b'\n_START_ARTICLE_\nLauri Kettunen\n_START_PARAGRAPH_\nLauri Einari Kettunen (10. september 1885 Joroinen \xe2\x80\x93 26. veebruar 1963 Helsingi) oli silmapaistev soome murrete ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelte uurija. Oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri jooksul t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kettunen muuhulgas Tartu \xc3\x9clikooli ja Helsingi \xc3\x9clikooli professorina.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pinguaeg\n_START_PARAGRAPH_\nKettunen s\xc3\xbcndis p\xc3\xb5llumehe pojana Joroineni kihelkonnas. 1905. aastal l\xc3\xb5petas Kuopio Soome \xc3\x9chiskooli, misj\xc3\xa4rel hakkas Helsingi \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5ppima soome keelt ja sugulaskeeli. Tollal \xc3\xb5petas Kettust teiste seas tuntud fennist professor E. N. Set\xc3\xa4l\xc3\xa4._NEWLINE_1908. aastal p\xc3\xa4rast kolme aastat \xc3\xb5pinguid kirjutas Kettunen kandidaadiuurimuse soome keele ja kirjanduse erialal. Samal aastal k\xc3\xbclastas ta esimest korda Eestit. Litsentsiaadiks sai ta 1912. aastal ja aasta hiljem kaitses doktoriv\xc3\xa4itekirja. Doktoriv\xc3\xa4itekiri k\xc3\xa4sitles eesti keele Kodavere murraku h\xc3\xa4\xc3\xa4likuajalugu ("Lautgeschichtliche Untersuchung \xc3\xbcber den kodaferschen Dialekt").\n_START_SECTION_\nAkadeemiline karj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\n1914. aastal sai Kettunen Helsingi \xc3\x9clikooli soome keele dotsendiks. Aastail 1920\xe2\x80\x931925 tegutses ta Tartu \xc3\x9clikooli l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelte professorina. _NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kettunen Helsingi \xc3\x9clikooli soome filoloogia dotsendina. 1929. aastal nimetati Kettunen Helsingi \xc3\x9clikooli l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelte professoriks. Selles ametis oli ta 1938. aastani. Ametikoht muudeti 1939. aasta algusest eesti ja l\xc3\xa4hisugukeelte professuuriks. Sellest ametist j\xc3\xa4i Kettunen pensionile 1953. aastal. Palgata puhkuste ajal tegutses ta aastatel 1935\xe2\x80\x931937 ja 1941\xe2\x80\x931944 \xc3\xb5ppej\xc3\xb5una Budapestis E\xc3\xb6tv\xc3\xb6si kolled\xc5\xbeis._NEWLINE_Lauri Kettunen osales aktiivselt Kotikielen Seura, Soome-Ugri Seltsi ja Soome Kirjanduse Seltsi tegevuses. Ta oli 1920. aastal loodud Akadeemilise Emakeele Seltsi asutajate seas ja aastail 1920\xe2\x80\x931924 seltsi esimees. 1959. aastal sai Kettunen Soome Teaduste Akadeemia auhinna (500\xc2\xa0000 marka) tunnustusena teenete eest l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelte uurijana._NEWLINE_Kettusel olid sageli v\xc3\xa4ga selged seisukohad ja ta vaidles korduvalt Lauri Hakulisega muu hulgas keeleajaloo teemadel. Rohkem kui \xc3\xbches vaidlusk\xc3\xbcsimuses on alles hilisem uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 suutnud n\xc3\xa4idata "rabulist Kettuse" seisukoha \xc3\xb5igsust. Keelekorralduses esindas Kettunen sageli vabameelsemat seisukohta kui Hakulinen ja E. A. Saarimaa, kelle \xc3\xb5piku "Hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja huonoa suomea" vastukaaluks kirjutas Kettunen \xc3\xb5piku "Hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 vapaata suomea".\n_START_SECTION_\nEkspeditsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb5imurahvaste kultuur ja selle arendamine oli Lauri Kettuse s\xc3\xbcdameasi. Oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri jooksul reisis Kettunen palju l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keeli r\xc3\xa4\xc3\xa4kivate rahvaste juurde, kogudes keelen\xc3\xa4iteid. Kettunen k\xc3\xbclastas oma reisidel eestlasi, vadjalasi, vepslasi, liivlasi ja karjalasi ning samuti V\xc3\xa4rmlandi metsasoomlasi Rootsis._NEWLINE_1920. aastate l\xc3\xb5pus ja 1930ndatel reisis Lauri Kettunen Soomes, uurides soome murdeerinevusi ja kaardistades murdealasid. T\xc3\xb6\xc3\xb6 oli tohutu, sest Kettuse eesm\xc3\xa4rgiks oli k\xc3\xbclastada pea k\xc3\xb5iki Soome kihelkondi. Kettunen intervjueeris inimesi nende kodudes, aga ka vanadekodudes ja vanglates. Reisides liikus Kettunen jalgratta, suuskade, mootorratta ja hiljem autoga._NEWLINE_Uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemusena valminud "Murrekartasto" sisaldab 213 t\xc3\xa4htsama murden\xc3\xa4htuse levikut n\xc3\xa4itavat kaarti. Hilisemad l\xc3\xbchendatud tr\xc3\xbckid sisaldavad 64 kaarti.\n_START_SECTION_\nPere ja vaba aeg\n_START_PARAGRAPH_\nLauri Kettusel ja tema naisel Hiljal oli kolm last, kellest kaks surid noorelt._NEWLINE_Lisaks teaduslikule karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile harrastas Lauri Kettunen ilukirjandust. Ta kirjutas proosat, luulet ja n\xc3\xa4idendeid. Osa Kettuse ilukirjanduslikust loomingust avaldati varjunime Toivo Hovi all. Kettunen t\xc3\xb5lkis soome keelde eesti luuletaja Bernard Kangro luuletusi ja kirjutas ise eestikeelse luulekogu "S\xc3\xbcdame sillad" (1960). Ta oli ka teosoofia toetaja._NEWLINE_Kettunen on maetud Helsingisse Hietaniemi kalmistule.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nTartu \xc3\x9clikooli peahoone auditooriumis 139 asub Lauri Kettuse bareljeef._NEWLINE_2005. aastal toimus Tartus ettekandekoosolek Lauri Kettunen 120.'