b"\n_START_ARTICLE_\nPiklikaju\n_START_PARAGRAPH_\nPiklikaju ehk m\xc3\xbcelentsefalon (varem piklik aju; ladina keeles medulla oblongata ('piklik \xc3\xbcdi'), myelencephalon, bulbus medullae spinalis ('seljaajusibul'), bulbus cerebri ('ajusibul')) on peaaju k\xc3\xb5ige kaudaalsem osa, ajut\xc3\xbcve ning keskn\xc3\xa4rvis\xc3\xbcsteemi osa. _NEWLINE_Koos tagaajuga on ta embr\xc3\xbconaalses arenguj\xc3\xa4rgus rombaju osa ja temast areneb medulla oblongata ('piklik \xc3\xbcdi')._NEWLINE_Piklikaju l\xc3\xa4bib kuklaluu suuraugu (foramen magnum) ja muutub sujuvalt selge piirita seljaajuks.  _NEWLINE_Definitsiooni j\xc3\xa4rgi ulatub ta esimese seljaajun\xc3\xa4rvi algusest kuni ajusillani. _NEWLINE_L\xc3\xa4bil\xc3\xb5ikes n\xc3\xa4htavat kahe poole \xc3\xbchendusjoont nimetatakse \xc3\xb5mbluseks (raphe). Ta koosneb peamiselt ristuvatest n\xc3\xa4rvikiududest.\n_START_SECTION_\nLiigendus\n_START_PARAGRAPH_\nPiklikaju jaguneb funktsionaalselt j\xc3\xa4rgmiseks kolmeks l\xc3\xb5iguks: kate (tegmentum, 'tanu'), kaks piklikajup\xc3\xbcramiidi (pyramides) ja oliivituumad. Kate paikneb taga, neljanda ajuvatsakese all, rombaugu l\xc3\xa4hedal. Kattest saavad alguse mitmesugused neuronid. Neid kohti nimetatakse \xc3\xbcldiselt tuumadeks (n\xc3\xa4iteks kraniaaln\xc3\xa4rvide tuumad ning sisse- ja v\xc3\xa4ljahingamise tuumad, hingamiskeskus)._NEWLINE_P\xc3\xbcramiidid on pikad ettesopistused esik\xc3\xbcljel. Neid l\xc3\xa4bivad kortikospinaaltraktid ehk p\xc3\xbcramidaaltraktid, mis sisaldavad ajukoorest alguse saavate neuronite aksoneid lihaste liigutamiseks. Pisut allpool on kahe p\xc3\xbcramiidi \xc3\xbchendus p\xc3\xbcramiidiristus. Seal l\xc3\xa4heb umbes 80% aksonitest \xc3\xbcle teisele poole. _NEWLINE_Oliivid on ettesopistused p\xc3\xbcramiididest pisut lateraalsemalt. _NEWLINE_P\xc3\xbcramiidide ja oliivide vahelt v\xc3\xa4ljub XII kraniaaln\xc3\xa4rv (keelealune n\xc3\xa4rv). Oliivi saabuvad mitmesugused neuronid peaajust ja seljaajust, et teha oma s\xc3\xbcnapsiga \xc3\xbcmberl\xc3\xbclitus teisele neuronile. Saabuvatel n\xc3\xa4rvidel oliivis on erinevaid funktsioone. T\xc3\xa4iesti \xc3\xbcldiselt v\xc3\xb5ib oliivi pidada lihaste liigutuste, eriti peenmotoorika koordinatsioonikeskuseks. Sellep\xc3\xa4rast kulgeb enamik n\xc3\xa4rvikiude  oliivist v\xc3\xa4ikeajju, sest viimase p\xc3\xa4devuses on lihaste liigutuste peenmotoorne koordinatsioon. Ka informatsioon lihastest nende liikumisseisundi v\xc3\xb5i asendi kohta (propriotseptiivne tundlikkus) j\xc3\xb5uab oliivi, kust see juhitakse edasi v\xc3\xa4ikeajju.  _NEWLINE_Oliivis on suur tuumade kompleks. Selles saab v\xc3\xa4limuse ja funktsiooni j\xc3\xa4rgi eristada suurt tuuma nucleus olivaris principalis ja k\xc3\xb5rval paiknevaid tuumi nucleus olivaris accessorius medialis ja nucleus olivaris accessorius posterior. _NEWLINE_K\xc3\xb5rval on veel \xc3\xbclemised oliivituumad (nuclei olivares superiores, mida aga funktsionaalselt ei arvata eelnevate tuumade juurde, sest seal l\xc3\xbclitatakse \xc3\xbcmber n\xc3\xa4rvikiud kuulmisteelt, millel ei ole seega teiste oliivituumade funktsiooniga (motoorika koordinatsioon) midagi \xc3\xbchist. Nad osalevad heliallika suuna m\xc3\xa4\xc3\xa4ramises."