b'\n_START_ARTICLE_\nFrances Carr\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndides kandis ta nime Frances Howard. Tema isa oli lord Thomas Howard (hiljem 1. Suffolki krahv) ja ema endine Catherine Knyvet. Francese isaisa oli rikas aadlik Thomas Howard, 4. Norfolki hertsog, ja isapoolne vanaema Margaret Audley, Norfolki krahvinna. Francese emapoolsed vanavanemad olid Sir Henry Knyvet Charltonist Wiltshire\'is ja Elizabeth Stumpe. Francesel oli arvukalt vendi ja \xc3\xb5desid, nende seas Thomas Howard, 1. Berkshire\'i krahv, Robert Howard, Theophilus Howard, 2. Suffolki krahv ja Edward Howard, 1. Escricki parun Howard. Tema venna Thomase t\xc3\xbctar Elizabeth Howard abiellus luuletaja John Drydeniga. Francese kauge j\xc3\xa4reltulija on n\xc3\xa4itlejanna Celia Imrie.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84pardunud abielu\n_START_PARAGRAPH_\nLeedi Frances Howard abiellus 14-aastaselt 13-aastase Robert Devereux, 3. Essexi krahviga. Abielu oli eelk\xc3\xb5ige poliitiline liit ning selle s\xc3\xb5lmimise j\xc3\xa4rel hoiti abikaasasid lahus, v\xc3\xa4ltimaks alaealiste suguelu ja rasedust. Essexi krahv l\xc3\xa4ks Euroopa ringreisile, mis kestis 1607-1609, ning tema naasmise j\xc3\xa4rel \xc3\xbcritas Frances igati teda v\xc3\xa4ltida. Krahv p\xc3\xb5des sellal raskelt r\xc3\xb5ugeid ja Frances oli armunud 1. Somerseti krahvi Robert Carri. Kui Frances viimaks abielu t\xc3\xbchistamist taotles, ei saanud ta ennast ise juriidiliselt esindada, mist\xc3\xb5ttu pidid seda tegema tema isa ja onu Henry Howard, Northamptoni krahv. Juhtum p\xc3\xa4lvis kiirelt avalikkuse t\xc3\xa4helepanu._NEWLINE_Frances v\xc3\xa4itis, et p\xc3\xbc\xc3\xbcdis igati oma abikaasale suguliselt kuulekas olla ja polnud tema s\xc3\xbc\xc3\xbc, et p\xc3\xa4rast aastaid abielu ta ikka veel neitsi oli. Tema g\xc3\xbcnekoloogilisel l\xc3\xa4bivaatusel osales k\xc3\xbcmme matrooni ja kaks \xc3\xa4mmaemandat, kes leidsid h\xc3\xbc\xc3\xbcmeni olevat puutumatu. Samas levis kuulujutt, et l\xc3\xa4bivaatusel asendas Francest Sir Thomas Monsoni t\xc3\xbctar, kuna s\xc3\xbcndsustundega p\xc3\xb5hjendusel n\xc3\xb5udis Frances, et v\xc3\xb5iks kanda l\xc3\xa4bivaatuse ajal loori. Kogu intsident leidis \xc3\xb5ukonnas ohtralt pila._NEWLINE_Essexi krahv omakorda teatas, et oli olnud teiste naistega igati v\xc3\xb5imekas, kuid ei suutnud oma abielu konsumeerida. \xc3\x9che ta s\xc3\xb5bra s\xc3\xb5nul oli krahv \xc3\xbchel hommikul meessoost s\xc3\xb5pradega vesteldes p\xc3\xbcsti t\xc3\xb5usnud ja \xc3\xb6\xc3\xb6s\xc3\xa4rgi \xc3\xbcles kergitanud, t\xc3\xb5estamaks, et v\xc3\xa4hemasti seksuaalseks erutuseks on ta f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt suuteline. K\xc3\xbcsimusele, kuidas naine ta v\xc3\xb5imetuks muutis, vastanud krahv, et naine j\xc3\xa4lestas ja s\xc3\xb5imas teda, kutsudes meest "lehmaks, argp\xc3\xbcksiks ja elajaks"._NEWLINE_Kohtunikud kaalusid t\xc3\xb5siselt v\xc3\xb5imalust, et asjasse on sekkunud kurat. Protsessi k\xc3\xb6igus soovitati isegi, et Essexi krahv peaks reisima Poola, kus ehk \xc3\xb5nnestuks talt n\xc3\xb5idus maha v\xc3\xb5tta. Abielu t\xc3\xbchistamine venis ja v\xc3\xb5ib-olla poleks seda tehtudki, kui kuningas poleks asjasse sekkunud, kuna Francese uus armsam Somerseti krahv oli James I favoriit. Kuningas t\xc3\xbchistas abielu 25. septembril 1613 ja Frances aboiellus Somerseti krahviga 26. detsembril 1613.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5rvasepitsus\n_START_PARAGRAPH_\nSomerseti l\xc3\xa4hedane s\xc3\xb5ber Sir Thomas Overbury p\xc3\xbc\xc3\xbcdis igati veenda krahvi, et see Frances Howardiga ei abielluks, kuid Howardite suguv\xc3\xb5sal ja nende s\xc3\xb5pradel oli ulatuslik v\xc3\xb5im. Howardid veensid kuningat pakkuma Overburyle Venemaa saadiku kohta tsaar Mihhail Romanovi juures, teades, et Overbury keeldub diplomaadikohast, j\xc3\xa4\xc3\xa4maks Inglismaale krahvi juurde. Keeldumist v\xc3\xb5ttis kuningas solvanguna ning lasi heita Overbury Londoni Towerisse, kus ta suri. Francese ja Essexi krahvi abielu t\xc3\xbchistati 11 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast Overbury surma._NEWLINE_Kohtus selgus, et Frances oli lasknud Overbury saatjadaamil Anne Turneril ta m\xc3\xbcrgitada. N\xc3\xbc\xc3\xbcd vangistati Toweris m\xc3\xb5lemad Somersetid ja hiljem m\xc3\xb5isteti nad ka s\xc3\xbc\xc3\xbcdi, ehkki neid ei lastud hukata. Frances tunnistas end kuriteos s\xc3\xbc\xc3\xbcdi, ent tema abikaasa kinnitas oma s\xc3\xbc\xc3\xbctust. 1622. aasta jaanuaris andestas neile kuningas ning seej\xc3\xa4rel lasti nad vanglast vabaks._NEWLINE_Frances suri 10 aastat hiljem, 42-aastaselt. Ta maeti 27. augustil 1632 Saffron Waldeni Neitsi Maarja kirikusse Essexis._NEWLINE_Somersettidel oli \xc3\xbcks t\xc3\xbctar, kes s\xc3\xbcndis, kui Frances oli koduarestis enne vangistust Toweris. T\xc3\xbctar oli leedi Anne Carr, kelle abikaasa oli William Russell, 1. Bedfordi hertsog.'