sellele patendi.\n_START_SECTION_\nTegevus Itaalias ja \xc5\xa0veitsis\n_START_PARAGRAPH_\nNii Itaalias kui ka \xc5\xa0veitsis ehitati palju tunneleid, sildu ja raudteid, mille rajamisel m\xc3\xa4gisel maastikul vajati palju l\xc3\xb5hkeainet. Aastal 1871 sai Nobel patendi Itaalias. Kui 1872. aastal Prantsusmaal tootmine seiskus, v\xc3\xb5ttis Barbe \xc3\xbchendust \xc5\xa0veitsi miljon\xc3\xa4ri Louis Favre'iga, kes n\xc3\xb5ustus \xc5\xa0veitsis asutatud ettev\xc3\xb5ttes partneriks hakkama. Tehas hakaks toodangut andma 1873. aasta suvel. Veidi hiljem ostis Nobel Favre'i osa v\xc3\xa4lja._NEWLINE_Nobeli saksa \xc3\xa4ripartnereid pahandas asjaolu, et neid \xc5\xa0veitsi tehase osanikeks ei kutsutud. Nad hankisid Itaalias patendi d\xc3\xbcnamiidi teisendile. Nobel asus sakslastega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistesse ning k\xc3\xb5neluste tulemusel loodi Itaalias \xc3\xbchine ettev\xc3\xb5te Societa Anonima Italiana perla fabbricazione della Dinamite \xe2\x80\x93 Brevetto Nobel. Pool sellest kuulus Nobelile.\n_START_SECTION_\nProbleemid\n_START_PARAGRAPH_\nEt eri maades olid Alfred Nobeli \xc3\xa4ripartneriteks saanud erinevad inimesed, kippusid tema ettev\xc3\xb5tted omavahel konkureerima. Nobel ise kuulus mitmek\xc3\xbcmne ettev\xc3\xb5tte juhtkonda ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis nende tegevust koordineerida._NEWLINE_Turule hakkas ilmuma ka d\xc3\xbcnamiidiga v\xc3\xa4ga sarnaseid nitrogl\xc3\xbctseriini sisaldavaid l\xc3\xb5hkeaineid. Saksa ettev\xc3\xb5te Krebs & Co. hakkas tootma l\xc3\xb5hkeainet, millele andis nimeks lithofracteur. Sellel oli praktiliselt sama koostis nagu d\xc3\xbcnamiidil. Nobel kaebas ettev\xc3\xb5tte kohtusse ja sai teise astme kohtus \xc3\xb5iguse ning Krebs pidi talle suure valuraha maksma. Nobeli v\xc3\xb5idetud kohtuprotsess oli arvatavasti hoiatus teistele ning p\xc3\xa4rast seda tema patendi\xc3\xb5igust eriti ei kiputud enam rikkuma.\n_START_SECTION_\nBallistiit\n_START_PARAGRAPH_\nEri maade ettev\xc3\xb5tete t\xc3\xb6\xc3\xb6 koordineerimine oli t\xc3\xbclikas ja Nobeli jaoks kurnav. Aastal 1880 \xc3\xbchinesid Nobeli Itaalia ja \xc5\xa0veitsi ettev\xc3\xb5tted ning moodustus Dynamite Nobel. Oktoobris 1886 asutati Nobel-Dynamite Trust Company. Alfred Nobel oli kuni surmani selle ettev\xc3\xb5tte juhatuse auesimees._NEWLINE_Et tootmise korraldamine oli v\xc3\xa4sitav, otsustas Nobel vahelduseks j\xc3\xa4lle katsetamisega tegeleda. Tulirelvades kasutati tollal p\xc3\xbcssirohtu, mille p\xc3\xb5lemisel tekkiv suits v\xc3\xb5is terve lahinguv\xc3\xa4lja enda alla matta. Aastal 1884 leiutas Nobel p\xc3\xbcssirohu asendamiseks nitrogl\xc3\xbctseriinist, nitrotselluloosist ja kamprist koosneva suitsuta p\xc3\xb5leva l\xc3\xb5hkeaine ballistiidi. Ta sai ainele patendi 1887. aastal. Ballistiiti kasutati laialdaselt j\xc3\xa4rgmised 75 aastat._NEWLINE_Nobel pakkus uut l\xc3\xb5hkeainet Prantsusmaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ele, kuid prantslased l\xc3\xbckkasid selle tagasi, sest olid hiljuti kasutusele v\xc3\xb5tnud prantsuse keemiku Paul Vieille leiutatud l\xc3\xb5hkeaine, mis p\xc3\xb5les samuti suitsuta, kuid oli samas lenduvate lahustite kasutamise t\xc3\xb5ttu suhteliselt ebastabiilne._NEWLINE_Alfred Nobel pakkus seej\xc3\xa4rel l\xc3\xb5hkeainet Itaalia valitsusele, kes selle r\xc3\xb5\xc3\xb5muga vastu v\xc3\xb5ttis. Torino l\xc3\xa4hedal Aviglianas hakati seda peagi tootma. Hiljem m\xc3\xbc\xc3\xbcs Nobel oma Itaalia patendi Itaalia valitsusele. Prantsusmaal tekitas Nobeli tegevus Itaalias pahameelt. Teda peeti reeturiks ja spiooniks ning \xc3\xa4hvardati vangistamisega. Et tal keelati Prantsusmaal katsetamine ja tootmine, otsustas ta elama asuda Itaaliasse Sanremosse._NEWLINE_Aastal 1889 selgus, et Frederick Abel oli Inglismaal saanud patendi ballistiidiga \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt sarnasele kordiidile. Kampri asemel oli Abel kasutanud vaseliini ja l\xc3\xb5hkeaine vormitavaks muutmiseks lahustina atsetooni. Nobel oli oma patenditaotluses m\xc3\xa4rkinud l\xc3\xa4hteaineks lahustuva nitrotselluloosi, Abel aga lahustumatu. Nobel p\xc3\xbc\xc3\xbcdis esialgu Abeliga kokkuleppele j\xc3\xb5uda, kui aga selgus, et patent oli antud mitmes riigis, otsustas ta asja ametlikult ajada. Abel m\xc3\xbc\xc3\xbcs oma patendi Suurbritannia riigile, keda ei saanud kohtusse kaevata. Seet\xc3\xb5ttu pidi Nobel ootama, kuni ainet tootma hakati. Aastal 1890 kaebas ta tehase direktori kohtusse, kuid kaotas kohtuasja ja pidi 22 000 naelsterlingit kohtukuludeks maksma.\n_START_SECTION_\nTegevus Sanremos\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1891 asus Alfred Nobel elama Sanremosse. Ta ostis maja Vahemere kaldal. Maja l\xc3\xa4hedal oli laboratoorium, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas muu hulgas tema varasem sekret\xc3\xa4r ja p\xc3\xa4rastine testamendit\xc3\xa4itja Ragnar Sohlman._NEWLINE_Vahemere kliima m\xc3\xb5jus ka tema tervisele h\xc3\xa4sti. Ta elas Sanremos elu l\xc3\xb5puni._NEWLINE_Tema villa kuulub Sanremo linnale ja on avatud k\xc3\xbclastajatele.\n_START_SECTION_\nKaukaasia naftat\xc3\xb6\xc3\xb6stus ja tegevus Venemaal\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobel oli osanik ka Bakuu naftat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses. Tema vend Robert Nobel oli 1873. aastal Bakuusse saabudes avastanud, et sealne naftat\xc3\xb6\xc3\xb6stus kasutab \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4nud tehnikat. Ta otsustas selle tulusaks \xc3\xa4riks muuta ja investeeris naftapuurimisse. Veidi hiljem sai ettev\xc3\xb5tte osanikuks ka tema vend Ludvig Nobel._NEWLINE_Aastal 1879 investeeris ka Alfred Nobel venna palvel tema ettev\xc3\xb5ttesse. Asutati Nobeli vendade naftat\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5te, mis sai tuntuks Branobeli nime all. Branobeli aktsiakapital oli kolm miljonit rubla, millest Alfred Nobeli osa moodustas 110 000 rubla. Vennad t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid koos v\xc3\xa4lja muu hulgas uudse naftat\xc3\xb6\xc3\xb6tlusmeetodi._NEWLINE_1880. aastate keskel oli Branobel Bakuu suurim naftat\xc3\xb6\xc3\xb6tlusettev\xc3\xb5te. Alfred Nobel teenis suure osa oma varandusest just naftaga (umbes 5 miljonit Rootsi krooni). Ettev\xc3\xb5te tegutses kuni 1920. aastani, mil see natsionaliseeriti._NEWLINE_D\xc3\xbcnamiit j\xc3\xb5udis Venemaale alles 1877. aastal, kui Alfred Nobel sai k\xc3\xbcmneaastase patendi. L\xc3\xb5hkeainetehast ta Venemaale ei rajanud.\n_START_SECTION_\nIsiklik elu\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobeli isiklikust elust pole palju r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud. Tema vennad abiellusid varakult, kuid Alfred j\xc3\xa4i poissmeheks. Ise kirjeldab ta \xc3\xbches autobiograafilises luuletuses Pariisis kogetud \xc3\xb5nnetut armastust, kuid r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud on ka tema teismeliseeas Peterburis l\xc3\xa4bielatud traagilise l\xc3\xb5puga loost._NEWLINE_S\xc3\xbcgisel 1876 kohtus Nobel 20-aastase Viinist p\xc3\xa4rit Sofia Hessiga. Nobel ostis naisele korteri Pariisis, kuid oli peagi sunnitud hakkama Sofia \xc3\xbcha luksuslikumaks muutuvat eluviisi kinni maksma. Nende teed l\xc3\xa4ksid lahku, kui Sofia 1891. aastal teatas, et saab ungarlasest ratsav\xc3\xa4elasega lapse. Sofia sai Nobeli p\xc3\xa4randina v\xc3\xa4ikese rahasumma, kuid sellele lisaks \xc3\xb5nnestus tal Alfred Nobelilt saadud kirjade abil ka p\xc3\xa4rijatelt raha v\xc3\xa4lja pressida.\n_START_SECTION_\nTervis\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Nobelil oli n\xc3\xb5rk tervis juba noorena. Ta kannatas muu hulgas seedimisprobleemide, peavalude ja meeleoluh\xc3\xa4irete all. Suurema osa elust t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta liiga palju ja puutus kokku mitmesuguste kemikaalidega. Ka nitrogl\xc3\xbctseriini leiutaja Ascanio Sobrero oli t\xc3\xa4heldanud, et selle ainega kokku puutumine p\xc3\xb5hjustab tugevat peavalu. Alfred Nobel pidi palju reisima, tal polnud \xc3\xb5iget kodu, perekonda ega s\xc3\xb5pru. Stressi tekitasid ka tootmisprobleemid, kohtuprotsessid ja avalik hukkam\xc3\xb5ist tema tegevusala suhtes._NEWLINE_Vanemas eas kannatas ta s\xc3\xbcdameprobleemide (stenokardia) all. Tema surma p\xc3\xb5hjustas ajurabandus, mis j\xc3\xa4ttis ta esialgu osaliselt halvatuks."