b'\n_START_ARTICLE_\nPharose tuletorn\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandria tuletorn ehk Pharose tuletorn (vanakreeka keeles \xe1\xbd\x81 \xce\xa6\xce\xac\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\x86\xcf\x82 \xe1\xbc\x88\xce\xbb\xce\xb5\xce\xbe\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82) oli maailma vanim teadaolev tuletorn, \xc3\xbcks antiikaja seitsmest maailmaimest. See asus Ptolemaiose Egiptuses Aleksandria sadamas Pharose saarel ning valmis aastal 279 eKr. Mitme sajandi v\xc3\xa4ltel oli see \xc3\xbcks k\xc3\xb5rgemaid ehitisi kogu maailmas._NEWLINE_Kolm 956. ja 1323. aasta vahel toimunud maav\xc3\xa4rinat muutsid torni rusuhunnikuks. Eluea pikkuselt oli Aleksandria tuletorn antiiksete maailmaimede seas kolmas (Halikarnassose mausoleumi ja t\xc3\xa4naseni s\xc3\xa4ilinud Giza p\xc3\xbcramiidide j\xc3\xa4rel). 1480. aastal kasutati viimaseid tornist s\xc3\xa4ilinud kive Qaitbay kindluse rajamisel samasse paika. 1994. aastal avastasid Prantsuse arheoloogid m\xc3\xb5ned tuletorni j\xc3\xa4\xc3\xa4nused Aleksandria Idalahe p\xc3\xb5hjas.\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlgselt oli Pharos vaid saareke Niiluse delta l\xc3\xa4\xc3\xa4neserva l\xc3\xa4hedal. 332 eKr rajas Aleksander Suur Pharose vastu maakitsusele Aleksandria linna ning \xc3\xbchendas saare rannikuga muuli abil. Muuli nimeks said Heptastadion ("seitse staadioni"), kuna selle pikkus oli 1260 m ehk peaaegu seitse kreeka pikkus\xc3\xbchikut staadioni. Muulist itta j\xc3\xa4i Suur laht, mis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on merele avatud laht; l\xc3\xa4\xc3\xa4nde j\xc3\xa4i Eunostose sadam, mille sisebassein Kibotos on n\xc3\xbc\xc3\xbcd kasvanud suureks laheks._NEWLINE_Uusaegse linna laiendus senise Suure v\xc3\xa4ljaku ja Ras al-Tiini rajooni vahel on rajatud mudale, mis ajapikku laienes ja h\xc3\xa4vitas muuli. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Ras al-Tiin viimane j\xc3\xa4\xc3\xa4nus Pharose saarest, tuletorni asukoha idaservas on aga meri laiali kandnud.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nMajakas ehitati 3. sajandil eKr. P\xc3\xa4rast Aleksander Suure surma 32 aasta vanuselt kuulutas ennast Egiptuse kuningaks Ptolemaios I Soter, Potolemaioste d\xc3\xbcnastia rajaja. Peatselt andis ta k\xc3\xa4su majakaehituseks. Ehitis valmis tema poja, Ptolemaios II Philadelphosse valitsusajal. Ehituseks kulus 12\xc2\xa0aastat ning 800\xc2\xa0talenti. See sai eeskujuks k\xc3\xb5igile hilisematele tuletornidele. Valgust andis tornitippu ehitatud ahi, p\xc3\xb5hiliseks ehitusmaterjaliks olid suured lubjakivit\xc3\xbckid._NEWLINE_Straboni teatel lasi Sostratos paigaldada tornile metallt\xc3\xa4htedest p\xc3\xbchenduskirja "p\xc3\xa4\xc3\xa4stvaile jumalaile". hiljem kirjutas Plinius Vanem eksklikult, et Sostratos oli torni arhitekt. 2. sajandil pKr v\xc3\xa4itis satiirik Lukianos, et Sostratus kirjutas oma nime kivile, mis oli kaetud krohvikihiga, mis omakorda kandis kuningas Ptolemaiose nime. Nii j\xc3\xa4i Sostratose nimi kestma, kui Ptolemaiose oma oli ammu murenenud.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nJudith McKenzie kirjutab, et "araabia kirjeldused tuletornist on m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt sarnased, ehkki seda parandati korduvalt, eriti maav\xc3\xa4rinate t\xc3\xb5ttu. Nende k\xc3\xb5rgusehinnangud k\xc3\xb5iguvad vaid 15%, j\xc3\xa4\xc3\xa4des umbkaudu 103 ja 118 meetri vahele, tuletorni alus olnud aga 30 korda 30 meetrit... Araabia autorite j\xc3\xa4rgi oli tornil kolm korrust, mis olnud j\xc3\xa4rjestikku ruudukujuline, kaheksanurkne ja ringikujuline, k\xc3\xb5ige alla aga suur k\xc3\xb5rge platvorm"._NEWLINE_Pikima kirjelduse esitas "araabia r\xc3\xa4ndur Abou Haggag Youssef Ibn Mohammed el-Balawi el-Andaloussi, kes k\xc3\xbclastas Pharost turistina 1166. aastal."_NEWLINE_Suurtest heledatest tahutud lubjakivit\xc3\xbckkidest tornil oli niisiis kolm korrust: alumine ruudukujuline, keskmine kaheksanurkne ning \xc3\xbclemine ringikujuline. torni tipus paiknes peegel, mis peegeldas p\xc3\xa4eval p\xc3\xa4ikesevalgust, \xc3\xb6\xc3\xb6siti p\xc3\xb5les aga tuli. Aleksandrias vermitud rooma m\xc3\xbcndid kujutavad ehitise nelja nurga juures ka Tritoni kujusid. Torni tipus seisis Poseidoni v\xc3\xb5i Zeusi kuju. Pharose tuletorn oli ehitatud sideaineta ning kive liitis sulatina, et m\xc3\xbc\xc3\xbcrid lainete l\xc3\xb6\xc3\xb6kidele vastu peaksid..\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ving\n_START_PARAGRAPH_\n796. aastal v\xc3\xb5is tuletorn kaotada \xc3\xbclakorruse, mida n\xc3\xa4htavasti polnud sajandi v\xc3\xa4ltel parandatud. M\xc3\xb5ne teate kohaselt ehitas sultan Ahmad ibn Tulun (868\xe2\x80\x93884) \xc3\xbclakorruse asemele kupliga mo\xc5\xa1ee, kuid see ei sobi geograaf Muhammad al-Idrisi teatega, et tema k\xc3\xbclask\xc3\xa4igu ajal 1115. aastal toimis ehitis endiselt tuletornina._NEWLINE_956. aasta maav\xc3\xa4rinas sai hoone tugevalt kannatada, sama kordus 1303 ja 1323. Kaks viimast maav\xc3\xa4rinat kahjustasid torni sedav\xc3\xb5rd, et Araabia r\xc3\xa4nduri Ibn Battuta v\xc3\xa4itel ei saanud varemetesse enam siseneda. J\xc3\xa4\xc3\xa4nused h\xc3\xa4vitati 1480. aastal, kui Egiptuse sultan Qaitbay ehitas tuletorni platvormile viimastest kividest kindluse.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\n1994. aastal leidis tuletorni varemed Aleksandria Idalahest Prantsuse arheoloogide meeskond Jean-Yves Empereuri juhtimisel._NEWLINE_Tuletorni varemete asukoha geograafilised koordinaadid on 31\xc2\xb0\xc2\xa012\xe2\x80\xb2\xc2\xa051\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 29\xc2\xb0\xc2\xa053\xe2\x80\xb2\xc2\xa06\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E.'