b"\n_START_ARTICLE_\nNuku\xe2\x80\x98alofa\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimese eurooplasena j\xc3\xb5udis Nuku'alofasse James Cook 10. juunil 1777. Ta kirjeldas Nuku'alofa lahte ja tema joonistatud kaardi p\xc3\xb5hjal v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4reldada, et ta pidi olema saarel randunud ja \xc3\xb6\xc3\xb6binud. Cook nimetas mitut kohanime saarel, kuid mitte Nuku'alofat, kuigi ta seal maabus._NEWLINE_Teise eurooplasena j\xc3\xb5udis Nuku'alofasse misjon\xc3\xa4r George Vason 1797. 1810 avaldas ta maailma esimese Tongat k\xc3\xa4sitleva raamatu, kus esimest korda Euroopa ajaloos mainiti kohanime Nuku'alofa (kujul Noogollefa)._NEWLINE_Kolmanda eurooplasena j\xc3\xb5udis Nuku'alofasse William Mariner 1806, kes esimese eurooplasena j\xc3\xa4i saarele pikemaks ajaks. Nimelt elas ta Tongal 1810. aastani Finau 'Ulukalala lapsendatud pojana. Tol ajal k\xc3\xa4is Tongal kodus\xc3\xb5da. P\xc3\xa4rast 11 aastat kestnud s\xc3\xb5da ja piiramist \xc3\xb5nnestus 'Ulukalala s\xc3\xb5dalastel Nuku'alofa vallutada. Selleks kasutasid nad Marinerilt saadud Port-au-Prince'is toodetud kahureid. 1817 avaldas Mariner maailma teise Tongat k\xc3\xa4sitleva raamatu, kus Tonga pealinna on nimetatud Nioocalofaks._NEWLINE_1826 saabusid saarele esimesed misjon\xc3\xa4rid, kes saarele pikemaks ajaks j\xc3\xa4id. Need olid p\xc3\xa4rit Londonist ja rahvuselt tahitilased. Nad olid teel Fid\xc5\xbeile, kuid pealik Tupou ei lasknud neil teekonda j\xc3\xa4tkata. J\xc3\xa4rgmisel aastal saabus saarele veel kaks metodistidest misjon\xc3\xa4ri. 1. juunil 1828 laskis pealik Tupou end ristida. Nuku'alofa muutus kiiresti kristluse levitamise keskuseks Tongal. \xc3\x9chtlasi koostasid misjon\xc3\xa4rid tonga kirjakeele, mida kasutatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani._NEWLINE_Nuku\xe2\x80\x98alofa on Tonga pealinn alates 1845. aastast. 4. novembril 1875 v\xc3\xb5eti vastu Tonga p\xc3\xb5hiseadus, mis s\xc3\xa4testab Tonga pealinnaks Nuku'alofa._NEWLINE_Halduslikult koosneb Nuku'alofa kolmest osast: Kolomotu'a (t\xc3\xb5lkes 'vanalinn'), Kolofo'ou (t\xc3\xb5lkes 'uuslinn') ja Ma'ufanga. Neist viimane asub linna idaosas ja liideti pealinnaga viimasena, kuid k\xc3\xbcla oli seal juba Cooki ajal._NEWLINE_2006. aasta rahutuste k\xc3\xa4igus r\xc3\xbc\xc3\xbcstati ja h\xc3\xa4vitati suur osa linna \xc3\xa4ripiirkonnast."