b'\n_START_ARTICLE_\nLage (Alam-Saksi)\n_START_SECTION_\nLoss\n_START_PARAGRAPH_\n1183. aastast p\xc3\xa4rineb esimene dokumenteeritud maining lossist Lages, ja Hermann von Lagest, kes aastatel 1173 kuni 1183 oli kapiitel M\xc3\xbcnsteris. Aastatel 1324 kuni 1326 purustati loss Gelderni vaenuse ajal M\xc3\xbcnsteri piiskopi Ludwigi k\xc3\xa4sul._NEWLINE_Aastatel 1329 kuni 1330 ehitas Utrechti piiskop Johann lossi uuesti \xc3\xbcles oma liitlasele Hermann von Lagele, kes 1346. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs piiskopile "dat huys toe Lage" ("maja Lages"), kuigi see j\xc3\xa4i von Lage k\xc3\xa4tte, kuna ostuhinda ei tasutud l\xc3\xb5puni. 1380. aastal r\xc3\xbc\xc3\xbcstas Utrechti piiskop Florenz Lage lossi, mis viis selle enamalt jaolt h\xc3\xa4vinemiseni. Aastatel 1439 kuni 1447 ehitati see taas kord \xc3\xbcles, seekord Utrechti piiskopi Rudolfi korraldusel. Lage oli sel ajal piiskopikoht, mille oli h\xc3\xb5ivanud haldur, ja aeg-ajalt laenati seda pandiks._NEWLINE_1523. aastal j\xc3\xa4i loss Gelderni v\xc3\xa4gede tule alla, kellele loss \xc3\xbcle anti. 1592. aastal oli siin veel rohkem ehitisi ja kerkis linnuselaadne loss koos majakabeliga, mille ehitas l\xc3\xa4\xc3\xa4niisand Dietrich von Ketteler, kellele loss 1576. aastal panditi ja 1590. aastal l\xc3\xa4\xc3\xa4nistati, p\xc3\xa4rast mida l\xc3\xa4ks Lage koos Utrechti piiskopkonnaga keiser Karl V-le ja siis 1555. aastal tema pojale Felipe II-le. 1626. aastal piirati renessansslossi Kaheksak\xc3\xbcmneaastases s\xc3\xb5jas hollandlaste poolt ja sellest ajast saati on see varemeis.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4rrasm\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5is ehitati 1686. aastal Amadea von Raesfeld n\xc3\xa9e von Vlodrupi poolt leseelamuks klassitsistlikus Hollandi stiilis. 1762. aastal ehitati sellele idatiib.\n_START_SECTION_\nVesiveski\n_START_PARAGRAPH_\nVesiveskit Lage an der Dinkelis on esmakordselt mainitud 1270. aastal ja ka garneerimisdokument 1377. aastast r\xc3\xa4\xc3\xa4gib veskist Lages. Kuid alles umbes 200 aastat hiljem andis toonane Hispaania kuningas Felipe II Hollandi valitsejana loa ehitada veski Dinkeli j\xc3\xb5ele. Eeldatakse, et see oli olemasoleva veski rekonstrueerimine v\xc3\xb5i laiendamine, kuid t\xc3\xa4pselt pole see teada._NEWLINE_T\xc3\xa4na tundub, et veski n\xc3\xa4eb v\xc3\xa4lja nagu 17. sajandi l\xc3\xb5pust. Eritunnuseks on kaks altlaetavat vesiratast, mis ajavad ringi nii viljaveskit kui ka \xc3\xb5liveskit. 20. sajandi alguses genereeriti veskis ka elektrit kohaliku kogukonna tarbeks. P\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da pandi \xc3\xb5liveski kinni. Viljaveski t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1957. aastani, kuigi 1931. aastast ei ajanud seda enam rini vee-energia, vaid diiselmootor. P\xc3\xa4rast viimase m\xc3\xb6ldri surma seisab veski t\xc3\xbchjana._NEWLINE_Kui hoone \xc3\xa4hvardas kokku variseda, alustati 1962. aastal k\xc3\xb5ige pakilisemate kindlustust\xc3\xb6\xc3\xb6dega. K\xc3\xbcmme aastat hiljem tegi Grafschaft Bentheimi kreis veskile tervikliku taastamise, andes sellele taas kord kaks vesiratast, samuti lammutades ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d, mis olid j\xc3\xb5el 1930. aastatel tehtud, ja taastades voolukiiruse parandamiseks \xc3\xbclevoolupaisu. Kuni 1976. aastani uuendati veski masinav\xc3\xa4rki, nii et t\xc3\xa4na saab valitud p\xc3\xa4evadel veski taas t\xc3\xb6\xc3\xb6tada. Endise m\xc3\xb6ldri eluasemes asutati p\xc3\xa4rast restaureerimist teesalong.\n_START_SECTION_\nKirik\n_START_PARAGRAPH_\n11. juunil 1687 asetas Amadea von Raesfeld vundamendikivi kiriku ehitamiseks Lagesse.'