b'\n_START_ARTICLE_\nVana-Salatsi m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nVana-Salatsi m\xc3\xb5is ehk Vecsalaca m\xc3\xb5is (saksa keeles Alt-Salis, l\xc3\xa4ti keeles Vecsalacas mui\xc5\xbea) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi j\xc3\xa4\xc3\xa4b m\xc3\xb5isakompleks Salatsi piirkonda Salatsi valla Vecsalaca k\xc3\xbcla maadele._NEWLINE_M\xc3\xb5isa omanikele kuulus (koos Uue-Salatsi m\xc3\xb5isa omanikega) Salatsi kihelkonnas patronaadi\xc3\xb5igus, kaaspatrooniks oli \xc4\xb6irbi\xc5\xbei m\xc3\xb5isa omanik.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5is kujunes Salatsi piiskopilinnuse maadele, mis l\xc3\xa4ksid hiljem Poola kuningate valdusesse. M\xc3\xb5isale pandi alus 1564. aastal, mil 3. veebruaril Poola kuningas Zygmunt II August rentis Salatsi linnusele kuuluvad kaks k\xc3\xbcla 4000 taalri eest oma sekret\xc3\xa4rile Justus Claudius Clodtile, kes need omakorda 13. veebruaril 1565 m\xc3\xbc\xc3\xbcs 2000 taalri eest Thomas von Embdenile._NEWLINE_1596. aasta 2. augustil m\xc3\xbc\xc3\xbcs Embden oma valdused Kuramaa hertsogi kantslerile Georg von Tiesenhausenile juba 22 000 taalri eest._NEWLINE_1625 l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu Salatsi lossipiirkonna oma riigin\xc3\xb5unikule Peter Ban\xc3\xa9rile, kelle pojad m\xc3\xbc\xc3\xbcsid selle omakorda 23. juulil 1653 Riia raeh\xc3\xa4rrale Michael von Diepenbrockile, kelle j\xc3\xa4rglased selle m\xc3\xb5isate reduktsiooni k\xc3\xa4igus j\xc3\xa4lle kaotasid._NEWLINE_Reduktsiooni ajal kuulus m\xc3\xb5is kahele vennale. Selle sai tagasi Werner von Diepenbrocki t\xc3\xbctar, kes abiellus esmalt von Dannensterniga, seej\xc3\xa4rel parun Jonsteniga. Tolle surma j\xc3\xa4rel aastal 1738 jagati m\xc3\xb5is kaheks, lese omandiks kujunes  Uue-Salatsi m\xc3\xb5is. Tema viimane abikaasa oli aga Medem ja see m\xc3\xb5is kuulus m\xc3\xb5lemale abikaasale. Aastal 1750 l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is Fersenite valdusesse._NEWLINE_Gustav Wilhelm von Ferseni surma j\xc3\xa4rel usaldas tema lesk m\xc3\xb5isa oma venna ja \xc3\xb5e hoolde. Aastal 1853 m\xc3\xbc\xc3\xbcsid \xc3\xb5e p\xc3\xa4rijad m\xc3\xb5isa 90 000 rubla eest Maximilian Behaghel von Adlerskronile, kes esindas kaardiv\xc3\xa4eporut\xc5\xa1ik Adolf Pilar von Pilchaud. See ostis Heinaste m\xc3\xb5isalt Emmash\xc3\xb6he karjam\xc3\xb5isa \xc3\xbcmbruskonna ja veel veidi metsamaid. Aastal 1870 m\xc3\xbc\xc3\xbcs ta m\xc3\xb5isa edasi Conrad Friedrich Gottlieb von Brockdorff-Ahlefeldtile.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa suurus\n_START_PARAGRAPH_\nBienenstammi andmetel oli m\xc3\xb5isa suurus 1816. aastal (koos Kli\xc4\xb7i m\xc3\xb5isaga) 12 ja 1/8 adramaad, sellele allus 419 mees- ning 513 naishinge. Aastal 1641 oli m\xc3\xb5isa suurus koos Kli\xc4\xb7i ja Uue-Salatsi m\xc3\xb5isaga 22 ja 3/4 adramaad. Hiljem arvestati m\xc3\xb5isa pindala ikka koos Kli\xc4\xb7i m\xc3\xb5isaga. Aastal 1688 oli m\xc3\xb5isade suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/2, aastal 1757 aga 14 ja 1/2. Aastal 1823 oli m\xc3\xb5isade suurus 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 12 ja 1/20. 1881. aastal oli m\xc3\xb5isamaa suurus  22 ja 15/60, talumaa oli 15 adramaad.\n_START_SECTION_\nKarjam\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1816 kuulus m\xc3\xb5isale kaks karjam\xc3\xb5isa:  Fersenhof ja Karra.'