b'\n_START_ARTICLE_\nSaksa okupatsioon Eestis (1941\xe2\x80\x931944)\n_START_SECTION_\nRiigikaitseasutused\n_START_PARAGRAPH_\nEesti tsiviilv\xc3\xb5imudele allus formaalselt 1944. aastal moodustatud Eesti Omavalitsuse Eesti SS-leegioni Kindralinspektuur, mille juhiks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati k\xc3\xb5rgeima s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elise auastmega eestlane Johannes Soodla. Kuna aga kogu s\xc3\xb5jaline v\xc3\xb5im Eestis asuvate Relva SS \xc3\xbcksuste \xc3\xbcle oli Saksa v\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhatusel, siis oli Eesti SS-leegioni Kindralinspektuuri p\xc3\xa4devuses vaid tugiteenused: kutsealuste \xc3\xbcle arvepidamine ja nende registreerimine, v\xc3\xa4rbamine-mobiliseerimine, kutsealuste tervisekontrolli teostamine, igasuguste vabastuste ja ajapikenduste andmine ning propagandaaktsioonide l\xc3\xa4biviimine. Eesti SS-leegioni Kindralinspektuur, mis asus Toompeal Riigikogu hoones Toompea lossis. Eesti SS-leegioni Kindralinspektuuri \xc3\xbclemaks \xe2\x80\x93 kindralinspektoriks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Johannes Soodla.\n_START_SECTION_\nPunaarmeesse mobiliseeritud\n_START_PARAGRAPH_\n1941. aastal Punaarmee koosseisus NSV Liitu taganenud 22. Territoriaalse Laskurkorpuse, endised Eesti kaitsev\xc3\xa4elased kasutasid 1941. aasta s\xc3\xbcgisel v\xc3\xb5imalust Punaarmee kaitselahingute ajal Porhovi, Hilovo ja Dno ja 1942. aasta lahingutes Velikije Luki piirkonnas p\xc3\xb5geneda Punaarmeest ning \xc3\xbcle minna Saksa v\xc3\xa4gede poole._NEWLINE_\xc3\x9cletulnud eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elased viidi esmaselt s\xc3\xb5javangilaagritesse Ida-Preisimaal Stalag I-A harulaagrisse Ebenrodes ning 1941. aasta novembris vabastati vangistusest 2400 meest, kes olid andnud n\xc3\xb5usoleku vabatahtlikult idarindele bol\xc5\xa1evike vastu s\xc3\xb5dima minekuks ja suunati tagasi Eestisse. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud 500 eestlast viidi Ebenrodest \xc3\xbcle K\xc3\xb6nigsbergist 40 kilomeetrit l\xc3\xb5una pool asuvasse Stablacki Stalag I-A s\xc3\xb5javangilaagrisse, kus nad viibisid kuni 1942. aasta veebruarini, mil nad (600\xe2\x80\x93672 meest) ZEVi kaasabil toodi tagasi Eestisse ja vabastati.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb5ukogude okupatsiooni kahjude tuvastamine\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa okupatsiooniv\xc3\xb5imude loal taastati Eestis tsiviil- ja omandisuhteid, mis olid N\xc3\xb5ukogude okupatsiooniga segi paisatud, v\xc3\xb5ttes aluseks enne Eesti Vabariigis kehtinud struktuure ja korraldust._NEWLINE_4. septembril 1941 loodi \xc3\x84raviidute Otsimise ja Tagasitoomise Keskus, saksakeelse l\xc3\xbchendi j\xc3\xa4rgi tuntud ka kui ZEV, mis kogus ja korrastas andmeid k\xc3\xbc\xc3\xbcditatute kohta; anti v\xc3\xa4lja kahek\xc3\xb6iteline koguteos "Eesti rahva kannatuste aasta", kus dokumentaalselt kirjeldati N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni kuritegusid Eesti rahva vastu ning moodustati linnade, maakondade ja valdade S\xc3\xb5jakahjude Hindamise Ametid.\n_START_SECTION_\nMajanduspoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nMajanduslikult ajas Saksa okupatsiooniv\xc3\xb5im Eestis kurnamise poliitikat, nagu ka N\xc3\xb5ukogude Liidu okupatsiooniv\xc3\xb5im.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xbcrnbergi kohtu hinnang koost\xc3\xb6\xc3\xb6le Saksa armeega\n_START_PARAGRAPH_\n1946. aastal tunnistas N\xc3\xbcrnbergi s\xc3\xb5jakuritegude protsess SS-i kuritegelikuks organisatsiooniks, kuid \xc3\xbche olulise erandiga: kohtu otsuse kohaselt ei saa selle kuritegeliku organisatsiooni liikmeks pidada isikuid, keda riigiorganid kutsusid Relva-SS teenistusse ilma kutsutuile valiku\xc3\xb5igust andmata. K\xc3\xb5ik 20. SS-diviisis teeninud s\xc3\xb5durid ja ohvitserid vabanesid l\xc3\xa4\xc3\xa4neriikides s\xc3\xb5javangistusest 1946. aastal, p\xc3\xa4rast seda kui N\xc3\xbcrnbergi Tribunal vabastas vastutusest relva-SS-i koosseisus v\xc3\xb5idelnud, kes sinna olid m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud riigi poolt ega ei olnud toime pannud inimsusvastaseid kuritegusid. Neil p\xc3\xb5hjustel vabastati p\xc3\xa4rast Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu k\xc3\xbcmned tuhanded l\xc3\xa4\xc3\xa4nde j\xc3\xa4\xc3\xa4nud eesti s\xc3\xb5jamehed fa\xc5\xa1ismis\xc3\xbc\xc3\xbcdistustest.\n_START_SECTION_\nHukkunute arv\n_START_PARAGRAPH_\n1944. aastal lasti Eesti uuesti vallutanud n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imuorganite poolt k\xc3\xa4ibele versioon Eestis 125 000 (61 000 tsiviilisikut ja 64 000 s\xc3\xb5javangi) Saksa okupatsiooniv\xc3\xb5imude tapetust, et varjata selle arvu sisse ka enda kordasaadetud kuriteod._NEWLINE_Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti komisjoni ("Max Jakobsoni komisjoni") andmeil tapeti okupatsiooniv\xc3\xb5imude poolt v\xc3\xb5i suri vangistuses ligi 20 000 eraisikut (sh Eesti kodanikke 8000\xe2\x80\x939000) ja ligi 15 000 s\xc3\xb5javangi.'