b'\n_START_ARTICLE_\nRichard Addinsell\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Stewart Addinsell (13. jaanuar 1904 London \xe2\x80\x93 14. november 1977 Brighton) oli inglise helilooja, kes on tuntud peamiselt lava- ja filmimuusika autorina.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nAddinsell s\xc3\xbcndis Londonis raamatupidaja William Arthur Addinselli ja tema abikaasa Annie Beatrice Addinselli (s\xc3\xbcndinud Richards) teise pojana. Ta sai \xc3\xbcldhariduse kodus ja astus seej\xc3\xa4rel Oxfordi \xc3\x9clikooli Hertfordi kolled\xc5\xbeisse \xc3\xb5igusteadust \xc3\xb5ppima, kuid kaotas peatselt selle vastu huvi ja lahkus 18 kuud kestnud \xc3\xb5pingute j\xc3\xa4rel, et p\xc3\xbchenduda muusikale._NEWLINE_1925. aastal astus ta Kuninglikku Muusikakolled\xc5\xbeisse, kuid pidas sealgi vastu vaid kaks \xc3\xb5ppeaastat ja lahkus taas ilma diplomita. Selleks ajaks oli ta asunud tegema kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d Andr\xc3\xa9 Charlot\' rev\xc3\xbc\xc3\xbcteatrile Londonis, kus tema heaks kolleegiks kujunes Briti popmuusika s\xc3\xa4ravamaid heliloojaid Noel Gay. 1928. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta The Old Vici teatris tegutsenud projekti Adam\'s Opera juures, kus tegi tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d naisdramaturgi Clemence Dane\'iga. Tema kujunemisperioodi l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5ib pidada 1929. aastat, mil ta sooritas ringreisi Euroopa muusika- ja teatrielu t\xc3\xa4htsamates keskustes, k\xc3\xbclastades ka Berliini ja Viini._NEWLINE_1930. aastad t\xc3\xb5id Addinsellile tuntuse filmiheliloojana. Tema esimeseks filmiks oli 1932. aastal valminud muusikaline kom\xc3\xb6\xc3\xb6dia "His Lordship", mille lavastas Michael Powell. Samal aastal kirjutas ta m\xc3\xb5ned vahepalad Broadwayl lavastatud muusikalile "Alice imedemaal". S\xc3\xb5nad Addinselli muusikale kirjutas omakorda Clemence Dane._NEWLINE_Aastatel 1933\xe2\x80\x931935 elas helilooja Ameerika \xc3\x9chendriikides, luues seal muusikat Hollywoodi filmidele._NEWLINE_1940. aastatel tegi Addinsell tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d Joyce Grenfelliga, kirjutades muusikat tema rev\xc3\xbc\xc3\xbc- ja monoetendustele._NEWLINE_1960. aastatel t\xc3\xb5mbus ta \xc3\xbcha enam avalikust elust tagasi, v\xc3\xb5\xc3\xb5randudes ka l\xc3\xa4hedastest s\xc3\xb5pradest. Ta suri 1977. aastal Brightonis ja tema matusetalitus leidis aset Golders Greeni krematooriumis._NEWLINE_Addinselli kauaaegne partner ja elukaaslane oli moekunstnik Victor Stiebel.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Addinselli tuntuimaks muusikapalaks on 1940. aastal valminud Varssavi kontsert, mille ta kirjutas 1941. aastal linastunud filmile "Dangerous Moonlight". Tegemist on ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval populaarse kontsertpalaga. Addinsell sai \xc3\xbclesande pala kirjutada, kui Sergei Rahmaninov oli sellest keeldunud ja teos p\xc3\xbc\xc3\xbcab j\xc3\xa4ljendada suure vene helilooja stiili._NEWLINE_Kokku kirjutas Addinsell muusikat enam kui 40 m\xc3\xa4ngu- ja dokumentaalfilmile. Muuhulgas on ta komponeerinud muusika filmidele "H\xc3\xbcvasti, mr. Chips" (1939), "Blithe Spirit" (1945), "Under Capricorn" (1949), "Scrooge" (1951) ja "The Prince and The Showgirl" (1957).'