b'\n_START_ARTICLE_\nTempel\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5iste kasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5istet "tempel" kasutatakse eelk\xc3\xb5ige kristlusest ja islamist v\xc3\xa4ljapoole j\xc3\xa4\xc3\xa4vate usundite sakraalehitiste kohta. Kristlikke p\xc3\xbchakodasid nimetatakse "basiilikateks", "katedraalideks" v\xc3\xb5i "kirikuteks"; islami p\xc3\xbchakodasid "mo\xc5\xa1eedeks". Siiski on ka \xc3\xbcksikuid kristlikke p\xc3\xbchakodasid hakatud viimastel sajanditel m\xc3\xb5nikord nimetama templiteks.\n_START_SECTION_\nVana-Kreeka ja Vana-Rooma\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikajal oli tempel algselt jumalusele p\xc3\xbchendatud eradatud koht (kreeka temenos), hiljem jumaluse hoone (kreeka naos), mis oli ehitatud sellele p\xc3\xbchale alale. Esialgu oli tempel m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud jumaluse raidkuju paigutamiseks; hiljem said eriti roomlaste templeist raidkujude, maalide ja muu sellise aardekambrid, kuid nad ei olnud rahva kogunemiskohad nagu ristiusu kirikud._NEWLINE_Vanimad templid olid savi- ja puitehitised. Monumentaalseid kivist templeid hakkasid kreeklased ehitama 7. sajandil eKr polist poliitilise kindlustumise ajaj\xc3\xa4rgul. Nad l\xc3\xa4htusid lihtsast megaroni t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kultushoonest ja arendasid sellest igak\xc3\xbclgselt l\xc3\xa4bim\xc3\xb5eldud ehitise._NEWLINE_Alates klassikalisest ajaj\xc3\xa4rgust muutus see \xc3\xbcha esinduslikumaks. Juba 6. sajandil eKr lisandus lihtsaile dooria stiilis templihooneile V\xc3\xa4ike-Aasia poliste majandusliku tugevuse v\xc3\xa4ljendusena joonia stiilis hiigeltempleid (Samosel Efesoses, Didymas). Hellenismi ajal j\xc3\xb5uti uuesti selliste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmeteni (n\xc3\xa4iteks Artemise tempel Maganesias Maiandrose j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res)._NEWLINE_Etruski tempel, terrakotaplaatidega kaetud puitehitis, ja kreeka hellenistlikud ehitised m\xc3\xb5jutasid Rooma hilise vabariigi ajaj\xc3\xa4rgu templiehituse arengut._NEWLINE_Rooma keisririigis hakati ehitama eriti esinduslikke marmortempleid, need v\xc3\xa4ljendasid tolle aja taotlusi muuta Rooma maailmariigiks. Nende templite sise- ja v\xc3\xa4liskujundus rikastus sajandite jooksul \xc3\xbcha ja oli l\xc3\xb5puks \xc3\xbclimalt toretsev (n\xc3\xa4iteks Heliopolises).\n_START_SECTION_\nJudaism\n_START_PARAGRAPH_\nJudaismi p\xc3\xbchakodasid nimetatakse \xc3\xbcldiselt s\xc3\xbcnagoogideks. Ainsa(te)ks (t\xc3\xb5elisteks) templi(te)ks peetakse judaismis Jeruusalemma templeid: Saalomoni templit (10. sajand eKr \xe2\x80\x93 586. a eKr) ja Teist Templit (515. a eKr \xe2\x80\x93 70. a).\n_START_SECTION_\nHinduism ja budism\n_START_PARAGRAPH_\nHinduistlikke ja budistlikke sakraalehitisi nimetatakse templiteks analoogia p\xc3\xb5hjal Euroopa antiikaegsete templitega. T\xc3\xa4psemad nimetused hinduistlikel sakraalehitistel: "koil" ehk "kovil", "mandir" ja "devasthana"; budistlikel: "stuupa", "wat" ja "pagood". Maailma suurim p\xc3\xbchakoda on 12. sajandil ehitatud hinduistlik Angkor Wat Kambod\xc5\xbeas.'