b'\n_START_ARTICLE_\nGian Lorenzo Bernini\n_START_SECTION_\nPerekond ja noorusaeg\n_START_PARAGRAPH_\nBernini s\xc3\xbcndis Napolis Firenzest p\xc3\xa4rit Pietro Lorenzo ja Napolis s\xc3\xbcndinud Angelica Galante perre. Pietro oli kolinud Firenzest Napolisse, et t\xc3\xb6\xc3\xb6tada asekuninga juures, kes soovis kasutada tema andeid Kuningliku San Martino kiriku dekoreerimisel. M\xc3\xa4ngimise asemel veetis Gian noorena suure osa ajast isa t\xc3\xb6\xc3\xb6 j\xc3\xa4lgimisega. Astudes Pietro j\xc3\xa4lgedes voolis Gian oma esimese skulptuuri 8-aastaselt, selleks oli v\xc3\xa4ike marmorist puto pea. Isa oli poja saavutuse \xc3\xbcle \xc3\xb5nnelik ja ennustas talle suurt tulevikku. Olles j\xc3\xa4lginud poja p\xc3\xa4devust igas t\xc3\xb6\xc3\xb6s, otsustas Pietro p\xc3\xbchenduda t\xc3\xb6\xc3\xb6 leidmisele, mis poja annetele k\xc3\xb5ige sobivam oleks. Ta kutsus appi hea peretuttava ja s\xc3\xb5bra San Martino mungakloostri abti, kes noort Berninit vaatlema asus. Abt sai Gianiga kokku mitmeid kordi ja vestles temaga erinevatel teemadel, lastes poisil jutuj\xc3\xa4rge vabalt valitud suunas viia, et n\xc3\xa4ha tema vastuseid ja sellest tema kirg ning kalduvus v\xc3\xa4lja lugeda. Abt pidi Pietrole tunnistama, et noor Bernini oli andekas ja huvitatud k\xc3\xb5igist teemadest r\xc3\xa4\xc3\xa4kides ning \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik, mis eriala Gian valima peaks, ootab teda kindlasti ees helge tulevik. Sellest tulenevalt lasi isa pojal valida endale meeldiva ameti. Olles \xc3\xbcles kasvanud suure meistri peres, soovis Gian ennast arendada ja karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri teha skulptorina ning palus isal ennast \xc3\xb5petada. Pietro tegi seda suurima r\xc3\xb5\xc3\xb5muga.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud ja varajane t\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast kutsus paavst Paul V Pietro Rooma, et too valmistaks suure narratiivstseeni P\xc3\xbcha Peetruse basiilika Pauline kabeli fassaadile. Pietro v\xc3\xb5ttis Rooma kaasa kogu oma pere. Rooma j\xc3\xb5udes kutsus kunsti vastu suurt armastust tundev kardinal Scippone Caffareli, paavsti \xc3\xb5epoeg, Pietro Bernini enda juurde vastuv\xc3\xb5tule ja k\xc3\xa4skis tal kaasa v\xc3\xb5tta oma poja Giani, kelle intelligentsuse ja andekuse kohta jutud juba ringlesid. Sel ajal vaid 10-aastane Gian avaldas oma v\xc3\xb5imete ja jutuga kardinalile nii suurt muljet, et viimane soovis teda kohe paavstile tutvustada. Paavst palus poisil katsetuseks joonistada inimese pea ning oli oli Giani teose \xc3\xbcle h\xc3\xa4mmingus. Ta lausus oma k\xc3\xb5rval seisvatele kardinalidele, et sellest poisist saab tema aja Michelangelo. Paavst kinkis noorele Berninile kohtumise t\xc3\xa4histamiseks 12 kuldmedaljoni.  _NEWLINE_Kohtumine paavstiga muutis Giani tuntuks kogu linnas ning andis talle v\xc3\xb5imaluse asuda t\xc3\xb6\xc3\xb6le iseseisva skulptorina. Tema esimene t\xc3\xb6\xc3\xb6 oli marmorist b\xc3\xbcst Santa Potenziana kirikus. Tema teiste v\xc3\xa4iksemate skulptuuride kohta lausus Annibale Carracci, et poiss oli saavutanud sama taseme, mis teised kunstnikud saavutavad oma eluea l\xc3\xb5pus. _NEWLINE_Paavst usaldas Gian Bernini kardinal Maffeo Barberini k\xc3\xa4e alla, kes poisi vastu suurt imetlust tundis. Bernini joonistas \xc3\xb5pingute ajal rohkelt Vatikani palee antiikkujusid, milllest k\xc3\xb5ige suuremat inspiratsiooni sai ta Antinouse ja Apollo kujudest. Samuti uuris Bernini suure hoolega \xc3\xbcmbritsevaid maale, p\xc3\xb6\xc3\xb6rates aga t\xc3\xa4helepanu mitte niiv\xc3\xb5rd v\xc3\xa4rvikasutusele kuiv\xc3\xb5rd teoste tunnetele ja ekspressiivsusele.  _NEWLINE_Endiselt \xc3\xb5pilasena paluti Berninil valmistada marmorist portree Monsignor Giacomo Motoyast ja kardinal Roberto Bellarminost. M\xc3\xb5lemad tulid tal imetlusv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt elutruult v\xc3\xa4lja ning lisasid ainult hoogu Bernini karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile ja tuntusele linnas. Paavst, olles informeeritud Bernini t\xc3\xb6\xc3\xb6dest, palus tal teha marmorist portree endast ning neli skulptuuri oma Villa Pinciana palee jaoks. Kujud \xc3\xb5nnestusid nii h\xc3\xa4sti, et k\xc3\xbclalised l\xc3\xa4ksid n\xc3\xbc\xc3\xbcdsest otsejoones villas Bernini kujusid eksponeerivasse ruumi, p\xc3\xb6\xc3\xb6ramata t\xc3\xa4helepanu millelegi muule. T\xc3\xb6\xc3\xb6d \xc3\xa4ratasid palju huvi, ja inimesed hakkasid k\xc3\xa4ima Bernini ateljees, soovides temaga tutvuda ja lasta ennast maalida. Portreed soovis ka Monsignor Alessandro Ludovisi, kelles Bernini suurt poolehoidu esile t\xc3\xb5i ja kes peale Paulus V surma paavstiks t\xc3\xb5usis. Ludovisi k\xc3\xbclastas tihti Berninit ja neist kahest said head kirjas\xc3\xb5brad. Paavstiks t\xc3\xb5ustes kinkis Ludovisi (Gregory XV) Berninile tiilti Cavalerie ning kutsus teda iga p\xc3\xbchap\xc3\xa4ev \xc3\xbchisele \xc3\xb5htus\xc3\xb6\xc3\xb6gile. Kahjuks kestis Gregory XV v\xc3\xb5im v\xc3\xa4he ning 30 kuu p\xc3\xa4rast t\xc3\xb5usis troonile Urbanus VIII. Uus paavst suhtus Berninisse samasuguse austuse ja s\xc3\xb5bralikkusega ning soovis, et kunstnik arendaks ennast maalikunstis ja arhitektuuris, et paavst saaks oma projekte t\xc3\xa4ide viia.\n_START_SECTION_\nBernini arhitektina\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektina sai Bernini suurimat inspiratsiooni antiikehitistest, kus ta p\xc3\xb6\xc3\xb6ras erilist t\xc3\xa4helepanu detailidele ja \xc3\xbcksikutele osadele. _NEWLINE_Bernini esimene arhitektuuriline t\xc3\xb6\xc3\xb6 oli Rooma Santa Bibiana kiriku \xc3\xbcmberehitus. Ta l\xc3\xa4htus palee arhitektuurist, kuid muutis fassaadi plastilisemaks ning r\xc3\xb5hutas keskmist osa orderi ja uhke viiluga. Samal ajal anti Berninile \xc3\xbclesandeks ehitada P\xc3\xbcha Peetri haua kohale s\xc3\xbcmboolne struktuur P\xc3\xbcha Peetruse basiilikas Roomas. Selle tulemusena s\xc3\xbcndis vahemikus 1624-1633 kullatud pronksist nelja ingliga voluutidega raamistik, mis toetab orbi ja risti. Bernini suurendas tavaliselt protsessioonidel kasutatavat baldahhiini.\xc2\xa0Baldahhiin on v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti struktureeritud ja toestatud ning seda on peetud esimeseks t\xc3\xb5eliseks barokk monumendiks. Bernini j\xc3\xa4rgmiseks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks oli dekoreerida neli piilarit, mis toetasid P\xc3\xbcha Peetruse katedraali ja suursuguseid kujusid.  _NEWLINE_Bernini \xc3\xbclesanded suurenesid peale Carlo Maderna surma 1629. aastal kui temast sai Palazzo Barberini ja St. Petersi arhitekt. Bernini pidi suure t\xc3\xb6\xc3\xb6hulga t\xc3\xb5ttu kasutama abilisi. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d m\xc3\xb5jutas suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral Rooma katoliku kirik, ta k\xc3\xbclastas missat iga p\xc3\xa4ev ja k\xc3\xa4is kaks korda n\xc3\xa4dalas armulauas. Bernini uskus, et kunsti \xc3\xbclesandeks on olla katoliku kiriku propaganda kandja ning sisendada inimestesse usku ja inspiratsiooni. Samuti peaks kunst olema realistlik ja arusaadav rahvale.  _NEWLINE_Bernini varasemad arhitektuurilised projektid ei olnud alati edukad. 1637. aastal asus Bernini P\xc3\xbcha Peetri kirkiku kohale p\xc3\xbcstitama kellatorne, kuid 1646. hakkas nende raskus kirikut l\xc3\xb5hkuma ning kellatornid v\xc3\xb5eti maha. Bernini sattus ajutiselt ajutiselt h\xc3\xa4bi alla.  _NEWLINE_\xc3\x9cheks tema k\xc3\xb5ige muljetavaldavamaks teoseks v\xc3\xb5ib pidada Rooma Sant\'Andrea al Quirinale (1658\xe2\x80\x9370), mis koosneb dramaatiliselt k\xc3\xb5rgest altarist, kuplist ja ebatraditsioonilisest ovaalsest plaanist. Enne selle valmimist oli aga Bernini meistriteoseks P\xc3\xbcha Peetruse basiilika piazzat \xc3\xbcmbritsev kolonnaad. Ehitise p\xc3\xb5hifunktsiooniks oli rahvahulkade hoidmine, kes kogunesid lihav\xc3\xb5ttep\xc3\xbchade ja muude \xc3\xbcrituste raames paavsti kuulama. Bernini kavandas kiriku k\xc3\xbclge hiiglasliku ovaali trapetsikujulise esiplaani abil, kujutades kolonniderivi justkui k\xc3\xa4tena emakiriku \xc3\xbcmber. V\xc3\xa4ljak tasakaalustab P\xc3\xbcha Peetri basiilika laia fassaadi ja viib k\xc3\xbclastaja visuaalselt kirku poole. Kompositsiooni moodustamiseks liigutas Bernini Maderno kavandatud purskkaevu ning ehitas teisele poole vastu kaksiku. _NEWLINE__NEWLINE_Bernini suurejooneliseim religioosne dekoratsioon on P\xc3\xbcha Peetri troon ehk Cathedra Petri (1657\xe2\x80\x9366). Tegu on pronksist kattega keskaegsele puust paavstitroonile. Trooni toetavad nelja teoloogia doktorit esindavad pronkskujud: p\xc3\xbchakud Ambrose, Athanasius, John Chrysostom ja Augustinus. \xc3\x9cleval on n\xc3\xa4ha kuldsetel pilvedel lendlevaid ingleid ning P\xc3\xbcha Vaimu kujutavast tuvist tulevaid valguskiiri. T\xc3\xb6\xc3\xb6 tehti Chigi paavsti Aleksander VII (1655-67) jaoks, kes oli \xc3\xbcks Bernini suurimaid patroone.\n_START_SECTION_\nPurskkaevud ja hauaehitised\n_START_PARAGRAPH_\nUrban VIII valitsuse all said Bernini \xc3\xbclesanneteks ka hauamonumentide ja purskkaevude ehitamine. Hauamonumentide n\xc3\xa4ideteks on Urban VIII haud (1628-47, St. Peters Rooma) ja seeria v\xc3\xa4ikseid hauaehitisi, milest k\xc3\xb5ige silmapaistvam on Maria Raggi (1643) haud. Suuremaks saavutuseks olid aga Rooma linna ehitatud purskkaevud. Tema esimeseks purskkaevuks oli Baraccia Piazza di Spagna\xe2\x80\x99l (1627-29). Purskkaev on segu arhitektuurist ja skulptuurist.  _NEWLINE_Tritoni purskaev Piazza Barberinil (1642-43) kujutab nelja delfiini, kes t\xc3\xb5stavad tohutut merekarpi sarve puhuva merejumalaga. Purskkaev on Rooma arhitektuurilise purskkaevu t\xc3\xb5eline \xc3\xbcmberkujundus, skulptuurid n\xc3\xa4iksid justkui elusolevat. _NEWLINE_\xc3\x9cheks Bernini silmapaistvamaks teoseks on Roomas Piazza Navonas asuv Nelja J\xc3\xb5e purskkaev (1648-51). Purskkaev toetab \xc3\xb5\xc3\xb5nestatud kivil olevat iidset Egiptuse obeliski. Kivi \xc3\xbcmber on nelja maailma suurimat j\xc3\xb5ge kujutavad skulptuurid.\n_START_SECTION_\nSkulptuurid\n_START_PARAGRAPH_\n1622-1624 valmis t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne skulptuur "Apollo ja Daphne". Skulptuur p\xc3\xb5hineb Ovidiuse "Metamorfoosidel" ning on v\xc3\xa4ljakutseks luulele ja maalile.  Bernini on kujutanud detailselt Daphne muutumist loorberipuuks \xe2\x80\x93 nahka, lehti, puukoort ja riiet. Teos on innovatsiooniline ja realistlik. Algselt asus skulptuur seina \xc3\xa4\xc3\xa4res kahe ukse juures. Siseneja n\xc3\xa4gi tervet skulptuuri alles tuppa edasi minnes.  _NEWLINE_Barokkskulptuuri kuulsaim n\xc3\xa4ide ja Bernini k\xc3\xbcpseim kunstiteos on Santa Maria della Vittoria kirikus Cornadode perekonna kabelis asuv P\xc3\xbcha Teresa ekstaas 1647-1652. Skulptuur kujutab P\xc3\xbcha Teresa m\xc3\xbcstilist kohtumist ingliga, kes naise s\xc3\xbcdame jumaliku armastuse tulise noolega l\xc3\xa4bistab. Pussitamine p\xc3\xb5hjustas valu ja hurma. Bernini valmistas kuju t\xc3\xa4pselt Teresa n\xc3\xa4gemuse \xc3\xbcleskirjutuse kohaselt. K\xc3\xbclgedel asuvates ooperi loo\xc5\xbeide sarnastes boksides on n\xc3\xa4ha Cornadode pereliikmete skulptuure elavas vestluses. Valgus langeb ansamblile peale \xc3\xbclevalt aknast ja j\xc3\xb5uab alla l\xc3\xa4bi pronksist kiirte. Kogu tervik on vaadeldav \xc3\xbchest kindlast punktist altari ees. Kunstiteose puhul on tegu rohkem religioosse stseeniga, mis koosneb valgusest, maalist ja skulptuurist ning see v\xc3\xb5eti p\xc3\xa4rast valmimist kiiduavaldustega vastu.  _NEWLINE_Suurte t\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xb5rvalt j\xc3\xa4tkas bernini ka m\xc3\xb5ningaste b\xc3\xbcsti tellimuste t\xc3\xa4itmist.\n_START_SECTION_\nReis Prantsusmaale\n_START_PARAGRAPH_\n1665. aastal l\xc3\xa4ks Bernini Prantsusmaale peale kunigas Louis XIV mitmeid kutseid. Tegu oli kunstniku k\xc3\xb5ige pikaajalisema eemalviibimisega Roomast ja reisi \xc3\xbclesandeks oli uue Prantsuse kuningliku elukoha kavandamine. Bernini oli selleks ajaks v\xc3\xa4ga tuntud ka v\xc3\xa4ljaspool Roomat ning uudis tema tulekust t\xc3\xb5i tema marsuudi \xc3\xa4\xc3\xa4rsetele t\xc3\xa4navatele hulgaliselt rahvast. Kohtumisel vastuv\xc3\xb5tjatega suutis Bernini neid aga solvata, kiites Itaalia kunsti Prantsusmaa arvelt. Tema kommentaarid v\xc3\xb5isid olla ka osaks p\xc3\xb5hjusest, miks Bernini Louvre\xe2\x80\x99i lossi kavandid tagasi l\xc3\xbckati. K\xc3\xbclastust j\xc3\xa4i siiski t\xc3\xa4histama kuninga b\xc3\xbcst, milles p\xc3\xa4ikesekuningas jumaliku autoriteediga vaatajale pilgu suunab. Kuju seadis standardi kuninglikele portreedele terveks sajandiks.\n_START_SECTION_\nHilisemad aastad\n_START_PARAGRAPH_\nBernini hilisemad skulptuurid pole enam nii silmapaistvad, kuid pakuvad siiski huvi. Rooma Santa Maria del Popolo kiriku Chigi kabeli jaoks nikerdas ta kaks r\xc3\xbchma: Taanieli Lions Denis ja Habakkuki ning Ingli (1655-61). T\xc3\xb6\xc3\xb6des on n\xc3\xa4ha hilisematel aastatel toimunud stiilimuutust, kehad on pikendatud ning kujudel on t\xc3\xa4hendusrikkad \xc5\xbeestid ja lihtsamad, kuid endiselt ekspressiivsed n\xc3\xa4oilmed. Samasugused tunnused on n\xc3\xa4htavad ka Sant\'Angelo silla liikuvatel inglitel, mida paavst Clement IX (1667-69) nii k\xc3\xb5rgelt hindas, et neid kunagi sillale v\xc3\xa4lja ei pandudki, vaid need asuvad n\xc3\xbc\xc3\xbcd Rooma Sant\'Andrea delle Fratte kirikus. _NEWLINE_Bernini ehitiste hulka kuuluvad veel \xc3\xbcmberehitatud Sant\'Angelo sild, mis viib \xc3\xbcle Tiberi ja on sissejuhatus Vatikani, Scala Regia ja P\xc3\xbcha Peetri kiriku baldahhiin ja paavstitroon. J\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult muutusid tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xb5imsamateks paavsti v\xc3\xb5imu kandjateks ning katoliku usu toetajateks ning innustajateks. P\xc3\xbcha Peetri kirikusse konstrueeris Bernini veel viimase dekoratsiooni - Santissimo Sacramento kabeli altari (1673\xe2\x80\x9374). Inglite inimlik kujutamine ja pronksist tabernaakli ajatu arhitektuur iseloomustavad h\xc3\xa4sti Bernini hilist stiili.  _NEWLINE_Tema suurimaks viimaseks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks on Rooma San Francesco a Ripa (umbes 1674) lihtne Altieri kabel. Altari kohal asuvast s\xc3\xbcgavast ruumis asub kuju, mis t\xc3\xa4histab \xc3\xb5nnistatud Ludovica Albertoni surma. Kuju asub suure ruumi p\xc3\xb5hjas ja seda valgustab taevavalgus, mis m\xc3\xa4ngib tema peale kuhjatud drapeeringul. Rinnal olevad k\xc3\xa4ed s\xc3\xbcmboliseerivad tema valulikku surma.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nBernini suri 1680. aastal 81-aastaselt, olles teeninud 8 paavsti. Surres oli ta saavutanud kuulsuse ja armastatuse kogu Euroopas ning teda peeti \xc3\xbcheks suurimaks kunstnikuks. Berninile saab t\xc3\xa4nu avaldada barokk-stiili loomise ning selle standardiks muutmise eest rahvusvahelisel tasandil.'