b'\n_START_ARTICLE_\nAraali meri\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nAraali meri on aegade jooksul kandnud mitmeid nimesid. Aleksander Suure ajal kutsuti j\xc3\xa4rve Amudarja endise nime (vanakreeka nimi Oxos) j\xc3\xa4rgi Oxose j\xc3\xa4rveks. Esimesed kirjalikud andmed Araali mere kohta p\xc3\xa4rinevad 9.\xe2\x80\x9311. sajandist, mil veekogu kutsuti ajaloolise riigi j\xc3\xa4rgi Horezmi j\xc3\xa4rveks._NEWLINE_S\xc3\xb5na aral p\xc3\xa4rineb t\xc3\xbcrgi keelest, mis t\xc3\xb5lkes t\xc3\xa4hendab saart. 17. sajandil kutsuti selle nimega \xc3\xbchte Amudarja deltas asuvat saart. Hiljem laienes nimi kogu deltale ja j\xc3\xa4rvele. Nimetust Araali meri kasutati esmakordselt Vene p\xc3\xa4ritolu kaardil aastal 1697. Enne seda nimetati Venemaal j\xc3\xa4rve Siniseks mereks (\xd0\xa1\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb5 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5).\n_START_SECTION_\nVanus\n_START_PARAGRAPH_\nPliotseeni-eelsel perioodil oli Araali mere piirkonnas suurem veekogu, mis oli \xc3\xbchenduses Kaspia merega. J\xc3\xa4rgnenud ajastikel toimus veekogude j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rguline eraldumine._NEWLINE_Araali mere geoloogiline vanus pole kuigi suur \xe2\x80\x93 arvestuslikult ligi 140 000 aastat. Neogeeni ajastul moodustusid tektooniliste liikumiste tulemusena suurel Turaani madalikul kolm n\xc3\xb5gu: Horezm, Sarygamy\xc5\x9f ja Araal. Sellel perioodil voolas Amudarja j\xc3\xb5gi l\xc3\xa4bi Karakumi k\xc3\xb5rbe Kaspia merre. Umbes 70 000 aastat tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6ras j\xc3\xb5gi p\xc3\xb5hja poole ning tungis Horezmi n\xc3\xb5kku, kus moodustus suur j\xc3\xa4rv. Aja jooksul t\xc3\xa4itus j\xc3\xa4rv setetega ning selle asemele moodustus j\xc3\xb5eharudega tasandik. Hilispleistotseenis (10 000 \xe2\x80\x93 12 000 aastat tagasi) p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Amudarja l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ja j\xc3\xb5udis Sarygamy\xc5\x9fi n\xc3\xb5kku, muutes selle j\xc3\xa4rveks. Ligi 4000 aastat tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Amudarja p\xc3\xb5hja ja j\xc3\xb5udis Araali n\xc3\xb5kku, kuhu samal ajal voolas ka S\xc3\xb5rdarja j\xc3\xb5gi. Kahe Kesk-Aasia suurima j\xc3\xb5e vete \xc3\xbchinemisel moodustus suur Araali j\xc3\xa4rv, mis piirnes l\xc3\xa4\xc3\xa4nes \xc3\x9cstirti platooga, l\xc3\xb5unas Karakumi ja K\xc3\xb5z\xc3\xb5lkumi k\xc3\xb5rbega, idas Betbakdala k\xc3\xb5rbe ja Karatau m\xc3\xa4estikuga ning p\xc3\xb5hjas \xc3\x9clken Bors\xc3\xb5ki ja Araali Karakumi k\xc3\xb5rbega.\n_START_SECTION_\nVeetaseme k\xc3\xb5ikumine\n_START_PARAGRAPH_\nViimase 10 000 \xe2\x80\x93 15 000 aasta jooksul on Araali mere veetase k\xc3\xb5ikunud \xc3\xbcle 20 m. Veetaseme k\xc3\xb5ikumised olid kuni eelmise sajandini seotud peamiselt Amudarja j\xc3\xb5e k\xc3\xb5rvalekaldumisega l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole, mist\xc3\xb5ttu j\xc3\xb5gi voolas Sarygamy\xc5\x9fi j\xc3\xa4rve ja sealt aeg-ajalt (k\xc3\xb5rge veetaseme korral) Uzboi j\xc3\xb5e oru kaudu ka Kaspia merre. Amudarja k\xc3\xb5rvalekaldumise p\xc3\xb5hjused olid nii looduslikud (j\xc3\xb5e settimine ja vasaku kalda sissevarisemine kevadiste \xc3\xbcleujutuste ajal) kui ka inimtekkelised (eba\xc3\xb5nnestunud niisutuskanalite rajamine ning tammide ja muldvallide tahtlik l\xc3\xb5hkumine konfliktide ajal).\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rve olukord 20. sajandi keskel\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rve veetase p\xc3\xbcsis \xc3\xbcsna stabiilne (keskmine k\xc3\xb5rgus \xc3\xbcle maailmamere pinna oli 53 m) 1960. aastateni. J\xc3\xa4rvevee l\xc3\xa4bipaistvus oli kuni 25 m ja keskmine soolsus 9\xe2\x80\x9310\xe2\x80\xb0._NEWLINE_Enne j\xc3\xa4rve kuivamise algust ja soolsuse suurenemist oli Araali meres riimvesi. J\xc3\xa4rv polnud kuigi s\xc3\xbcgav (keskmine s\xc3\xbcgavus 16 m) ning selle p\xc3\xb5hjas oli rikkalikult muda ja orgaanilist ainet. Pea kogu rannikupiirkond oli kaetud rohke taimestikuga, n\xc3\xa4iteks S\xc3\xb5rdarja ja Amudarja mitmekesised ja suured \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemid olid omavahel \xc3\xbchendatud liigirikaste m\xc3\xa4rgaladega. Araali mere \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteem oli \xc3\xbcsna produktiivne, kuigi planktoni ja zoobentose taksonoomiline mitmekesisus polnud kuigi suur. Araali meri oli asustatud magevee kalafaunaga, kes oli kohastunud eluks riimvees ning k\xc3\xa4is kudemas mageveelistes j\xc3\xb5gedes._NEWLINE_Lisaks kaladele elasid Araali meres j\xc3\xa4rgmised p\xc3\xa4rismaised loomad: keriloomad (57 liiki), rullikulised (15), vesikirbulised (14), ripsussid (12), karpv\xc3\xa4hilised (11), v\xc3\xa4heharjasussid (10), karbid (9), aerjalalised (7), vesilestad (7), teod (3) ja \xc3\xbcmarussid (1).\n_START_SECTION_\nRannik ja saared\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjarannik oli kohati k\xc3\xb5rgem, kohati tasane, rannajoon oli h\xc3\xa4sti liigendunud. Idarannik oli liivane, \xc3\xbcsna tasane ning paljude v\xc3\xa4ikeste saarte ja lahtedega. L\xc3\xb5unaranniku moodustas suures ulatuses Amudarja j\xc3\xb5e delta. L\xc3\xa4\xc3\xa4neranniku kallas on t\xc3\xa4nu \xc3\x9cstirti platoole k\xc3\xb5rge (180\xe2\x80\x93200 m) ja \xc3\xbcsna v\xc3\xa4he liigendunud._NEWLINE_1960. aastal oli j\xc3\xa4rves ligi 1100 sellist saart, mille pindala \xc3\xbcletas \xc3\xbche hektari. Teistest olulisemalt suuremad olid 12 saart, sh Barsakelmes, K\xc3\xb6karal, Lazarev, Vozro\xc5\xbedenije. Seoses j\xc3\xa4rve kuivamisega olid 21. sajandi alguseks peaaegu k\xc3\xb5ik saared mandriga kokku kasvanud.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rve p\xc3\xb5hjaosas valitseb mandriline paraskliima, l\xc3\xb5unaosas aga l\xc3\xa4histroopiline mandriline kliima. Aastane \xc3\xb5hutemperatuuri amplituud on 33\xe2\x80\x9336\xc2\xa0\xc2\xb0C. Suvi saabub, kui \xc3\xb5hutemperatuur kerkib p\xc3\xa4eval \xc3\xbcle 20\xc2\xa0\xc2\xb0C ja kestab tavaliselt 100\xe2\x80\x93105 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva. Suved on piirkonnas tavaliselt kuumad ja kuivad, maksimaalne \xc3\xb5hutemperatuur j\xc3\xa4rve l\xc3\xb5unaregioonis on ulatunud +39\xc2\xa0\xc2\xb0C-ni. Juuli keskmine \xc3\xb5hutemperatuur on +26...+33\xc2\xa0\xc2\xb0C. Talvel on p\xc3\xb5hjaranniku l\xc3\xa4hedal jaanuari keskmine \xc3\xb5hutemperatuur \xe2\x88\x9210...\xe2\x80\x9315\xc2\xa0\xc2\xb0C, l\xc3\xb5unarannikul kohati kuni 0\xc2\xa0\xc2\xb0C. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 20\xe2\x80\x93120\xc2\xa0mm. Veetemperatuur veepinna l\xc3\xa4hedal on suvel kuni 26\xe2\x80\x9330\xc2\xa0\xc2\xb0C. J\xc3\xa4\xc3\xa4 hakkab j\xc3\xa4rve p\xc3\xb5hja- ja kirderanniku l\xc3\xa4hedal moodustuma novembri teises dekaadis. Novembri l\xc3\xb5puks ilmuvad esimesed j\xc3\xa4\xc3\xa4kirmed ka l\xc3\xb5unaranniku l\xc3\xa4hedal. J\xc3\xa4\xc3\xa4kate on k\xc3\xb5ige ulatuslikum veebruari keskel, kuid veebruari l\xc3\xb5pus hakkab j\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rve l\xc3\xb5unaosas lagunema ning see protsess on tavaliselt k\xc3\xbcllaltki intensiivne. J\xc3\xa4\xc3\xa4d esineb j\xc3\xa4rvel keskmiselt 4\xe2\x80\x935 kuul aastas._NEWLINE_J\xc3\xa4rve intensiivse kuivamise t\xc3\xb5ttu on muutunud ka seda \xc3\xbcmbritsevate alade kliima rohkem kontinentaalsemaks. Suhteline \xc3\xb5huniiskus on langenud kevadel ja suvel keskmiselt kuni 9%. Pikenenud on nii suve- kui ka talveperiood. Kevad saabub 7 ja s\xc3\xbcgis 12\xe2\x80\x9313 p\xc3\xa4eva hiljem. Vegetatsiooniperiood on l\xc3\xbchenenud 10\xe2\x80\x9312 p\xc3\xa4eva v\xc3\xb5rra. Oluliselt on kasvanud sademeteta p\xc3\xa4evade arv.\n_START_SECTION_\nSoolsus\n_START_PARAGRAPH_\n20. sajandi esimesel poolel j\xc3\xb5udis m\xc3\xb6\xc3\xb6da j\xc3\xb5gesid Araali merre 25,5 miljonit tonni soolasid, ning j\xc3\xa4rvevesi oli kaltsiumkarbonaadiga \xc3\xbcle k\xc3\xbcllastunud. Enamus sellest sadestus j\xc3\xb5e ja j\xc3\xa4rvevee segunemisel madalikes, lahtedes ja filtreerivates j\xc3\xa4rvedes p\xc3\xb5hja-, ida- ja l\xc3\xb5unaranniku l\xc3\xa4heduses (l\xc3\xa4\xc3\xa4neranniku kallas on j\xc3\xa4rsk ja piirneb platooga). Sellel perioodil oli j\xc3\xa4rvevee soolsus 9,6\xe2\x80\x9310,3\xe2\x80\xb0._NEWLINE_Seoses j\xc3\xb5gede veere\xc5\xbeiimi drastilise muutumisega on muutunud ka j\xc3\xb5gede vee kvaliteet. Kuna j\xc3\xb5gedes on kasvanud pinnasevee (niisutusp\xc3\xb5ldusid l\xc3\xa4binud vesi) osakaal, siis on suurenenud oluliselt soolade sisaldus ja vee saastatus. Kuivematel aastatel on Amudarja vee soolasisaldus 0,8\xe2\x80\x931,0 ja S\xc3\xb5rdarjal 1,5\xe2\x80\x932,0 g/l. M\xc3\xb5nel aastal on t\xc3\xa4heldatud ka suuremaid n\xc3\xa4itajaid. Seet\xc3\xb5ttu on soolade juurdevool merre v\xc3\xa4henenud vaid 18%, samal ajal on aga vee juurdevool kahanenud \xc3\xbcle 46%. Samuti on m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt muutunud soolade koostis. Seoses karbonaatide osakaalu v\xc3\xa4henemisega on kaks korda kahanenud soolade settimine j\xc3\xb5e- ja j\xc3\xa4rvevee segunemise piirkonnas._NEWLINE_P\xc3\xa4rast j\xc3\xa4rve kahanemise algust on vee soolsus j\xc3\xa4rjepidevalt t\xc3\xb5usnud. J\xc3\xa4rve jagunemise j\xc3\xa4rel Suur- ja V\xc3\xa4ike-Araaliks oli 1989. aastal soolsus 28\xe2\x80\x9330\xe2\x80\xb0. J\xc3\xa4rjest kahaneva Suur-Araali l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas ulatub soolsus t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kohati kuni 200\xe2\x80\xb0 (g/l), samas on V\xc3\xa4ike-Araalis p\xc3\xa4rast K\xc3\xb6karal tammi valmimist (2005) soolsus v\xc3\xa4henenud ja ulatub n\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal keskmiselt 13\xe2\x80\xb0.\n_START_SECTION_\nSuur-Araal ja V\xc3\xa4ike-Araal\n_START_PARAGRAPH_\nSeoses veemahu pideva kahanemisega jagunes Araali meri aastatel 1985\xe2\x80\x931986 kaheks \xe2\x80\x93 Suur-Araaliks ja V\xc3\xa4ike-Araaliks, mis ei ole omavahel \xc3\xbchenduses. J\xc3\xa4rvevee tase oli selleks ajaks langenud alates 1960. aastast ligi 12 meetrit._NEWLINE_V\xc3\xa4ike-Araal asub Kasahstani territooriumil. Sinna suubub S\xc3\xb5rdarja, mille pindala enam ei v\xc3\xa4hene 2005. aastal valminud tammi t\xc3\xb5ttu. P\xc3\xa4rast tammi valmimist paranes V\xc3\xa4ike-Araali olukord m\xc3\xa4rgatavalt. Kui vahetult enne tammi ehitamist suutis V\xc3\xa4ike-Araalis vee suure soolsuse t\xc3\xb5ttu elada veel vaid \xc3\xbcks kalaliik (lest), siis 2008. aastal registreeriti neid juba 15._NEWLINE_Suur-Araal moodustab Araali merest p\xc3\xb5hiosa, mille jagab kaheks Vozro\xc5\xbedenije saar (pool)saar. Suur-Araali l\xc3\xb5unaossa suubub teine Araali merd toitnud j\xc3\xb5gi \xe2\x80\x93 Amudarja. 2008. aastaks oli Suur-Araali idaosa praktiliselt \xc3\xa4ra kuivanud. S\xc3\xbcgavamat l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa l\xc3\xa4hiajal \xc3\xa4rakuivamine veel ei \xc3\xa4hvarda.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rve praegune olukord\n_START_PARAGRAPH_\nAraali meri oli eelmise sajandi keskpaigani suuruselt neljas j\xc3\xa4rv maailmas, kuid t\xc3\xa4naseks on ta inimtegevuse t\xc3\xb5ttu oma veemahust kaotanud \xc3\xbcle 90%. J\xc3\xa4rve ruumala oli 1960. aastal 1089\xc2\xa0km\xc2\xb3, 2011. aastal aga hinnanguliselt vaid 90\xc2\xa0km\xc2\xb3. NASA satelliidifotolt on n\xc3\xa4ha, et 2011. aastaks on j\xc3\xa4rv jagunenud 3\xe2\x80\x934 v\xc3\xa4iksemaks j\xc3\xa4rveks._NEWLINE_Kui 1960. aastal oli j\xc3\xa4rve pindala 67 499 ruutkilomeetrit, siis 2011. aastal on pindala hinnanguliselt kahanenud 12 130 ruutkilomeetrile. 2014. aasta augustis tehtud satelliidifotod n\xc3\xa4itasid, et Suur-Araal oli t\xc3\xa4ielikult \xc3\xa4ra kuivanud._NEWLINE_V\xc3\xa4ike-Araali p\xc3\xbc\xc3\xbctakse s\xc3\xa4ilitada. Oktoobris 2003 teatas Kasahstani valitsus plaanist rajada betoonist tamm Araali mere kahe poole vahele, et t\xc3\xb5sta V\xc3\xa4ike-Araali veetaset ja v\xc3\xa4hendada selle soolsust. Tamm valmis 2005. aastal ja on varustatud l\xc3\xbc\xc3\xbcsiga, mille abil saab \xc3\xbcleliigset vett lasta Suur-Araali. Aasta p\xc3\xa4rast tammi valmimist t\xc3\xb5usis V\xc3\xa4ike-Araali veetase 8 meetri v\xc3\xb5rra \xe2\x80\x93 38 meetrile \xe2\x80\x93 ning selle pindala on suurenenud 30% v\xc3\xb5rra._NEWLINE_Suur-Araal on rahanappuse t\xc3\xb5ttu saatuse hooleks j\xc3\xa4etud. Selle kuivamisel on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud j\xc3\xa4rele hiiglaslikud pragunenud soolatasandikud, millelt tugevad tuuled kannavad soola, liiva ja tolmu segu kuni 500\xc2\xa0km, teistel andmetel kuni 1500\xc2\xa0km  kaugusele. Soola- ja tolmutormid m\xc3\xb5jutavad kogu Araali mere \xc3\xbcmbruskonda, kuid k\xc3\xb5ige rohkem kannatab p\xc3\xb5hja- ja kirdetuulte t\xc3\xb5ttu Amudarja j\xc3\xb5e delta. Piirkonnas muutuvad talved k\xc3\xbclmemaks ja suved kuumemaks. Nende tagaj\xc3\xa4rgede leevendamiseks p\xc3\xbc\xc3\xbctakse muuhulgas istutada endisse merep\xc3\xb5hja saksauule._NEWLINE_Araali mere ja seda toitvate j\xc3\xb5gede deltade \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemid on peaaegu h\xc3\xa4vinud. P\xc3\xb5hjuseks on suurelt osalt soolsuse tunduv t\xc3\xb5us. K\xc3\xb5ige rohkem on kannatanud Amudarja j\xc3\xb5e delta. S\xc3\xb5rdarja delta on paremini vastu pidanud, kuid kahjustused on siiski m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed._NEWLINE_Seoses Araali mere kahanemisega alanes ka \xc3\xbcmbruskonna p\xc3\xb5hjavee tase, mis kiirendas k\xc3\xb5rbestumise protsessi. 1990. aastate keskel kasvasid j\xc3\xa4rve rannikupiirkonnas k\xc3\xbcllusliku roheluse (puud ja p\xc3\xb5\xc3\xb5sad) asemel halof\xc3\xbc\xc3\xbctide ja kserof\xc3\xbc\xc3\xbctide r\xc3\xbchmad. Seejuures lahkusid nendelt aladelt umbes pooled v\xc3\xa4ikeimetajatest ja lindudest. Kliima muutus ligi 100\xc2\xa0km kaugusel j\xc3\xa4rve endisest kaldajoonest. Suved muutusid kuumemaks ja talved k\xc3\xbclmemaks, v\xc3\xa4henes suhteline \xc3\xb5huniiskus ja sademete hulk.\n_START_SECTION_\nSaastatus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rve suunatakse pidevalt p\xc3\xb5ldude niisutamisest \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud vett, millesse satuvad v\xc3\xa4etised, pestitsiidid ja mitmesugused muud p\xc3\xb5llumajanduses kasutatavad kemikaalid. Samuti on kuivale j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Araali mere p\xc3\xb5hi saastunud. Sellist territooriumi on kokku ligi 54 000\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Elanikud kannatavad mageveepuuduse all. P\xc3\xb5hjavett ei saa juua, sest see on saastunud pestitsiidide ja muude kemikaalidega. Peale selle on elanikel muidki tervist ohustavaid probleeme, sest taganenud merest on j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4\xc3\xa4nud hiigeltasandikud, mis on kaetud soolade (naatriumvesinikkarbonaat, naatriumkloriid, naatriumsulfaat) ja m\xc3\xbcrgiste ainetega. Tuul kannab need m\xc3\xbcrgise tolmuna \xc3\xbcmberkaudsetele aladele kuni sadade kilomeetrite kaugusele. Kosmosefotodel v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha soolatolmu "keeli" Kasahstani, Usbekistani ja T\xc3\xbcrkmenistani territooriumil. Soolak\xc3\xb5rbed on moodustunud ka kunagistele puuvillaistandustele Amudarja ja S\xc3\xb5rdarja alamjooksul. Araali mere \xc3\xa4\xc3\xa4rsete alade elanikel esineb tihti teatud v\xc3\xa4hkt\xc3\xb5ve vorme (s\xc3\xb6\xc3\xb6gitoruv\xc3\xa4hk) ja kopsuhaigusi, samuti muid haigusi (sapikivit\xc3\xb5bi, gastriit, allergilised ja geneetilised haigused)._NEWLINE_V\xc3\xa4ga soolase veega (soolsus kohati kuni 200\xe2\x80\xb0) Suur-Araali l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas on alates 2002. aastast t\xc3\xa4heldatud p\xc3\xb5hjakihtide saastumist vesiniksulfiidiga. Erineva soolsuse ja tihedusega veekihid raskendavad \xc3\xbcmberkihistumist. Veepealsed kergemad ja v\xc3\xa4iksema tihedusega veekihid moodustavad justkui kaane, mist\xc3\xb5ttu alumistesse kihtidesse p\xc3\xa4\xc3\xa4seb v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he hapnikku. Sellises keskkonnas suudavad elada vaid anaeroobsed bakterid, kes lagundavad orgaanilist materjali (loomade ja taimede j\xc3\xa4\xc3\xa4nused) ning eraldavad selle juures vesiniksulfiidi. Selle m\xc3\xbcrgise gaasiga saastunud piirkond h\xc3\xb5lmab peaaegu poole kogu L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Araalist ning on levinud alates s\xc3\xbcgavusest 10\xe2\x80\x9320 meetrit. V\xc3\xb5rdluseks v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4lja tuua, et Mustas meres algab vesiniksulfiidi kiht alates 150 m s\xc3\xbcgavusest. Samuti on L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Araali vesiniksulfiidi kontsentratsioon kohati ligi 10 korda suurem kui Mustas meres.\n_START_SECTION_\nBioloogiarelvade katsetamine Vozro\xc5\xbedenije saarel\n_START_PARAGRAPH_\nVozro\xc5\xbedenije saar valiti biorelvade katsetamiseks mitmel p\xc3\xb5hjusel. Saar oli v\xc3\xa4ike ja eraldatud, suveperioodil valitseb piirkonnas kuiv ja kuum kliima. Maapinna temperatuurid v\xc3\xb5ivad selles regioonis t\xc3\xb5usta kuni 60\xc2\xa0\xc2\xb0C, mis v\xc3\xa4hendavad oluliselt patogeensete mikroorganismide elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mise ja levimise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust._NEWLINE_Esimesed biorelvastuse katsetused tehti saarel aastatel 1936\xe2\x80\x931937. Relvaprogrammi otsustati j\xc3\xa4tkata 1952. aastal ning 1954. aastaks valmis NSV Liidu suurim biorelva katsetuste pol\xc3\xbcgoon, kus kasutati bioloogiarelvade komponendina baktereid, mis tekitasid j\xc3\xa4rgmisi haigusi: katk, Siberi katk, tulareemia, Q-palavik, brutselloos jt. Katsealusteks olid rotid, merisead ja paavianid. Samuti toodi saarele hobuseid, kelle verd kasutati surmavate viiruste paljundamisel. Loomade laibad maeti saarele._NEWLINE_Seoses NSV Liidu lagunemisega hakati 1991. aastal militaarpersonali evakueerima. 1995. aastal saart k\xc3\xbclastanud USA kaitseministeeriumi spetsialistid leidsid eest demonteeritud laboratooriumi, mahaj\xc3\xa4etud s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ebaasi ja l\xc3\xb5hutud taristu. 1998. aastal avastati maapinnast veel elusaid siberi katku spoore. Seoses Araali mere pideva kuivamisega kasvas saar 2001. aastal maismaaga kokku  ning kasvas oht, et saarele sattunud inimesed ja n\xc3\xa4rilised v\xc3\xb5ivad viirusega nakatuda. Seet\xc3\xb5ttu otsustas USA 2001. aastal toetada Usbekistani valitsust 6 miljoni dollariga mahamaetud biorelvade j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete neutraliseerimiseks.\n_START_SECTION_\nKalat\xc3\xb6\xc3\xb6stus\n_START_PARAGRAPH_\nAraali mere majandust v\xc3\xb5is 20. sajandil siduda eelk\xc3\xb5ige kalat\xc3\xb6\xc3\xb6stusega. J\xc3\xa4rve rannikupiirkonnas t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 12 kalatehast, neist 2 tegelesid kalakonservide tootmisega. V\xc3\xa4ljap\xc3\xbc\xc3\xbck j\xc3\xa4rvest ulatus aastas 40 000 \xe2\x80\x93 50 000 tonnini. 1960. aastatel andis Araali j\xc3\xa4rv 13% NSV Liidu siseveekogude aastasest v\xc3\xa4ljap\xc3\xbc\xc3\xbcgist. T\xc3\xa4htsaimate p\xc3\xbc\xc3\xbctavate kalaliikide hulka kuulusid: harilik pardkala, latikas, sasaan, Chalcalburnus chalcoides, vobla (Rutilus caspicus), koha ja t\xc3\xb5ugjas, kes moodustasid 80% kogu v\xc3\xa4ljap\xc3\xbc\xc3\xbcgist. Hinnatud, kuid samas haruldased olid veel araali l\xc3\xb5he ja \xc5\xa1ipp (Acipenser nudiventris). J\xc3\xa4rve kuivamisel soolsus suurenes ja kalad hakkasid j\xc3\xa4rvest kaduma. 1980. aastate alguses langes v\xc3\xa4ljap\xc3\xbc\xc3\xbck 14 000 tonnini ja 1984. aastal kaotas kalap\xc3\xbc\xc3\xbck oma t\xc3\xb6\xc3\xb6ndusliku t\xc3\xa4henduse. Kokku kaotas Araali mere piirkonnas t\xc3\xb6\xc3\xb6 ligi 60 000 inimest, kes olid seotud kalat\xc3\xb6\xc3\xb6stusega.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastani oli Araali merel oluline koht veetranspordis Arali ja Mo\xe2\x80\x98ynoqi vahel. Aastas ulatus kaubaveo maht kuni 250 000 tonnini. Veeti peamiselt puuvilla, soola, leiba, kala, keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse saadusi jm. Peale Arali ja Mo\xe2\x80\x98ynoqi asus sadam veel Qozoqdaryos.\n_START_SECTION_\nGaasimaardla\n_START_PARAGRAPH_\nUsbekistani territooriumil on kuivanud Araali mere basseinist leitud maagaasi maardla, mille varude suuruseks on hinnatud 65 miljonit tonni. Maardla varude uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6de ja maagaasi ammutamisega (\xc3\xbcle 3\xc2\xa0km s\xc3\xbcgavuselt) tegeleb 2005. aastal  loodud rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuuluvad ettev\xc3\xb5tted Usbekistanist, Venemaalt, Hiinast, Malaisiast ja L\xc3\xb5una-Koreast.\n_START_SECTION_\nAraali meri kultuuris\n_START_PARAGRAPH_\nAraali j\xc3\xa4rve ranniku trag\xc3\xb6\xc3\xb6diale on p\xc3\xbchendatud Dmitri Svetozarovi film "Koerad" ("\xd0\x9f\xd1\x81\xd1\x8b"; 1989). Tegevuspaigaks oli elust v\xc3\xb5etud mahaj\xc3\xa4etud linn._NEWLINE_Sihtasutus Mirrormundo andis 2000. aastal v\xc3\xa4lja dokumentaalfilmi "Delta Blues \xe2\x80\x93 in a land of cotton", kus k\xc3\xa4sitletakse Araali mere kuivamisega tekkinud probleeme keskkonnale ja sealkandis elavatele inimestele.'