b'\n_START_ARTICLE_\nTimor\n_START_SECTION_\nGeograafiline asend\n_START_PARAGRAPH_\nTimorist l\xc3\xa4\xc3\xa4nde j\xc3\xa4\xc3\xa4b Sawu meri, kagusse Timori meri ja p\xc3\xb5hja Banda meri. _NEWLINE_Timorist edelasse j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Roti saar, millest teda eraldab Roti v\xc3\xa4in, ja Semau saar. Timorist p\xc3\xb5hja j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Pantar, Alor, millest teda eraldab Ombai v\xc3\xa4in, Atauro ja Wetar, millest teda eraldab Wetari v\xc3\xa4in. Timorist kirdesse j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Kisar ja Leti._NEWLINE_Saar on jagatud Indoneesia ja Ida-Timori vahel. Indoneesiale kuuluv osa j\xc3\xa4\xc3\xa4b Ida-Nusa-Tenggara provintsi ja Timoril on ka provintsi pealinn Kupang.\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nSaar on m\xc3\xa4gine. K\xc3\xb5rgeimad m\xc3\xa4ed on saare keskosas asuv ja Ida-Timorile kuuluv 2962 m k\xc3\xb5rgune Tatamailau ning edelaosas asuv ja Indoneesiale kuuluv 2427 m k\xc3\xb5rgune Mutis.\n_START_SECTION_\nAsulad\n_START_PARAGRAPH_\nSaare suurimad asulad on Ida-Nusa-Tenggara provintsi pealinn Kupang ja Ida-Timori pealinn Dili. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud asulad on v\xc3\xa4hem kui 50 tuhande elanikuga.\n_START_SECTION_\nTeedev\xc3\xb5rk\n_START_PARAGRAPH_\nSaar on edela-kirde suunas v\xc3\xa4lja venitatud. Seda l\xc3\xa4bib maantee edelatipust kirdetippu. Maantee algab Kupangist, l\xc3\xa4bib Indoneesias Soe, Kelamananu ja Atambua ning Ida-Timoris Dili ja Baucau ja l\xc3\xb5peb Tutualas. Indoneesias kulgeb see saare keskel, Ida-Timoris p\xc3\xb5hjarannikul. Lisaks on v\xc3\xa4iksem maantee, mis kulgeb Ida-Timori kagurannikul. See algab Tutualast, l\xc3\xa4bib Los Palose ja Lor\xc3\xa9 ning l\xc3\xb5peb Suais.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimest korda mainiti Timorit 14. sajandil Majapahiti riigi (selle pealinn asus Jaaval) kuninga Nagarakretagama m\xc3\xb5jualuse saarena. Oletatavasti oli Timor sel ajal Majapahiti \xc3\xa4\xc3\xa4remaa. Seej\xc3\xa4rel ulatusid Timorile jaavalaste, hiinlaste ja indialaste kaubateed. Kaupmehed hankisid Timorilt l\xc3\xb5hnavat sandalipuud, orje, mett ja vaha._NEWLINE_17. sajandi keskel j\xc3\xb5udsid Timorile hollandlased ja portugallased, kes v\xc3\xb5itlesid kontrolli p\xc3\xa4rast saare \xc3\xbcle. Alles 1859 s\xc3\xb5lmiti rahuleping, millega saar nende vahel \xc3\xa4ra jagati. Maismaapiir Hollandi ja Portugali valduste vahel m\xc3\xa4\xc3\xa4rati alles 1912. Sellega jagati saar pindalalt \xc3\xbcsna t\xc3\xa4pselt pooleks ning piir kulges enam-v\xc3\xa4hem, kuigi mitte t\xc3\xa4pselt m\xc3\xb6\xc3\xb6da l\xc3\xa4\xc3\xa4netimorlaste ja nende traditsiooniliste vaenlaste Ida-Timorilt valduste vahelist piiri._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Timor l\xc3\xa4ks Indoneesia valitsuse kontrolli alla riigi iseseisvudes 1949, aga Ida-Timor j\xc3\xa4i Portugali asumaaks seni, kuni Portugal 1975 peaaegu k\xc3\xb5igile oma kolooniatele iseseisvuse andis. Sel aastal h\xc3\xb5ivas Indoneesia Ida-Timori ja kuulutas selle oma 27. provintsiks._NEWLINE_Ida-Timor iseseisvus 1999.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nIda-Timori riigikeeled on tetumi ja portugali keel. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Timori riigikeel on indoneesia keel, mis on arusaadav ka ida pool. Peamine religioon on kristlus (90% inimestest), millest katoliiklasi on m\xc3\xb5lemal pool enamus ja protestante on L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Timoris suhtega 1,5:1 katoliiklaste kasuks. Moslemeid ja animiste on kumbagi umbes 5%.'