b'\n_START_ARTICLE_\nIndia elevant\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nIndia elevant on 5\xe2\x80\x9310 meetrit pikk. India elevant sarnaneb Aafrika elevandiga, kuid tal on v\xc3\xa4iksemad silmad ja l\xc3\xbchemad kihvad. Samuti on tal v\xc3\xa4iksemad k\xc3\xb5rvad, peenem lont ja nahk pole nii kare. Loomulikult on India elevandil v\xc3\xa4iksem ka mass: isasloom ei kaalu kunagi \xc3\xbcle 5000 kg. Nagu ikka elevantidel, on ka india elevandil lont, mis on v\xc3\xb5imeline t\xc3\xb5stma kuni viietonniseid puut\xc3\xbcvesid; lont on neil ka toidu ja vee hankimiseks. V\xc3\xb5had on olemas vaid isasloomal.\n_START_SECTION_\nIndia elevant koduloomana\n_START_PARAGRAPH_\nIndia elevante on kodustatud juba tuhandeid aastaid ning kasutatud raskete koormate kandmiseks, suurte sahkade vedamiseks, palkide t\xc3\xb5stmiseks ja ka etendustel. Elevandid on arukad loomad, nad \xc3\xb5pivad kiiresti lihtsaid k\xc3\xa4ske t\xc3\xa4itma ja j\xc3\xa4tavad \xc3\xb5pitu meelde. L\xc3\xb5una-Aasias toovad elevandid palke v\xc3\xa4lja paigust, kuhu metsaveomasinad ligi ei p\xc3\xa4\xc3\xa4se. Metsiku elevandi v\xc3\xa4lja\xc3\xb5petamiseks kulub umbes 8 kuud.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nIndia elevant toitub v\xc3\xa4ga mitmek\xc3\xbclgselt, kuid taimselt. Enamjaolt s\xc3\xb6\xc3\xb6b ta rohtu, bambust, kaunvilju, puukoort, palmilehti ja igasuguseid ronitaimi. Hooajati s\xc3\xb6\xc3\xb6vad nad ka viigimarju, mets\xc3\xb5unu ja mangot.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nEmaselevant saab poja tavaliselt 3\xe2\x80\x934 aasta tagant. Poeg kaalub s\xc3\xbcndides umbes sada kilo. Elevandi esimese 18 kuu jooksul saab ta toidu emalt, kuigi taimi saab ta s\xc3\xbc\xc3\xbca ka m\xc3\xb5ne kuu vanuselt.\n_START_SECTION_\nIndia elevant ohustatud loomana\n_START_PARAGRAPH_\nIgal aastal j\xc3\xa4\xc3\xa4b j\xc3\xa4rjest v\xc3\xa4hemaks vabas looduses elavaid elevante. Metsadest tehakse istandused ja rohumaadest p\xc3\xb5llud. Neis piirkondades elavad elevandid kas lastakse saagih\xc3\xa4vitajatena maha v\xc3\xb5i p\xc3\xbc\xc3\xbctakse kinni. Aasias rakendatakse kinnip\xc3\xbc\xc3\xbctud elevandid t\xc3\xb6\xc3\xb6le istandustes v\xc3\xb5i saadetakse loomaaedadesse ja tsirkustesse. Elevante k\xc3\xbctitakse ka nende v\xc3\xb5hkade p\xc3\xa4rast, mis on v\xc3\xa4ga n\xc3\xb5utud kaup. India elevant on olnud alates 1975. aastast t\xc3\xa4ieliku kaitse all, Aafrika elevandi luuga oli siis veel lubatud kaubelda. 1975. aasta jooksul Hongkongis m\xc3\xbc\xc3\xbcdud elevandiluud olid p\xc3\xa4rit rohkem kui 300 000 elevandilt. Kilo elevandiluud v\xc3\xb5ib maksta kuni 7000 Eesti krooni ja \xc3\xbcks v\xc3\xb5hk v\xc3\xb5ib kaaluda kuni 70 kg. 1980. aastate l\xc3\xb5pus oli kuni 80% m\xc3\xbc\xc3\xbcdavast elevandiluust p\xc3\xa4rit ebaseaduslikult tapetud elevantidelt. Seet\xc3\xb5ttu otsustati keelustada ka Aafrika elevantide luuga kauplemine.\n_START_SECTION_\nLont\n_START_PARAGRAPH_\nIndia elevandil on joomiseks paindlik lont, mis koosneb umbes sajast tuhandest lihasekomponendist, mis teevad sellest v\xc3\xa4ga osava t\xc3\xb6\xc3\xb6vahendi. See uskumatu osavus v\xc3\xb5imaldab tal t\xc3\xb5sta ka v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikseid asju ning ta saab kasutada seda mitmel otstarbel. Londi sees pole \xc3\xbchtegi luud ega k\xc3\xb5hre, v\xc3\xa4lja arvatud \xc3\xbcks v\xc3\xa4ike luut\xc3\xbckk londi otsas, mis eraldab ninas\xc3\xb5\xc3\xb5rmeid.\n_START_SECTION_\nKarja kombed\n_START_PARAGRAPH_\nIndia elevandid on vabas looduses loomult v\xc3\xa4ga s\xc3\xb5bralikud ja armastavad elada elevandikarjas. Tavaliselt elavad koos \xc3\xbcks t\xc3\xa4iskasvanud loom ja tema j\xc3\xa4reltulijad. Eevandit\xc3\xbctred j\xc3\xa4\xc3\xa4vad koos oma emaga elama kauaks, kuid elevandipojad lahkuvad juba varakult. Pojad liituvad tihti isaselevantide karjaga, muidu on oht \xc3\xbcksikuks j\xc3\xa4\xc3\xa4da. Hiljem loovad nad ka perekonna. Isasloomad elavad kuni 15 ja emasloomad kuni 30 ruutkilomeetri suurusel maalapil. Need arvud v\xc3\xb5ivad k\xc3\xbcll kuival perioodil suureneda, kuid suurt r\xc3\xa4nnet nad loomulikult ette ei v\xc3\xb5ta.\n_START_SECTION_\nEtoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nSue Johnson kirjeldab  oma raamatus "Armastuse t\xc3\xa4hendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest." (2014) hollandi ja Ameerika \xc3\x9chendriikide primatoloogi ja etoloogi Frans de Waali seisukohti, mis avaldatud raamatus "The Age of Empathy" (\'Empaatia ajastu\')._NEWLINE_De Waali arvates, ei ole empaatiav\xc3\xb5imet antud ainult  inimestele. K\xc3\xb5ik liigid, nende hulgas elevandid (katsed emaste elevantidega), inimesed, inimahvid, delfiinid ja, kelle peaajus on peegelneuronid ja enesetunnetus, reageerivad \xc3\xbcksteise valule ning ka leinavad, kui  sureb nende liigikaaslane.'