b'\n_START_ARTICLE_\nEesti lipp\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEesti lipu algseid v\xc3\xa4rve, helesinist, musta ja valget, kasutab alates 1952. aastast 1860. aastal Karlsruhes asutatud \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioon Baltica-Borussia Danzig (algse nimega Livonia).\n_START_SECTION_\nRiigilipp\n_START_PARAGRAPH_\n24. veebruaril 1918 kuulutati sinimustvalgete lippude lehvides v\xc3\xa4lja Eesti Vabariik._NEWLINE_12. novembril v\xc3\xb5i 12. detsembril 1918 heisati sinimustvalge lipp esimest korda Toompeale Pika Hermanni torni tippu. Lipu heiskajad olid Kaarel Uusma, Oskar Siiak ja Karl Kriisk._NEWLINE_21. novembril 1918 esitas Ajutine Valitsus sinimustvalge lipu Maap\xc3\xa4evale kinnitamiseks Eesti riigilipuna, kuid Maap\xc3\xa4eva kinnitust ei j\xc3\xa4rgnenud.\n_START_SECTION_\nOkupatsiooniaeg\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb5ukogude okupatsiooni ajal keelati Eestis sinimustvalge lipu kasutamine.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb5ukogude okupatsioon 1944\xe2\x80\x931991\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb5ukogude okupatsiooniv\xc3\xb5imu taaskehtestamisega Eestis Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus oli Eesti lipp rahvuslipuna ja rahvusv\xc3\xa4rvid sini-must-valge v\xc3\xa4rvikombinatsioonina keelatud. Tr\xc3\xbckimeedias ja hiljem televisioonis j\xc3\xa4lgisid seda tsensorid. Isiklikuks kasutamiseks m\xc3\xb5eldud sinise-musta-valge kombinatsiooniga tarbeesemed olid samuti haruldased. K\xc3\xbcll v\xc3\xb5is eesti rahvuslippu leida Eesti n\xc3\xb5ukogude ents\xc3\xbcklopeediast._NEWLINE_1980. aasta Moskva ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngude Tallinnas peetud purjeregati avatseremooniast s\xc3\xa4ilinud fotodel ja filmikaadritel oli teiste v\xc3\xa4rvide k\xc3\xb5rval n\xc3\xa4ha ka sini-must-valget trikoloori tseremooniatel Raekoja platsil Matkamaja aknas ja Russalka juures._NEWLINE_Ajakirja Looming 1981. aasta septembrinumbris ilmus lehek\xc3\xbcljel 1311 kunsti\xc3\xbcli\xc3\xb5pilase Andrus R\xc3\xb5ugu luuletus, akrostihhon "Silmades taevas ja meri", mille ridade esimesed t\xc3\xa4hed andsid \xc3\xbclalt alla lugedes kokku Eesti lipu v\xc3\xa4rve markeerivad s\xc3\xb5nad "sini-must-valge".\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rast iseseisvuse taastamist\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Eesti iseseisvuse taastamist aastal 1991 t\xc3\xb5i perekond Kork ajaloolise lipu peidupaigast v\xc3\xa4lja ning andis selle 1992. aasta algul \xc3\xbcle Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsile. Lipu korrastamise j\xc3\xa4rel restauraatorite poolt andsid \xc3\xbcli\xc3\xb5pilased selle taas hoiule Eesti Rahva Muuseumi. Otep\xc3\xa4\xc3\xa4 kiriku seinal avati vahepeal varjul olnud bareljeefid._NEWLINE_7. juulil 1992 kinnitas Riigikogu vastava seadusega riigilipu ja riigivapi etalonkujutised._NEWLINE_11. juunil 1993 kehtestati valitsuse m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega nr 174 riigilipu kasutamise kord. Seda muudeti 7. aprillil 1994, 10. oktoobril 1996 ja viimati 11. augustil 1998.\n_START_SECTION_\nEesti lipu muuseum\n_START_PARAGRAPH_\n1996. aastast on Otep\xc3\xa4\xc3\xa4 kiriklas, kus p\xc3\xbchitseti 4. juunil\xc2\xa01884\xc2\xa0Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi\xc2\xa0sini-must-valge lipp,    muuseumituba \xe2\x80\x93 Eesti lipu muuseum. Muuseumist leiab p\xc3\xb5hjaliku \xc3\xbclevaate Eesti lipu saamisloost.\n_START_SECTION_\nAmetlikud variandid\n_START_PARAGRAPH_\nVabariigi Presidendi lipp on riigilipp, mille keskel on suur riigivapp (vaata Eesti vapp).\n_START_SECTION_\nHeiskamise ja langetamise ajad\n_START_PARAGRAPH_\nRiigilipp heisatakse p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usul, kuid mitte hiljem kui kell 8.00. Lipp langetatakse p\xc3\xa4ikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00, kui valitsus ei ole andnud erikorraldust riigilipu heiskamise ja langetamise kohta m\xc3\xb5nel teisel kellaajal._NEWLINE_Jaani\xc3\xb6\xc3\xb6l riigilippu ei langetata.\n_START_SECTION_\nHeiskamise viis\n_START_PARAGRAPH_\nRiigilipp heisatakse lipumasti v\xc3\xb5i pannakse lipuvardaga vastavasse hoidikusse, mis asub hoone peasissek\xc3\xa4igu juures, v\xc3\xb5i mujale selleks sobivas (v\xc3\xa4\xc3\xa4rikas ja h\xc3\xa4stin\xc3\xa4htavas) kohas. Lipul peab olema piisavalt lehvimisruumi. Lipukangas ei tohi puutuda vastu hoonete seinu, puid, juhtmeid ja muud sellist._NEWLINE_Heisatud riigilipu alumine serv peab olema v\xc3\xa4hemalt kolme meetri k\xc3\xb5rgusel maapinnast. Lipuvardad ja -mastid on soovitatav v\xc3\xa4rvida valgeks._NEWLINE_Linnas kasutatakse enamasti 2,5\xe2\x80\x933\xc2\xa0m pikkuste puidust varraste k\xc3\xbclge kinnitatud normaalsuuruses lippe. Suuremad hooned ja avaram planeering eeldavad ka suuremaid lippe, mis tuleks heisata kas seinalt eenduvasse, katuselt t\xc3\xb5usvasse v\xc3\xb5i hoopis eraldi seisvasse lipumasti._NEWLINE_Maapinnalt t\xc3\xb5usva lipumasti k\xc3\xb5rgus on lipu laiusest ligikaudu kuus korda suurem. Seinal asuva lipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem kui lipu laius.\n_START_SECTION_\nLipulaul\n_START_PARAGRAPH_\nEesti lipulaul on "Eesti lipp", mille muusika on kirjutanud Enn V\xc3\xb5rk ja s\xc3\xb5nad Martin Lipp. Laulu s\xc3\xb5nu on k\xc3\xb5vasti muudetud v\xc3\xb5rreldes algsega, n\xc3\xa4iteks Martin Lipu viis salmi koondati kokku kolmeks._NEWLINE_Algversiooni esimene ja viimane salm:_NEWLINE_Ehitagem eesti kojad kolme kodu-v\xc3\xa4rviga!_NEWLINE_ _NEWLINE_V\xc3\xb5tku nendel Eesti pojad ennast \xc3\xbckskord \xc3\xbchenda\', _NEWLINE__NEWLINE_v\xc3\xb5tku kuldse armuk\xc3\xb6ie venna-arm neil veerita\', _NEWLINE__NEWLINE_vastaku neil v\xc3\xa4gev h\xc3\xbc\xc3\xbce: \xc2\xabEesti, Eesti, ela sa!\xc2\xbb_NEWLINE_Sinine ja must ja valge ehitagu Eestimaad! _NEWLINE__NEWLINE_Vili v\xc3\xb5rsugu siin selge, paisugu tal t\xc3\xa4ieks pead! _NEWLINE__NEWLINE_Vaprast meelest, venna-armust eesti kojad k\xc3\xb5lagu, _NEWLINE__NEWLINE_kostku taeva poole p\xc3\xb5rmust: \xc2\xabEesti, Eesti, ela sa!\xc2\xbb'