b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc4\x81nis Cimze\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc4\x81nis Cimze [jaanis tsimze] (vanas ehk saksap\xc3\xa4rases kirjaviisis Jahnis Zimse; 3. juuli 1814 Rauna kihelkond (L\xc3\xa4ti) \xe2\x80\x93 22. oktoober 1881 Valga) oli l\xc3\xa4ti pedagoog, rahvalaulude koguja ja harmoniseerija, organist ja koorijuht, pedagoogika ja koorilaulukultuuri alusepanija L\xc3\xa4tis ja Eestis.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc4\x81nis Cimze s\xc3\xbcndis Cimze m\xc3\xb5isas Liivimaal m\xc3\xb5isavalitseja perekonnas. Sai hariduse Rauna kihelkonnakoolis, kus \xc3\xb5ppis ka orelit m\xc3\xa4ngima. Viieteistk\xc3\xbcmneaastasena asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le era\xc3\xb5petajana, kolm aastat hiljem kutsuti ta Volmari (Valmiera) kihelkonnakooli \xc3\xb5petajaks ja kiriku orelim\xc3\xa4ngijaks. _NEWLINE_Et parandada kihelkonnakoolide taset, otsustas Liivimaa kiriku\xc3\xb5petajate sinod asutada \xc3\xb5petajate seminari. Selleks oli k\xc3\xb5igepealt vaja ette valmistada tulevane seminari juhataja. Valik langes J\xc4\x81nis Cimzele._NEWLINE_1836. aastal asus Cimze \xc3\xb5ppima Weissenfelsi \xc3\xb5petajate seminari Saksamaal, mille l\xc3\xb5petas 1838. aastal. Seal \xc3\xb5ppis ta ka viiuli- ja klaverim\xc3\xa4ngu ja parandas oma orelim\xc3\xa4ngu oskust. Aastatel 1838\xe2\x80\x931839 \xc3\xb5ppis ta eksternina Berliini \xc3\xbclikoolis, kus kuulas matemaatika, didaktika ja muusikateooria loenguid. Tema muusikaprofessoriks oli Ludwig Christian Erk, saksa rahvalaulude koguja, harmoniseerija, avaldaja ja uurija._NEWLINE_Saksamaalt tagasi j\xc3\xb5udnud, juhtis Cimze 1839. aastast peale kuni surmani Liivimaa kihelkonnakooli\xc3\xb5petajate ja k\xc3\xb6strite seminari, \xc3\xb5petades tulevastele \xc3\xb5petajatele muu hulgas koorijuhtimist ja rahvalauluseadet. \xc3\x95petust anti saksa keeles, olulisteks \xc3\xb5ppeaineteks olid muusika ja pedagoogika. Seminaris \xc3\xb5ppisid l\xc3\xa4ti ja eesti rahvusest \xc3\xb5pilased. Noormeeste \xc3\xb5petamisel ja kasvatamisel j\xc3\xa4rgis Cimze Johann Pestalozzi ja Adolph Diesterwegi pedagoogika p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteid.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc4\x81nis Cimze on maetud Valka Luke kalmistule. 1888. aastal, 7 aastat peale surma, p\xc3\xbcstitati tema kalmule mustast graniidist monument, mille kolmel k\xc3\xbcljel seisab eesti-, l\xc3\xa4ti- ja saksakeelne kiri: Oma rahva kooli\xc3\xb5petajate kooli\xc3\xb5petajale t\xc3\xa4nulik Liivimaa.'