b'\n_START_ARTICLE_\nBaieri hertsogkond\n_START_PARAGRAPH_\nBaieri hertsogkond (Herzogtum Baiern) (907\xe2\x80\x931623) oli ainus h\xc3\xb5imuhertsogkond Ida-Frangi riigi ja Saksa-Rooma riigi algusp\xc3\xa4evadest, mis s\xc3\xa4ilitas nii oma nime kui ka enamuse oma territoriaalsest ulatusest._NEWLINE_Saksa-Rooma keisrite reas oli ainult Ludwig IV (1328\xe2\x80\x931347) seotud hertsogkonnaga; Baieri oli enamasti opositsiooni tugipunkt, eriti Welfid aastatel 1070\xe2\x80\x931180. Viimases vastasseisus hertsog Heinrich L\xc3\xb5vi ja Hohenstaufenist keisri Friedrich I vahel oli Friedrich v\xc3\xb5idukas ja vabastas Heinrichi tema l\xc3\xa4\xc3\xa4nidest. Baieri l\xc3\xa4ks siis Wittelsbachidele, kes hoidsid seda aastani 1918.\n_START_SECTION_\nWelfi d\xc3\xbcnastia\n_START_PARAGRAPH_\nViimane Saksi d\xc3\xbcnastiast Baieri hertsogi, Heinrich II Riiaka poeg Heinrich III, valiti roomlaste kuningaks aastal 1002. Erinevatel aegadel valitseti hertsogkonda Saksa kuningate poolt personaalunioonis, t\xc3\xa4ideviivate s\xc3\xb5ltuvate hertsogite poolt v\xc3\xb5i isegi keisri poegade poolt, Heinrichi Saali j\xc3\xa4rglaste poolt s\xc3\xa4ilitatud traditsioon. See periood n\xc3\xa4gi paljude aristokraatlike perekondade t\xc3\xb5usu, nagu Andechsi krahvid v\xc3\xb5i Wittelsbachid. Aastal 1061 l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas leskkeisrinna Agnes hertsogkonna Saksi krahvile Otto von Northeimile (Otto II). Sellele vaatamata h\xc3\xb5ivas tema poegkuningas Heinrich IV taas hertsogkonna petlikel p\xc3\xb5hjustel, andes hertsogkonna Welf I-le, mis viis l\xc3\xb5puks 1073. aasta Saksi m\xc3\xa4ssuni._NEWLINE_Heinrich andis Baieri Verona markkrahvliku Este d\xc3\xbcnastia ja Welfide eelk\xc3\xa4ija v\xc3\xb5su Welfi hoolde. Welf I l\xc3\xa4ks seej\xc3\xa4rel kuningas Heinrichiga t\xc3\xbclli ja j\xc3\xa4eti hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse. Welf I taastas hertsogkonna aastal 1096, ja tema j\xc3\xa4rglased olid tema pojad Welf II ja Heinrich Must (1120\xe2\x80\x931126) \xe2\x80\x93 viimase j\xc3\xa4rglane oli tema poeg Heinrich Uhke (1126\xe2\x80\x931138), kellest sai ka Saksimaa hertsog. d\xc3\xbcnastia valitses hertsogkonda vahelduvalt j\xc3\xa4rgmised 110 aastat. Alles Welfide hertsogiv\xc3\xb5imu loomisega aastast 1070 Heinrich IV poolt oli seal Baieri hertsogite taasteke. Seda perioodi iseloomustab investituurit\xc3\xbcli keisri ja paavsti vahel. See tugevdas Welfide v\xc3\xb5imu paavsti seisukoha toetamise poolel olles._NEWLINE_Konflikt \xc5\xa0vaabi Hohenstaufeni d\xc3\xbcnastiaga kuninga valimisel viis Hohenstaufeni Konrad III kuningaks valimiseni, kuid Baieri anti aastal 1139 Babenbergidele._NEWLINE_Hohenstaufenist Friedrich I Barbarossa p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Welfidega leppida ja andis aastal 1156 Welfide Saksimaa hertsogile Heinrich L\xc3\xb5vile tagasi Baieri, ilma Marcha Orientaliseta. Lahutatud Marcha Orientalis oli Babenbergide uus eri\xc3\xb5igustega hertsogkond hilisema Austria (Ostarrichi) tuumikuks. Heinrich L\xc3\xb5vi asutas arvukalt linnu, sealhulgas M\xc3\xbcncheni aastal 1158. M\xc3\xbcnchenist sai Baieri hertsogi residents 1255. Oma tugeva seisundi kaudu kahe hertsogkonna, Saksimaa ja Baieri valitsejana l\xc3\xa4ks ta konflikti Friedrich I Barbarossaga._NEWLINE_Aastal 1173 l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas Hohenstaufenist keiser Friedrich I Barbarossa Istria marki Baieri Andechsi aadliperekonnale, kes liitis selle oma Merania hertsogkonnaga. Aquileia sai Istria tagasi aastal 1209, kui Andechsi markkrahvid pandi riigivande alla v\xc3\xa4idetava osav\xc3\xb5tu t\xc3\xb5ttu Saksa kuninga, Friedrich Barbarossa poja, \xc5\xa0vaabi Philippi m\xc3\xb5rvamisest._NEWLINE_Heinrich L\xc3\xb5vi keeldus abistamast keisrit Itaalia s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igus. Selle ja Heinrich L\xc3\xb5vi soovi t\xc3\xb5ttu saada ka Saksa-Rooma riigi kuninga- ja keisrikrooni tekkis Heinrich L\xc3\xb5vil konflikt Saksa-Rooma riigi keiser Friedrich Barbarossaga, aastatel 1178\xe2\x80\x931180 toimus tema vastu protsess, milles aga Heinrich L\xc3\xb5vi kohtu ette ei ilmunud, mist\xc3\xb5ttu ta pandi riigivande alla ja 1180. aastal kuulutas keiser Friedrich Barbarossa ta lindpriiks ning v\xc3\xb5ttis temalt Baieri, Braunschweigi ja Saksimaa valitsemis\xc3\xb5iguse. Aastatel 1180\xe2\x80\x931181 toimus kodus\xc3\xb5da Heinrich L\xc3\xb5vi ja keisri Friedrich Barbarossa vahel. Heinrich L\xc3\xb5vi alistus Friedrich I Barbarossale, kes tagastas talle Braunschweigi valdused. Aastal 1181 t\xc3\xbckeldati vana Saksimaa hertsogkond Gelnhauseni riigip\xc3\xa4eval paljudeks v\xc3\xa4ikesteks osadeks. Baieri hertsogkonna ja territooriumi andis Friedrich I Barbarossa Wittelsbachi d\xc3\xbcnastiast Otto I-le, Steiermargi eraldamisega eraldi Steiermargi hertsogkonnaks aastal 1180 j\xc3\xb5udis noorem h\xc3\xb5imuhertsogkond l\xc3\xb5pule.'