b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xb5su\n_START_SECTION_\nMuinasaeg\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5su \xc3\xbcmbrus kuulus muinasajal Virumaa loodeosas asuvasse Revala kihelkonda. 13. sajandil oli rannikumadalik ilmselt asustamata.\n_START_SECTION_\nHiline keskaeg ja tsaariaeg\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5su on esimest korda mainitud (am Strande W\xc3\xb6so) 3. aprillil 1510 dateeritud \xc3\xbcrikus. Nimelt kuulusid V\xc3\xb5su j\xc3\xb5e alad alates suudmest kogu ulatuses Palmse m\xc3\xb5isale. Palmse m\xc3\xb5isa omanikuks oli sellel ajal Tallinna P\xc3\xbcha Miikaeli (Mihkli) nunnaklooster. 3. aprillil 1510 s\xc3\xb5lmitud lepinguga vahetas kloostri abtiss Elisabeth Brince Palmse m\xc3\xb5isa Nabala m\xc3\xb5isa vastu ja Palmse m\xc3\xb5isa omanikuks sai Bertram Junge. Nimetatud lepingus on v\xc3\xb5\xc3\xb5randamise objektiks m\xc3\xa4rgitud "pered V\xc3\xb5su rannas". See ongi V\xc3\xb5su esmakordne mainimine._NEWLINE_Alates 1677 aastast l\xc3\xa4ksid Palmse m\xc3\xb5isa alad von der Pahlenite valdusse._NEWLINE_1700. aastate alguses tulid V\xc3\xb5sule elama Preisimaalt 5 perekonda \xe2\x80\x93 p\xc3\xb5genikud musta katku eest. Palmse paruni von der Pahleni k\xc3\xa4est ostsid nad maad ja rajasid talud praeguse V\xc3\xb5su idapoolsesse otsa, j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Talude ja perekondade nimed on j\xc3\xa4rgmised: Reinu-Randmann, Uuetoa-Vogt, Simuna-Licholm, K\xc3\xbclaotsa-Lillemann, Madise-Treimann. Nende perekondade j\xc3\xa4reltulijad peavad ennast ammu rahvuselt eestlasteks._NEWLINE_1777. aastal avas Palmse m\xc3\xb5isnik V\xc3\xb5sul k\xc3\xb5rtsi Hotel de Baltique. Praegust peat\xc3\xa4navat (Mere t\xc3\xa4nav) ei olnud ja asula keskuseks kujunes k\xc3\xb5rts ja selle \xc3\xbcmbrus. K\xc3\xb5rtsist sai rentida transpordivahendit, milleks oli hobuse j\xc3\xa4rele rakendatud vanker, regi v\xc3\xb5i saan. Autode ilmudes asus k\xc3\xb5rtsi juures omnibussipeatus._NEWLINE_Kaubategemine toimus k\xc3\xb5rtsi juures. K\xc3\xb5rtsi juures m\xc3\xa4ndide all m\xc3\xbc\xc3\xbcsid \xc3\xbcmberkaudsed talumehed otse oma vankritelt talusaadusi. Seal asus turg. K\xc3\xb5rtsi l\xc3\xa4heduses asus ka V\xc3\xb5su Postimaja. Post toodi kohale hobus\xc3\xb5idukiga, sorteeriti ja edastati adressaadile. Hiljem lisandus tulet\xc3\xb5rje pritsukuur ja kui salakaubavedu v\xc3\xa4ga hoogu oli l\xc3\xa4inud, avati veel tollipunkt \xc3\xbcle mere toodava kauba deklareerimiseks. Sealt organiseeriti ka randr\xc3\xbc\xc3\xbctlite tegevust salakaubavedajate tabamiseks._NEWLINE_Aastal 1780 on mainitud V\xc3\xb5sule ehitatud Palmse m\xc3\xb5isa tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6v. Kive toodeti siiski m\xc3\xb5isa enda tarbeks. 1868. aastal alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d kaasaegne tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6v Hoffmanni ahjude ja g\xc3\xb6\xc3\xb6pelajamiga tellisepressiga, lisaks toodeti ka katusekive._NEWLINE_Aastast 1872 on V\xc3\xb5sut nimetatud Palmse m\xc3\xb5isa abi- ehk karjam\xc3\xb5isaks (W\xc3\xb6so). Karjam\xc3\xb5is asus toonase tellisetehase vastas, \xc3\xbcle V\xc3\xb5su\xe2\x80\x93Vergi tee. Karjam\xc3\xb5isas tegutses ka v\xc3\xb5ivabrik. V\xc3\xb5su vanadelt kaartidel on n\xc3\xa4ha sellel alal asunud j\xc3\xa4rv \xe2\x80\x93 \xc3\x9cllikj\xc3\xa4rv, mis asus ida pool V\xc3\xb5su j\xc3\xb5ge. \xc3\x84ravool sealt toimus Jaanioja kaudu, mis suubus Koolim\xc3\xa4e k\xc3\xbcla l\xc3\xa4hedal Soome lahte. J\xc3\xa4rv lasti karjam\xc3\xb5isa laiendamiseks 1886a. merre t\xc3\xbchjaks, selle rammus p\xc3\xb5hi kraavitati ja muudeti p\xc3\xb5llumaaks. Praeguseks on p\xc3\xb5llud metsastunud ja ainult \xc3\xbcsna terav silm tabab kunagiste kuivenduskraavide j\xc3\xa4lgi._NEWLINE_1895\xe2\x80\x931904 endisaegset tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6vi veelgi t\xc3\xa4iustati ja see hakkas tootma 1\xe2\x80\x932 mln tellist aastas._NEWLINE__NEWLINE_Kivivabrikust alates oli maha pandud raudtee muulile mere \xc3\xa4\xc3\xa4res. Seda m\xc3\xb6\xc3\xb6da veeti vagonettides telliseid edasitoimetamiseks merel ootavatele laevadele. Telliseid sissepressitud nimega PALMS veeti laevadega Venemaale, Soome, Rootsi ja Saksamaalegi. Kivivabriku k\xc3\xb5rval toimetas ka lauavabrik. Kivivabriku k\xc3\xb5rge kivikorstna tipp oli laotud pitskaunistusena. Korsten sihvakas ja kaunis ning paistis kaugele merele. Kalurid ja meremehed m\xc3\xa4\xc3\xa4rasid selle j\xc3\xa4rgi kurssi ka siis veel, kui vabrik enam ei t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud. Kivivabriku korsten lammutati 2007. aastal._NEWLINE_Suvituskohana andis V\xc3\xb5su arengule erilise t\xc3\xb5uke Peterburi\xe2\x80\x93Paldiski raudtee avamine 1870. aastal. N\xc3\xbc\xc3\xbcd saabusid lisaks kodumaistele supelsakstele suvitajad Venemaa linnadest. Rakvere raudteejaamast toodi nad kohale hobus\xc3\xb5idukiga. Magnetiks olid ilus seene- ja marjarikas m\xc3\xa4nnimets, valge rannaliiv, puhas ja soe merevesi, forelli- ja v\xc3\xa4hirikas j\xc3\xb5gi ning lahke rannarahvas. P\xc3\xa4risorjuse kaotamisega seoses orienteerusid parunid \xc3\xbcmber. Nad hakkasid m\xc3\xbc\xc3\xbcma maad. Ka Palmse m\xc3\xb5isnik von der Pahlen kaardistas V\xc3\xb5sul asunud metsaala, praeguse V\xc3\xb5su peat\xc3\xa4nava (Mere t) kogu ulatuses K\xc3\xa4smu poole. Jaganud maa-ala suvilakruntideks, pani need 1880\xe2\x80\x931910 m\xc3\xbc\xc3\xbcki. V\xc3\xb5sule ostetud krundi suurus ja asukoht olenes muidugi rahakoti paksusest. Palke maja ehitamiseks sai oma krundil kasvanud m\xc3\xa4ndidest, kuid millise hinnaga m\xc3\xbc\xc3\xbcs von der Pahlen V\xc3\xb5sul paiknevaid krunte ?1901. aastal Palmse m\xc3\xb5isniku von der Pahleni ja Herman Isopi vahel s\xc3\xb5lmitud maa ostmise leping (kontraht) on s\xc3\xa4ilinud t\xc3\xa4naseni. Rakvere notari E. Hunniuse 22. juunil 1901 kinnitatud kontrahtist selgub, et H. Isop ostis V\xc3\xb5su rannas Reute n\xc3\xb5mmes asuva maat\xc3\xbcki, mille suurus on 801 ruuts\xc3\xbclda 279 rubla ja 50 kopika eest p\xc3\xa4risomandiks. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva m\xc3\xb5istes t\xc3\xa4hendab, et m\xc3\xb5isalt osteti 3646 m\xc2\xb2 maad umbes 5500 euro eest (2017. aasta v\xc3\xa4\xc3\xa4ringus). Sarnaselt asustati Mere, Kungla, Lootuse, Vambola, Ranna, Laine, Vabaduse, Kalevi, Viru, Eha ja Posti t\xc3\xa4nav. Sellest ajast saadik on koht tuntud suvituskohana. 1893 loodi V\xc3\xb5sul postkontor, _NEWLINE_1907 asutati V\xc3\xb5su Tarvitajate \xc3\x9chisus, 1910 loodi oma pank, 1912 asutati vabatahtlik Tulet\xc3\xb5rje Selts, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas mitu pagarit, oli avatud kohvik. V\xc3\xb5sul asus ka tislerit\xc3\xb6\xc3\xb6koda, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas piltnik, kellassepp, mitu r\xc3\xa4tsepat, kingseppa, puut\xc3\xb6\xc3\xb6meistrit, pottseppa ja m\xc3\xbc\xc3\xbcrseppa. 1911. aastal viidi postimaja endisest V\xc3\xb5su keskusest \xc3\xbcle Posti ja Mere t\xc3\xa4nava nurgale. Sinna tuli ka telegraaf ja avati teine bussipeatus. Nii kujunes v\xc3\xa4lja uus V\xc3\xb5su keskus. Kuni I maailmas\xc3\xb5jani v\xc3\xa4isasid V\xc3\xb5sut turistid p\xc3\xb5hiliselt Moskvast ja Peterburist, n\xc3\xa4iteks on V\xc3\xb5sul paaril korral suvitanud n\xc3\xa4iteks Peterburis elanud vaimulik ja \xc3\xbchiskonnategelane Jakob Hurt, kes Ilum\xc3\xa4e laulukoori kontserdil V\xc3\xb5su rannam\xc3\xa4nnikus ka toona k\xc3\xb5ne pidas. Transpordi\xc3\xbchendus oli ka Tallinnaga, seda nii maad kui ka vett m\xc3\xb6\xc3\xb6da. Aastatel 1910\xe2\x80\x931929 s\xc3\xb5itis n\xc3\xa4dalas 2 korda liinil Tallinn-Kaberneeme-Tsitre-K\xc3\xa4smu-V\xc3\xb5su ratasaurik Kungla. _NEWLINE_20. sajandi algul maksis kolme- kuni kaheksatoalise korteri suve\xc3\xbc\xc3\xbcr nelik\xc3\xbcmmend kuni sada rubla (u 800\xe2\x80\x932000 eurot 2017. aasta v\xc3\xa4\xc3\xa4ringus). _NEWLINE_V\xc3\xb5sul asus mitu ka mitu pansionaati, tuntuim neist oli kohaliku ettev\xc3\xb5tja ja kinnisvaraomaniku Eduard Langsepa poolt 1908. aastal avatud "Langsepa pansion", kus pakuti muuhulgas ka veeprotseduure. Samuti oli V\xc3\xb5su rannas asunud ning samuti E. Langsepale kuulunud Vannimajas v\xc3\xb5imalik peale soojade merevannide v\xc3\xb5tta ka muda- ja muid terviseveevanne.    _NEWLINE_Lisaks oli ehitatud ka v\xc3\xa4ikseid supelmaju, sest selle aja eetikanormid pidasid h\xc3\xa4biks n\xc3\xa4idata rannas end trikoos. V\xc3\xb5su arstid on kunagi m\xc3\xa4rkinud, et V\xc3\xb5su kuiv ja puhas \xc3\xb5hk, temperatuur ja soe merevesi pidavat m\xc3\xb5juma tervendavalt._NEWLINE_Enne I maailmas\xc3\xb5da oli V\xc3\xb5sul suvitajaid 3000 \xc3\xbcmber. P\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da v\xc3\xa4henes V\xc3\xb5su suvitajate arv mitmekordselt, asudes taas t\xc3\xb5usuteele alles 1930ndatel.\n_START_SECTION_\nII maailmas\xc3\xb5ja eelne periood\n_START_PARAGRAPH_\nOlles k\xc3\xbcll kasvanud v\xc3\xa4lja traditsioonilisest rannak\xc3\xbclast, kus lisaks merele ja p\xc3\xb5llupidamisele ka Palmse m\xc3\xb5isa tellisevabrik teenistust v\xc3\xb5imaldas, kujunes V\xc3\xb5su puhul dominantseks suvituspaiga identiteet. Seda on aga katkestused ja kultuurimuutused rohkesti r\xc3\xa4sinud. Kui K\xc3\xa4smu puhul t\xc3\xa4hendas I maailmas\xc3\xb5da vaid ajutist vapustust p\xc3\xa4rast mida sai valitud kursil muretult edasi liikuda, siis V\xc3\xb5su puhul l\xc3\xb5i I maailmas\xc3\xb5da kogu senise elu p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumatult sassi \xe2\x80\x93 eelk\xc3\xb5ige vene intelligentsi suvituspaigaks olnuna j\xc3\xa4i see ilma suurest hulgast oma senistest puhkajatest. Siiski l\xc3\xa4ks V\xc3\xb5sul t\xc3\xa4nu Tallinna l\xc3\xa4hedusele paremini kui paljudel idapoolsetel suvituskohtadel, mis oma endist hiilgust enam kunagi tagasi ei saanud (Sillam\xc3\xa4e, Merek\xc3\xbcla, Smolka jt)_NEWLINE_Eesti Vabariigi algusaegadeks oli V\xc3\xb5su kujunenud oman\xc3\xa4oliseks ja heakorrastatud v\xc3\xa4ikeasulaks. Kui enne I maailmas\xc3\xb5da olid V\xc3\xb5su k\xc3\xbclastajateks peamiselt Saksa ning Vene aadlikud ja Eesti inimene V\xc3\xb5sule eriti ei p\xc3\xa4\xc3\xa4senud viletsate liiklusolude ja raha puudumise t\xc3\xb5ttu, siis olukord muutus 1920ndate alguseks, kus tekkisid eestlaste seas esimesed V\xc3\xb5su p\xc3\xbcsik\xc3\xbclastajad \xc2\xa0. Lisaks \xc3\xbc\xc3\xbcrikorteritele oli 1923. aastaks V\xc3\xb5sul\xc2\xa0avatud kolm pansionaati kokku 32 toaga. Paremateks loeti Ed. Langsepale ja V. Thomsonile kuulunuid . 1923. aastal oli suviti v\xc3\xb5imalik V\xc3\xb5sule s\xc3\xb5iduks valida kaks korda n\xc3\xa4dalas Tallinnast v\xc3\xa4ljuv ratasaurik Kungla v\xc3\xb5i \xc3\xbc\xc3\xbcriauto (kolm korda n\xc3\xa4dalas praeguses Viru v\xc3\xa4ljaku peatusest), Rakverest v\xc3\xa4ljuv postit\xc3\xb5ld v\xc3\xb5i siis autobuss iga p\xc3\xa4ev. Ligi 35 inimest mahutava autobussi 37\xc2\xa0km pikkune teekond Rakverest V\xc3\xb5sule kestis 1 tund ja 45 minutit  (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kulub sama teekonna l\xc3\xa4bimiseks alla 30 minuti)._NEWLINE__NEWLINE_1930 l\xc3\xb5petas ratasaurulaev Kungla liinireisid, kuid selleks ajaks toimus Tallinna ja V\xc3\xb5su vahel juba regulaarne bussiliiklus, marsruudil Tallinn\xe2\x80\x93Valgej\xc3\xb5e\xe2\x80\x93V\xc3\xb5su\xe2\x80\x93K\xc3\xa4smu, alguses Volbrecht Tatsi bussiettev\xc3\xb5tte eestvedamisel, hiljem juba O\xc3\x9c Mootor poolt . 1930ndate keskpaigaks s\xc3\xb5itis buss V\xc3\xb5sult Tallinna ja Tapale 3 korda n\xc3\xa4dalas ning Rakverre k\xc3\xb5igil n\xc3\xa4dalap\xc3\xa4evadel._NEWLINE_Lisaks toona V\xc3\xb5su vanas k\xc3\xb5rtsihoones tegutsenud restoranile P\xc3\xb5hjala avati V\xc3\xb5sul hulgaliselt uusi toitlustus- ja meelelahutuskohti. \xc3\x9chena esimeste seas avas 1929. aasta mais V\xc3\xb5sul restorani Upsala Rakvere restoranipidaja Albert Ups . Ka spordiharrastajatele oli m\xc3\xb5eldud, kasutusel oli kolm tennisplatsi ja keeglirada. Veespordihuvilistele laenutati s\xc3\xb5ude- ja purjepaate ning meres\xc3\xbcstasid. _NEWLINE_Tugeva t\xc3\xb5uke alevite arengule andis 1922. aastal vastu v\xc3\xb5etud riiklike ehituslaenude seadus, 1930. aastal elas V\xc3\xb5sul 550 alalist elanikku, siin oli 160 elumaja, neist 60 suvilad. Suvilaid V\xc3\xb5sul ei ehitanud siin ainult kohalikud, vaid ka suvitajad ise. Kohaliku majanduse mootoriks ja majanduse suunajaks olidki peamiselt suvitajad. N\xc3\xa4iteks aprilli l\xc3\xb5puks 1938 oli V\xc3\xb5sul v\xc3\xa4lja\xc3\xbc\xc3\xbcritud 75% suvilatest, kusjuures \xc3\xbc\xc3\xbcrihinnad j\xc3\xa4id vahemikku 50\xe2\x80\x93200 krooni. 1930ndate l\xc3\xb5pul oli Eestis keskmine sissetulek kuus 60 krooni (v\xc3\xb5rdluseks, et 2017 oli keskmine sissetulek Eestis 1221 eurot). Toiduainetega varustasid suvitajaid \xc3\xbcmberkaudsete k\xc3\xbclade elanikud ja mitu kauplust. 1930ndatel oli V\xc3\xb5sul aastaringselt avatud 5 segakauplust, 3 lihakarni, 2 pagari\xc3\xa4ri. Turup\xc3\xa4evi peeti n\xc3\xa4dalas kaks korda. V\xc3\xb5su kujunes linlaste suvituspaiga k\xc3\xb5rval ka l\xc3\xa4hipiirkonna oluliseks teeninduskeskuseks. V\xc3\xb5sul sai r\xc3\xa4tsepal ja \xc3\xb5mblejatel riideid \xc3\xb5mmelda, tisleritelt m\xc3\xb6\xc3\xb6blit ja puus\xc3\xa4rke tellida, kingseppadel m\xc3\xb5\xc3\xb5du j\xc3\xa4rgi jalatseid valmistada ja parandada. V\xc3\xb5su peenmehaanik parandas ajan\xc3\xa4itajaid ja tegi keerulisemaid metallit\xc3\xb6id. V\xc3\xb5sul elas arst ja \xc3\xa4mmaemand, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas apteek._NEWLINE__NEWLINE_\xc3\x9cheks V\xc3\xb5su suurimaks t\xc3\xb6\xc3\xb6andjaks oli enne II maailmas\xc3\xb5da Karl August Heige (1893\xe2\x80\x931942).  _NEWLINE_Talle kuulunud lauavabrik asus vana Palmse tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6vi naabruses. Saekaater t\xc3\xb6\xc3\xb6tas auru j\xc3\xb5ul, palkidest toodeti laudu ja liipreid, mida veeti laiali lisaks autodele ka laevadega. Lauavabrik koos ladustatud materjaliga h\xc3\xa4vinesid 1940. aasta augustis toimunud tulekahjus. Karl Heige ise k\xc3\xbc\xc3\xbcditati Siberisse 1941 ja ta suri 1942 Sverdlovski oblastis._NEWLINE_17. detsembril 1930 p\xc3\xb5les maani maha V\xc3\xb5su kooli hoone. Lisaks kooli sisseseadele h\xc3\xa4vines ka koolijuhataja vara ja kahju suuruseks hinnati toona 11 000 krooni. Hoone oli kindlustatud kindlustuseltsis "Eesti Lloyd" 10 000 kr eest. Juba 1932 avati uus koolihoone, kus kool t\xc3\xb6\xc3\xb6tab t\xc3\xa4naseni._NEWLINE__NEWLINE_V\xc3\xb5su populaarsus suvituskohana kasvas vahetult enne II maailmas\xc3\xb5da. 1939 suvitushooajaks avas Rakvere restauraator Evald Laks V\xc3\xb5sul rannakohviku, mille \xc3\xbclemisel korrusel asusid peale muude ruumide ka 10 numbrituba suvitajatele v\xc3\xa4lja \xc3\xbc\xc3\xbcrimiseks . Praeguseks on hoone t\xc3\xa4ielikult h\xc3\xa4vinud. S\xc3\xb5ja eel\xc3\xb5htuks oli kohast kujunenud suuruselt 5. kuurort Eestis. Tolle aja kaasaegsed kirjeldavad kuidas suvise V\xc3\xb5su peat\xc3\xa4nav, Mere t\xc3\xa4nav n\xc3\xa4ib olevat midagi Tallinna Harju v\xc3\xb5i Tartu R\xc3\xbc\xc3\xbctli t\xc3\xa4nava taolist, kus toimub iga\xc3\xb5htune suvitajate tutvunemisparaad. _NEWLINE_V\xc3\xb5su areng ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nud ka riigipoolse t\xc3\xa4helepanuta ja toetuseta. 1939. aasta suvel m\xc3\xa4\xc3\xa4ras toonase Sotsiaalministeeriumi juures asunud Loodushoiu- ja Turismi Instituut V\xc3\xb5su suvituskoha korrastamiseks 1000 krooni toetust. Sellest summast ehitati 500 krooniga uus ujumissild ja parandati vana paadisild. 200 krooni eest valmistati t\xc3\xa4iskasvanuile ja lastele l\xc3\xb5bustusvahendeid. 300 krooni j\xc3\xa4eti ranna korrastamiseks.'