b'\n_START_ARTICLE_\nSiena\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nLegendi j\xc3\xa4rgi asutas Siena Romuluse venna Remuse poeg Senius, kuid arheoloogilised v\xc3\xa4ljakaevamised on n\xc3\xa4idanud, et linn on vanemgi kui Rooma. Enne roomlaste tulekut elas selles piirkonnas etruskide hulka kuuluv sainade h\xc3\xb5im, kes ongi arvatavasti linnale nime andnud (on ka teisi seletusi). Siiski on linna embleemil kujutatud kaht poissi imetavat emahunti ning see motiiv on Sienas ja selle \xc3\xbcmbruskonnas v\xc3\xa4ga populaarne._NEWLINE_Rooma ajal oli Siena t\xc3\xa4htsusetu. Ta kandis siis nime Saena Julia. Suured maanteed l\xc3\xa4ksid linnast m\xc3\xb6\xc3\xb6da. Seet\xc3\xb5ttu j\xc3\xb5udis ka kristlus Sienasse hilinemisega, 4. sajandil, ja v\xc3\xa4idetavalt alles langobardide vallutuse tulemusena v\xc3\xb5itis kristlus selles piirkonnas otsustavalt paganluse._NEWLINE_1167. aastani oli Siena piiskopi kontrolli all, siis sai \xc3\xbclest\xc3\xb5usu tulemusena vabalinnaks. 1179 sai ta p\xc3\xb5hiseaduse. Sellest algas linna pidev t\xc3\xb5us. Linna t\xc3\xa4htsaimad majandusharud olid pangandus ja villat\xc3\xb6\xc3\xb6stus. K\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam konkurent oli naaberlinn Firenze. Kui Firenze pooldas gvelfe, asus Siena gibelliinide poolele. 4. septembril 1260 purustas Siena s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi Monteperti lahingus m\xc3\xa4rksa \xc3\xbclekaalukama Firenze armee. 1348. aastal tabas katk seevastu Sienat eriti r\xc3\xa4ngalt ja ta ei saavutanud enam kunagi senist kuulsust. Sellegipoolest s\xc3\xa4ilitas ta iseseisvuse kuni 1557. aastani.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\n1203 asutati Siena \xc3\xbclikool._NEWLINE_Sienas peetakse igal aastal 2. juulil ja 16. augustil Piazza del Campol Palio festivali.'