b'\n_START_ARTICLE_\nOntogenees\n_START_SECTION_\nOntogenees ja f\xc3\xbclogenees\n_START_PARAGRAPH_\nVarem arvati, et organismi areng peegeldab t\xc3\xa4pselt liigi evolutsiooni (rekapitulatsiooniteooria). Kuigi see p\xc3\xa4ris nii ei ole, on ontogeneesi ja f\xc3\xbclogeneesi vahel palju seoseid, mida evolutsiooniteooria ka seletab.\n_START_SECTION_\nInimese ontogenees\n_START_PARAGRAPH_\nInimese ontogenees jaotub kaheks etapiks:_NEWLINE_1) s\xc3\xbcnnieelseks ehk embr\xc3\xbconaalseks ehk \xc3\xbcsasiseseks (prenataalseks) ja_NEWLINE_2) s\xc3\xbcnnij\xc3\xa4rgseks ehk postembr\xc3\xbconaalseks ehk \xc3\xbcsav\xc3\xa4liseks (postnataalseks) arenguperioodiks._NEWLINE_\xc3\x9csasiseseks nimetatakse arenguperioodi naise suguraku viljastamist (raseduse algus) kuni lapse s\xc3\xbcndimiseni. \xc3\x9csav\xc3\xa4line periood v\xc3\xa4ltab s\xc3\xbcnnist surmani. \xc3\x9csasisene periood v\xc3\xa4ltab ema organismis ligikaudu 40 n\xc3\xa4dalat (10 lunaarkuud): esimesed p\xc3\xa4evad munajuhas, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud aja emakas. Sel perioodil arenevad ka nn provisoorsed elundid, mis on vajalikud loote arenemiseks.'