b'\n_START_ARTICLE_\nLinn\n_START_SECTION_\nLinna t\xc3\xa4histavad s\xc3\xb5nad eri keeltes\n_START_PARAGRAPH_\nInglise keeles on linna kohta kaks s\xc3\xb5na. City on algselt katedraaliga linn, praegu t\xc3\xa4hendab see tavaliselt suuremat linna. City t\xc3\xa4hendab ka kesklinna. Teine s\xc3\xb5na town t\xc3\xa4hendab algselt \'\xc3\xb5u\'. Linnade nimedes on see sageli l\xc3\xbchenenud kujule -ton._NEWLINE_Nii inglise s\xc3\xb5na city kui ka hispaania ciudad, itaalia citt\xc3\xa0 ja prantsuse cit\xc3\xa9 p\xc3\xa4rinevad ladina s\xc3\xb5nast civitas, mis t\xc3\xa4hendab kodanike (cives) kogumit._NEWLINE_Prantsuse keeles on ville linn, village aga on prantsuse ja inglise keeles k\xc3\xbcla._NEWLINE_Norra keeles linna t\xc3\xa4histav s\xc3\xb5na by t\xc3\xa4hendas algselt elumaja. Rootsi keeles t\xc3\xa4hendab sama s\xc3\xb5na k\xc3\xbcla. Linna kohta \xc3\xb6eldakse rootsi keeles stad (saksa keeles Stadt)._NEWLINE_Vene s\xc3\xb5na \xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4 vastab skandinaavia s\xc3\xb5nale, millest p\xc3\xa4rineb praegune g\xc3\xa5rd (\'talu\').Vene keeles on linnanimede l\xc3\xb5pus m\xc3\xb5nikord "-grad", mis on selle s\xc3\xb5na kirikuslaavip\xc3\xa4rane kuju.\n_START_SECTION_\nLinnade sisestruktuur\n_START_PARAGRAPH_\nLinna sisestruktuuri mudelid_NEWLINE_Linnaasula arengu k\xc3\xa4igus kujundatakse linna sees sektoreid. Igale sektorile on iseloomulikud omad maa hinnad s\xc3\xb5ltuvalt kaugusest keskusest, omad funktsioonid, hoonestus ja elanikke tegevus._NEWLINE_Vanades linnades eristatakse tavaliselt j\xc3\xa4rgmisi sektoreid:_NEWLINE_1) kesklinn ehk \xc3\xa4rila, mida moodustatakse tavaliselt ajaloolisest linnas\xc3\xbcdamest. Kuna on ta parima k\xc3\xa4ttesaadavusega, siis moodustatakse siin \xc3\xa4rila ehk city (inglise central business district), kus paiknevad k\xc3\xb5rgemate hindadega kauplused, pankade ja suurettev\xc3\xb5tete peakorterid, valitsusasutused, saatkonnad jms. Ruumi nappuse ja rendi k\xc3\xb5rged hinnad sunnivad ehitama k\xc3\xb5rghooneid; elanikud, v\xc3\xa4hem tulukad kauplused ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stus surutakse kesklinnast v\xc3\xa4lja._NEWLINE_2) agul ehk \xc3\xbcleminekupiirkond, kus on \xc3\xbclekaalus segahoonestus, milles vahelduvad \xc3\xbcmberehitatud teenindusettev\xc3\xb5tete hooned, kontorihooned, kauplused ja elamud. Arenenud riikides on see populaarne elamispiirkond, arengumaades muutub see sageli slummiks._NEWLINE_3) vana t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkond, mis oli kujunenud t\xc3\xb6\xc3\xb6stus- v\xc3\xb5i ladude piirkonnaks 19.\xe2\x80\x9320. sajandil ning hiljem oli sageli \xc3\xbcmber ehitatud. Praegu paiknevad siin tavaliselt suured kaubanduskeskused (super- ja h\xc3\xbcpermarketid) ning mitmekorruselised elumajad._NEWLINE_4) madala maksumusega linnarajoonid \xe2\x80\x93 mitmekorruseliste k\xc3\xb5rghoonetega magalad. Kinnisvara hinnad on seal suhtelised madalad, korterites on k\xc3\xb5ik vajalikud mugavused (keskk\xc3\xbcte, veev\xc3\xa4rk, kanalisatsioon, pr\xc3\xbcgi\xc5\xa1ahtid, elekter ja internet, r\xc3\xb5du jne). Rajoonis on tavaliselt koolid, lasteajad, kauplused, kultuurimaja jt asutused._NEWLINE_5) k\xc3\xb5rge maksumusega (eliidi) elamurajoonid, mis paiknevad \xc3\xa4\xc3\xa4relinnas. Kaasaegsete mugavustega mitmetoalised luksuslikud koted\xc5\xbeid on looduslikult puhtas ja ilusas piirkonnas. Neid saavad osta vaid k\xc3\xb5rge sissetulekuga inimesed, kes s\xc3\xb5idavad t\xc3\xb6\xc3\xb6le ja kooli autoga ning ostavad vajalikke kaupu linna \xc3\xa4\xc3\xa4res asuvatest super- ja h\xc3\xbcpermarketest._NEWLINE_6) uuskeskus (inglise edge city) on linnast v\xc3\xa4ljas eraldi rajatud \xc3\xa4ripinnad, kuhu on kontsentreeritud \xc3\xa4ri-, kaubandus- ja teenindusasutused. Neid \xc3\xbchendavad linnaga hea kvaliteediga maanteed._NEWLINE_7) uus tootmispiirkond on linnapiirkond, kus on loodud k\xc3\xb5rgtehnoloogilise tootmisega ettev\xc3\xb5tted. Tavaliselt on nad linna \xc3\xa4\xc3\xa4res kas lennuv\xc3\xa4lja v\xc3\xb5i kiirtee juures._NEWLINE_8) uus (raske)t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspiirkond_NEWLINE_9) vanad ja uued keskklassi elamurajoonid (korrusmajad)_NEWLINE_10) eeslinn, kus asuvad vaid eliidi ja keskklassi elumajad (inglise suburb)_NEWLINE_11) regeneratsiooniala endises agulis v\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6stusalal\n_START_SECTION_\nVanaaeg\n_START_PARAGRAPH_\nOn \xc3\xbcsna kindel, et Eufrati ja Tigrise j\xc3\xb5e \xc3\xbcmbruses eksisteerisid linnad 2500 kuni 3000 eKr. Urukis elas sel ajal 50 000 inimest. Esimeste linnade rajamise aeg ja elanike arv pole selge._NEWLINE_Pole selge, kuhu paigutub linnade rajamine teiste innovatsioonide (loomade kodustamine, taimede kasvatamine ja kaubandus) k\xc3\xb5rval. Traditsioonilise ettekujutuse j\xc3\xa4rgi oli linnade tekke eelduseks toidu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4k p\xc3\xb5lluharimisest linna l\xc3\xa4hedal. Et aga osutub, et linnade ja kaugkaubanduse algus v\xc3\xb5ivad olla palju varasemad, kui seni arvatud, on m\xc3\xb5ned uurijad selles eelduses kahtlema hakanud. On ka teooria, mille kohaselt linnad on tekkinud kaubanduse t\xc3\xb5ttu ja p\xc3\xb5lluharimine linnade toiduvajaduse t\xc3\xb5ttu. M\xc3\xb5ned uurijad kahtlevad esimeste linnade tekke majanduslikes seletustes \xc3\xbcldse ning peavad esimesi linnu eelk\xc3\xb5ige kuningliku v\xc3\xb5i vaimuliku v\xc3\xb5imu keskusteks._NEWLINE_Tundub olevat selge, et esimesed linnad tekkisid j\xc3\xb5gede l\xc3\xa4hedal, kus sai p\xc3\xb5lde niisutada. Niisutus vajas organiseeritust ja koost\xc3\xb6\xc3\xb6d, mis n\xc3\xb5udis t\xc3\xb6\xc3\xb6jaotust. Esimesed suuremad linnad tekkisid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt Mesopotaamias ja Niiluse orus. Ka mujal tekkisid esimesed linnad j\xc3\xb5gede (Indus, Huang He) \xc3\xa4\xc3\xa4res._NEWLINE_Pole selge, kas linnaelu levis esimestest linnadest v\xc3\xb5i tekkis eri kohtades s\xc3\xb5ltumatult. V\xc3\xa4hemalt Ameerikas tekkisid linnad n\xc3\xa4htavasti Vana Maailma linnadest s\xc3\xb5ltumatult ja arenesid sarnaselt._NEWLINE_Paljud vanaaja riigid olid linnriigid. Nad koosnesid linnast koos \xc3\xbcmbritseva maaga v\xc3\xb5i mitmest algselt iseseisvast linnast. Suurem osa elanikest t\xc3\xb6\xc3\xb6tas p\xc3\xb5ldudel. Linnas elasid ka kuningas, tema n\xc3\xb5uandjad, ametnikud, preestrid, kaupmehed ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised. K\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 ja kaubandusega soetatud j\xc3\xb5ukus v\xc3\xb5imaldas linnal rajada kaitserajatisi, ehitada s\xc3\xb5jalaevastikku ja varustada s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge. Vana-Kreeka koosnes sellistest linnriikidest ja Rooma riik oli linnriikide liit._NEWLINE_Alguses s\xc3\xb5ltus linnade arv ja suurus suhteliselt l\xc3\xa4hedase tagamaa v\xc3\xb5imest toiduaineid toota. Maaharimise tootlikkus oli nii v\xc3\xa4ike, et enamik linnu ei saanud kuigi suureks kasvada isegi siis, kui transpordiv\xc3\xb5imalused paranesid._NEWLINE_Suurim ja kuulsaim vanaaja linnriikidest oli Rooma. \xc3\x95itseajal (esimestel sajanditel pKr) elas seal eri hinnangutel pool miljonit kuni miljon inimest. Seda v\xc3\xb5imaldas t\xc3\xb5hus v\xc3\xb5imuaparaat ja korraldatus, mis tagas suured toiduvarud.\n_START_SECTION_\nAmeerika \xc3\x9chendriigid\n_START_PARAGRAPH_\nAmeerika \xc3\x9chendriikides m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse linnastaatus vastavalt osariigi seadustele.\n_START_SECTION_\nNorra\n_START_PARAGRAPH_\nNorra vanade, keskaegsete linnade seas on T\xc3\xb8nsberg, Trondheim, Bergen, Stavanger, Sarpsborg ja Oslo._NEWLINE_Norras andis linna\xc3\xb5igused algselt kuningas enamasti asulatele, kus oli sadam, mille kaudu veeti v\xc3\xa4lja puitu ja kalasaadusi. Linn sai staatuse ladested (\'[lossimis- ja] laadimiskoht\') v\xc3\xb5i kj\xc3\xb8psted (kj\xc3\xb8pstad, kaubalinn). Viimast t\xc3\xbc\xc3\xbcpi linnadel oli laiendatud omavalitsus, kohus ja haldus ning ainu\xc3\xb5igus majandustegevuseks oma \xc3\xbcmbruses. See v\xc3\xb5imaldas muuhulgas kontrollida riigimaksude sissen\xc3\xb5udmist._NEWLINE_Umbes 1850. aastast hakkas linnapoolne majanduselu reguleerimine ning \xc3\xbches sellega ka kaubalinna\xc3\xb5igused kaduma._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval saab vald ise anda endale v\xc3\xb5i \xc3\xbchele v\xc3\xb5i mitmele oma asulale (tettsted) linna nimetuse. Selleks peab vallas olema v\xc3\xa4hemalt 5000 elanikku ning vallas peab olema kaubandus- ja teenindusfunktsioonidega ning kontsentreeritud asustusega linnaline asula. Regionaal- ja Kommunaalametil on \xc3\xb5igus m\xc3\xb5juvatel p\xc3\xb5hjustel see otsus tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rata. Selle nimetusega ei kaasne t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval mingit eristaatust. Linnastaatusest ollakse huvitatud identiteedi loomise, turunduse v\xc3\xb5i turistide ligimeelitamise kaalutlusel.\n_START_SECTION_\nSaksamaa\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaal on linnalise asula elanike arvu alampiiriks 2000 elanikku. Suurematele asulatele v\xc3\xb5idakse anda linnastaatus. Suurlinnaks loetakse linna elanike arvuga \xc3\xbcle 100 000 inimese. Eristatakse kreisivabu linnu ja kreisilinnu, mis kuuluvad kreisi koosseisu.\n_START_SECTION_\nPrantsusmaa\n_START_PARAGRAPH_\nPrantsusmaa suurimaks linnaks ja \xc3\xbchtlasi pealinnaks on Pariis.\n_START_SECTION_\nSoome\n_START_PARAGRAPH_\nSoomes antakse linna\xc3\xb5igus vallale tervikuna. Kui varem oli linnadel eri\xc3\xb5igused ja -kohustused, siis alates 1977. aastast on vallad ja linnad v\xc3\xb5rdsete \xc3\xb5igustega, st juriidiliselt on k\xc3\xb5ik linnad vallad. Linnalaadseks vallaks loetakse vald, mille elanikest elab v\xc3\xa4hemalt 90% asulates (taajama) v\xc3\xb5i valla suurima asula elanike arv on v\xc3\xa4hemalt 5000.  Linnalaadsele vallale v\xc3\xb5idakse anda linnastaatus.\n_START_SECTION_\nTaani\n_START_PARAGRAPH_\nTaanis on linn (by) m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletud kui v\xc3\xa4hemalt 200 elanikuga asula, kus majadevaheline kaugus ei \xc3\xbcleta 200\xc2\xa0m, kui nende vahel ei ole avalikke rajatisi._NEWLINE_1. jaanuari 2006 andmetel oli Taanis 1450 niisugust linna, kus elas 86% Taani rahvastikust.\n_START_SECTION_\nVenemaa\n_START_PARAGRAPH_\nKokku on Venemaal 1092 linna. Linnastaatuse m\xc3\xa4\xc3\xa4rab Venemaal omavalitsuse seadustik. Linnad v\xc3\xb5ivad olla kas regionaalse (oblasti, krai, vabariigi jne tasemel) v\xc3\xb5i piirkondliku t\xc3\xa4hendusega. N\xc3\xa4iteks Volgogradi oblastis arvatakse piirkondliku t\xc3\xa4hendusega linnaks asula \xc3\xbcle 10 000 elanikuga, kellest t\xc3\xb6\xc3\xb6lised, teenindajad ja nende pereliikmed on \xc3\xbcle 85%; see asula peab ka olema t\xc3\xb6\xc3\xb6stus- ja kultuurikeskuseks._NEWLINE_Aga need kriteeriumid ei ole absoluutsed ning kui asula sellele ei vasta, ei t\xc3\xa4henda see, et asula kaotab linnastaatuse. M\xc3\xb5nikord vastab linnastaatus m\xc3\xb5ne poliitilise j\xc3\xb5u huvidele (nt Magass \xe2\x80\x93 Venemaa v\xc3\xa4ikseim linn) v\xc3\xb5i see linn on oluline ajaloo v\xc3\xb5i kultuuri seisukohast (T\xc5\xa1ekalin, Verhojansk jt)._NEWLINE_Asula Venemaal saab linnastaatuse, kui elanikke \xc3\xbcle 12 000 inimese ja nendest \xc3\xbcle 85% ei ole p\xc3\xb5llumajanduses h\xc3\xb5ivatud. Aga 208 linnas on elanike arv siiski alla 12 000 inimese. Need on linnad ajalooliselt v\xc3\xb5i nende rahvaarv v\xc3\xa4henes._NEWLINE_M\xc3\xb5ned asulad, mis vastavad kriteeriumidele, ei taotle linnastaatust sellep\xc3\xa4rast, et ei soovi soodustusi kaotada.\n_START_SECTION_\nPiibel\n_START_PARAGRAPH_\nPiibli j\xc3\xa4rgi asutas esimese linna Kain: Ja Kain sai \xc3\xbchte oma naisega, kes j\xc3\xa4i lapseootele ja t\xc3\xb5i ilmale Hanoki; ja ta ehitas \xc3\xbche linna ning nimetas selle linna oma poja Hanoki nime j\xc3\xa4rgi. (1 Mo. 4, 17)._NEWLINE_Vastavalt Moosese seadustele on linnad m\xc3\xbc\xc3\xbcriga piiratud. Asulad, mis ei ole m\xc3\xbc\xc3\xbcriga piiratud, on k\xc3\xbclad. Sellest oleneb kinnisvara k\xc3\xa4sitlemine: kodasid m\xc3\xbc\xc3\xbcriga piiratud linnades v\xc3\xb5ib m\xc3\xbc\xc3\xbca igaveseks ja neid ei saa v\xc3\xa4lja lunastada hiljem kui \xc3\xbcks aasta p\xc3\xa4rast m\xc3\xbc\xc3\xbcki. Kojad m\xc3\xbc\xc3\xbcriga piiramata k\xc3\xbclades kuuluvad p\xc3\xb5llumaa juurde, mist\xc3\xb5ttu nad tagastatakse tasuta juubeliaastatel.'