b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4eotsa linnam\xc3\xa4gi\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKalevipoja s\xc3\xa4ngi t\xc3\xbc\xc3\xbcpi linnam\xc3\xa4gi p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5una suunas mille pikkus oli 150\xc2\xa0m. Linnam\xc3\xa4e laius oli 25\xe2\x80\x9330\xc2\xa0m, keskmise osa laius oli aga 15\xc2\xa0m. Tegemist oli kahest otsast vallidega eraldatud linnam\xc3\xa4ega. Linnuse\xc3\xb5ue pindala oli umbes 2500\xe2\x80\x933000 ruutmeetrit. Vallide k\xc3\xb5rgus sisek\xc3\xbcljel oli 1,5\xc2\xa0m ja v\xc3\xa4lisk\xc3\xbcljel aga 3\xc2\xa0m. Vallide ehituseks on kasutatud peamiselt paeplaate ja raudkive. Sellist ehitusmaterjali oli kasutatud ka linnam\xc3\xa4e l\xc3\xb5una poolses osas ja mille pikkus on 6\xc2\xa0m. Linnuse oletatav kasutusaeg j\xc3\xa4\xc3\xa4b I aastatuhande teise poolde. Linnam\xc3\xa4gi on praeguseks h\xc3\xa4vinud 3/4 ulatuses kruusav\xc3\xb5tmise p\xc3\xa4rast. Linnam\xc3\xa4ge on uuritud 1958. aastal, mille k\xc3\xa4igus leiti \xc3\xb5hukesest kultuurkihist m\xc3\xb5ned luukillud.\n_START_SECTION_\nRahvap\xc3\xa4rimus\n_START_PARAGRAPH_\nRahvatraditsioon seostab linnam\xc3\xa4ge Kalevipojaga. Nimelt olevat m\xc3\xa4eseljak olnud Kalevipoja peaaluseks.'