b'\n_START_ARTICLE_\nKihelkonnakool\n_START_PARAGRAPH_\nKihelkonnakool (luteri usu kihelkonnakool, rahvap\xc3\xa4rase nimetusega k\xc3\xb6strikool) oli teise (k\xc3\xb5rgema) astme talurahvakool, kuhu v\xc3\xb5eti \xc3\xb5ppima vallakooli l\xc3\xb5petanuid v\xc3\xb5i muul viisil esimese astme hariduse omandanuid._NEWLINE_1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti luteri usu kihelkonnakoolid algkoolideks.\n_START_SECTION_\nKihelkonnakoolide asutamine\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed kihelkonnakoolid loodi Liivimaal Liivimaa kindralkuberner George Browne 1765. aasta koolipatendi alusel, esimeseks kihelkonnakooliks oli Kanepis aastatel 1804\xe2\x80\x931818 tegutsenud Kanepi kihelkonnakool._NEWLINE_Liivimaa 1819. aasta talurahvaseaduse j\xc3\xa4rgi pidi iga kihelkond, kus oli v\xc3\xa4hemalt 2000 meeshinge, asutama kihelkonnakooli ja seda kogukondade poolt \xc3\xbclal pidama. P\xc3\xb5hja-Eestis hakkasid luteri usu kihelkonnakoolid levima 1870. aastatel, nende asutamine muudeti Eestimaa kubermangus kohustuslikuks 1875. aastal.\n_START_SECTION_\nKoolide juhtimisorganid\n_START_PARAGRAPH_\nKihelkonnakoolide \xc3\xbcle teostasid j\xc3\xa4relevalvet esialgu kirikueestseisja ja kiriku\xc3\xb5petaja, alates 1840. aastast kreisi maakoolivalitsused Liivimaal ja provintsi koolikolleegium Saaremaal. Eestimaal kuulusid kihelkonnakoolid alates 1875. aastast kreisi koolikomisjonide ja alates 1887. aastast rahvakoolide inspektorite j\xc3\xa4relevalve alla.\n_START_SECTION_\nKoolide arv\n_START_PARAGRAPH_\n1852. aastal tegutses L\xc3\xb5una-Eestis 39 luteri usu kihelkonnakooli. P\xc3\xb5hja-Eestis Eestimaa kubermangu alal oli samal ajal ainult neli kihelkonnakooli (Simuna jt). Esimene t\xc3\xbctarlastele m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kihelkonnakool avati Eestis 1857. aastal P\xc3\xb5lvas._NEWLINE_1870. aastaks olid kihelkonnakoolid asutatud ka J\xc3\xb5hvis, Iisakus ja Vaivaras. 1871. aastal avati Viru-Nigula kihelkonnakool Pikaristil, 1873. aastal V\xc3\xa4ike-Maarjas ja Koerus, 1874. aastal Viru-Jaagupis, Amblas, T\xc3\xbcril, Harju-Jaanis ja Kose kihelkonnakool._NEWLINE_1887. aastal oli P\xc3\xb5hja- ja L\xc3\xb5una-Eestis kokku 77 luteri usu kihelkonnakooli. 1911. aasta \xc3\xbclevenemaalise algkoolide loenduse andmeil oli Eestis 56 luteri usu kihelkonnakooli 3445 \xc3\xb5pilasega.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95ppeained\n_START_PARAGRAPH_\n1819. aasta talurahvaseaduse j\xc3\xa4rgi oli Liivimaa kihelkonnakoolides kohustuslik \xc3\xb5petada kirjutamist, rehkendamist, kirikulaulu ja katekismust. Eestimaa kubermangu Simuna kihelkonnakoolis \xc3\xb5petati n\xc3\xa4iteks 1840. aastail "ristiusu \xc3\xb5petust piiblilooga, "maailma maade \xc3\xb5petust", \xc3\xb5igekirja, rehkendamist, oreli- ja viiulim\xc3\xa4ngu ning laulmist"._NEWLINE_1874. aastast alates tuli Liivimaa kihelkonnakoolides \xc3\xb5petada usu\xc3\xb5petust, emakeelt, saksa keelt, vene keelt, arvutamist, ajalugu, geograafiat, loodus\xc3\xb5petust, joonistamist, laulmist, v\xc3\xb5imlemist ja aiat\xc3\xb6\xc3\xb6d. Samu \xc3\xb5ppeaineid \xc3\xb5petati ka Eestimaa kihelkonnakoolides._NEWLINE_Kihelkonnakooli haridusega v\xc3\xb5is t\xc3\xb6\xc3\xb6tada vallakooli\xc3\xb5petajana, vallakirjutaja ja m\xc3\xb5ne muu vallataseme ametnikuna._NEWLINE_\xc3\x95ppekeeleks kihelkonnakoolides oli \xc3\xbcldiselt eesti keel, m\xc3\xb5nel pool mindi j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult \xc3\xbcle saksa keelele. Venestamisreformidega aastail 1887\xe2\x80\x931892 muudeti \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 venekeelseks. Alates 1917. aasta s\xc3\xbcgisest toimus \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 eesti keeles.\n_START_SECTION_\nKujutamine kunstiteostes\n_START_PARAGRAPH_\nPalamuse kihelkonnakooli \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6d ja olustikku on kujutatud Oskar Lutsu jutustuses "Kevade" (ilm. 1912\xe2\x80\x931913) ja samanimelises filmis aastast 1969.'