b'\n_START_ARTICLE_\nAjakiri\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimeseks uusaegseks ajakirjaks peetakse 1564\xe2\x80\x931749 Augsburgis Georg Willeri v\xc3\xa4ljaandel ilmunud saksakeelset tr\xc3\xbckist "Novorum Librorum quos Nundinae Atumnales, Francoforti Anno 1564 celebratae, Venales Exhibuerent", mida tuntakse ka Frankfurdi messikataloogi nime all. See ilmus Frankfurdi raamatulaada puhul. Esimeste ajakirjade seas olidki tollal raamatulaatade kataloogid. Pikalt p\xc3\xbcsis ka 1633\xe2\x80\x931738 ilmunud Theatrum Europaeum, mis kajastas saksakeelsete maade ajalugu._NEWLINE_N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal on enam tuntud esimesed teadusajakirjad: jaanuaris 1665 Pariisis ilmuma hakanud Journal des s\xc3\xa7avans ja samal aastal Londonis asutatud, t\xc3\xa4nini ilmuv Philosophical Transactions of the Royal Society. \xc3\x9cldhuviajakirjad j\xc3\xa4rgnesid m\xc3\xa4rksa hiljem, neist peetakse esimeseks 1731. aastal Londonis rajatud The Gentleman\'s Magazine\'i. Vanim t\xc3\xa4naseni ilmuv ajakiri on The Scots Magazine, mille esimene number tr\xc3\xbckiti 1739 (ehkki v\xc3\xa4ljaande omanikud on korduvalt vahetunud ning selle ilmumises on olnud ka pause, kokku kuni 90 aasta jagu).'