b'\n_START_ARTICLE_\nTehism\xc3\xa4rgala\n_START_PARAGRAPH_\nTehism\xc3\xa4rgalaks nimetatakse kunstlikku m\xc3\xa4rgala, sood v\xc3\xb5i m\xc3\xbclgast, mis on loodud kas t\xc3\xa4iesti uueks v\xc3\xb5i taastatud elukeskkonnaks kohalikele liikidele v\xc3\xb5i v\xc3\xb5\xc3\xb5rliikidele, inimtekkelise reovee, sadevee v\xc3\xb5i reoveepuhasti j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemiseks (nimetatakse ka m\xc3\xa4rgalapuhastiks), maaparanduseks p\xc3\xa4rast kaevandamist v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne teise \xc3\xb6koloogilise h\xc3\xa4iringu k\xc3\xb5rvaldamiseks. Looduslikud m\xc3\xa4rgalad t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad nagu biofiltrid, eemaldades setteid ja saasteaineid, n\xc3\xa4iteks raskmetalle veest. Tehism\xc3\xa4rgalasid saab disainida nii, et nad j\xc3\xa4ljendaksid looduslikke m\xc3\xa4rgalasid, andes neile niimoodi ka esteetilise v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse.\n_START_SECTION_\nMaa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalad\n_START_PARAGRAPH_\nMaa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalasid saab veel omakorda jagada kaheks: horisontaalvooluga ja vertikaalvooluga tehism\xc3\xa4rgalad. Maa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalade reovesi (olmereovesi, p\xc3\xb5llumajanduslik v\xc3\xb5i kaevanduse \xc3\xa4ravool, parkimist\xc3\xb6\xc3\xb6kodade v\xc3\xb5i lihat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse k\xc3\xa4itlusvesi v\xc3\xb5i teised veed, mida on vaja puhastada) liigub l\xc3\xa4bi kruusa. Kruusa koostis s\xc3\xb5ltub sellest, milliseid taimi tahetakse kasvatada. Maa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalades v\xc3\xb5ib reovesi liikuda kas horisontaalselt v\xc3\xb5i paralleelselt istutatud kihi suhtes. Maa-alune horisontaalvooluline m\xc3\xa4rgala on moskiitodele raskem elukeskkond. Moskiitode rohkus v\xc3\xb5ib olla probleemiks tehism\xc3\xa4rgaladel. Selle probleemi lahendamiseks kasutatakse putuktoidulisi taimi. Maa-aluse vooluga s\xc3\xbcsteemi eeliseks v\xc3\xb5ib lugeda, et ta v\xc3\xb5tab enda alla v\xc3\xa4iksema maa-ala kui avaveeline m\xc3\xa4rgala, samas ei sobi maa-alune m\xc3\xa4rgala nii h\xc3\xa4sti kohalikule loomastikule ja taimestikule.\n_START_SECTION_\nAvaveeline m\xc3\xa4rgala\n_START_PARAGRAPH_\nAvaveelistel m\xc3\xa4rgaladel liigub reovesi maapinnal. Selliseid m\xc3\xa4rgalasid nimetatakse m\xc3\xbclgasteks ja soodeks. Euroopa avaveelistele m\xc3\xa4rgaladele on roostike istutamine populaarne. Maailmas kasvatatakse neil tehism\xc3\xa4rgaladel peale pilliroo veel hundinuiasid, tarnu, vesih\xc3\xbcatsinte. Viimasel ajal tehism\xc3\xa4rgaladel tehtud uuringud n\xc3\xa4itavad seda, et ubaleht ja ripatsmuru on samuti head raskmetalli omastajad.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5usuvooluga m\xc3\xa4rgala\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5usuvooluga m\xc3\xa4rgala on viimastel aegadel kasutusele v\xc3\xb5etud tehism\xc3\xa4rgalade tehnoloogia. Seda kasutatakse olmereovee, p\xc3\xb5llumajandusliku ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku reovee puhastamiseks. T\xc3\xb5usuvooluga m\xc3\xa4rgala suudab tegeleda suurte saastekoormustega. Selles s\xc3\xbcsteemis oks\xc3\xbcdeeritakse orgaaniline s\xc3\xbcsinik nitraatide abiga. Nitraat tekib korduvate \xc3\xbcleujutuste ja p\xc3\xb5udade tulemusena. Sellel uuenduslikul protsessil on mitmeid eeliseid nii maa-aluse kui ka maapealse vooluga m\xc3\xa4rgalade ees. Ta v\xc3\xa4hendab maa-ala suurust (mida on vaja reovee t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemiseks) ja suurendab denitrifitseerimise produktiivsust suurte saastekoormustega toimetulemiseks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldiste saasteainete eemaldamine\n_START_PARAGRAPH_\nSaasteainete eemaldamine toimub kolme meetodiga: f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaline e mehaaniline, keemiline ja bioloogiline eemaldamine. M\xc3\xb5istmaks, kuidas m\xc3\xa4rgala sees protsessid toimuvad, pole vaja ainult ehitada m\xc3\xa4rgala, vaid enne tuleb m\xc3\xb5ista, millised kemikaalid v\xc3\xb5ivad m\xc3\xa4rgalasse sattuda ja kuidas need seal k\xc3\xa4ituvad, alles p\xc3\xa4rast seda saab rakendada kolme meetodit omavahel kombineerides. Reoveet\xc3\xb6\xc3\xb6tlus tehism\xc3\xa4rgaladel algab teoreetiliselt siis, kui reovesi puutub kokku taime risosf\xc3\xa4\xc3\xa4riga, kus elavad aeroobsed ja anaeroobsed mikroorganismid, kes lagundavad orgaanilisi \xc3\xbchendeid. Mikroobide abil toimub nitrifikatsioon ja selle vastandreaktsioon denitrifikatsioon, mille tulemuseks on l\xc3\xa4mmastiku vabanemine atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Fosfor sadestub koos raua-, alumiiniumi- ja kaltsiumi\xc3\xbchenditega. Heljum filtreeritakse m\xc3\xa4rgalas v\xc3\xa4lja settimise teel p\xc3\xb5hja v\xc3\xb5i mehaanilisel filtreerumisel filterkihis. Kahjulikud bakterid ja viirused k\xc3\xb5rvaldatakse filtratsiooni ja adsorptsiooni teel biokiles.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4mmastiku eemaldamine\n_START_PARAGRAPH_\nPeamised l\xc3\xa4mmastiku vormid, mis on olulised reoveet\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisel, h\xc3\xb5lmavad orgaanilist l\xc3\xa4mmastikku, ammooniumi, ammoniaaki, nitraati, nitritit ja l\xc3\xa4mmastik. Anorgaanilised vormid on olulised taimede kasvuks vees\xc3\xbcsteemis. Reoveest l\xc3\xa4mmastiku eemaldamine on oluline, kuna ammoniaak on kaladele toksiline. \xc3\x9clem\xc3\xa4\xc3\xa4rane nitraadi sisaldus joogivees v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4hendada vere v\xc3\xb5imet hapnikku transportida.\n_START_SECTION_\nOrgaaniline l\xc3\xa4mmastiku eemaldamine\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4mmastiku mineralisatsiooni defineeritakse kui orgaaniliselt \xc3\xbchendatud l\xc3\xa4mmastikku, mis on bioloogiliselt muundunud ammooniuml\xc3\xa4mmastikuks orgaanilise aine lagunemisel. See protsess saab olla nii aeroobne kui ka anaeroobne. Sageli kutsutakse seda ammonifikatsiooniks. Orgaaniliselt \xc3\xbchendatud l\xc3\xa4mmastiku mineralisatsioon vabastab anorgaanilised l\xc3\xa4mmastik\xc3\xbchendid, nagu nitraat ja nitrit. Mineralisatsiooni kiirus v\xc3\xb5ib olla m\xc3\xb5jutatud hapniku kontsentratsioonist.\n_START_SECTION_\n(NH3) ja ammoonium (NH4+)\n_START_PARAGRAPH_\nAmmoonium tekib orgaanilise aine anaeroobse v\xc3\xb5i aeroobse mineralisatsiooni v\xc3\xb5i ammonifikatsiooni tulemusena. Ammooniumioon on peamine mineraliseerunud l\xc3\xa4mmastiku vorm enamikul \xc3\xbcleujutatud m\xc3\xa4rgaladest. Ammooniumioon tekib, kui ammoniaak reageerib veega. NH\xe2\x82\x83 + H\xe2\x82\x82O \xe2\x87\x8c NH\xe2\x82\x84+ + OH-_NEWLINE_Ammooniumioon v\xc3\xb5ib imenduda taimedesse v\xc3\xb5i vetikatesse ja tagasi minna orgaanilise aine koosseisu. Ammooniumioon v\xc3\xb5idakse ka elektrostaatiliselt hoida negatiivse laenguga pinnaseosakestel. Viimase v\xc3\xb5imaluse korral ennetatakse ammooniumiooni edasine oks\xc3\xbcdatsioon, kuna m\xc3\xa4rgalas valitseb anaeroobne keskkond._NEWLINE_Enamiku m\xc3\xa4rgalade mullas on \xc3\xb5huke aeroobne kiht. Kui ammooniumioon difundeerub anaeroobsest keskkonnast sellesse kihti, siis ta muundub nitritiks v\xc3\xb5i nitreerub. Mida suurem on aeroobse kihi paksus, seda suurem on nitrifikatsioon. Selline ammooniumi difusioon loob kontsentratsioonigradiendi aeroobse-anaeroobse pinnase vahel. Nitrifikatsioon on orgaanilise aine muundumine anorgaaniliseks l\xc3\xa4mmastiku\xc3\xbchendiks. Orgaaniline aine muutub redutseeritud olekust oks\xc3\xbcdeeritumasse olekusse. Nitrifikatsioon on rangelt aeroobne protsess, mille l\xc3\xb5ppsaadus on nitraat. Protsess on piiratud, kui esineb anaeroobne keskkond. Nitrifikatsioon esineb veel, kui lahustunud hapniku kontsentratsioon on 0,3 ppm. Nitrifikatsiooniprotsess l\xc3\xbchidalt: ammoonium oks\xc3\xbcdeeritakse nitritiks ja seej\xc3\xa4rel nitrit oks\xc3\xbcdeeritakse nitraadiks._NEWLINE_(1) 2NH\xe2\x82\x83+ + 3O\xe2\x82\x82 \xe2\x87\x8c 4H+ + 2H\xe2\x82\x82O + 2NO\xe2\x82\x82-_NEWLINE_(2) 2NO\xe2\x82\x82- + O\xe2\x82\x82 \xe2\x87\x8c 2NO\xe2\x82\x83-_NEWLINE_On vaja kahte erinevat bakterit, et l\xc3\xa4bi viia ammooniumi oks\xc3\xbcdatsioon nitraadiks. Nitrosomonas sp. oks\xc3\xbcdeerib ammooniumi nitritiks ja Nitrobacter sp. oks\xc3\xbcdeerib nitriti nitraadiks. Denitrifikatsioon on biokeemiline oks\xc3\xbcdeeritud l\xc3\xa4mmastiku anioonide redutseerimine. Protsessi tulemuseks on gaasilised \xc3\xbchendid: l\xc3\xa4mmastikoksiid, dil\xc3\xa4mmastikoksiid ja l\xc3\xa4mmastik, koos kaasuva orgaanilise aine oks\xc3\xbcdeerimisega._NEWLINE_NO\xe2\x82\x83- \xe2\x86\x92 NO\xe2\x82\x82- \xe2\x86\x92 NO \xe2\x86\x92 N\xe2\x82\x82O\xe2\x86\x92 N\xe2\x82\x82_NEWLINE_L\xc3\xb5ppsaadused dil\xc3\xa4mmastikoksiid ja l\xc3\xa4mmastik on gaasid, mis l\xc3\xa4hevad edasi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Denitrifikatsioon esineb intensiivselt nii anaeroobses keskkonnas kui ka aeroobses keskkonnas. Hapniku puudus paneb osa baktereid kasutama nitraati orgaanilise aine lagundamiseks. Denitrifikatsioon on surutud kitsasse vahemikku aeroobse-anaeroobse piirpinna all olevasse kitsasse kihti. Denitrifikatsiooni peetakse dominantseks mikrobioloogiliseks protsessiks, mis muudab l\xc3\xa4mmastiku keemilist olekut m\xc3\xa4rgala s\xc3\xbcsteemis ja on peamine protsess, kuidas l\xc3\xa4mmastik elemendina tagasi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri saab. Anaeroobses keskkonnas nitraat lagundatakse N\xe2\x82\x82-ks.\n_START_SECTION_\nOlmereovesi. Ammoniaak\n_START_PARAGRAPH_\n19 avaveelise m\xc3\xa4rgala uuringus leiti, et neist peaaegu k\xc3\xb5ik v\xc3\xa4hendasid \xc3\xbcldl\xc3\xa4mmastiku sisaldust. Nii avaveelise kui ka maa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalade tulemustes saab j\xc3\xa4reldada, et heitvee nitraadi kontsentratsioon s\xc3\xb5ltub sellest, kui h\xc3\xa4sti suudetakse s\xc3\xa4ilitada anaeroobset keskkonda. Anaeroobne keskkond on oluline selleks, et saaks toimuda denitrifikatsioon ja nitraadi lagunemine. 20 avaveelise m\xc3\xa4rgala nitraadi sisaldus reovees oli alanenud alla 5 mg/L, 12-l maa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgalal oli nitraadi sisaldus vahemikus 1\xe2\x80\x9310 mg/L. Tulemused Niagara-On-The-Lake vertikaalvooluga s\xc3\xbcsteemis n\xc3\xa4itas \xc3\xbcldl\xc3\xa4mmastiku ja ammooniumi (>97%) m\xc3\xa4rgatavat v\xc3\xa4henemist. Reovee kogus oli 60 L/m\xc2\xb2 p\xc3\xa4evas. Arvutused n\xc3\xa4itasid, et \xc3\xbcle 50% \xc3\xbcldl\xc3\xa4mmastikust muudeti protsessi tulemusena l\xc3\xa4mmastikuks.\n_START_SECTION_\nKaevandusveed. Ammoniaak\n_START_PARAGRAPH_\nTehislikke m\xc3\xa4rgalasid on kasutatud ammoniaagi eemaldamiseks kaevanduseveest. Kanadas Ontarios Campelli kaevanduses juhiti j\xc3\xa4\xc3\xa4vabal ajal puhastustiigi \xc3\xa4ravool 9,3-hektarilisele avaveelisele m\xc3\xa4rgalale. Ammoniaak eemaldati 95% ulatuses v\xc3\xb5rreldes sissevoolava ammoniaagi kontsentratsiooniga. Sissevool oli 15000 m\xc2\xb3 p\xc3\xa4evas. Talvel v\xc3\xa4henes eemaldamise efektiivsus 50\xe2\x80\x9370%-ni. Ammoniaak oks\xc3\xbcdeeriti nitraadiks, mis kohe ja kvantitatiivselt eemaldati m\xc3\xa4rgalalt. \xc3\x9cllatus oli see, et anaeroobsed tingimused polnud nitraadi eemaldamiseks vajalikud. Protsess leidis aset lehtede ja purdmaterjali biokiledes, samuti ka setetes. Muud saasteained, sh vask, eemaldati m\xc3\xa4rgala abiga. M\xc3\xa4rgalast v\xc3\xa4ljatulev vesi oli l\xc3\xb5puks t\xc3\xa4iesti mittetoksiline. Campell sai esimeseks kullakaevanduseks Ontarios, mille reovesi oli t\xc3\xa4iesti mittetoksiline. Teised kaevandused kasutavad looduslikke v\xc3\xb5i tehislikke m\xc3\xa4rgalasid selleks, et eemaldada l\xc3\xa4mmastiku\xc3\xbchendid reostunud veest, kaasa arvatud ka ts\xc3\xbcaniid ja nitraat. M\xc3\xa4rgalasid on pakutud ka l\xc3\xa4mmastiku\xc3\xbchendite eemaldamiseks teemandikaevandustest P\xc3\xb5hja-Kanadas.\n_START_SECTION_\nFosfori sidumine taimsesse biomassi\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4rgalas\xc3\xbcsteemi pikemaid taimi v\xc3\xb5ib vaadata kui toitainete ladustamise kohtasid. Toitaineterikkas keskkonnas kasvanud taimed akumuleerivad rohkem toitaineid kui taimed, kes on v\xc3\xa4iksema toitainete kontsentratsiooniga keskkonnas kasvanud. Veetaimestik v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4ngida olulist rolli fosfori eemaldamise osas. Selleks tuleb niita veetaimestikku ja mitte lasta neil laguneda kohapeal. Soontaimed akumuleerivad looduslikel m\xc3\xa4rgaladel endasse ainult v\xc3\xa4ikese osa fosforist (5\xe2\x80\x9320%). Tehism\xc3\xa4rgaladel on hundinuiad suutnud endas ladestada kuni 40,5% fosforihulgast. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud 59% ladestus kruusale. Fosfori eemaldamise efektiivsuseks on saadud k\xc3\xb5rkjal (Scirpus sp.) 60%, pillirool 28% ja hundinuial 46%. Ja need tulemused v\xc3\xb5ivad olla veelgi paremad. Tehism\xc3\xa4rgaladel on soontaimed peamised fosfori ladestumiskohad ja nendesse koguneb umbes 67,3% sissetulevast fosforist. Taime poolt adsorbeeritud kogus v\xc3\xb5ib j\xc3\xb5uda kuni 80% fosfori eemaldamiseni. Bakterite, seente ja vetikate osa fosfori eelmaldamisel on v\xc3\xa4ike (20%). Taimed loovad unikaalse keskkonna biokile kinnitumiseks. Kindlad taimed transpordivad hapnikku, mis vabaneb biokiledest. Taimed suurendavad ka pinnase poorsust. Poorid omakorda on headeks kanaliteks veele.\n_START_SECTION_\nFosfori kinnipidamine\n_START_PARAGRAPH_\nFosfaadi kinnipidamisel v\xc3\xb5ib esineda kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi mehhanisme: keemiline adsorptsioon ja mehaaniline sadestumine fosfaatioonina. M\xc3\xb5lema reaktsiooni tulemuseks on fosfaatiooni reageerimine Al, Fe v\xc3\xb5i Ca-ga, mille tulemusena moodustuvad erinevad raud-, alumiinium- v\xc3\xb5i kaltsiumfosfaatsoolad.\n_START_SECTION_\nOlmereovesi-fosfor\n_START_PARAGRAPH_\nFosfori adsorptsioon siduvatel osakestel setetes oli peamisi fosfori eemaldamise mehhanisme Port Perry Ontario tehism\xc3\xa4rgalal. Fosfori vabanemine setetest toimus siis, kui esines anaeroobne keskkond. Madalaimad fosfori kontsentratsioonid esinesid siis, kui hapniku kontsentratsioon oli \xc3\xbcle 1,0 mg/L. Fosfori eemaldamise efektiivsus j\xc3\xa4i vahemikku 54\xe2\x80\x9359%, mis t\xc3\xa4hendas heitvee 0,38 mgP/L sisaldust._NEWLINE_Vertikaalvooluga m\xc3\xa4rgalal Austraalias uuriti fosfori eemaldamises osalevate komponentide efektiivsust ajas. L\xc3\xbchiajaliselt olid k\xc3\xb5ige efektiivsemad fosfori omastajad kahanevas reas biokile-makrof\xc3\xbc\xc3\xbcdid-p\xc3\xb5hjasetted. Pikaajaliselt oli j\xc3\xa4rjekord veidi erinev: biokile-p\xc3\xb5hjasetted-makrof\xc3\xbc\xc3\xbcdid. M\xc3\xb5ne aasta jooksul aitab rauaoksiidi adsorptsioon t\xc3\xa4iendavalt fosforit eemaldada. Suuremahuline fosfori eemaldamise efektiivsuse v\xc3\xb5rdlemine avaveeliste m\xc3\xa4rgalade s\xc3\xbcsteemis n\xc3\xa4itas seda, et fosfori adsorptsioon esimesel kahel kuul oli esimeses s\xc3\xbcsteemis 38% ja teises 22%. P\xc3\xa4rast esimest aastat fosfori eemaldamise efektiivsus langes. Teise aasta jooksul oli fosfori kontsentratsioon sissetulevas vees madalam kui m\xc3\xa4rgalalt v\xc3\xa4ljaminevas vees. Fosfori vabanemine oli p\xc3\xb5hjustatud k\xc3\xbcllastunud fosfori v\xc3\xa4ljasadenemisest sidumiskohtadest. Laboris l\xc3\xa4bi viidud fosfori adsorptsiooni katsed ja v\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6dest saadud tulemused olid omavahel v\xc3\xa4ga sarnased._NEWLINE_Maa-aluse vooluga m\xc3\xa4rgala korral, mis sisaldas kvartskruusa, oli fosfori adsorptsiooni v\xc3\xb5ime 25 mgP/g kruusa kohta. Arvutuslikud tulemused kinnitasid v\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6dest saadud tulemusi. Arvutamiseks kasutati Langmuire adsorptsiooni valemit. Kvartskruusa v\xc3\xa4ike fosfori sidumise v\xc3\xb5ime n\xc3\xa4itab, et peamine fosfori eemaldamise mehhanism on taimedesse ladestumine ja seej\xc3\xa4rel taimede niitmine.\n_START_SECTION_\nMetallide eemaldamine\n_START_PARAGRAPH_\nTehislikke m\xc3\xa4rgalasid on laialdaselt kasutatud lahustunud materjalide ja metalloidide eemaldamiseks. Kuigi need saasteained on omased enamasti kaevandusveele, on neid leitud ka sademete veest, pr\xc3\xbcgilate n\xc3\xb5rgveest ja muudest sellistest kohtadest.\n_START_SECTION_\nIseloomustus\n_START_PARAGRAPH_\nAvaveelise tehism\xc3\xa4rgala s\xc3\xbcsteemi iseloomustatakse kui horisontaalset voolu, mis liigub taime juurte \xc3\xbcmber. Nad n\xc3\xb5uavad suurt maa-ala, tavaliselt 20 m\xc2\xb2 inimese kohta. Samuti v\xc3\xb5ib esineda probleeme haisuga ja v\xc3\xa4ikese puhastamisv\xc3\xb5imega talvel._NEWLINE_Maa-aluse horisontaalvooluga tehism\xc3\xa4rgalal puudub vabavee pind, reovee vool esineb taimejuurte juures. Selle tulemusena on s\xc3\xbcsteem efektiivsem talvel, ei meelita ligi moskiitosid ja vajab v\xc3\xa4iksemat maa-ala (5\xe2\x80\x9310 m\xc2\xb2). M\xc3\xa4rgala p\xc3\xb5hjas on \xc3\xa4ravoolutorud, mis v\xc3\xb5ivad kergelt ummistuda. Suuremate veehulkade puhul kasutatakse tavaliselt kombinatsiooni vertikaalvoolulise m\xc3\xa4rgalaga. Kasutatakse musta ja halli vee segusid, kuna siis suudab m\xc3\xa4rgala paremini t\xc3\xb6\xc3\xb6tada._NEWLINE_Maa-aluse vertikaalvooluga tehism\xc3\xa4rgalad on sarnased maa-aluse horisontaalvooluga m\xc3\xa4rgaladele, kuid vesi voolab siin s\xc3\xbcsteemis vertikaalselt. Vesi liigub l\xc3\xa4bi erineva poorisuurustega osakeste. Poorid l\xc3\xa4hevad allapoole minnes j\xc3\xa4rjest v\xc3\xa4iksemaks. Tavaliselt esineb neli erinevat kihti. See tehism\xc3\xa4rgala n\xc3\xb5uab v\xc3\xa4hem ruumi (3 m\xc2\xb2 inimese kohta), kuid vajab lisaenergiat. Vajab \xc3\xb5hutamist.\n_START_SECTION_\nTehism\xc3\xa4rgalad Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestisse on rajatud mitmeid tehism\xc3\xa4rgalasid. Neist tuntumad on Kodij\xc3\xa4rve h\xc3\xbcbriidne m\xc3\xa4rgalapuhasti, K\xc3\xb5o asula m\xc3\xa4rgalapuhasti, Paistu p\xc3\xb5hikooli h\xc3\xbcbriidm\xc3\xa4rgala, P\xc3\xb5ltsamaa avaveeline tehism\xc3\xa4rgala. Kodij\xc3\xa4rve h\xc3\xbcbriidne m\xc3\xa4rgalapuhasti asub Kodij\xc3\xa4rvel. Ta koosneb kahekambrilisest septikust, kahe peenraga vertikaalvoolulisest pinnasfiltrist (37 m\xc2\xb2), kahe peenraga horisontaalvoolulisest taimestik-pinnas-filtrist (375 m\xc2\xb2) ja fosfori\xc3\xa4rastuse vannist (12 m\xc2\xb2). Reostuskoormuseks on tal 50 inimekvivalenti ja vooluhulk on 10 m\xc2\xb3 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas. K\xc3\xb5o asula m\xc3\xa4rgalapuhasti koosneb kahest vertikaalvoolulisest taimestikuga pinnasfiltrist, \xc3\xbchest horisontaalvoolulisest taimestikuga pinnasfiltrist ja kahest avaveelisest tiigist.'