b'\n_START_ARTICLE_\nAinja maastikukaitseala\n_START_PARAGRAPH_\nAinja maastikukaitseala on kaitseala Sakala k\xc3\xb5rgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja k\xc3\xbclas.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKaitseala pindala on 114\xc2\xa0ha, millest 91,3\xc2\xa0ha on maismaaosa ja 22,7\xc2\xa0ha veeosa. Kaitseala p\xc3\xb5hieesm\xc3\xa4rk on Ainja j\xc3\xa4rve ja Sinej\xc3\xa4rve ning neid \xc3\xbcmbritseva maastiku kaitse._NEWLINE_Kaitseala on puhkepiirkond, mis on kuulus oma kauni maastiku ja Ainja j\xc3\xa4rve liivaranna poolest._NEWLINE_Kaitseala p\xc3\xb5hja- ja idapiiri \xc3\xa4\xc3\xa4res kulgeb Valga\xe2\x80\x93Uulu maantee.\n_START_SECTION_\nKaitsev\xc3\xa4\xc3\xa4rtused\n_START_PARAGRAPH_\nKaitseala kaitsev\xc3\xa4\xc3\xa4rtused on elupaigad, looma- ja taimeliigid, maastik ja maastikuelemendid ning rekereatsioon._NEWLINE_Elupaikade alla kuuluvad vanad loodusmetsad, s\xc3\xbcrjametsad, siirdesoo- ja rabametsad, Sinej\xc3\xa4rv ja Ainja j\xc3\xa4rv. Kaitsealused liigid on raudkull, hiireviu, roo-loorkull, valgeselg-kirjur\xc3\xa4hn, mustr\xc3\xa4hn, v\xc3\xa4rbkakk, v\xc3\xa4\xc3\xa4nkael, n\xc3\xb5mmel\xc3\xb5oke, kolmvarvas-r\xc3\xa4hn ja h\xc3\xa4ndkakk, kaitseala k\xc3\xbclastavad liigid on valge-toonekurg, laululuik ja sookurg. Kaitsealuseid taimeliike kasvab kaitsealal 5: karukold, v\xc3\xb6\xc3\xb6thuul-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, suur k\xc3\xa4op\xc3\xb5ll, valge vesiroos, t\xc3\xa4hk-rapuntsel._NEWLINE_Maastiku ja maastikuelementide alla kuuluvad Ainja m\xc3\xa4ed (kohalikus murdes Aine m\xc3\xa4ed), mis koosnevad kuni 123\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgustest vallseljakutest suhtelise k\xc3\xb5rgusega kuni 40\xc2\xa0m, ning Ainja j\xc3\xa4rv ja Sinej\xc3\xa4rv.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKaitseala ajalugu ulatub 1964. aastasse, mil Ainja j\xc3\xa4rve kaitseks loodi Ainja j\xc3\xa4rvekaitseala. 1990. aastal loodi Sinej\xc3\xa4rve kaitseks Sinej\xc3\xa4rve kaitseala. Praegune kaitseala on loodud nende kaitsealade baasil 1999. aastal.'