b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc4\xab\xc4\xb7i m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\xab\xc4\xb7i m\xc3\xb5is (saksa keeles Zarnau, l\xc3\xa4ti keeles V\xc4\xab\xc4\xb7u mui\xc5\xbea) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub L\xc3\xa4tis Aloja piirkonnas Staicele vallas V\xc4\xab\xc4\xb7i k\xc3\xbclas.\n_START_SECTION_\nVarasem ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isa alad kuulusid varem Saksa Ordule. Juba XV sjandi l\xc3\xb5pul kuulus V\xc4\xab\xc4\xb7i Orgiesi vasallisuguv\xc3\xb5sale. Ordumeister Wolter von Plettenberg kinnitas 1531. aastal m\xc3\xb5isa kuuluvust Reinhold Orgiesile (suri enne 1535), 1542. aastal oli selle omanikuks tema poeg Bertram Orgies (suri u 1542). Viimase t\xc3\xbctar naitus Tartu piiskopkonna kantsleri Georg Holdschueriga, kelle poja Bertram Holdschueri (suri p\xc3\xa4rast 1598) valdus\xc3\xb5igust kinnitas 1596. aastal Poola kuningas Zygmunt III. M\xc3\xb5is ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nud siiski tema valdusse kauaks. 1630. aastal oli selle valdjaks Orgiesi suguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rit Hedwig von Wessel. 1637. aastal oli m\xc3\xb5isnikuks J\xc3\xbcrgen von Wessel. J\xc3\xa4rgnevalt langes m\xc3\xb5is riigile ja Rootsi kuningas Karl XI doneeris selle 1677. aastal erinevate v\xc3\xb5lgade katteks postidirektor Statius Steinile. 1680. aastatel m\xc3\xb5is reduktseeriti ja see oli kuni 1736. aastani riigim\xc3\xb5is.\n_START_SECTION_\nV\xc4\xab\xc4\xb7i m\xc3\xb5is 1736\xe2\x88\x921920\n_START_PARAGRAPH_\nKeisrinna Anna doneeris m\xc3\xb5isa 1736. aastal \xc3\xbclem\xc3\xb5uemarssal krahv Gustav Reinhold von L\xc3\xb6wenwoldele (1693\xe2\x88\x921758), kuid viimane langes 1742. aastal ebasoosingusse ja m\xc3\xb5is v\xc3\xb5eti tagasi riigile. Kuid juba 1744. aastal doneeris keisrinna Jelizaveta Petrovna selle Venemaa suurnikule krahv Aleksandr Ivanovit\xc5\xa1 Rumjantsevile (1680\xe2\x88\x921749). Viimase k\xc3\xa4tte j\xc3\xa4i valdus siiski \xc3\xbc\xc3\xbcrikeseks ajaks: esmalt pantis ta selle juba samal aastal Magnus Gerhard von Rudenile (u 1695\xe2\x88\x921760) ja seej\xc3\xa4rel m\xc3\xbc\xc3\xbcs 1747. aastal Joachim Johann von Sieversile (1699\xe2\x88\x921770). Temalt p\xc3\xa4ris m\xc3\xb5isa tema poeg krahv Jakob Johann Sievers (1731\xe2\x88\x921808). Abielusidemete kaudu p\xc3\xa4randus m\xc3\xb5is p\xc3\xa4rast viimase surma G\xc3\xbcnzelitele, kes oli valdajad kuni 1844. aastani. Aastatel 1844\xe2\x88\x921852 oli omanikuks Katharina Eleonore von L\xc3\xb6wis of Menar (s\xc3\xbcndinud von Stackelberg) (1814\xe2\x88\x921878). Seej\xc3\xa4rel omandas m\xc3\xb5isa parun Gustav Emanuel Kr\xc3\xbcdener (1801\xe2\x88\x921881), kes pantis m\xc3\xb5isa juba alates 1848. aastast. 1890. aastatel kuulus m\xc3\xb5is vabah\xc3\xa4rra Alexander von Mengdenile, kelle ajal ehitati m\xc3\xb5isa uus peahoone. 1896. aastal omandas selle l\xc3\xa4tlane Woldemar Cornelius Friedenstein (u 1855\xe2\x88\x92?). Viimaseks omanikuks oli aastatel 1905\xe2\x88\x921920 Peter Beresin (Pjotr Berezin), kellelt m\xc3\xb5is v\xc3\xb5\xc3\xb5randati maareformi k\xc3\xa4igus.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5is p\xc3\xa4rast v\xc3\xb5\xc3\xb5randamist\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast v\xc3\xb5\xc3\xb5randamist oli m\xc3\xb5isakompleks mikrobioloog August Kirhen\xc5\xa1teini valduses, ent aastast 1927 oli selle omanikuks L\xc3\xa4ti riik.\n_START_SECTION_\nKarjam\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1816 kuulus m\xc3\xb5isale \xc3\xbcks karjam\xc3\xb5is:  Graudin.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa suurus\n_START_PARAGRAPH_\nBienenstammi andmetel oli m\xc3\xb5isa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 158 mees- ning 175 naishinge. Aastal 1757 kuulus m\xc3\xb5isale kaks adramaad maad, aastal 1734 oli adramaid 2 ja 5/8, aastal 1688 aga tervelt neli. Aastal 1641 oli m\xc3\xb5isa suurus \xc3\xbcks adramaa. Aastal 1832 oli adramaid 5 ja 18/28, aastal 1881 aga  4 ja 14/80, lisaks veel 4 ja 4/80 adramaad maad m\xc3\xb5isale alluvate talude koosseisus.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isaansambel\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aastani tegutses m\xc3\xb5isa h\xc3\xa4\xc3\xa4rberis laste ps\xc3\xbchhiaatriahaigla. M\xc3\xb5isa \xc3\xbches k\xc3\xb5rvalhoones on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval rehabilitatsioonikeskus._NEWLINE_M\xc3\xb5isakompleksi kuulub ka XIX sajandil ehitatud  kolmekorruseline veski, mis on korduvalt p\xc3\xb5lenud, ent siiski alati taastatud.  Veel kuulus kompleksi V\xc4\xab\xc4\xb7i saareke, mida kasutati vaba\xc3\xb5hupidude pidamiseks.'