b"\n_START_ARTICLE_\nGrafiit\n_START_PARAGRAPH_\nGrafiit on s\xc3\xbcsiniku tavatingimustes stabiilseim vorm._NEWLINE_Grafiidile andis nime 1789 Abraham Gottlob Werner, moodustades selle kreeka s\xc3\xb5nast \xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x86\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd, mis t\xc3\xa4hendab 'joonistama' v\xc3\xb5i 'kirjutama'._NEWLINE_Struktuurilt koosneb grafiit tasandilistest lehtedest, millel s\xc3\xbcsiniku aatomid paiknevad korrap\xc3\xa4raste kuusnurkadena. Lehtedevaheline side on n\xc3\xb5rk, seet\xc3\xb5ttu on grafiit pehme (k\xc3\xb5vadus Mohsi skaalal 1\xe2\x80\x932). Tema tihedus on 2,09\xe2\x80\x932,23 g/cm\xc2\xb3._NEWLINE_Grafiit juhib voolu l\xc3\xa4bi tasandite. Kihtide vahel on juhtivus halb. Erinevalt teemandist, mis elektrit ei juhi, on grafiit poolmetall ja seda saab kasutada n\xc3\xa4iteks kaarlambi elektroodides._NEWLINE_Grafiiti v\xc3\xb5ib k\xc3\xa4sitleda s\xc3\xb6e k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuma vormina k\xc3\xbcttev\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse poolest, see on napilt suurem kui antratsiidil ja sellep\xc3\xa4rast nimetatakse grafiiti ka metaantratsiidiks. Sellegipoolest ei kasutata grafiiti harilikult k\xc3\xbctusena, sest grafiiti on raske s\xc3\xbc\xc3\xbcdata._NEWLINE_Kuumutamisel reageerib grafiit \xc3\xb5huhapniku ja m\xc3\xb5ne muu ainega. Inertses keskkonnas sublimeerub grafiit temperatuuril 3800\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nGrafiidi struktuur\n_START_PARAGRAPH_\nGrafiit on kihilise ehitusega aine. Samas kihis on aatomite kaugus \xc3\xbcksteisest 0,142\xc2\xa0nm, kihtide kaugus \xc3\xbcksteisest on 0,335\xc2\xa0nm. Samas kihis olevad aatomid on omavahel seotud kovalentsete sidemetega, kihtide vahel m\xc3\xb5juvad aga ainult n\xc3\xb5rgad molekulidevahelised j\xc3\xb5ud. Seet\xc3\xb5ttu on grafiit suhteliselt pehme, lagunedes mehaanilisel m\xc3\xb5jutusel kergesti kihtideks. Niisuguse omaduse t\xc3\xb5ttu saab grafiiti kasutada n\xc3\xa4iteks pliiatsis\xc3\xbcdamike materjalina v\xc3\xb5i m\xc3\xa4\xc3\xa4rdeainetes._NEWLINE_Grafiidil on kaks vormi alfa- ja beetagrafiit, millel on v\xc3\xa4ga sarnased f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalised omadused. Alfagrafiiti saab muuta beetagrafiidiks mehaanilise m\xc3\xb5jutamise abil. Beetavorm muutub alfavormiks ise, kui seda kuumutada temperatuurini 1300\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nEsinemine\n_START_PARAGRAPH_\n16. sajandi algul avastati Inglismaal Cumbrias Borrowdale'i l\xc3\xa4hedal Seathwaite'is maailma k\xc3\xb5ige puhtam grafiidilade. Talupojad avastasid, et see on v\xc3\xa4ga sobiv lammaste m\xc3\xa4rgistamiseks. See grafiidilade oli eriliselt paks ja puhas ning seda sai kergesti pulkadeks saagida._NEWLINE_2008. aastal toodeti maailmas 1,11 miljonit tonni looduslikku grafiiti, enamasti Hiinas (800 kt). Veel toodeti palju grafiiti Indias (130 kt), Brasiilias (76 kt), P\xc3\xb5hja-Koreas (30 kt) ja Kanadas (26 kt). USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid s\xc3\xbcnteetilist grafiiti tootis ta 198 kt_NEWLINE_2016. aastal toodeti maailmas 1,2 miljonit tonni looduslikku grafiiti. Suurimad tootjad olid: Hiina 780 kt, India 170 kt, Brasiilia 80 kt, T\xc3\xbcrgi 32 kt ja P\xc3\xb6hja-Korea 30 kt. USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid s\xc3\xbcnteetilist grafiiti toodeti 134 kt."