b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Klein\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nKlein s\xc3\xbcndis 1884 Viljandimaal, \xc3\xb5ppis Kuressaare vallakoolis ja Tarvastu kihelkonnakoolis. Juba lapsena paistis ta silma sellega, et k\xc3\xb5ndis kodust karja (umbes pool kilomeetrit) k\xc3\xa4te peal. 17-aastaselt l\xc3\xa4ks ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le laevale, kuid mereelu ei sobinud talle. Venna Juhani kutsel s\xc3\xb5itis ta Peterburi, kus sai t\xc3\xb6\xc3\xb6d ehitusel._NEWLINE_Martin Klein oli tagasihoidlik, aus, abivalmis, karske ega suitsetanud.\n_START_SECTION_\n1910\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9cSanitas\xe2\x80\x9d sai justkui Martin Kleini teiseks koduks: ta palgati klubi valvuriks. Tema hooleks j\xc3\xa4i maadlusruumi korrashoid ja sportlaste teenindamine. Aega j\xc3\xa4i ka endal treenimiseks. Kleini treener oli T\xc3\xb5nu V\xc3\xb5imula._NEWLINE_Kaasaegsed t\xc3\xb5stsid esile Kleini aktiivset maadlusmaneeri. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis iga hinnaga vastast seljatada ja ka parteris olles p\xc3\xbcsti t\xc3\xb5usta._NEWLINE_Klein tuli Peterburi absoluutseks meistriks.\n_START_SECTION_\n1912\n_START_PARAGRAPH_\n7. ja 8. aprillil Helsingi Atleetklubi maadlusv\xc3\xb5istlustel oli Klein keskkaalus (kuni 75 kg) soomlaste Emil Westerlundi ja K. Kaipio j\xc3\xa4rel kolmas._NEWLINE_12.\xe2\x80\x9314. aprillil osales ta Tartus Baltimaade II meistriv\xc3\xb5istlustel. Absoluutseks meistriks tuli tartlane Eduard Hermann.\n_START_SECTION_\nStockholmi ol\xc3\xbcmpia\n_START_PARAGRAPH_\nKeskkaalus oli 38 osalejat. Klein seljatas algul Rezs\xc5\x91 Somogyi (Ungari), Theodor Bergqvisti (Rootsi) ja \xc3\x81rp\xc3\xa1d Miskey (Ungari), siis v\xc3\xb5itis punktidega Joseph Merkle (Saksamaa). Kohtumisest Emil Westerlundiga pandi kummalegi kirja kaotus. Siis v\xc3\xb5itis ta punktidega Konrad \xc3\x85bergi ja August Jokise ning j\xc3\xb5udis esikolmikusse koos Alfred Asikaineni (k\xc3\xb5ik Soome) ja Claes Johanssoniga (Rootsi)._NEWLINE_14. juulil kell 10.30 algas ajalooline mat\xc5\xa1 27-aastase Martin Kleini ja 23-aastase Alfred Asikaineni vahel. Asikainen oli Kleinist 6 kilo raskem ja natuke pikem. Tollaste reeglite j\xc3\xa4rgi kestis maadlus tund aega. Kui siis oli seis v\xc3\xb5rdne, j\xc3\xa4tkus mat\xc5\xa1, kuni emma-kumma paremus oli ilmne. Iga poole tunni j\xc3\xa4rel oli minut puhkust ja tunni m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes 3\xe2\x80\x935 minutit puhkust._NEWLINE_Kell 11 oli v\xc3\xb5istlejatel pikem paus autasustamistseremoonia t\xc3\xb5ttu, mida viis l\xc3\xa4bi kuningas Gustav V isiklikult._NEWLINE_Kell 18.30 kohtunikud vihastasid ning keelasid v\xc3\xb5istlejaile puhkuse ja vee andmise, kuni \xc3\xbcks pool on v\xc3\xb5itnud. Samuti mat\xc5\xa1 katkestati ning viidi staadionilt \xc3\xbcle hobuses\xc3\xb5nnikust lehkavasse manee\xc5\xbei, kus polnud puhast \xc3\xb5hku._NEWLINE_Klein meenutas: \xc2\xabEi tea, kust ma j\xc3\xb5udu sain, aga vastu pidasin. Eelmisel p\xc3\xa4eval olid raskekaalu maailmameistril taanlasel S\xc3\xb8ren Marius Jensenil p\xc3\xa4rast kahetunnist maadlust Yrj\xc3\xb6 Saarelaga n\xc3\xa4rvid krussi l\xc3\xa4inud ja ta andis loobumisv\xc3\xb5idu. Mul oli j\xc3\xb5ud otsas, p\xc3\xa4ikesest p\xc3\xb5letatud keha veritses, iga liigutus tekitas valu, pea k\xc3\xa4is ringi.\xc2\xbb_NEWLINE_Kell 21.51 kutsuti maadlejad \xc5\xbe\xc3\xbcrii juurde ja teatati: veel 15 minutit maadlust, siis j\xc3\xa4rgneb partermaadlus. Esimesena m\xc3\xa4\xc3\xa4rati parterisse Klein. Asikainen ei suutnud midagi ette v\xc3\xb5tta ja Klein rabeles v\xc3\xa4lja. Siis oli soomlase kord parterisse minna. Eestlane v\xc3\xb5ttis viimase j\xc3\xb5u kokku, sai vastase v\xc3\xb5ttesse, t\xc3\xb5stis matilt lahti ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis heita._NEWLINE_Sellest piisas. Kell 22.10 kuulutas kohtunik Martin Kleini v\xc3\xb5itjaks._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval pidi toimuma kullamat\xc5\xa1. Kleini keha oli mitmest kohast laiguline ja trikoo\xc3\xa4\xc3\xa4rtest veriseks h\xc3\xb5\xc3\xb5rdunud. Venemaa esindaja ol\xc3\xbcmpial, tsaar Nikolai II adjutant Vladimir Vojeikov ja Eesti spordiametnik Leopold T\xc3\xb5nson \xc3\xb5hutasid Kleini minema ka Claes Johanssoni vastu, kuid Sanitase esimees Ludvig T\xc5\xa1aplinski ei lasknud Kleini maadlema._NEWLINE_Venemaal j\xc3\xa4igi Stockholmi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudelt kuld saamata. N\xc3\xb5nda oli Martin Kleini h\xc3\xb5be Venemaa parim saavutus. Ka p\xc3\xbcstolilaskmismeeskond sai h\xc3\xb5beda, muudelt aladelt tuli 4 pronksi._NEWLINE_Ol\xc3\xbcmpiadiplom oli meetrilaiune ja kolmveerand meetri k\xc3\xb5rgune.\n_START_SECTION_\n1913\n_START_PARAGRAPH_\n27. ja 28. juulil peeti Breslaus maailmameistriv\xc3\xb5istlused. Keskkaalus osales 6 meest, sealhulgas eestlased Georg Baumann ja Martin Klein, ainsad Venemaa esindajad v\xc3\xb5istlustel. Klein oli suursoosik, kuid ta sai vigastada. Maailmameistriks tuli Baumann._NEWLINE_Augustis I \xc3\xbclevenemaalisel ol\xc3\xbcmpial Kiievis oli maadluses kavas ainult kerge-, kesk- ja raskekaal. Martin Klein v\xc3\xb5itis raskekaalu pealinlaste Karl Po\xc5\xbeello ja Arkadi Aleksandrovit\xc5\xa1i ees (kergekaalu v\xc3\xb5itis Baumann, keskkaalu l\xc3\xa4tlane J\xc4\x81nis Polis).\n_START_SECTION_\nEdasine elu\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Klein oli juba nii tuntud, et hakkas elukutseliseks, kuid see talle ei sobinud. 1919 kutsuti ta koos Mihkel M\xc3\xbclleriga Eesti maadlejaid ette valmistama Antwerpeni ol\xc3\xbcmpiaks. P\xc3\xa4rast naasis ta kodukanti ja sai Tarvastu vallas S\xc3\xa4ga k\xc3\xbclas Aaviku asundustalu. Ta tegutses ka Tarvastu Tarvitajate \xc3\x9chisuses._NEWLINE_19. septembril 1937 maadles ta viimast korda. Mustla seltsimajas korraldati tema austamis\xc3\xb5htu ja tarvastulaste kari tahtis seltsimaja l\xc3\xb5hki ajada. Pealtvaatajate seas olid ka Kristjan Palusalu ja Johannes Kotkas. Esimeses kohtumises v\xc3\xb5itis Klein 3:0 noore mulgi K\xc3\xb5lu, teises kaotas 0:3 Eesti tippu kuuluvale Adalbert Tootsile (ei lasknud end seljatada)._NEWLINE_Detsembris 1945 t\xc3\xa4histati Leningradis pidulikult Venemaa raskej\xc3\xb5ustiku 60. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eva ja Venemaa amat\xc3\xb6\xc3\xb6rmaadluse 50. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eva. Ivan Lebedevi ja Ivan Zaikini k\xc3\xb5rval oli \xc3\xbcks auk\xc3\xbclalisi Martin Klein._NEWLINE_Martin Klein suri 11. veebruaril 1947 metsat\xc3\xb6\xc3\xb6l palke t\xc3\xb5stes saadud songa k\xc3\xa4tte. Ta on maetud Tarvastu kalmistule.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\n1962, kui Martin Kleini ol\xc3\xbcmpiamedali v\xc3\xb5idust m\xc3\xb6\xc3\xb6dus 50 aastat, hakkas kohalik kolhoos (esimees Arnold Almers) pidama Martin Kleini m\xc3\xa4lestusv\xc3\xb5istlusi Kreeka-Rooma maadluses. Varem polnud \xc3\xbckski kolhoos korraldanud \xc3\xbcleliidulise ulatusega spordi\xc3\xbcritust. V\xc3\xb5istluste alaline peakohtunik oli Kristjan Palusalu._NEWLINE_12. septembril 2002 avati Viljandi uue spordihoone ees m\xc3\xa4lestussammas Martin Kleinile (skulptor Mati Karmin)._NEWLINE_2012. aastal andis Eesti Post v\xc3\xa4lja margi 100 aastat Eesti sportlase esimese ol\xc3\xbcmpiamedali v\xc3\xb5itmisest._NEWLINE_19. detsembril 2017 avati Mustla purskkaevu juures Martin Kleini skulptuur (skulptor Mati Karmin).'