b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rnu ajalugu\n_START_SECTION_\nEsiajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSuur osa P\xc3\xa4rnumaast oli viimase j\xc3\xa4\xc3\xa4aja l\xc3\xb5pul j\xc3\xa4\xc3\xa4 taganemisel j\xc3\xa4\xc3\xa4paisj\xc3\xa4rve vee all. Seet\xc3\xb5ttu on P\xc3\xa4rnumaal halb p\xc3\xb5llupind, liivmullad, sood ja rabad. Selles piirkonnas on aga rohkesti metsi, kus elas hulgaliselt metsloomi, samuti kalarikkaid j\xc3\xb5gesid. Tolleaegseile asukaile polnudki oluline hea p\xc3\xb5llumaa, t\xc3\xa4htsamad olid vesi ja metsad._NEWLINE_Vanimad luu- ja sarvriistade leiud on p\xc3\xa4rit Reiu j\xc3\xb5e suudmest. Sinna olid need sattunud erosiooni teel: j\xc3\xb5eveed olid esemed v\xc3\xa4lja uhtunud ja j\xc3\xb5ep\xc3\xb5hja matnud. Leidude hulgas oli esemeid, mis kuulusid litoriina- ja ka ants\xc3\xbclusaega. Et leida endisi asulakohti, tuleb rekonstrueerida maastikupilt. Geoloog W. Ramsay on kindlaks teinud, et litoriinamere maksimumi ajal ujutasid mereveed P\xc3\xa4rnu \xc3\xbcmbruse rannak\xc3\xbcla \xc3\xbcle kuni 10 m k\xc3\xb5rguseni. Kui selle k\xc3\xb5rguse j\xc3\xa4rgi rekonstrueerida endist mereranda, saame Reiu j\xc3\xb5e suudmes u 0,5\xc2\xa0km laiuse ja 5\xc2\xa0km pikkuse rannavalli, mis moodustas saare, mille k\xc3\xb5rgus oli 10\xe2\x80\x9315 m \xc3\xbcle praeguse merepinna. Valli taga ulatus vesi umbes Sindi m\xc3\xb5isani, moodustades madala laguuni rannavalli ja Sindi m\xc3\xb5isa vahelisel alal. P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5gi suubus sel ajal Sindi m\xc3\xb5isa juures laguuni. Laguun oli kiviaja asukaile parimaks asukohaks, pakkudes h\xc3\xa4id kalastamisv\xc3\xb5imalusi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuntud L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeri, antsal\xc3\xbcseaegne sisej\xc3\xa4rv, t\xc3\xb5mbus aga aastatel 5000\xe2\x80\x934600 eKr niiv\xc3\xb5rd kaugele tagasi, et laguun j\xc3\xa4i kuivaks ja selle p\xc3\xb5hjas tekkis turvas. Maapinna langemisega Taani v\xc3\xa4inades hakkas p\xc3\xb5hjamerest pikkam\xc3\xb6\xc3\xb6da sisej\xc3\xa4rve voolama soolane merevesi, mis t\xc3\xb5stis viimase veetaset ja j\xc3\xa4rve asemele tekkis Litoriinameri (praegune L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeri). Selle vesi t\xc3\xb5usis u 4000 aastat eKr j\xc3\xa4lle umbes 10 m v\xc3\xb5rra praegusest merepinnast k\xc3\xb5rgemale ja pika saare tagune laguun t\xc3\xa4itus uuesti veega. Vesi seisis seal kauem, v\xc3\xb5ib-olla II aastatuhandeni eKr. Sellest j\xc3\xa4reldame, et tolleaegsetel kalur-k\xc3\xbcttidel oli v\xc3\xb5imalus elada saarel (rannavallil) juba alates antsal\xc3\xbcseajast, u 6600 aastat eKr, litoriinaajal ja isegi kammkeraamikakultuuri ajal. Kui meri taganes j\xc3\xa4lle Koksi ja Kembi vahelisele alale (kohalikud nimed) ja vee k\xc3\xb5rgus oli j\xc3\xb5udnud 8,5 meetrini, murdis P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5gi t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt saarest (rannavallist) otse l\xc3\xa4bi ja h\xc3\xa4vitas suure osa endisest asulakohast, kandes samal ajal teele ette j\xc3\xa4\xc3\xa4nud leide laiali ja osa oma p\xc3\xb5hja setitades. Koksi ja Waldhofi vahele oli aga vahepeal tekkinud u 6,4 m k\xc3\xb5rgune  lame k\xc3\xb5rgendik, mis polnud rannavall, vaid l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja edelatuultega merepoolt \xc3\xbcleskuhjatud liiva- ja mullamass, millest P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5gi ei saanud l\xc3\xa4bi murda. J\xc3\xb5gi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus oma s\xc3\xa4ngiga loode poole, leides sealt pehmemaid maakihte ja rajas endale uue tee merre. Seda teame t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval. Nii tekkis Pauka ehk Tammiste k\xc3\xa4\xc3\xa4r._NEWLINE_Arvatavasti v\xc3\xb5isid Pauka k\xc3\xa4\xc3\xa4r ja loodesse p\xc3\xb6\xc3\xb6rduv suudmeala kujuneda alles kiviaja l\xc3\xb5pul v\xc3\xb5i hiljem. Seda n\xc3\xa4itab asjaolu, et seni pole allpool Pauka k\xc3\xa4\xc3\xa4ru leitud noorema kiviaja maaleide, k\xc3\xbcll aga tollesse ajastusse kuuluvaid leide Reiu j\xc3\xb5e vasakult kaldalt. V\xc3\xb5ime teha j\xc3\xa4relduse, et nooremal kiviajal ulatus meri veel Pauka k\xc3\xa4\xc3\xa4runi, kus polnud v\xc3\xb5imalik asulaid rajada._NEWLINE_Eelpool kirjeldatud rannavall (saar) ja rannik Reiu j\xc3\xb5est mere poole olid eluasemeks tolleaegsetele kalur-k\xc3\xbcttidele. Seda t\xc3\xb5endavad rikkalikud luu-, sarv- ja kiviriistade leiud. Leitud esemed on peamiselt kalastus- ja jahiriistad, v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he on igap\xc3\xa4evaseid t\xc3\xb6\xc3\xb6- ja tarberiistu._NEWLINE_Asulad on alati tekkinud kohtadesse, kuhu oli kerge juurde p\xc3\xa4\xc3\xa4seda. P\xc3\xa4rnu linna asukoht on h\xc3\xa4sti valitud. Siit l\xc3\xa4ksid teed p\xc3\xb5hja ja l\xc3\xb5unasse, itta ja loodesse, linn asus suure j\xc3\xb5e suudmes ja oli ligip\xc3\xa4\xc3\xa4setav ka mere kaudu. Et esimesed asukad, kalur-k\xc3\xbctid elasid P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e suudmealal juba VIII sajandil eKr, t\xc3\xb5endavad arheoloogilised leiud 1967 P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e paremal kaldal Pulli k\xc3\xbcla maa-alal.\n_START_SECTION_\nMuinasaeg\n_START_PARAGRAPH_\nMuinasajast pole P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e suudmealale j\xc3\xa4\xc3\xa4nud linnuse j\xc3\xa4lge. \xc3\x9cldse oli P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e suudmesse sadama ehitamine lootusetu ettev\xc3\xb5tmine, sest suudmeala muutus iga suurema kevadise j\xc3\xa4\xc3\xa4mineku j\xc3\xa4rel ning tugevad edela- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4netormid sulgesid vahetevahel suudmeala hoopis. L\xc3\xa4him maalinnus, Soontagana maalinn, asus siit u 45\xc2\xa0km p\xc3\xb5hja pool soode ja rabade keskel.\n_START_SECTION_\nKeskaeg\n_START_PARAGRAPH_\nKeskajal oli n\xc3\xbc\xc3\xbcdse P\xc3\xa4rnu kohal kaks linna.\n_START_SECTION_\nVana-P\xc3\xa4rnu\n_START_PARAGRAPH_\nVana-P\xc3\xa4rnu (Perona), mille Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskop oli asutanud Sauga j\xc3\xb5e suudmesse, sai 1251 tema piiskopkonna keskuseks. Kui leedulased selle 1263. aastal maha p\xc3\xb5letasid, viidi Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna pealinn Haapsallu._NEWLINE_Vana-P\xc3\xa4rnu h\xc3\xa4vitati mitu korda, viimati Poola-Rootsi s\xc3\xb5jas, linna taastamist takistasid Rootsi kuninga Karl IX 1607. aastal ja ka Poola kuninga Sigismund III poolt 1611. aastal, Poola v\xc3\xb5imu ajal tehtud otsused, mis keelasid linna uuestiehitamise kuni tema taastamine keelati Rootsi v\xc3\xb5imu alguses 1617. aastal, hiljem linna maa-ala ostis Uus-P\xc3\xa4rnu linn ja liitis endaga. Vana-P\xc3\xa4rnu toomkiriku kive kasutati 1660. aastal Uue-P\xc3\xa4rnu haigla ja linnakooli ehitamiseks ja 1870. aastate paiku kadusid Toomkiriku, \xc3\xbchtlasi Vana-P\xc3\xa4rnu linna viimased j\xc3\xa4ljed. S\xc3\xa4ilinud on vaid Vana-P\xc3\xa4rnu kalmistu.\n_START_SECTION_\n19. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nSuured muutused P\xc3\xa4rnu linna elus ja territoriaalses arengus t\xc3\xb5i kaasa 1832. aasta, Sindi tekstiilivabriku asutamine ja kindluslinna staatuse kaotamine 1834. aastal. Seej\xc3\xa4rel algas P\xc3\xa4rnu linna v\xc3\xa4limuse muutmine. Riia inseneri C. Weyri projekti kohaselt viidi l\xc3\xa4bi muudatused: vallikraavid t\xc3\xa4ideti mullaga, hiljem muudeti k\xc3\xb5ik muldsed k\xc3\xbcnkad ja vallid parkideks ja puiesteedeks. Linnas j\xc3\xa4id endiselt valitsema saksa kaupmeeste Suur Gild ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6liste V\xc3\xa4ike Gild._NEWLINE_1840. aastate alguses moodustati supelelu selts eesm\xc3\xa4rgiga muuta P\xc3\xa4rnu merekuurordiks. 1838. aastal ehitati vana k\xc3\xb5rtsihoone \xc3\xbcmber esimeseks supelasutuseks. 1838. aastal asutati P\xc3\xa4rnu mudaravila (tollase linnakarjamaa servale mereranda, praeguse Mudaravila kohas)._NEWLINE_1882. aastal hakati rajama P\xc3\xa4rnu rannaparki, 1890. aastal ehitati supelasutus \xc3\xbcmber ja 1899 rajati l\xc3\xa4hedusse Rannasalong. L\xc3\xbchikese ajaga rajasid ettev\xc3\xb5tlikud p\xc3\xa4rnakad hulga uhkeid villasid, k\xc3\xb5ige paremad krundid haarasid j\xc3\xb5ukamad kaupmehed \xe2\x80\x93 Ammended, Schmidted, Spechtid._NEWLINE_1896. aastal ehitati P\xc3\xa4rnu linnas\xc3\xbcdamesse (praegune Pangamaja kohale R\xc3\xbc\xc3\xbctli t\xc3\xa4nav 40a) puust _NEWLINE_varikatusega P\xc3\xa4rnu raudteejaam. Kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelise raudtee Valga\xe2\x80\x93Ruhja\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu raudteeliin \xc3\xbchendas P\xc3\xa4rnut M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla ja Valgaga ning edasi Liivimaa kubermangu kubermangulinna Riiaga ning Laatre\xe2\x80\x93Viljandi raudtee Viljandi kaudu Tallinna\xe2\x80\x93Viljandi raudteeliiniga Eestimaa kubermangu kubermangulinna Tallinnaga.\n_START_SECTION_\n20. sajandi algus\n_START_PARAGRAPH_\n1899\xe2\x80\x931915 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas P\xc3\xa4rnus Venemaa suurim tselluloosivabrik Waldhof._NEWLINE_1906. aastal sai P\xc3\xa4rnu esimesena Venemaa keisririigis elektrivalgustuse t\xc3\xa4navatele._NEWLINE_1914. aastal alanud Esimene maailmas\xc3\xb5jas lasi P\xc3\xa4rnu komandant Pavel Rodsjanko 1915. aastal \xc3\xb5hkida Waldhofi tselluloosivabriku, purustati P\xc3\xa4rnu elektrijaam ning h\xc3\xa4vitati k\xc3\xb5ik tuulikud linnas._NEWLINE_23. veebruaril 1918 kuulutati v\xc3\xa4lja Endla teatri r\xc3\xb5dult Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest ja Aleksander Rodionov heiskas teatri katusele sinimustvalge rahvuslipu.\n_START_SECTION_\n1918\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Saksa okupatsiooni, Vabaduss\xc3\xb5da j\xc3\xa4tkus P\xc3\xa4rnu linna areng alles 1927. aastal, kui valmis mudaravila, mida laiendati aastatel 1930/31. 1928. aastal ehitati P\xc3\xa4rnu staadion ja trib\xc3\xbc\xc3\xbcnid ning kaupmees A. Adamsoni kaubamaja ehitati \xc3\xbcmber Grandhotelliks (praegune hotell Victoria). 1929. aastal avati L. Koidula park ja Suvekasiino endises Ammende villas._NEWLINE_1937. aastal valmisid Rannahotell ja Villa Vaasa, 1938. aastal Suursild ehk Kaarsild (praeguse Vanasilla kohas) ning linna uue keskv\xc3\xa4ljaku kujundus ja 1939. aastal valminud Rannakohvik.'