b'\n_START_ARTICLE_\nHerbert Spencer\n_START_PARAGRAPH_\nHerbert Spencer (27. aprill 1820 Derby \xe2\x80\x93 8. detsember 1903 Brighton) oli inglise filosoof, bioloog, sotsioloog ja poliitikateoreetik._NEWLINE_Herbert Spenceri isa oli koolijuhataja, kes kasutas oma koolis progressiivseid Pestallozzi \xc3\xb5petamismeetodeid. Ta oli ka ametis Derby Filosoofia\xc3\xbchingu (Derby Philosophical Society) sekretariaadis. Selle \xc3\xbchingu oli 1790. aastal asutanud Charles Darwini vanaisa Erasmus Darwin._NEWLINE_Herbert Spencer oli autodidakt, kellele empiirilisi aineid \xc3\xb5petas tema isa. Derby Filosoofia\xc3\xbchingu liikmed tutvustasid talle Darwini-eelseid kontseptsioone bioloogilisest evolutsioonist, peamiselt Erasmus Darwini ja Jean-Baptiste de Lamarcki \xc3\xb5petusi. Tema vikaarist onu \xc3\xb5petas Spencerile matemaatikat, f\xc3\xbc\xc3\xbcsikat ning piisavalt ladina keelt, nii et ta suutis t\xc3\xb5lkida lihtsamaid tekste._NEWLINE_1830. aastate l\xc3\xb5pus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas raudteejoonestajana, kirjutades samal ajal artikleid kohalikku ajakirja. 1840 asus ta elama Londonisse, kus ta muu hulgas oli m\xc3\xb5nda aega ajakirja Economist abitoimetaja. Ta oli vabakaubanduse propageerija ning edendas ideed, mille kohaselt saab \xc3\xbchiskond areneda vaid siis, kui k\xc3\xb5igile on antud v\xc3\xb5rdsed v\xc3\xb5imalused._NEWLINE_1851. aastal avaldas oma esimese raamatu "Sotsiaalne staatika" ("Social statics"). Herbert Spencer oli veendunud, et progress on seadusp\xc3\xa4rasus, mitte juhus, ning et inim\xc3\xbchiskonna progressi aluseks on j\xc3\xa4rjepidevus ja kasulikkus. Ta arvas, et Darwini ja Lamarcki ideed looduse kohta on rakendatavad ka inim\xc3\xbchiskonnale. Oma kirjastaja John Chapmani kaudu tutvus ta paljude juhtivate radikaalsete ja progressiivsete poliitikutega, nagu John Stuart Mill, Harriet Martineau, George Henry Lewes ja Mary Ann Evans (George Eliot), kellega oli ka l\xc3\xbchikest aega romantiliselt seotud. S\xc3\xb5prusest Evansi ja Lewisega s\xc3\xbcndis tema teine raamat "The principles of psychology", mis ilmus 1855. aastal ning milles ta kirjeldas ps\xc3\xbchholoogia f\xc3\xbcsioloogilist poolt. Raamat p\xc3\xb5hines ideel, et inimese ja loomade m\xc3\xb5istus areneb pidevalt ning selle \xc3\xbclesandeks on aidata organismil keskkonnaga kohaneda. Inimese ps\xc3\xbc\xc3\xbchika allub loodusseadustele, areng toimub v\xc3\xa4ikeste sammude haaval ning talletub liigi v\xc3\xb5i rassi kollektiives m\xc3\xa4lus._NEWLINE_Artuklis "The social organism" (1860) rakendas organismi metafoori \xc3\xbchiskonnale. 1873. aastal ilmus "The study of sociology", milles ta propageeris sotsioloogia kui iseseisva teaduse vajalikkust._NEWLINE_Herbert Spencer ei abiellunud kunagi ning oli elu l\xc3\xb5puaastatel \xc3\xbcksildane._NEWLINE_1902. aastal oli ta Nobeli kirjandusauhinna nominent. Kirjutamist j\xc3\xa4tkas ta oma elu l\xc3\xb5puni 1903. aastal.'