b'\n_START_ARTICLE_\nPunane kuusk\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nPuu kasvab keskmiselt 18\xe2\x80\x9323, maksimaalselt 35\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguseks. Puu eluiga v\xc3\xb5ib soodsates oludes k\xc3\xbc\xc3\xbcndida kuni 400 aastani._NEWLINE_T\xc3\xbcve keskmine l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 30\xe2\x80\x9360, maksimaalne 130\xc2\xa0cm. T\xc3\xbcve koor on hallikas v\xc3\xb5i punakaspruun, vanematel puudel pikisuunas l\xc3\xb5henev. V\xc3\xb5ra on laikuhikja kujuga._NEWLINE_Juurestik on maapinnal\xc3\xa4hedane, \xc3\xbcsna aeglaselt arenev, ulatub keskmiselt 35 (maksimaalselt 55) cm s\xc3\xbcgavusele, mist\xc3\xb5ttu esineb tihti tormiheidet._NEWLINE_V\xc3\xb5rsed on punakaspruunid, karvased, peened._NEWLINE_Okkad on 1,0\xe2\x80\x931,5\xc2\xa0cm pikkused, teravad, l\xc3\xa4ikivad, tume- v\xc3\xb5i helerohelised, tipust pisut k\xc3\xb5verad, neljatahulised, pealmiste k\xc3\xbclgede m\xc3\xb5lemal tahul 6, alumistel tahkudel 3 \xc3\xb5hul\xc3\xb5herida, h\xc3\xb5\xc3\xb5rumisel l\xc3\xb5hnavad aromaatselt. Okkad katavad v\xc3\xb5rset igast k\xc3\xbcljest._NEWLINE_Puukoor on pealtpoolt hallikaspruun ja seestpoolt punakaspruun, \xc3\xb5huke ja soomuseline._NEWLINE_Pungad on munajad, n\xc3\xb5rgalt vaigused, tumepruunid, punakaspruunide pikenenud pungasoomustega . K\xc3\xa4bid ripuvad okstelt allapoole._NEWLINE_K\xc3\xa4bid on 3\xe2\x80\x934 (6) cm pikkused ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga kuni 2,0\xc2\xa0cm, vaigused, l\xc3\xa4ikivad, valminult punakaspruunid. Seemnesoomused on v\xc3\xa4ga j\xc3\xa4igad, kumerad, pehmekarvalised, terveservalised v\xc3\xb5i veidi hambulise servaga. Seemned on 2\xe2\x80\x933\xc2\xa0mm pikkused, tumepruunid, helepruunide 6\xe2\x80\x939\xc2\xa0mm pikkuste tiivakestega. 1000 seemne mass on vahemikus 1,6\xe2\x80\x934,5 g.\n_START_SECTION_\nLevila ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nPunase kuuse levila paikneb P\xc3\xb5hja-Ameerika kirdeosas v\xc3\xb5rdlemisi v\xc3\xa4iksel alal. Selle p\xc3\xb5hjaosas kasvab punane kuusk 0\xe2\x80\x931370\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel merepinnast, Apalat\xc5\xa1ide l\xc3\xb5unaosas 1370\xe2\x80\x931520\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel segus lehtpuude ja kanada tsuugaga, 1520 meetrist alates peamiselt koos palsamnuluga. K\xc3\xb5rgemal kui 1900\xc2\xa0m asendab teda puistus j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult Fraseri nulg.\n_START_SECTION_\nKliima ja kasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nPunase kuuse areaali kliima on niiske ja jahe. Aasta keskmine sademete hulk on 910\xe2\x80\x931320\xc2\xa0mm. Lund sajab aastas keskmiselt 200\xe2\x80\x93400\xc2\xa0cm ning lumikate esineb aastas 100\xe2\x80\x93140 p\xc3\xa4eval. Jaanuari keskmised minimaalsed \xc3\xb5hutemperatuurid on vahemikus \xe2\x80\x9313...\xe2\x80\x9318\xc2\xa0\xc2\xb0C, maksimaalsed aga \xe2\x80\x931...\xe2\x80\x937\xc2\xa0\xc2\xb0C. Puu talub talvel k\xc3\xbclma kuni \xe2\x80\x9330...\xe2\x80\x9340\xc2\xa0\xc2\xb0C. K\xc3\xbclmavaba perioodi pikkus aastas on 90\xe2\x80\x93150 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva. Juuli keskmised maksimaalsed \xc3\xb5hutemperatuurid on +21...+27\xc2\xa0\xc2\xb0C, minimaalsed +11...+14\xc2\xa0\xc2\xb0C. Parimat kasvu n\xc3\xa4itavad Apalat\xc5\xa1ides kasvavad kuusikud, kuna suhteline \xc3\xb5huniiskus ja sademete hulk on seal k\xc3\xb5rgemad._NEWLINE_Punane kuusk kasvab peamiselt viljakatel happelistel muldadel, mille pH on vahemikus 4,0\xe2\x80\x935,5. Samuti kasvab nii soodes kui ka \xc3\xb5hukese mullakihiga kaljudel, m\xc3\xa4gedes t\xc3\xb5useb kuni 2000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele merepinnast. Soostunud aladel j\xc3\xa4\xc3\xa4b kasv kiduraks.\n_START_SECTION_\nKaasliigid\n_START_PARAGRAPH_\nPunane kuusk kasvab kas puhtpuistuna v\xc3\xb5i segamini koos j\xc3\xa4rgmiste puuliikidega: palsamnulg (Abies balsamea), must kuusk (Picea mariana), ameerika haab (Populus tremuloides), pensilvaania kirsipuu (Prunus pensylvanica), paberikask (Betula papyrifera), valge m\xc3\xa4nd (Pinus strobus), kanada tsuuga (Tsuga canadensis), kollane kask (Betula alleghaniensis), suhkruvaher (Acer saccharum), Fraseri nulg (Abies fraseri), harilik elupuu (Thuja occidentalis), punane vaher (Acer rubrum) jt._NEWLINE_Punane ja must kuusk on l\xc3\xa4hedased sugulased ja kohtades, kus nende levila kattub, esineb tihti nende omavahelisi h\xc3\xbcbriide.\n_START_SECTION_\nPunane kuusk toiduallikana\n_START_PARAGRAPH_\nKuusep\xc3\xbc\xc3\xbcd (Falcipennis canadensis) toituvad punase kuuse v\xc3\xb5rsetest ja okastest. Hiired koguvad suurel hulgal mahalangenud punase kuuse seemneid, eelistades punase kuuse seemneid palsamnulu seemnetele. Linnud, eriti kuuse-k\xc3\xa4bilind (Loxia curvirostra) ja ameerika suurnokk-vint (Hesperiphona vespertina), ursonid (Erethizon dorsatum), baribalid (Ursus americanus) ja ameerika j\xc3\xa4nesed (Lepus americanus) toituvad noorte kuuskede pungadest.\n_START_SECTION_\nPaljunemine ja kasv\n_START_PARAGRAPH_\nPunane kuusk on \xc3\xbchekojaline taim, paljuneb seemnetega, mida levitavad peamiselt tuuled. V\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral aitavad kaasa v\xc3\xa4iken\xc3\xa4rilised ja linnud. Viljakandvus algab valgusk\xc3\xbcllases kasvukohas 15\xe2\x80\x9320 aasta vanuselt ja saavutab oma maksimumi umbes 15 aastat hiljem. Tihedamas \xc3\xbchevanuses puistus aga hakkavad puud reeglina k\xc3\xa4bisid kandma alles 40\xe2\x80\x9350 aasta vanuselt. \xc3\x95itseb mais, isas\xc3\xb5isikud on erepunased, emas\xc3\xb5isikud on ererohelised, asetsevad eelmise aasta v\xc3\xb5rsete tipul ja on \xc3\xb5itsemise ajal p\xc3\xbcsti. Seemned valmivad sama aasta septembri keskelt kuni oktoobri alguseni. K\xc3\xa4bid avanevad peatselt p\xc3\xa4rast seemnete valmimist. Seemned kanduvad tuulega \xc3\xbcldjuhul kuni 60\xc2\xa0m kaugusele. Head seemneaastad korduvad 3\xe2\x80\x938 aasta j\xc3\xa4rel. Esimesel eluaastal hukkuvad noored seemikud peamiselt p\xc3\xb5ua ja k\xc3\xbclmakahjustuste t\xc3\xb5ttu. Elluj\xc3\xa4\xc3\xa4misprotsent on suurem \xc3\xb5hematel ja v\xc3\xa4heviljakatel muldadel, kus kiiremakasvulistele lehtpuudele eriti kasvada ei meeldi._NEWLINE_Kuigi punase kuuse seemikud eelistavad noores eas varjus kasvamist, muutub edaspidi valgus v\xc3\xa4ga oluliseks. Teiste puude varjus kasvav puu v\xc3\xb5ib ka 145 aasta vanusena soodsatesse valgustingimustesse sattudes oluliselt kiiremini kasvama hakata. T\xc3\xa4isvarjus kasvav puu v\xc3\xb5ib 50 aasta vanuselt olla vaid 1,2\xe2\x80\x931,5\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgune. Soodsates tingimustes kasvav puu v\xc3\xb5ib kasvada 20-aastaselt kuni 7 ja 60-aastaselt 19 meetri k\xc3\xb5rguseks.\n_START_SECTION_\nKasvatamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nPunane kuusk toodi Euroopasse juba 1750. aastal. Eestisse j\xc3\xb5udis ta 19. sajandil, kuid on meil v\xc3\xa4he levinud. Tema esinemist on registreeritud Tallinnas, Tartus, Vana-Antslas, Orul, Porkunis, Olustveres ning Saaremaal Kuusen\xc3\xb5mmel ja J. Alase dendraariumis. Praegu v\xc3\xb5ib neid n\xc3\xa4ha Tallinna Botaanikaaias ja Luua arboreetumis. Eestis kipub ta olema k\xc3\xbclmahell, samuti kannatab ta kuivadel kasvupinnastel, kuna koduses levilas on sademete hulk pea kaks korda suurem. K\xc3\xbclmakindlaid seemikuid peaks saama areaali p\xc3\xb5hjaosast kogutud seemnete abil. Soomes kasvatatakse punast kuuske \xc3\xbcksikute r\xc3\xbchmadena Mustilas ja Punkaharjus ning seal on puud k\xc3\xbclmakindlad ja kannavad ka k\xc3\xa4bisid.'