b'\n_START_ARTICLE_\nMax/MSP/Jitter\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMax on algselt kirjutatud 1980. aastate keskel IRCAM-is Miller Puckette\'i poolt programmina Patcher, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Macintoshi keskkonnas. Programmi eesm\xc3\xa4rgiks oli anda heliloojatele t\xc3\xb6\xc3\xb6vahend interaktiivse arvutimuusika loomiseks. Programmi kasutas esimesena Philippe Manoury aastal 1988 klaveri- ja arvutiteose "Pluton" loomiseks. Teoses oli s\xc3\xbcnkroonitud klaveri- ja arvutipartii audiot\xc3\xb6\xc3\xb6tlusega tegeleva Sogitec 4X abil._NEWLINE_1989. aastal loodi IRCAM-is Maxi konkureeriv versioon Max/FTS, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas NeXT-i keskkonnas osana IRCAM-i signaalit\xc3\xb6\xc3\xb6tlemiss\xc3\xbcsteemist ISPW (IRCAM Signal Processing Workstation) ning hiljem Linuxi keskkonnas SGI s\xc3\xbcsteemis. FTS (Faster Than Sound, helist kiirem) kujutas enesest MSP analoogset eellast ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas spetsiaalses arvuti DSP-riistvaras. Samal aastal hakati programmi m\xc3\xbc\xc3\xbcma Maxi nime all IRCAM-i litsentsi all firmas Opcode Systems, programmi autoriks oli David Zicarelli. Max ei muutunud \xc3\xb5ieti kunagi Opcode Systemsi osaks ja firma l\xc3\xb5petas programmi arendamise 1990. aastate keskel. Praegu m\xc3\xbc\xc3\xbcb Maxi kommertsversiooni David Zicarelli loodud firma Cycling \'74, mis on loodud aastal 1997._NEWLINE_1996. aastal alustas Miller Puckette vabavarana toimiva programmi Pure Data arendamist. Pure Data on vaatamata paljudele erinevustele \xc3\xbcldjoontes sarnane algsele IRCAM-i programmile ning kujutab t\xc3\xa4na enesest t\xc3\xb5siseltv\xc3\xb5etavat avatud l\xc3\xa4htekoodiga alternatiivi Max/MSP-le._NEWLINE_Maxil on palju laiendusi ja edasiarendusi. \xc3\x9cks olulisemaid laiendusi on 1997. aastal loodud MSP (Max Signal Processing v\xc3\xb5i ka Miller S. Puckette\'i initsiaalid), mis on osaliselt tuletis Puckette\'i Pure Datast. MSP kujutab enesest Maxile lisatud tarkvarapaketti ("add-on" package), mille \xc3\xbclesandeks on audiosignaali manipulatsioon reaalajas, mis v\xc3\xb5imaldab kasutajal luua oma s\xc3\xbcntesaatoreid ja efektiprotsessoreid. Max sisaldas juba liidest t\xc3\xb6\xc3\xb6ks riistvaras\xc3\xbcntesaatorite, s\xc3\xa4mplerite ja muude riistadega kontrollides neid nii MIDI kui ka muude arvutiprotokollide abil._NEWLINE_1998. aastal arendati Max/FTS otsese j\xc3\xa4eltulijana v\xc3\xa4lja Java platvormil t\xc3\xb6\xc3\xb6tav vabavara jMax._NEWLINE_1999. aastal liideti Maxiga nato.0+55, mis kujutab enesest Netochka Nezvanova loodud sarja v\xc3\xa4liseid objekte (external), mis andsid v\xc3\xb5imaluse Maxi abil reaalajas videot\xc3\xb6\xc3\xb6tluseks. Kuigi nato muutus multimeediumikunstnike hulgas ootamatult populaarseks, tema arendamine katkestati aastal 2001.  _NEWLINE_2002. aastal arendas kanada multimeediumikunstnik David Rokeby v\xc3\xa4lja Maxi juhitava v\xc3\xa4lise videot\xc3\xb6\xc3\xb6tluspaketi (third-party package for visual processing in Max) SoftVNS._NEWLINE_2003. aastaks arendas Cycling \'74 Max/MSP paketina v\xc3\xa4lja omaenda videot\xc3\xb6\xc3\xb6tluse s\xc3\xbcsteemi, mis sai nimeks Jitter. Jitter on vahend reaalajas video-, 3D- ja visuaalse materjali maatriksip\xc3\xb5hiseks t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemiseks._NEWLINE_2011. aastal ilmus viimane Max/MSP/Jitteri versioon Max 6._NEWLINE_Eksisteerib ka terve rida Maxilaadseid visuaalse programmeerimise keskkondi, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad reaalajas, n\xc3\xa4iteks Quartz Composer (tootjaks Apple) ning vvvv, mis v\xc3\xb5imaldab reaalajas videos\xc3\xbcnteesi ja -t\xc3\xb6\xc3\xb6tlust.'