b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik t\xc3\xb5lkjas\n_START_SECTION_\nLevila ja kasvukoht\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5lkjas p\xc3\xa4rineb Ees-Aasiast, kus kasvab poolk\xc3\xb5rbetes ja steppides. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on t\xc3\xb5lkjas levinud peaaegu kogu Euroopas._NEWLINE_Harilik t\xc3\xb5lkjas on Eestis tavaline umbrohi. Sagedamini leidub teda P\xc3\xb5hja-Eestis. _NEWLINE_Ta kasvab valgusk\xc3\xbcllastes paikades, eriti j\xc3\xa4\xc3\xa4tmaadel, p\xc3\xb5ldudel ja tee\xc3\xa4\xc3\xa4rtel.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nTa on 25\xe2\x80\x93120 cm k\xc3\xb5rge. Peajuur ulatub kuni 1,5 m s\xc3\xbcgavusele. Peajuure vigastamise korral muutub taim mitmepealiseks ja v\xc3\xb5tab p\xc3\xb5\xc3\xb5sa kuju. \xc3\x95ied moodustavad p\xc3\xb6\xc3\xb6rise. \xc3\x95ielehed on kollased, 5\xe2\x80\x938 mm pikad. Vili on 7\xe2\x80\x9317 mm pikkune kupar, milles on \xc3\xbcks-kaks 5\xe2\x80\x9315 mm pikkust tiibadeta seemet.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5lkjas on putuktolmleja, esineb ka isetolmlemist. \xc3\x95itseb maist augustini. Paljuneb h\xc3\xa4sti ka vegetatiivselt, seet\xc3\xb5ttu on temast keeruline vabaneda.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nNoori, alla aasta vanuseid t\xc3\xb5lkjaid v\xc3\xb5ib korjata ja neist salatit teha, samuti keeta ja supi sisse panna. Teisel eluaastal on taimed juba puitunud._NEWLINE_T\xc3\xb5lkjas on hea meetaim. Kui ta \xc3\xb5itseb, siis ta l\xc3\xb5hnab magusalt.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n17. sajandil j\xc3\xb5udis ta \xc3\xbcle Kaukasuse Euroopasse. T\xc3\xb5lkjas levis koos Vene s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ega, sest esines lisandina hobuses\xc3\xb6\xc3\xb6das. N\xc3\xa4iteks Pariisi \xc3\xbcmbrusse j\xc3\xb5udis ta 1812, Eestisse koos kasakatega Krimmi s\xc3\xb5ja ajal 1853\xe2\x80\x931856. K\xc3\xb5igepealt levis ta Rakvere \xc3\xbcmbruses, millest ka tema rahvap\xc3\xa4rane nimetus. _NEWLINE_1939. aastal antud m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse kohaselt kuulus t\xc3\xb5lkjas Eestis h\xc3\xa4vitamisele.'