b'\n_START_ARTICLE_\nKolmanda koalitsiooni s\xc3\xb5da\n_START_SECTION_\nEelm\xc3\xa4ng\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopa oli m\xc3\xa4ssitud Prantsuse revolutsioonis\xc3\xb5dadesse aastast 1792. P\xc3\xa4rast viit aastat s\xc3\xb5da alistas Prantsuse Vabariik aastal 1797 Esimese koalitsiooni. Teine koalitsioon moodustati aastal 1798, kuid see alistati samuti aastaks 1801, j\xc3\xa4ttes Suurbritannia uue Prantsuse Konsulaadi ainsaks vastaseks.\n_START_SECTION_\nAmiensist Kolmanda koalitsioonini\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4rtsis 1802 n\xc3\xb5ustusid Prantsusmaa ja Suurbritannia l\xc3\xb5petama Amiens\'i rahuga vaenutegevuse. Esmakordselt k\xc3\xbcmne aasta jooksul oli kogu Euroopas rahu. Kuid kahe poole vahel s\xc3\xa4ilis palju probleeme, tehes lepingu rakendamise \xc3\xbcha raskemaks. Briti valitsus pani pahaks k\xc3\xb5igist koloniaalvallutustest loobumist aastast 1793. Napoleon oli vihane, et Briti v\xc3\xa4ed olid veel Maltal. Pingeline olukord vaid halvenes, kui Napoleon saatis ekspeditsiooniv\xc3\xa4ed purustama Haiti revolutsiooni. Mais 1803 kuulutas Suurbritannia Prantsusmaale s\xc3\xb5ja._NEWLINE_Detsembris 1804 viis Inglise-Rootsi leping, mis v\xc3\xb5imaldas brittidel kasutada Rootsi Pommerit raha eest s\xc3\xb5jalise baasina Prantsusmaa vastu, Kolmanda koalitsiooni loomiseni. Rootsi valitsus katkestas diplomaatilised suhted Prantsusmaaga p\xc3\xa4rast Enghieni hertsogi hukkamist. Briti peaminister William Pitt kasutas aastatel 1804 ja 1805 hulgaliselt diplomaatilist aktiivsust, mis oli suunatud uue koalitsiooni moodustamise suunas Prantsusmaa vastu. Vastastikune usaldamatus brittide ja venelaste vahel leevenes mitme Prantsusmaa poliitilise vea taustal ja aprillis 1805 s\xc3\xb5lmiti liiduleping. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerd valitses Venemaa, millega Suurbritannia ei olnud rahul, kuna see pakkus v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikke kaupu, nagu puit, t\xc3\xb5rv ja kanep, mis olid Royal Navy jaoks h\xc3\xa4davajalikud. Lisaks toetas Suurbritannia Osmanite riiki Venemaa r\xc3\xbcnnakute vastu Vahemere suunal. Juba kroonitud keiser Napoleon lisas mais 1805 oma r\xc3\xbc\xc3\xbcle (P\xc3\xb5hja-)Itaalia krooni, v\xc3\xb5ttes seega traditsioonilise Austria m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ri oma v\xc3\xb5imu alla. Ihates k\xc3\xa4ttemaksu ja olles kaotanud viimati kaks korda Prantsusmaale, \xc3\xbchines Austria m\xc3\xb5ni kuu hiljem koalitsiooniga.\n_START_SECTION_\nVene ja Austria armeed\n_START_PARAGRAPH_\nVene armee omas aastal 1805 palju Ancien R\xc3\xa9gime organisatsioonilisi iseloomujooni: ei olnud p\xc3\xbcsivaid moodustisi r\xc3\xbcgemendi tasemest k\xc3\xb5rgemal, vanemad ohvitserid olid suuresti v\xc3\xa4rvatud aristokraatia hulgast ja Vene s\xc3\xb5dur sai 18. sajandi praktika kohaselt distsipliini sisestamiseks regulaarselt peksa ja karistada. Veelgi enam, paljud madalama astme ohvitserid olid kehvalt v\xc3\xa4lja \xc3\xb5petatud ja neil oli raskusi viia oma mehi m\xc3\xb5nikord keerukate, lahingus vajalike man\xc3\xb6\xc3\xb6vrite teostamiseks. Siiski olid venelastel head suurt\xc3\xbckid, mehitatud s\xc3\xb5duritega, kes alati v\xc3\xb5itlesid k\xc3\xb5vasti, et nende relvad ei langeks vaenlase k\xc3\xa4tesse._NEWLINE_Ertshertsog Karl, Austria keisri vend, k\xc3\xa4ivitas aastal 1801 Austria armee reformi, v\xc3\xb5ttes v\xc3\xb5imu Hofkriegsratilt, s\xc3\xb5jalispoliitiliselt n\xc3\xb5ukogult, kes vastutas otsuste tegemise eest Austria relvaj\xc3\xb5ududes. Karl oli Austria parim v\xc3\xa4likomand\xc3\xb6r, kuid ta oli \xc3\xb5ukonnas ebapopulaarne ja kaotas palju m\xc3\xb5juj\xc3\xb5udu, kui Austria otsustas tema n\xc3\xb5uande vastaselt Prantsusmaaga s\xc3\xb5tta astuda. Karl Mack sai uueks \xc3\xbclemkomand\xc3\xb6riks Austria armees, algatades s\xc3\xb5ja eel\xc3\xb5htul jalav\xc3\xa4ereforme, mille j\xc3\xa4rgi pidi r\xc3\xbcgement koosnema neljast nelja kompaniiga pataljonist, mitte nagu vanasti, kolm kuue kompaniiga pataljoni. J\xc3\xa4rsk muutus ei vastanud ohvitseride v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppele ja seet\xc3\xb5ttu ei juhitud neid uusi \xc3\xbcksusi nii h\xc3\xa4sti, kui oleks pidanud. Austria ratsav\xc3\xa4ge peeti parimaks Euroopas, kuid paljude ratsav\xc3\xa4e \xc3\xbcksuste eraldamine erinevate jalav\xc3\xa4e\xc3\xbcksuste koosseisu v\xc3\xa4listas l\xc3\xb6\xc3\xb6va j\xc3\xb5u nende tihedate Prantsuse konkurentide vastu.\n_START_SECTION_\nUlmi kampaania\n_START_PARAGRAPH_\nAugustis 1805 p\xc3\xb6\xc3\xb6ras Napoleon, Prantsuse keiser alates eelmise aasta maist, oma armee sihikud La Manche\'ilt Reinile, et tegeleda uute Austria ja Vene \xc3\xa4hvardustega. Kolmanda koalitsiooni s\xc3\xb5da algas Ulmi kampaaniaga, rea Prantsuse ja Baieri s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e man\xc3\xb6\xc3\xb6vrite ja lahingutega, kavatsusega haarata kindral Macki Austria armee.\n_START_SECTION_\nAustria plaanid ja ettevalmistused\n_START_PARAGRAPH_\nKindral Mack arvas, et Austria turvalisuse tagab l\xc3\xb5hede t\xc3\xa4itmine l\xc3\xa4bi m\xc3\xa4gise Schwarzwaldi ala L\xc3\xb5una-Saksamaal, mis olid n\xc3\xa4inud palju v\xc3\xb5itlust Prantsuse revolutsioonis\xc3\xb5dade kampaaniates. Mack uskus, et Kesk-Saksamaal tegevust ei toimu. Mack otsustas teha Ulmi linna oma kaitsestrateegia keskpunktiks, mis n\xc3\xb5udis prantslaste ohjeldamist, kuni venelased Kutuzovi juhtimisel saabuvad ja muudavad \xc5\xa1ansse Napoleoni vastu. Ulmi kaitsesid raskelt kindlustatud Michelsbergi k\xc3\xb5rgendikud, andes Mackile mulje, et linn oli v\xc3\xa4lise r\xc3\xbcnnakuga peaaegu vallutamatu._NEWLINE_Saatuslikult otsustas \xc3\x95ukonnan\xc3\xb5ukogu teha P\xc3\xb5hja-Itaalia Habsburgide operatsioonide peamiseks teatriks. Ertshertsog Karl sai 95 000-mehelise v\xc3\xa4e ja suunati \xc3\xbcletama Adige j\xc3\xb5gi, vallutama Mantova, Peschiera ja Milano kui esialgsed sihtm\xc3\xa4rgid. Ertshertsog Johann sai 23 000-mehelise v\xc3\xa4e ja k\xc3\xa4sutati kaitsma Tirooli, olles samas sidemeks oma venna Karli ja oma n\xc3\xb5o Ferdinandi vahel; viimase 72 000-meheline v\xc3\xa4gi, mis pidi tungima Baierisse ja hoidma kaitseliini Ulmis, oli t\xc3\xb5husalt Macki kontrolli all. Austerlased eraldasid ka \xc3\xbcksikud korpused teenimaks koos rootslastega Pommeris ja brittidega Napolis, kuigi need olid m\xc3\xb5eldud prantslaste hajutamiseks ja nende vahendite jagamiseks.\n_START_SECTION_\nPrantslaste plaanid ja ettevalmistused\n_START_PARAGRAPH_\nNii 1796. kui ka 1800. aasta kampaanias kavandas Napoleon Doonau teatrit Prantsuse j\xc3\xb5upingutuste keskpunktina, kuid m\xc3\xb5lemal juhul muutus Itaalia teater k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsamaks. \xc3\x95ukonnan\xc3\xb5ukogu arvates v\xc3\xb5is Napoleon taas r\xc3\xbcnnata Itaaliat. Napoleonil olid muud kavatsused: 210 000-meheline Prantsuse v\xc3\xa4gi pidi liikuma Boulogne\'i laagritest idasuunas ja pidi katma kindral Macki haavatava Austria armee, kui see hoidub marssimast Schwarzwaldi suunas. Vahepeal pidi marssal Murat l\xc3\xa4bi viima ratsav\xc3\xa4e petter\xc3\xbcnnaku \xc3\xbcle Schwarzwaldi, et lollitada austerlasi m\xc3\xb5tlema, et prantslased edenevad otse l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-ida teljel. Pear\xc3\xbcnnakut Saksamaal pidid toetama prantslaste r\xc3\xbcnnakud teistes teatrites: Mass\xc3\xa9na pidi Karlile Itaalias vastu astuma 50 000 mehega, Saint-Cyr pidi marssima Napolisse 20 000 mehega ja Brune pidi patrullima Boulogne\'is 30 000 mehega v\xc3\xb5imaliku Briti sissetungi vastu._NEWLINE_Murat ja Bertrand l\xc3\xa4bisid luurega ala, mis piirnes Tirooli ja Mainiga, samas planeerimisstaabi \xc3\xbclem Savary koostas detailse teedeuuringu aladest Reini ja Doonau vahel. Grande Arm\xc3\xa9e vasak tiib pidi liikuma Hannoverist ja Utrechtist alla W\xc3\xbcrttembergi; parem tiib ja keskkoht, v\xc3\xa4ed La Manche\'i kallastelt, pidid kogunema piki Reini keskjooksu, Mannheimi ja Strasbourgi linna \xc3\xbcmbruses. Samas Murat tegi demonstratsioone l\xc3\xa4bi Schwarzwaldi, teised Prantsuse v\xc3\xa4ed pidid siis tungima s\xc3\xbcda-Saksamaale ja kalduma kagu suunas, vallutades Augsburgi, mis pidi isoleerima Macki ja katkestama Austria sideliinid.\n_START_SECTION_\nPrantslaste sissetung\n_START_PARAGRAPH_\n22. septembril otsustas Mack hoida Illeri liini, kinnistudes Ulmi. Septembri kolmel viimasel p\xc3\xa4eval alustasid prantslased raevukat marssi, mis viis nad Austria tagalasse. Mack uskus, et prantslased ei riku Preisi territooriumi, kuid kui ta kuulis, et Bernadotte\'i I korpus marssis l\xc3\xa4bi Preisi Ansbachi, tegi ta kriitilise otsuse j\xc3\xa4\xc3\xa4da ja kaitsta Ulmi, mitte taganeda l\xc3\xb5unasse, mis pakkunuks m\xc3\xb5istlikku v\xc3\xb5imalust s\xc3\xa4\xc3\xa4sta oma v\xc3\xa4gede p\xc3\xb5hiosa. Napoleonil oli v\xc3\xa4het\xc3\xa4pset informatsiooni Macki kavatsuste v\xc3\xb5i man\xc3\xb6\xc3\xb6vrite kohta; ta teadis, et Kienmayeri korpus saadeti Ingolstadti, Prantsuse positsioonidest idas, kuid tema agendid liialdasid selle suurusega. 5. oktoobril andis Napoleon Neyle korralduse \xc3\xbchineda Lannesi, Soulti ja Murat\'ga koondumiseks ja Doonau \xc3\xbcletamiseks Donauw\xc3\xb6rthi juures. Prantslaste \xc3\xbcmberpiiramiskatse ei olnud siiski k\xc3\xbcllalt s\xc3\xbcgav, hoidmaks \xc3\xa4ra Kienmayeri p\xc3\xb5genemist: Prantsuse korpused ei saabunud k\xc3\xb5ik samasse kohta \xe2\x80\x93 selle asemel l\xc3\xa4hetati nad pikale l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-ida teljele \xe2\x80\x93 ning Soulti ja Davout\' varajane saabumine Donauw\xc3\xb6rthi tegi Kienmayeri ettevaatlikuks ja k\xc3\xb5rvalep\xc3\xb5iklevaks. Napoleon veendus tasapisi \xc3\xbcha rohkem, et austerlased on koondunud Ulmi ja k\xc3\xa4skis m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsel osal Prantsuse armeest koonduda Donauw\xc3\xb6rthi \xc3\xbcmbrusse; 6. oktoobril suundus kolm Prantsuse jalav\xc3\xa4e ja ratsav\xc3\xa4e korpust Donauw\xc3\xb6rthi, sulgedes Macki p\xc3\xb5genemistee.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-India\n_START_PARAGRAPH_\n1804. aasta alguses kamandas admiral Nelson Touloni blokeerivat Briti laevastikku. Erinevalt William Cornwallisest, kes s\xc3\xa4ilitas kanalilaevastikuga tiheda blokaadi \xc3\xbcmber Bresti, kasutas Nelson l\xc3\xb5tva blokaadi, lootuses meelitada prantslased v\xc3\xa4lja suurde lahingusse. Siiski v\xc3\xa4ltis Villeneuve\'i laevastik edukalt Nelsonit, kui viimase v\xc3\xa4ed olid tormis laiali pillutatud. Kui Nelson otsis teda Vahemerelt, l\xc3\xa4bis Villeneuve Gibraltari v\xc3\xa4ina, kohtus Hispaania laevastikuga ja seilas plaani kohaselt L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Indiasse. Kui Nelson sai aru, et prantslased on Atlandi ookeani \xc3\xbcletamas, asus ta j\xc3\xa4litama. Selle aja admiralidele, sidepidamise aegluse t\xc3\xb5ttu, oli antud m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne autonoomia teha strateegilisi, samuti taktikalisi otsuseid.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa1diz\n_START_PARAGRAPH_\nVilleneuve tuli L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Indiast Euroopasse tagasi, kavatsusega l\xc3\xb5hkuda Bresti blokaad, kuid p\xc3\xa4rast tema kahe Hispaania laeva kaaperdamist Finisterre neeme lahingus viitseadmiral Robert Calderi eskaadri poolt, loobus Villeneuve sellest plaanist ja seilas tagasi Ferroli._NEWLINE_Napoleoni sissetungiplaanid Inglismaale s\xc3\xb5ltusid t\xc3\xa4ielikult piisavalt suure arvu liinilaevade olemasolust Boulogne\'is. Selleks pidid Villeneuve\'i 32 laeva \xc3\xbchinema viitseadmiral Ganteaume\'i 21 laevaga Brestis, lisaks kapten Allemandi viiest laevast eskaader, mis oleks andnud talle 58 liinilaevast koondise._NEWLINE_Kui Villeneuve 10. augustil Ferrolist v\xc3\xa4lja s\xc3\xb5itis, olid tal karmid k\xc3\xa4sud Napoleonilt s\xc3\xb5ita p\xc3\xb5hja Bresti suunas. Selle asemel oli ta mures, et britid j\xc3\xa4lgivad tema man\xc3\xb6\xc3\xb6vreid, nii s\xc3\xb5itis ta 11. augustil l\xc3\xb5unasse C\xc3\xa1dizi suunas Hispaania edelarannikul. Kui 26. augustiks ei olnud Villeneuve\'i laevastikku m\xc3\xa4rgata, panid kolm Prantsuse sissetungij\xc3\xb5udude armeekorpust Boulogne\'i juures laagri kokku ja marssisid Saksamaale, kus nad olid t\xc3\xa4ielikult h\xc3\xb5ivatud._NEWLINE_Sel samal kuul saabus Nelson tagasi koju Inglismaale p\xc3\xa4rast kahte aastat teenistust merel, m\xc3\xb5neti \xc3\xa4rateenitud puhkusele. Ta j\xc3\xa4i kaldale 25 kiireks p\xc3\xa4evaks ja v\xc3\xb5eti kaasmaalaste poolt soojalt vastu, kes olid arusaadavalt n\xc3\xa4rvilised v\xc3\xb5imaliku Prantsuse sissetungi p\xc3\xa4rast. 2. septembril j\xc3\xb5udis Inglismaale teade Prantsuse ja Hispaania \xc3\xbchendlaevastikust C\xc3\xa1dizi lahes. Nelson ootas 15. septembrini, kuni tema laev HMS Victory oli valmis seilama._NEWLINE_15. augustil tegi Cornwallis saatusliku otsuse, v\xc3\xb5ttes La Manche\'i valvavast laevastikust 20 liinilaeva ja saates need l\xc3\xb5unasse tegelema vaenlase j\xc3\xb5ududega Hispaanias. See j\xc3\xa4ttis La Manche\'i m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra laevadest paljaks, vaid 11 liinilaeva j\xc3\xa4i. Siiski moodustas see eraldatud j\xc3\xb5ud Briti laevastiku tuumiku, kes v\xc3\xb5itles Trafalgari all. Algul pandi see laevastik viitseadmiral Calderi alluvusse, kes j\xc3\xb5udis C\xc3\xa1dizi alla 15. septembril. Nelson \xc3\xbchines laevastikuga 29. septembril ja v\xc3\xb5ttis juhtimise \xc3\xbcle._NEWLINE_Briti laevastik kasutas fregatte lahe pidevaks j\xc3\xa4lgimiseks, samas p\xc3\xb5hij\xc3\xb5ud j\xc3\xa4id silmapiiri taha, 50 miili rannikust l\xc3\xa4\xc3\xa4nes. Nelsoni lootus oli meelitada Prantsuse-Hispaania \xc3\xbchendj\xc3\xb5ud v\xc3\xa4lja ja tegeleda nendega "pilla-palla lahingus". Lahte j\xc3\xa4lgivaid j\xc3\xb5ude juhatas kapten Blackwood laeval HMS Euryalus. Tal oli 8. oktoobril seitsme laeva j\xc3\xb5ud (5 fregatti ja 2 kuunarit).\n_START_SECTION_\nVarustuse olukord\n_START_PARAGRAPH_\nSelleks hetkeks vajas Nelsoni laevastik h\xc3\xa4dasti varusid. 2. oktoobril l\xc3\xa4hetati 5 liinilaeva, Queen, Canopus, Spencer, Zealous, Tigre ja fregatt Endymion kontradmiral Louis\' juhtimisel Gibraltarisse varude t\xc3\xa4iendamiseks. Need laevad suunati hiljem konvoit\xc3\xb6\xc3\xb6le Vahemerel, samas kui Nelson ootas neid tagasi. Teised Briti laevad j\xc3\xa4tkasid saabumist ja 15. oktoobriks oli laevastik lahinguks t\xc3\xa4istugevuses. Kuigi see oli m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne kaotus, siis kui esmaklassiline Royal Sovereign saabus, lubas Nelson Calderil seilata koju selle lipulaeal, 98 kahuriga Prince of Wales. Calderi ilmne agressioonipuudus tegevuses Finisterre neemel 22. juulil sundis Admiraliteeti teda s\xc3\xb5jakohtusse kutsuma ja tavap\xc3\xa4raselt oleks ta Suurbritanniasse tagasi saadetud v\xc3\xa4iksemal laeval._NEWLINE_Vahepeal kannatas ka Villeneuve\'i laevastik C\xc3\xa1dizis t\xc3\xb5sist varude puudust, mida ei saadud rahapuudusel kohe k\xc3\xb5rvaldada. Briti laevastiku korraldatud blokaadid tegid liitlastele raskeks varude saamise ja nende laevad olid halvasti varustatud. Villeneuve\'i laevadel oli ka rohkem kui 2000 seilamiseks vajalikku meest puudu. Need ei olnud ainsad probleemid, millega Prantsuse-Hispaania laevastik silmitsi seisis. Peamised Prantsuse liinilaevad olid Briti blokaadide t\xc3\xb5ttu aastaid sadamas, tehti vaid l\xc3\xbchikesi v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5ite. Kiire reis \xc3\xbcle Atlandi ookeani ja tagasi kasutas elut\xc3\xa4htsaid varusid ja ei saanud vastu Briti laevastiku aastatepikkusele merekogemusele ja v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppele. Prantsuse meeskondades oli v\xc3\xa4he kogenud meremehi ja kuna enamus meeskondi \xc3\xb5ppis merepraktika elemente v\xc3\xa4hestel v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5itudel merele, j\xc3\xa4id relvad unarusse. Villeneuve\'i varude seisund hakkas paranema oktoobris, kuid uudised Nelsoni saabumisest tegid Villeneuve\'i t\xc3\xb5rksaks sadamast lahkuma. T\xc3\xb5epoolest, tema kaptenid h\xc3\xa4\xc3\xa4letasid ja otsustasid sadamasse j\xc3\xa4\xc3\xa4da._NEWLINE_14. septembril andis Napoleon Prantsuse ja Hispaania laevadele C\xc3\xa1dizis k\xc3\xa4su minna esimesel soodsal v\xc3\xb5imalusel merele, \xc3\xbchineda seitsme Hispaania liinilaevaga Cartagenas, minna Napolisse ja viia sinna s\xc3\xb5dureid sealsete v\xc3\xa4gede tugevdamiseks, ja v\xc3\xb5idelda otsustavalt, kui nad kohtuvad \xc3\xbclekaalus Briti laevastikuga._NEWLINE_18. oktoobril sai Villeneuve kirja, milles \xc3\xb6eldi, et viitseadmiral Fran\xc3\xa7ois Rosily on saabunud Madridi k\xc3\xa4suga v\xc3\xb5tta juhtimine \xc3\xbcle. Samal ajal sai ta luureandmeid, et kuus Briti laeva on saabunud Gibraltarisse (see oli admiral Louis\' eskaader). N\xc3\xb5elatuna v\xc3\xa4ljavaatega j\xc3\xa4\xc3\xa4da laevastiku ees h\xc3\xa4bisse, otsustas Villeneuve minna merele enne oma j\xc3\xa4rglase C\xc3\xa1dizi j\xc3\xb5udmist. P\xc3\xa4rast tormi 18. oktoobril hakkas laevastik end kiirustades merele seadma.\n_START_SECTION_\nLahkumine\n_START_PARAGRAPH_\nIlm aga muutus p\xc3\xa4rast n\xc3\xa4dalast tormi \xc3\xa4kitselt rahulikuks. See aeglustas sadamast lahkuva laevastiku edenemist, mis andis brittidel hoiatuse. Villeneuve oli koostanud kava moodustada j\xc3\xb5ud neljast eskaadrist, millest iga\xc3\xbcks sisaldas nii Prantsuse kui ka Hispaania laevu. P\xc3\xa4rast oma varasemat h\xc3\xa4\xc3\xa4letust paigale j\xc3\xa4\xc3\xa4da ei tahtnud kaptenid C\xc3\xa1dizist lahkuda ja seet\xc3\xb5ttu ei j\xc3\xa4lginud nad Villeneuve\'i korraldusi t\xc3\xa4pselt (Villeneuve oli v\xc3\xa4idetavalt paljude laevastiku ohvitseride ja meeskondade seas p\xc3\xb5latuks muutunud). Selle tulemusel valgus laevastik sadamast v\xc3\xa4lja korratult._NEWLINE_Villeneuve\'il kulus enamus 20. oktoobrist oma laevastiku organiseerimiseks ja see asus kolmes kolonnis teele Gibraltari v\xc3\xa4ina suunas kagus. Samal \xc3\xb5htul m\xc3\xa4rkas laev Achille 18 Briti liinilaeva neid j\xc3\xa4litamas. Laevastik hakkas valmistuma lahinguks ja \xc3\xb6\xc3\xb6 jooksul moodustasid nad \xc3\xbche liini. J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval m\xc3\xa4rgati j\xc3\xa4litavat Nelsoni laevastikku (27 liinilaeva ja neli fregatti) loodest taganttuulega l\xc3\xa4henemas. Villeneuve k\xc3\xa4skis j\xc3\xa4lle laevastiku kolme kolonni, kuid varsti muutis meelt ja k\xc3\xa4skis \xc3\xbchele liinile. Tulemuseks oli laialivalguv, eba\xc3\xbchtlane moodustis._NEWLINE_Briti laevastik seilas, nagu oleks v\xc3\xb5idelnud, Nelsoni lipulaeval heisatud signaali 72 j\xc3\xa4rgi. Kell 5.40 hommikul olid britid umbes 21 miili Trafalgari neemest loodes, Prantsuse-Hispaania laevastik oli brittide ja neeme vahel. Kell 6 samal hommikul andis Nelson k\xc3\xa4su valmistuda lahinguks._NEWLINE_Kell 8 k\xc3\xa4skis Villeneuve laevastikul koonduda ja tagasi C\xc3\xa1dizi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda. See p\xc3\xb6\xc3\xb6ras liitlaste liini j\xc3\xa4rjekorra \xc3\xbcmber, pannes kontradmiral Pierre Dumanoir le Pelley juhitud tagumise otsa esirinda. Tuul muutus n\xc3\xbc\xc3\xbcd vastupidiseks, muutes sageli suunda. V\xc3\xa4ga n\xc3\xb5rk tuul tegi man\xc3\xb6\xc3\xb6verdamise peaaegu v\xc3\xb5imatuks kogenud meeskondadele. Kogenematutel meeskondadel oli raskusi olukorraga kohanemisel ja v\xc3\xb5ttis peaaegu poolteist tundi, enne kui Villeneuve\'i k\xc3\xa4sk t\xc3\xa4ideti. Prantsuse ja Hispaania laevastik moodustas n\xc3\xbc\xc3\xbcd eba\xc3\xbchtlase, nurgelise poolkuu, kus aeglasemad laevad \xc3\xbcldiselt allatuult ja kaldale l\xc3\xa4hemal._NEWLINE_Villeneuve oli valusalt teadlik, et Briti laevastik ei rahulduks tema r\xc3\xbcndamisega vanamoelisel viisil, tulles paralleelselt k\xc3\xb5rvale ja r\xc3\xbcnnates. Ta teadis, et nad p\xc3\xbc\xc3\xbcavad keskenduda osale tema liinist. Aga ta oli liiga teadlik oma ohvitseride ja s\xc3\xb5durite kogenematusest, et kaaluda lahinguliikumist._NEWLINE_Kell 11 oli kogu Nelsoni laevastik Villeneuve\'ile n\xc3\xa4htav, moodustades kaks paralleelset kolonni. Kaks laevastikku oleksid olnud kohakuti tunni jooksul. Villeneuve oli n\xc3\xbc\xc3\xbcd mures liini moodustamise p\xc3\xa4rast, kui tema laevad olid eba\xc3\xbchtlaselt ja korratult paigutatud. Prantsuse-Hispaania laevastik oli peaaegu 5 miili pikk, kui Nelsoni laevastik l\xc3\xa4henes._NEWLINE_Kui britid l\xc3\xa4hemale j\xc3\xb5udsid, n\xc3\xa4gid nad, et vaenlane ei seilanud tihedas korras, vaid koratutes gruppides. Nelson ei leidnud kohe Prantsuse lipulaeva, kuna Prantsuse ja Hispaania ei lehvitanud signaallippe._NEWLINE_Kuus varem Gibraltarisse l\xc3\xa4hetatud Briti laeva ei tulnud tagasi, nii pidi Nelson v\xc3\xb5itlema nendeta. Ta oli arvulises \xc3\xbclekaalus, ligikaudu 30 000 meest ja 2568 kahurit 17 000 mehe ja 2148 kahuri vastu. Prantsuse-Hispaania laevastikus oli ka kuus liinilaeva rohkem ja nii sai see rohkem tulej\xc3\xb5udu kombineerida.\n_START_SECTION_\nTegevus\n_START_PARAGRAPH_\nLahing edenes suuresti vastavalt Nelsoni plaanile. Kell 11.45 saatis Nelson kuulsa lipusignaali "Inglismaa ootab, et iga mees t\xc3\xa4idab oma kohust"._NEWLINE_M\xc3\xb5istet Inglismaa kasutati sel ajal laialdaselt \xc3\x9chendkuningriigile viitamiseks, kuigi Briti laevastikus oli m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne kontingent Iirimaalt, \xc5\xa0otimaalt ja Walesist, samuti Inglismaalt. Erinevalt fotoillustratsioonist oleks seda signaali v\xc3\xb5idud n\xc3\xa4ha vaid besaanmastist ja vaja olnuks 12 t\xc3\xb5stet. Laevastik l\xc3\xa4henes Prantsuse liinile kahes kolonnis. Tuulepealset kolonni juhtis laeval Victory Nelson, samas Collingwood laeval Royal Sovereign juhtis teist, tuulealust kolonni._NEWLINE_Kui lahing algas, olid prantslased ja hispaanlased korratus rivis, esiotsaga p\xc3\xb5hjas, samas kaks Briti kolonni l\xc3\xa4henesid l\xc3\xa4\xc3\xa4nest peaaegu t\xc3\xa4isnurga all. Briti laevastiku p\xc3\xb5hjapoolset, tuulepealset kolonni juhtis Nelsoni 100 kahuriga lipulaev Victory. Tuulealust kolonni juhtis 100 kahuriga Royal Sovereign, viitseadmiral Cuthbert Collingwoodi lipulaev. Nelson juhtis oma liini petlikult Prantsuse-Hispaania laevastiku esiotsa suunas ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus siis tegeliku r\xc3\xbcnnakuobjekti suunas. Collingwood muutis veidi oma kolonni kurssi, nii et kaks liini \xc3\xbchtlustusid r\xc3\xbcnnakujoonel._NEWLINE_Just enne oma kolonni j\xc3\xb5udmist liitlasv\xc3\xa4gedeni \xc3\xbctles Collingwood oma ohvitseridele: "N\xc3\xbc\xc3\xbcd, h\xc3\xa4rrased, tehkem midagi t\xc3\xa4na, millest maailm v\xc3\xb5iks r\xc3\xa4\xc3\xa4kida edaspidi". Kuna tuul oli lahingu ajal v\xc3\xa4ga vaikne, liikusid k\xc3\xb5ik laevad \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt aeglaselt, ja juhtivad Briti laevad olid mitme vaenlase tule all peaaegu tunni, enne kui nende omad kahurid said tulistada._NEWLINE_Keskp\xc3\xa4eval saatis Villeneuve signaali "tegeleda vaenlasega" ja Fougueux tulistas oma esimese proovilasu Royal Sovereign suunas. Royal Sovereign oli t\xc3\xa4ispurjes ja kuna sel oli hiljuti p\xc3\xb5hja puhastatud, eemaldus see \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Briti laevastikust. Kui see j\xc3\xb5udis liitlaste liinini, j\xc3\xa4i see Fougueux, Indomptable, San Justo ja San Leandro tule alla, enne kui l\xc3\xb5ikus liini just admiral Alava lipulaeva Santa Ana ahtris, millesse see tulistas laastavad kogupaugud._NEWLINE_Teine laev Briti tuulealuses kolonnis, Belleisle, tegeles Prantsuse laevadega Aigle, Achille, Neptune ja Fougeux; varsti oli see t\xc3\xa4ielikult mastideta, v\xc3\xb5imetu man\xc3\xb6\xc3\xb6verdama ja suuresti v\xc3\xb5imetu v\xc3\xb5itlema, kuna purjed pimendasid selle patareisid, kuid hoidis oma lipu 45 minutit lehvimas, kuni j\xc3\xa4rgmised Briti laevad seda p\xc3\xa4\xc3\xa4stma tulid._NEWLINE_40 minutit oli Victory Prantsuse-Hispaania laevade H\xc3\xa9ros, Sant\xc3\xadsima Trinidad, Redoutable ja Neptune tule all; kuigi paljud lasud l\xc3\xa4ksid m\xc3\xb6\xc3\xb6da, tapsid ja haavasid teised arvukalt tema meeskonda ja l\xc3\xb5hkusid tema rooliratta, nii et keerata sai vaid tekialusest roolipinnist. Victory ei saanud veel vastata. Kell 12.45 l\xc3\xb5ikas Victory vaenlase liini Villeneuve\'i lipulaeva Bucentaure ja Redoutable vahelt. Victory oli Bucentaureile l\xc3\xa4hemal, andes l\xc3\xa4bi selle ahtri laastava kogupaugu, mis tappis ja vigastas paljusid selle kahuritekil. Villeneuve arvas, et toimub pardaletulek. Siiski tegeles admiral Nelsoni Victory 74 kahuriga Redoutableiga. Bucentaure j\xc3\xa4eti j\xc3\xa4rgmise kolme laeva hooleks Briti tuulepealses kolonnis, Temeraire, Conqueror ja Neptune._NEWLINE_Tekkis suur segadus ja v\xc3\xb5itluse ajal haakus Victory Prantsuse Redoutable\'iga. Redoutablei meeskond, mis koosnes tugevast jalav\xc3\xa4ekorpusest (kolm kaptenit ja neli leitnanti), p\xc3\xbc\xc3\xbcdis tulla pardale ja h\xc3\xb5ivata Victory. Redoutablei besaanmasti otsast tulistatud musketikuul tabas Nelsonit vasakusse \xc3\xb5lga ja l\xc3\xa4bis tema keha, j\xc3\xa4\xc3\xa4des pidama seljas. Nelson h\xc3\xbc\xc3\xbcatas: "L\xc3\xb5puks neil \xc3\xb5nnetus, ma suren." Ta toimetati tekkide alla ja suri umbes 16.30, kui lahing, mis oleks teinud ta legendiks, l\xc3\xb5ppes brittide kasuks._NEWLINE_Victory l\xc3\xb5petas tule, laskurid kutsuti tekile v\xc3\xb5itlema, kuid suruti Prantsuse grenaderide poolt alumistele tekkidele. Kui prantslased valmistusid Victory pardale tulema, l\xc3\xa4henes Temeraire, teine laev Briti tuulepealses kolonnis, Redoutable\'ile v\xc3\xb6\xc3\xb6ri t\xc3\xbc\xc3\xbcrpoordist ja tulistas n\xc3\xa4htavat Prantsuse meeskonda kahurist, p\xc3\xb5hjustades suuri kaotusi._NEWLINE_Kell 13.55 oli Redoutable\'i kapten Lucas koos 99 terve mehega 643-st ja ise t\xc3\xb5siseslt haavatuna sunnitud alistuma. Prantsuse Bucentaure isoleeriti Victory ja Temeraire poolt ja h\xc3\xb5ivati siis Neptune, Leviathan ja Conqueror poolt; sarnaselt isoleeriti Sant\xc3\xadsima Trinidad ja j\xc3\xa4i ilma abita alla, alistudes kolme tunni p\xc3\xa4rast._NEWLINE_\xc3\x9cha rohkem ja rohkem Briti laevu sisenes lahingusse, liitlaste keskmised ja tagumise otsa laevad j\xc3\xa4id j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult alla. Liitlaste esimene ots tegi p\xc3\xa4rast pikalt tuulevaikusse j\xc3\xa4\xc3\xa4mist m\xc3\xb5ttetuid demonstratsioone ja seilas siis minema. Britid v\xc3\xb5tsid 22 alust Prantsuse-Hispaania laevastikust ja ei kaotanud \xc3\xbchtegi. V\xc3\xb5etud Prantsuse laevade hulgas olid Aigle, Alg\xc3\xa9siras, Berwick, Bucentaure, Fougueux, Intr\xc3\xa9pide, Redoutable ja Swiftsure. V\xc3\xb5etud Hispaania laevad olid Argonauta, Bahama, Monarca, Neptuno, San Agust\xc3\xadn, San Ildefonso, San Juan Nepomuceno, Sant\xc3\xadsima Trinidad ja Santa Ana. Nendest Redoutable uppus, Sant\xc3\xadsima Trinidad ja Argonauta lasti brittide poolt p\xc3\xb5hja ja uppusid hiljem, Achille plahvatas, Intr\xc3\xa9pide ja San August\xc3\xadn p\xc3\xb5lesid ning Aigle, Berwick, Fougueux ja Monarca purunesid tormis p\xc3\xa4rast lahingut._NEWLINE_Kui Nelson oli suremas, k\xc3\xa4skis ta laevastikul ankrusse j\xc3\xa4\xc3\xa4da, kuna oli oodata tormi. Aga kui torm t\xc3\xb5usis, siis paljud t\xc3\xb5siselt vigastatud laevad uppusid v\xc3\xb5i jooksid madalikule. M\xc3\xb5ned nendest vallutati v\xc3\xa4ikese meeskonna t\xc3\xb5ttu Prantsuse ja Hispaania vangide poolt v\xc3\xb5i C\xc3\xa1dizist v\xc3\xa4lja tunginud laevade poolt tagasi.\n_START_SECTION_\nAlgandmed\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleoni Prantsuse armee p\xc3\xb5hiosa j\xc3\xa4litas Austria armee riismeid Viini suunas. P\xc3\xa4rast austerlaste eba\xc3\xb5nnestumist Ulmis taganes Vene armee kindral Mihhail Kutuzovi juhtimisel samuti itta ja j\xc3\xb5udis 22. oktoobril Illi j\xc3\xb5eni, kus see \xc3\xbchines taganeva Kienmayeri korpusega. 5. novembril oli neil edukas taganemislahing Amstettenis. 7. novembril saabusid venelased Sankt P\xc3\xb6ltenisse ja liikusid j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval \xc3\xbcle Doonau j\xc3\xb5e. 9. novembri \xc3\xb5htuks l\xc3\xb5hkusid nad sillad \xc3\xbcle Doonau, hoides viimast Steinis, Kremsi l\xc3\xa4hedal, hilise p\xc3\xa4rastl\xc3\xb5unani._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval k\xc3\xa4skis Mortier Gazanil r\xc3\xbcnnata seda, mida nad uskusid olevat Vene tagalav\xc3\xa4gi, Steini k\xc3\xbcla juures. See oli Kutuzovi poolt seatud l\xc3\xb5ks, m\xc3\xb5eldud vaid selleks, et veenda Mortier\'d, et ta taganes edasi Viini suunas, kui ta tegelikult \xc3\xbcletas hulgi Doonaud, ja oli k\xc3\xbcla taga peidus. J\xc3\xa4rgnenud D\xc3\xbcrensteini lahingus piirasid kolm Vene kolonni \xc3\xbcmber Mortier\' korpuse esimese diviisi ning r\xc3\xbcndasid Gazani nii eest kui ka tagant. Alles p\xc3\xa4rast Dupont\'i diviisi saabumist, pimedas, oli Gazan v\xc3\xb5imeline alustama oma s\xc3\xb5durite evakueerimist Doonau teisele kaldale. Gazan kaotas ligikaudu 40% oma diviisist. Lisaks p\xc3\xbc\xc3\xbcti kinni 47 ohvitseri ja 895 s\xc3\xb5durit ning ta kaotas viis kahurit. Venelased kaotasid samuti umbes 4000 meest, umbes 16% oma v\xc3\xa4est, ja kaks r\xc3\xbcgemendilippu. Austria leitnand-v\xc3\xa4limarssal Schmitt tapeti lahingu l\xc3\xb5ppedes, arvatavasti Vene musket\xc3\xa4ri poolt l\xc3\xa4hiv\xc3\xb5itluse m\xc3\xb6llus._NEWLINE_Sch\xc3\xb6ngraberni lahing (ka Hollabrunni lahing) toimus n\xc3\xa4dal p\xc3\xa4rast D\xc3\xbcrensteini lahingut, 16. novembril 1805 Hollabrunni l\xc3\xa4hedal Alam-Austrias. Kutuzovi Vene armee oli j\xc3\xb5udnud Doonau p\xc3\xb5hjakaldale enne Napoleoni Prantsuse armeed. 15. novembril 1805 vallutasid marssalite Murat\' ja Lannes\' juhitavad Prantsuse eelv\xc3\xa4ed silla \xc3\xbcle Doonau Viini, v\xc3\xa4ites valelikult, et oli s\xc3\xb5lmitud vaherahu ja tormasid siis sillale, kui valvurid olid segaduses. Kutuzovil oli vaja v\xc3\xb5ita aega, et v\xc3\xb5tta Br\xc3\xbcnni juures \xc3\xbchendust Friedrich von Buxhoevedeni juhitud abiv\xc3\xa4gedega. Ta k\xc3\xa4skis oma kindralmajor v\xc3\xbcrst Pjotr Bagrationi juhitavatel tagalav\xc3\xa4gedel tegeleda prantslastega._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Hollabrunni kogunesid armeed tasandikele Br\xc3\xbcnnist idas. Napoleon kogus umbes 75 000 meest ja 157 kahurit eelseisvaks lahinguks, kuid umbes 7000 s\xc3\xb5durit Davout juhtimisel olid veel kaugel l\xc3\xb5unas Viini suunal. Liitlastel oli umbes 73 000 s\xc3\xb5durit, nendest 70% venelased, ja 318 kahurit. 1. detsembril h\xc3\xb5ivasid m\xc3\xb5lemad pooled oma peamised positsioonid.\n_START_SECTION_\nLahinguv\xc3\xa4li\n_START_PARAGRAPH_\nLahinguv\xc3\xa4lja p\xc3\xb5hjaosas domineerisid 210-meetrine Santoni k\xc3\xbcngas ja 260-meetrine Zurani k\xc3\xbcngas, m\xc3\xb5lemad vaatega t\xc3\xa4htsale Olm\xc3\xbctzi\xe2\x80\x93Br\xc3\xbcnni maanteele, mis kulges l\xc3\xa4\xc3\xa4ne\xe2\x80\x93idasuunaliselt. Nendest kahest k\xc3\xbcnkast l\xc3\xa4\xc3\xa4nes oli Bellowitzi k\xc3\xbcla, ja nende vahelt voolas Bosenitzi oja l\xc3\xb5unasse, et suubuda Goldbachi ojja, viimane voolas m\xc3\xb6\xc3\xb6da Kobelnitzi, Sokolnitzi ja Telnitzi k\xc3\xbcladest. Kogu ala keskel oli Pratzeni k\xc3\xb5rgendik, kergelt kaldu k\xc3\xbcngas umbes 11\xe2\x80\x9312 meetrit k\xc3\xb5rge. Adjutant m\xc3\xa4rkis, et keiser \xc3\xbctles korduvalt oma marssalitele: "H\xc3\xa4rrased, uurige seda maad hoolikalt, sellest saab lahinguv\xc3\xa4li; teil on oma osa selles".\n_START_SECTION_\nLiitlaste plaanid ja paiknemine\n_START_PARAGRAPH_\nLiitlaste n\xc3\xb5ukogu kohtus 1. detsembril, et arutada ettepanekuid lahinguks. Enamikul liitlaste strateegidest m\xc3\xb5lkus meeles kaks p\xc3\xb5hilist ideed: puutuda kokku vaenlasega ja kaitsta l\xc3\xb5unatiiba, mis avas tee Viini. Kuigi tsaar ja tema l\xc3\xa4hikondlased surusid peale lahingut, oli Austria keiser Franz palju ettevaatlikumas meeleolus, ja talle sekundeeris Kutuzov, peamine Vene komand\xc3\xb6r. Surve Vene aadli ja Austria komand\xc3\xb6ride poolt v\xc3\xb5idelda oli aga liiga tugev ning liitlased kiitsid heaks Austria staabi\xc3\xbclema Weyrotheri plaani. See eeldas peamist l\xc3\xb6\xc3\xb6ki prantslaste parema tiiva vastu, mis liitlaste arvates oli n\xc3\xb5rgalt kaitstud, ja petter\xc3\xbcnnakuid prantslaste vasaku tiiva vastu. Liitlased jagasid enamuse oma v\xc3\xa4gedest nelja kolonni, mis pidid r\xc3\xbcndama prantslaste paremat tiiba. Vene keiserlik kaardiv\xc3\xa4gi j\xc3\xa4eti reservi, samas valvasid Vene v\xc3\xa4ed Bagrationi juhtimisel liitlaste paremat tiiba.\n_START_SECTION_\nPrantslaste plaanid ja paiknemine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4evadel enne tegelikku v\xc3\xb5itlust j\xc3\xa4ttis Napoleon liitlastele mulje, et tema armee oli n\xc3\xb5rgas seisus ja et ta soovis rahul\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi. Tegelikkuses lootis ta, et liitlased r\xc3\xbcndavad, ja nende sellele missioonile julgustamiseks n\xc3\xb5rgestas ta sihilikult oma paremat tiiba. 28. novembril kohtus Napoleon oma marssalitega keisri peakorteris ja need informeerisid teda oma kahtlustest ja hirmudest eelseisva lahingu suhtes, soovitasid isegi taganemist, kuid ta kehitas nende kaebuste suhtes \xc3\xb5lgu ja l\xc3\xa4ks tagasi t\xc3\xb6\xc3\xb6le. Napoleoni plaan n\xc3\xa4gi ette, et liitlased peaksid saatma nii palju s\xc3\xb5dureid tema parema tiiva katteks, et nende keskosa oleks oluliselt n\xc3\xb5rgestatud. Seej\xc3\xa4rel arvestas ta massiivse prantslaste survega Soult\'i IV korpuse 16 000 s\xc3\xb5duri poolt l\xc3\xa4bi liitlaste armee keskosa selle sandistamiseks. Vahepeal k\xc3\xa4skis Napoleon oma n\xc3\xb5rga parema tiiva toetuseks Davout\' III korpusel teha kiirmarss Viini alt ja \xc3\xbchineda kindral Legrand\'i meestega, kes olid l\xc3\xb5unatiiva serval, mis pidi kandma liitlaste r\xc3\xbcnnaku raskeimat osa. Davout\' s\xc3\xb5duritel oli 48 tundi, et marssida 110 km. Nende saabumine oleks olnud \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt oluline prantslaste plaani edu v\xc3\xb5i nurjumise m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisel. Keiserlik kaardiv\xc3\xa4gi ja Bernadotte\'i I korpus j\xc3\xa4eti reservi, samas Lannes\'i V korpus valvas lahingu p\xc3\xb5hjasektorit.\n_START_SECTION_\nLahingu algus\n_START_PARAGRAPH_\nLahing algas umbes kell 8 hommikul, kui esimene liitlaste kolonn r\xc3\xbcndas Telnitzi k\xc3\xbcla, mida kaitses 3. liinir\xc3\xbcgement. See lahinguv\xc3\xa4lja sektor tunnistas j\xc3\xa4rgnevatel hetkedel rasket tegevust, kui mitmed metsikud liitlaste s\xc3\xb6\xc3\xb6stud t\xc3\xb5rjusid prantslased v\xc3\xa4lja ja sundisid need Goldbachi teisele kaldale. Davout\' korpuse esimesed mehed saabusid samal ajal ja surusid liitlased Telnitzist v\xc3\xa4lja, enne kui neid r\xc3\xbcnnati husaaride poolt ja asula t\xc3\xbchjendati. Liitlaste r\xc3\xbcnnakuid v\xc3\xa4ljaspool Telnitzit kontrollis Prantsuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4gi._NEWLINE_Liitlaste kolonnid hakkasid liikuma prantslaste parema tiiva vastu, kuid mitte soovitud kiirusega, nii olid prantslased r\xc3\xbcnnakute t\xc3\xb5rjumisel enamasti edukad. Tegelikkuses oli liitlaste paiknemine vigane ja halvasti ajastatud: liitlaste vasakult tiivalt eraldatud ratsav\xc3\xa4gi Liechtensteini juhtimisel pidi asuma paremale tiivale ja seda tehes takerdus ta jalav\xc3\xa4e teise kolonni, mis edenes prantslaste parema tiiva suunas. Sel hetkel m\xc3\xb5tlesid planeerijad, et see oli h\xc3\xa4ving, kuid hiljem aitas see liitlasi. Vahepeal r\xc3\xbcndasid teise kolonni juhtivad elemendid Sokolnitzi k\xc3\xbcla, mida kaitsesid 26. kerger\xc3\xbcgement ja Tirailleurs, Prantsuse k\xc3\xa4hmlejad. Esialgsed liitlaste r\xc3\xbcnnakud j\xc3\xa4id tulemuseta ja kindral Langeron k\xc3\xa4skis k\xc3\xbcla pommitada. See sundis prantslased v\xc3\xa4lja, ja umbes samal ajal r\xc3\xbcndas kolmas kolonn Sokolnitzi kantsi. Aga prantslased tegid vastur\xc3\xbcnnaku ja said k\xc3\xbcla tagasi, ainult nii kauaks, kui nad j\xc3\xa4lle v\xc3\xa4lja aeti. Konflikt sellel alal l\xc3\xb5ppes silmapilkselt, kui Friant\'i diviis (III korpuse osa) v\xc3\xb5ttis k\xc3\xbcla tagasi. Sokolnitz oli v\xc3\xb5ib-olla k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5ideldum ala lahinguv\xc3\xa4ljal ja k\xc3\xa4is p\xc3\xa4eva edenedes mitu korda k\xc3\xa4est k\xc3\xa4tte.\n_START_SECTION_\n"\xc3\x9cks terav l\xc3\xb6\xc3\xb6k ja s\xc3\xb5da on l\xc3\xa4bi"\n_START_PARAGRAPH_\nUmbes kell 8.45 hommikul, m\xc3\xa4rgates l\xc3\xb5puks n\xc3\xb5rkust vaenlase keskkohas, k\xc3\xbcsis Napoleon Soult\'ilt, kui kaua v\xc3\xb5tab tema meestel aega Pratzeni k\xc3\xb5rgendikule j\xc3\xb5udmine, millele marssal vastas: "V\xc3\xa4hem kui 20 minutit, s\xc3\xb6\xc3\xb6r." Umbes 15 minutit hiljem k\xc3\xa4skis Napoleon r\xc3\xbcnnakule, lisades: "\xc3\x9cks terav l\xc3\xb6\xc3\xb6k ja s\xc3\xb5da on l\xc3\xa4bi."_NEWLINE_Tihe udu aitas varjata Saint-Hilaire\'i diviisi edenemist, kuid kui nad l\xc3\xa4ksid n\xc3\xb5lvast \xc3\xbcles, rebestas legendaarne \'Austerlitzi p\xc3\xa4ike\' udu ja julgustas neid edasi. Vene s\xc3\xb5durid ja komand\xc3\xb6rid k\xc3\xb5rgendiku tipus olid vapustatud, kui n\xc3\xa4gid nii palju Prantsuse s\xc3\xb5dureid nende poole tulemas. Liitlaste komand\xc3\xb6ridel oli n\xc3\xbc\xc3\xbcd v\xc3\xb5imalus saata m\xc3\xb5ned neljandast kolonnist hilinenud t\xc3\xa4iendused sellesse kibedasse v\xc3\xb5itlusse. \xc3\x9cle tunni hirmsat v\xc3\xb5itlust j\xc3\xa4ttis enamuse sellest \xc3\xbcksusest tundmatuseni moonutatuks. Teised mehed teisest kolonnist, enamasti kogenematud austerlased, osalesid samuti v\xc3\xb5itluses ja v\xc3\xb5itlesid \xc3\xbche k\xc3\xb5ige parema v\xc3\xb5itlusj\xc3\xb5u vastu Prantsuse armees, sundides need l\xc3\xb5puks n\xc3\xb5lvalt lahkuma. Siiski r\xc3\xbcndasid meeleheitest haaratud Saint-Hilaire\'i mehed veel kord k\xc3\xb5vasti ja surusid t\xc3\xa4\xc3\xa4giv\xc3\xb5itluses liitlased k\xc3\xb5rgendikult alla. P\xc3\xb5hjas r\xc3\xbcndas kindral Vandamme\'i diviis Star\xc3\xa9 Vinohrady ala ning andekate k\xc3\xa4hmlejate ja surmavate kogupaukudega murdis mitu liitlaste pataljoni._NEWLINE_Lahing p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus kindlalt Prantsusmaa kasuks, kuid palju v\xc3\xb5itlust oli veel ees. Napoleon kamandas Bernadotte\'i I korpuse toetama Vandamme\'i vasakut tiiba ja viis oma komandokeskuse Zurani k\xc3\xbcnkalt P\xc3\xbcha Antoniuse kabelisse Pratzeni k\xc3\xb5rgendikul. Liitlaste rasket olukorda kinnitas otsus saata lahingusse Vene keiserlik kaardiv\xc3\xa4gi; suurv\xc3\xbcrst Konstantin, tsaar Aleksandri vend, kamandas kaardiv\xc3\xa4ge ja korraldas vastur\xc3\xbcnnaku lahinguv\xc3\xa4lja Vandamme\'i l\xc3\xb5igus, sundides peale verise pingutuse ja ainsa Prantsuse standardi kaotuse lahingus (\xc3\xb5nnetu ohver oli 4. liinir\xc3\xbcgemendi pataljon). Tajudes h\xc3\xa4da, kamandas Napoleon oma raskeratsav\xc3\xa4e edasi. Need mehed purustasid oma Vene vastased, kuid kui m\xc3\xb5lemalt poolt valgus peale suur hulk ratsav\xc3\xa4ge, ei olnud v\xc3\xb5itja veel selge. Venelastel oli siin arvuline \xc3\xbclekaal, kuid \xc3\xbcsna varsti t\xc3\xb5usis laine, kui tegevusv\xc3\xa4lja tiivale l\xc3\xa4hetati Bernadotte\'i I korpuse 2. (Drouet\') diviis ja v\xc3\xb5imaldati Prantsuse ratsav\xc3\xa4el otsida varjupaika nende liinide taga. Kaardiv\xc3\xa4e ratsasuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4gi maksis samuti surmavat l\xc3\xb5ivu Vene ratsa- ja jalav\xc3\xa4ele. Venelased murdusid ja paljud surid, kui neid j\xc3\xa4litati end kogunud Prantsuse ratsav\xc3\xa4e poolt umbes neljandik miili.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5ppm\xc3\xa4ng\n_START_PARAGRAPH_\nVahepeal tunnistas ka p\xc3\xb5hjapoolne osa lahinguv\xc3\xa4ljast rasket v\xc3\xb5itlust. V\xc3\xbcrst Liechtensteini raskeratsav\xc3\xa4gi alustas r\xc3\xbcnnakut Kellermanni kergeratsav\xc3\xa4e vastu p\xc3\xa4rast saabumist l\xc3\xb5puks \xc3\xb5igele positsioonile lahinguv\xc3\xa4ljal. V\xc3\xb5itlus l\xc3\xa4ks alguses prantslstele h\xc3\xa4sti, kuid Kellermanni v\xc3\xa4ed taandusid kindral Caffarelli jalav\xc3\xa4ediviisi taha, kui sai selgeks, et venelasi oli liiga palju. Caffarelli mehed peatasid venelaste r\xc3\xbcnnakud ja v\xc3\xb5imaldasid Murat\'l saata kaks k\xc3\xbcrassiiridiviisi v\xc3\xb5itlusse, et h\xc3\xa4vitada Vene ratsav\xc3\xa4gi l\xc3\xb5plikult. J\xc3\xa4rgnenud l\xc3\xa4hiv\xc3\xb5itlus oli kibe ja pikk, kuid prantslased v\xc3\xb5itsid l\xc3\xb5puks. Lannes juhtis siis oma V korpuse Bagrationi meeste vastu ja p\xc3\xa4rast rasket v\xc3\xb5itlust \xc3\xb5nnestus ajada kogenud Vene komand\xc3\xb6r lahinguv\xc3\xa4ljalt minema. Ta tahtis j\xc3\xa4litada, kuid Murat, kes kontrollis lahinguv\xc3\xa4lja seda sektorit, oli vastu._NEWLINE_Napoleoni tulipunkt nihkus n\xc3\xbc\xc3\xbcd lahinguv\xc3\xa4lja l\xc3\xb5unaossa, kus prantslased ja liitlased ikka veel v\xc3\xb5itlesid Sokolnitzi ja Telnitzi p\xc3\xa4rast. T\xc3\xb5husa kaheharulise r\xc3\xbcnnakuga tungisid Saint-Hilaire\'i diviis ja osa Davout\' III korpusest Sokolnitzis l\xc3\xa4bi vaenlase ja sundisid kahest kolonnist esimese komand\xc3\xb6rid, kindralid Kienmayeri ja Langeroni p\xc3\xb5genema nii kiiresti kui nad v\xc3\xb5isid. Friedrich von Buxhoeveden, liitlaste vasaku tiiva komand\xc3\xb6r ja mees, kes vastutas r\xc3\xbcnnaku juhtimise eest, oli t\xc3\xa4iesti purjus ja p\xc3\xb5genes samuti. Kienmayer kattis oma taganemist O\'Reilly kergeratsav\xc3\xa4ega, kellel \xc3\xb5nnestus vapralt v\xc3\xb5ita viis kuuest Prantsuse ratsav\xc3\xa4e r\xc3\xbcgemendist, enne kui pidi samuti taanduma._NEWLINE_\xc3\x9cldine paanika valdas n\xc3\xbc\xc3\xbcd liitlaste armeed ja see taandus lahinguv\xc3\xa4ljalt k\xc3\xb5igis v\xc3\xb5imalikes suundades. Kuulus, kohutav episood juhtus selle taganemise ajal: Vene v\xc3\xa4ed, kes said l\xc3\xbc\xc3\xbca Prantsuse paremal tiival, taandusid l\xc3\xb5unasse Viini suunas \xc3\xbcle Satschani k\xc3\xbclmunud tiikide. Prantsuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4gi keeras torud meeste suunas, kuid Napoleon k\xc3\xa4skis neil j\xc3\xa4\xc3\xa4d tulistada. Mehed uppusid k\xc3\xbclmades tiikides, k\xc3\xbcmned suurt\xc3\xbckid koos nendega. Hinnangud, palju suurt\xc3\xbckke kaotati, erinevad; v\xc3\xb5is olla vaid 38 ja v\xc3\xb5is olla \xc3\xbcle 100. Allikad erinevad ka kaotuste osas, v\xc3\xb5is olla vaid 200, aga v\xc3\xb5is olla ka kuni 2000 surnut. Kuna Napoleon liialdas selle juhtumiga oma lahinguraportis, v\xc3\xb5ivad v\xc3\xa4iksemad numbrid \xc3\xb5igemad olla, kuigi j\xc3\xa4\xc3\xa4b kahtlus, kas need on p\xc3\xa4ris \xc3\xb5iged. Paljud peavad seda juhtumit \xc3\xbcheks Napoleoni julmimaks teoks s\xc3\xb5jas.\n_START_SECTION_\nItaalia kampaania\n_START_PARAGRAPH_\nVahepeal Itaalias man\xc3\xb6\xc3\xb6verdasid Prantsuse v\xc3\xa4ed Saint-Cyr\'i juhtimisel endiselt Napoli kuningriigi piiril. Prantslased olid hoolikalt j\xc3\xa4lginud Inglise-Vene v\xc3\xa4ge, kellele oli usaldatud kuningriigi kaitse. P\xc3\xa4rast Austerlitzi lahingut taandusid venelased Itaaliast ja britid ei soovinud \xc3\xbcksi Napolit kaitsta, evakueerudes mandrilt t\xc3\xa4iesti ja taandudes tagasi Sitsiiliasse. Vahepeal korraldati Prantsuse v\xc3\xa4gi, mis paiknes Bolognas, \xc3\xbcmber Napoli armeeks ja pandi Napoleoni venna Joseph Bonaparte nominaalse k\xc3\xa4su alla. Siiski oli de facto komand\xc3\xb6r Andr\xc3\xa9 Mass\xc3\xa9na, kes juhtis I korpust ja kellele Joseph usaldas sissetungi.\n_START_SECTION_\nSissetung Napolisse\n_START_PARAGRAPH_\n9. veebruaril 1806 tungis Mass\xc3\xa9na Napoli kuningriiki ja kaks p\xc3\xa4eva hiljem p\xc3\xb5genes Bourbonist Napoli kuningas Ferdinando IV samuti Sitsiiliasse, mida kaitses Briti laevastik. Napoli langes varsti prantslaste k\xc3\xa4tte ja veebruari l\xc3\xb5puks oli kuningriigist veel vaid kaks kohta vallutamata. \xc3\x9cks oli kindluslinn Gaeta Napolist p\xc3\xb5hja pool ja teine oli Calabria Itaalia l\xc3\xb5unatipus, kuhu olid taandunud Napoli kuningliku armee riismed._NEWLINE_Ferdinando lootis 1799. aasta s\xc3\xbcndmuste kordumist, kui rahva\xc3\xbclest\xc3\xb5us Calabrias p\xc3\xb5hjustas l\xc3\xb5puks Parthenope vabariigi langemise, mis oli Prantsuse vasallriik, mis loodi p\xc3\xa4rast seda, kui napollased alistati esimest korda Teise koalitsiooni s\xc3\xb5jas. Siiski sellist m\xc3\xa4ssu ei toimunud ja 3. m\xc3\xa4rtsil tungis kindral Jean Reynier, kes kamandas 10 000-mehelist Napoli armee II korpust, Calabriasse. Ainult v\xc3\xa4hesed kalaabrialased avaldasid vastupanu sissetungivale Prantsuse v\xc3\xa4ele ja Napoli kuninglik armee alistati h\xc3\xa4\xc3\xa4lekalt Campo Tenese lahingus 10. m\xc3\xa4rtsil 1806. Ferdinandol ei olnud n\xc3\xbc\xc3\xbcd muud valikut, kui loovutada Napoli troon prantslastele. P\xc3\xa4ev p\xc3\xa4rast Campo Tenese lahingut kuulutati Joseph uueks Napoli kuningaks. N\xc3\xbc\xc3\xbcd p\xc3\xb5genesid Napoli armee viimased regulaarv\xc3\xa4elased Sitsiiliasse ja prantslased kontrollisid kogu Itaalia maismaad, v\xc3\xa4ljaarvatud Gaeta kindlus, mida piirati 26. veebruarist saati.\n_START_SECTION_\nCalabria \xc3\xbclest\xc3\xb5us\n_START_PARAGRAPH_\nSiiski ei l\xc3\xa4inud k\xc3\xb5ik prantslaste plaanide kohaselt. Varustusprobleemid t\xc3\xa4hendasid, et Reynier\' II korpus Calabrias oli sunnitud elama vallutatud maast. Juba \xc3\xbcle kuu toetasid piirkonna talupojad Napoli armeed ja olid l\xc3\xa4hedal n\xc3\xa4ljale. Joseph tundus probleemidest ja v\xc3\xb5imaliku m\xc3\xa4ssu ohust mitteteadlik olevat. J\xc3\xa4relikult ei saadetud Itaalia l\xc3\xb5unaossa erilisi varusid. Reynier v\xc3\xb5ttis initsiatiivi ja h\xc3\xb5ivas varusid kohalikult rahvalt, mis viis ettearvatult m\xc3\xa4rtsi l\xc3\xb5puks m\xc3\xa4ssuni. See algas v\xc3\xa4ikestest partisanij\xc3\xb5ukudest, mis l\xc3\xb5puks laienes terveid k\xc3\xbclasid h\xc3\xb5lmavaks \xc3\xbclest\xc3\xb5usuks prantslaste vastu. Kuna Gaeta kindlus oli veel vallutamata, ei saanud Joseph saata rohkem s\xc3\xb5dureid Calabriasse, sundides Reynier\'d tugevdama oma armeed kohalike s\xc3\xb5duriteg, keda v\xc3\xa4rvati suurematest linnadest._NEWLINE_Juuliks ei olnud Mass\xc3\xa9na veel suutnud Gaetat v\xc3\xb5tta Prantsuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e halva logistilise juhtimise t\xc3\xb5ttu, kergete tugevduste t\xc3\xb5ttu brittidelt mere poolt ja rea napollaste garnisoni edukate v\xc3\xa4ljatungide t\xc3\xb5ttu Prantsuse sap\xc3\xb6\xc3\xb6ride vastu. Kui vaid Reynier\' v\xc3\xa4ike v\xc3\xa4gi ikka veel v\xc3\xb5itles Calabrias m\xc3\xa4ssajate vastu, organiseerisid britid ekspeditsiooniv\xc3\xa4e John Stuarti juhtimisel, et hoida \xc3\xa4ra v\xc3\xb5imalik sissetung Sitsiiliasse ja v\xc3\xb5ib-olla p\xc3\xa4\xc3\xa4sta valla t\xc3\xa4iemahuline m\xc3\xa4ss prantslaste vastu kogu Itaalias. Kuigi brittidel oli alguses edu, eriti Maida lahingus, nurjus brittidel nii Stuarti ekspeditsiooni tugevdamine kui ka p\xc3\xbc\xc3\xbce leevendada Gaeta piiramist. Kui Prantsuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4gi oli l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5imeline pommitama linnam\xc3\xbc\xc3\xbcre t\xc3\xa4ie v\xc3\xb5imsusega, alistusid napollased l\xc3\xb5puks 18. juulil, vabastades Mass\xc3\xa9na I korpuse._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Gaeta alistamist kamandati Mass\xc3\xa9na Josephi poolt l\xc3\xb5unasse toetama Reynier\' II korpust brittide ja Calabria \xc3\xbclest\xc3\xb5usnute vastu. N\xc3\xbc\xc3\xbcd Itaalia mandril t\xc3\xb5siselt v\xc3\xa4hemusse j\xc3\xa4\xc3\xa4nuna taandusid britid tagasi Sitsiiliasse. Siiski suruti m\xc3\xa4ss maha alles aastal 1807, mis ajaks palus Mass\xc3\xa9na juba luba erruminekuks. Esimest korda Napoleoni s\xc3\xb5dade ajal kogesid prantslased julma sissis\xc3\xb5da m\xc3\xa4ssulise elanikkonna poolt. Prantslased leidsid, et ainus t\xc3\xb5hus viis tegeleda sellise \xc3\xbclest\xc3\xb5usuga oli kasutada Reynier\' poolt rakendatud terroritaktikat. See viitas samadele probleemidele, millega prantslased, ja eriti Joseph Bonaparte, seisid silmitsi Hispaanias Poolsaare s\xc3\xb5jas.\n_START_SECTION_\nTulemused\n_START_PARAGRAPH_\nAusterlitz ja eelnev kampaania muutsid p\xc3\xb5hjalikult Euroopa poliitika loomust. Kolme kuuga okupeerisid prantslased Viini, h\xc3\xa4vitasid kaks armeed ja alandasid Austria keisririiki. Need s\xc3\xbcndmused olid teravas kontrastis 18. sajandi j\xc3\xa4ikade v\xc3\xb5imustruktuuridega, kus suur Euroopa pealinn ei olnud kunagi vaenlase armee valduses. Austerlitz valmistas ette Prantsuse domineerimise l\xc3\xa4hiaastak\xc3\xbcmneteks Euroopa kontinendil, kuid \xc3\xbcks selle k\xc3\xb5ige vahetum m\xc3\xb5ju oli Preisimaa ergutamine s\xc3\xb5tta aastal 1806._NEWLINE_Prantsusmaa ja Austria s\xc3\xb5lmisid vaherahu 4. detsembril ja Pressburgi rahu 22 p\xc3\xa4eva hiljem l\xc3\xbclitas viimase s\xc3\xb5jast v\xc3\xa4lja. Austria n\xc3\xb5ustus tunnustama Prantsusmaa Campo Formio (1797) ja Lun\xc3\xa9ville\'i (1801) lepingutega v\xc3\xb5etud territooriumi, loovutama maid Baierile, W\xc3\xbcrttembergile ja Badenile, kes olid Napoleoni Saksa liitlased, ning maksma 40 miljonit franki s\xc3\xb5jah\xc3\xbcvitist. Veneetsia anti samuti Itaalia kuningriigile. See oli karm l\xc3\xb5pp Austriale, kuid kindlasti mitte katastroofiline rahu. Vene armeel lubati taanduda kodusele territooriumile ja prantslased asusid laagrisse L\xc3\xb5una-Saksamaal. Saksa-Rooma riik p\xc3\xbchiti samuti t\xc3\xb5husalt minema, 1806 oli selle viimane aasta. Napoleon asutas Reini Liidu, rida Saksa riike, kes pidid olema puhvriks Prantsusmaa ja Preisimaa vahel. Preisimaa n\xc3\xa4gi neid ja teisi k\xc3\xa4ike solvanguna oma seisundile, kui peamine v\xc3\xb5im Kesk-Euroopas, ja see asus aastal 1806 Prantsusmaaga s\xc3\xb5tta._NEWLINE_Itaalias j\xc3\xa4i poliitiline olukord muutumatuks aastani 1815, Briti ja Sitsiilia v\xc3\xa4ed kaitsesid Bourbonist kuningat Ferdinandot Sitsiilias ja Napoli kuningas (Napoleoni) kontrollis mandrit. Aastal 1808 sai Joachim Murat Napoli kuningaks, kui Joseph Bonaparte sai Hispaania kuningaks. Murat tegi mitu katset \xc3\xbcletada Sitsiilia v\xc3\xa4in, mis k\xc3\xb5ik eba\xc3\xb5nnestusid, vaatamata \xc3\xbckskord sillapea h\xc3\xb5ivamisele Sitsiilias.'