b'\n_START_ARTICLE_\nPastoraalkirjad\n_START_SECTION_\nAutorlus\n_START_PARAGRAPH_\nKirjade autorlus on tekitanud alates 19. sajandist poleemikat. Enamik teadlasi on seisukohal, et pastoraalkirjad on kirjutanud sama autor ja see ei olnud Paulus. Autorluse samasust toetavad sarnane keelekasutus ja teoloogiline sisu, mis erinevad aga teistest Paulusele omistatud kirjadest. Autoriks on peetud Paulust v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nd Pauluse j\xc3\xbcngritest. Autor suunas t\xc3\xa4helepanu tolle aja aktuaalsetele probleemidele.  Ta v\xc3\xb5is olla m\xc3\xb5jukas ja etten\xc3\xa4gelik kirikuliider, kes r\xc3\xb5hus kiriku tugevdamisele ja \xc3\xbchtsusele. 2. sajandi esimesest poolest on nimepidi teada ainult \xc3\xbcks selline kirikuliider: Sm\xc3\xbcrna Pol\xc3\xbckarpos. Tema autorluse h\xc3\xbcpoteesi pooldavad siiski v\xc3\xa4hesed teadlased. On ka arvatud, et Timoteos ja Tiitus v\xc3\xb5isid toimetada Pauluse kirjutisi p\xc3\xa4rast tema surma ja esitasid epistlid nii, nagu need on meieni j\xc3\xb5udnud. Teisalt on v\xc3\xa4heusutav, et nad kirjutasid kirjad endale adresseeritult, kui alustekst juba varem ei eksisteerinud. On ka arvatud, et kirjade autor v\xc3\xb5is olla Luukas, sest tema s\xc3\xb5navarakasutus sarnaneb pastoraalkirjade omale._NEWLINE_Traditsioonilise vaate kohaselt on Paulus ise kirjade autor. Ta v\xc3\xb5is olla elu l\xc3\xb5pu poole muutunud, see peegeldub kirjade stiilis. See v\xc3\xb5inuks juhtuda, kui Paulus oleks p\xc3\xa4rast tema esimest kinniv\xc3\xb5tmist Roomas vanglast vabastatud._NEWLINE_Donald Hagneri arvates on erinevused pastoraalkirjade ja teiste Pauluse kirjade vahel siiski niiv\xc3\xb5rd suured, et annavad p\xc3\xb5hjust arvata, et kirjad ei ole Pauluse kirjutatud. Lisaks r\xc3\xb5hutab ta erinevat mentaliteeti, mis kirjades esineb (ei esine enam kohe saabuva Kristuse ootust). Enamus, kes aktsepteerivad v\xc3\xa4idet, et Paulus on pastoraalkirjade autor, seletavad seda sellega, et v\xc3\xb5rreldes teiste Pauluse kirjadega oli \xc3\xbcleskirjutaja erinev. See tingib ka kirjades sisalduvad erinevused. H. Koester mainib, et Pauluse autorlust saab t\xc3\xb5estada  h\xc3\xbcpoteeside ja ajaloolise ebat\xc3\xb5en\xc3\xa4osuse kaudu._NEWLINE_Teadlaste \xc3\xbcldisesse konsensusse tuleb aga kindlasti suhtuda ettevaatlikult. Guido Baltes: "Meie ajal otsustatakse palju k\xc3\xbcsimusi liiga sageli \xc3\xbcksnes veel enamusprintsiibi j\xc3\xa4rgi: miski ei pruugi aga juba seet\xc3\xb5ttu \xc3\xb5ige olla, et seda t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval k\xc3\xb5ik selleks peavad." \xc3\x9chtki pseudoepigraafi ei ole t\xc3\xb5estatud, loodud on \xc3\xbcksnes metoodilistelt piiratud alustel h\xc3\xbcpoteetiliste teooriate tunnustamise suhteline ja osaline konsensus._NEWLINE_Kirjade ehtsuse k\xc3\xbcsimuses tasub mainida, et antiikjal oldi valede autorite suhtes t\xc3\xa4helepanelik. Guido Baltes \xc3\xbctleb, et kuna oldi hoolikas v\xc3\xb5ltsingute \xc3\xa4ratundmise suhtes, siis sellep\xc3\xa4rast pole pseudepigraafe piiblikaanonisse \xc3\xbcldse v\xc3\xb5etudki. Algselt mitteusaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed teosed pole Piibli kaanonisse kuulunudki. Pole t\xc3\xb5endeid selle kohta, et kristlased oleksid pseudepigraafia ideed heaks kiitnud.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5navara ja stiil\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5igis epistlites on kasutatud ebatavaline s\xc3\xb5navara \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5ned fraasid osutavad kristluse praktikatele ja uskumustele, mis tulid p\xc3\xa4evakorda p\xc3\xa4rast Pauluse surma (n\xc3\xa4iteks palve neitsi Maarjale, missa). M\xc3\xb5ningaid s\xc3\xb5nu on kasutatud, aga teises t\xc3\xa4henduses. Samuti leiame \xc3\xbclem\xc3\xa4\xc3\xa4rases koguses s\xc3\xb5nu, mida Paulus ei kasutanud oma teistes kirjades, kuid mis on kasutusel hilisemates Uue Testamendi kirjutistes. Rohkem kui \xc3\xbcks kolmandik s\xc3\xb5navarast ei ole Paulusele omane. Pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcmsust toetav statistika: pastoraalides on 848 s\xc3\xb5na, millest 306 ei ole leitavad mitte \xc3\xbcheski teises Paulusele omistatud kirjas. 848-st s\xc3\xb5nast 175 on kasutatud ainult pastoraalkirjades Uues Testamendis. \xc3\x9chenduss\xc3\xb5nade, prepositsioonide ja abis\xc3\xb5nade kasutus, mis on omane teistele Paulusele omistatud kirjades, pastoraalides puudub. Samuti puudub Pauluse elav stiil ja kirjutatu on pigem tuhm, j\xc3\xa4ik ning didaktiline. Kui pastoraalkirju v\xc3\xb5rrelda Pauluse teiste kirjadega on k\xc3\xb5ik kahvatum ja k\xc3\xb5lab n\xc3\xb5rgemalt, ei ole nii progressiivne ja loominguline. Pauluse kontseptsioonid on puudu ja asendatud uutega: Jeesuse tagasitulek tema ilmumisega. Lisaks ei ole usutav, et Paulus oleks kirjutanud nii \xc3\xbcldises toonis kohtadesse (1 Tim 1.3), kus ta oli v\xc3\xa4ga kaua t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud._NEWLINE_Pastoraalides r\xc3\xa4\xc3\xa4gib Paulus suurejooneliselt ja ennast \xc3\xbclendades, mis ei ole talle omane tema teistes kirjades. Vastuargument: Pauluse kirjas galaatlastele ei k\xc3\xb5hkle Paulus osutamast oma unikaalsele apostoolsele p\xc3\xa4ritolule, samuti julgustab ta korintlasi end immiteerima._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4ste terminoloogia. Kristuse tulemine on kirjeldatud "p\xc3\xa4\xc3\xa4stja epifaania" termini all. Lisaks mitmed kasutatud v\xc3\xa4ljendid on v\xc3\xa4ga sarnased paganlikule religioossele s\xc3\xb5navarale Rooma keiserlikul perioodil, mille kristlased 2. sajandi jooksul \xc3\xbcle v\xc3\xb5tsid. Paulus aga ei ole sellist terminoloogiat oma teistes kirjades kasutanud._NEWLINE_Vastuargumendina on toodud, et uued situatsioonid n\xc3\xb5uavad uut s\xc3\xb5navara. \xc3\x9cpriski v\xc3\xa4rvitut s\xc3\xb5navara ja paljude abis\xc3\xb5nade puudumist v\xc3\xb5ib seletada tiheda argumentatsiooni puudumine ja erinev teema. Lingvistiliste ja stiili erinevuste seletamiseks on mitmeid v\xc3\xb5imalusi, samal ajal Pauluse autorsust s\xc3\xa4ilitades. Pastoraalepistlite ava\xc3\xbctlused r\xc3\xa4\xc3\xa4givad Pauluse kui kirjade autori kasuks. Mitmeid sarnasusi v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4rgata ka teiste Pauluse kirjade ja pastoraalkirjade keelekasutuses. Kuni 19. sajandini ei kaheldud selles, et Paulus on kirjad kirjutanud. Vaatepunkt, et Paulus on kirjade autor on traditsiooniline. S\xc3\xb5navara statistiline anal\xc3\xbc\xc3\xbcs ei ole piisavalt usaldatav v\xc3\xb5rdlemisi l\xc3\xbchikestele tekstide puhul. Statistilised anal\xc3\xbc\xc3\xbcsid saavad \xc3\xbcksnes viidata mingitele tendentsidele, sest v\xc3\xb5rreldavad tekstid on niiv\xc3\xb5rd v\xc3\xa4ikesed. Uurimaks kontekstuaalseid variatsioone \xc3\xbche autori keelekasutuses, n\xc3\xa4itab sotsiolingvistiline anal\xc3\xbc\xc3\xbcs, et karjasekirjade erinevused j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kogu Pauluse kirjade korpust arvesse v\xc3\xb5ttes lubatud variatsioonide piiridesse._NEWLINE_Karjasekirjade tekst on v\xc3\xa4ga \xc3\xbchtlane, v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ita, et selle keel ja m\xc3\xb5ttemaailm on \xc3\xbche kindla koguduse v\xc3\xb5i autori l\xc3\xa4bim\xc3\xb5eldud t\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemus. Redaktsiooniloost v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et kirjade autor on tegelenud ja v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral redigeerinud ehtsate Pauluse kirjadega, n\xc3\xa4inud nende koosk\xc3\xb5la Kolossa ja Efesose kirjadega, hoolitsenud, et need ilmuksid edaspidi \xc3\xbchtede kaante vahel. Autor on korranud Pauluse m\xc3\xb5tteid oma kolmes kirjas, kuid uues kontekstis. Koolkond on p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud tulla toime koguduse ameti t\xc3\xa4psema s\xc3\xb5nastamisega ja koguduse sobitamisega kaasaegsesse hellenistlikku \xc3\xbchiskonda. Pauluse \xc3\xb5igeksm\xc3\xb5istu\xc3\xb5petuse p\xc3\xb5hisisu on seejuures selgelt s\xc3\xb5nastatud. Tasub ka mainida, et  viis kirjutada Pauluse nimel, nagu oleks kirjutaja Paulus ise, ei t\xc3\xa4hendanud antiigis v\xc3\xb5ltsimist. Tolle aja inimesed m\xc3\xb5tlesid, et uusi, praegu kirjutatavaid tekste ongi kasulik seostada pigem koolkonna juhi isiku kui tegeliku, pigem koolkonna nooremate \xc3\xb5pilaste hulka kuuluva kirjutaja isikuga, sest nii p\xc3\xbcsib tekstidest tulev vana (ja ka uus) tarkus paremini koos._NEWLINE_Mitmed autorid on viidanud uurimustele Pauluse kirjade s\xc3\xb5nastatistika kohta \xe2\x80\x93 s\xc3\xb5navara aina k\xc3\xb5igub ja muutub. Kui Paulus oli v\xc3\xb5imeline muutusteks, nagu \xc3\xbcheltpoolt 1\xe2\x80\x932Kr ja Rm kirjade ja teisalt Gl ja Fl kirjade vahel, siis on t\xc3\xa4iesti kujutletav, et tema repertuaar h\xc3\xb5lmas ka pastoraalkirjad. Kirjad Timoteosele ja Tiitusele on k\xc3\xbcll erinevad keeleliselt, kuid nagu \xc3\xbctleb Donald Gutherie: "Lingvistiline t\xc3\xb5endusmaterjal ei n\xc3\xb5ua millegi poolest Pauluse autorsuse k\xc3\xb5rvaleheitmist"._NEWLINE_Ajaloolis-kriitilise meetodi esindaja Udo Schnelle: "...n\xc3\xb5us, et keelelised ise\xc3\xa4rasused ei saa t\xc3\xb5endada kirjade sekundaarset iseloomu, kuna sellised ise\xc3\xa4rasused esinevad ka vaieldamatult ehtsates kirjades. Lisaks peab Paulus alati spetsiifilisele koguduste situatsioonile reageerima ja ta v\xc3\xb5ib oma teoloogiat edasi arendada." Pole alust vastupidist arvata.\n_START_SECTION_\nVale\xc3\xb5petus\n_START_PARAGRAPH_\nMure hereesia ehk vale\xc3\xb5petuse p\xc3\xa4rast tundub olevat juudikristlastelt, kes on m\xc3\xb5jutatud gnostitsismist (\xc3\xbclepakutud eshatoloogia, karmid askeesin\xc3\xb5uded, mure l\xc3\xb5putute genealoogiate p\xc3\xa4rast). Need fenomenid on asetatavad pigem Pauluse eluajast hilisemasse perioodi. Erinevalt teistest Pauluse kirjadest, siin ta lihtsalt karmilt m\xc3\xb5istab hereesia hukka, ilma \xc3\xbchegi katseta seda t\xc3\xb5estada. Vastu argument: Ei ole p\xc3\xb5hjust arvata, et autor on vastu gnostitsismile, mida me teame 2. sajandist. Kui Paulus kirjutas kirja oma eluaastate l\xc3\xb5pul, 60ndatel, v\xc3\xb5ib arvestada Pauluse huviga gnostitsismi algete vastu._NEWLINE_Pauluse eluajal ei olnud gnostilisi liikumisi, millele on kirjades vihjatud ja mida peaks nende kohaselt v\xc3\xa4lja juurima. Esimesed gnostilised liikumised, mille nime teatakse, on teise sajandi algusest v\xc3\xb5i keskpaigast. Samuti viis, kuidas autor vale\xc3\xb5petusi r\xc3\xbcndab sarnaneb viisile, mida leitakse teise sajandi proto-ortodoksetes ringides. T\xc3\xa4helepanu on sotsiaalsetel probleemidel siin maailmas. N\xc3\xa4iteks erinevalt Paulusest toetavad pastoraalkirjad seda, et kirikute liidrid abielluksid. Pastoraalkirjad kirjutati gnostitsismi vastu: kutse tulla tagasi pere ja reaalsesse maailma. Kirik on kasvanud ja j\xc3\xb5udnud olukorrani, kus spontaanse regulatsiooni etapp on l\xc3\xa4bitud. Ilma kindlama korrata \xc3\xa4hvardab kaos. Kirik on end maailmas kehtestanud. Ei oodata enam varsti saabuvat Jeesuse teist tulemist. Igap\xc3\xa4evak\xc3\xbcsimused tulevad esiplaanile: abielu korraldus, t\xc3\xb6\xc3\xb6tav maailm, igap\xc3\xa4eva elu. Karismaatilised kingid nagu keeltega r\xc3\xa4\xc3\xa4kimine, prohvetlus, terveks tegemised taanduvad.\n_START_SECTION_\nHereetikute identiteedi k\xc3\xbcsimus\n_START_PARAGRAPH_\nAutor ei tee \xc3\xbchtki p\xc3\xbc\xc3\xbcdlust, et hereetikutega teoloogilisse dialoogi astuda. Pigemini ta r\xc3\xb5hutab eetikale ja moraalsele k\xc3\xa4itumisele kui ainsale \xc3\xb5igele kriteeriumile eristamaks vale ja \xc3\xb5iget \xc3\xb5petust. \xc3\x9chelt poolt hereetikud tunduvad olevat juudikristlased. Nad tahavad olla k\xc3\xa4su\xc3\xb5petajad, nad on \xc3\xbcmberl\xc3\xb5igatud, aga samas on mainitud abielu keelamist, m\xc3\xbc\xc3\xbcte, genealoogiaid, need viitavad pigemini gnostilistele liikumistele. Lisaks s\xc3\xbc\xc3\xbcdistus, et k\xc3\xb5ik mida nad tahavad on raha t\xc3\xb5statati paljude poliitiliste, filosoofiliste ja religioossete r\xc3\xbchmituste vastu tol ajal. Autor ei viita \xc3\xbchelegi kindlale grupile vaid hereesiale \xc3\xbcldiselt.\n_START_SECTION_\nTeoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nOsad autorid on viidanud teoloogia erinevustele Pauluse kirjades ja pastoraalkirjades. Pastoraalides ei ole \xc3\xbchtki viidet Jeesusele kui "Pojale". S\xc3\xb5na "usk" on kasutatud pigem kirjeldamaks seda, mida usutakse, mitte seda, mida usaldatakse Kristuses. Samuti harv viitamine P\xc3\xbchale Vaimule. Vastu argument: erinevused v\xc3\xb5ib seletada uue situatsiooniga, kirjade personaalsusega, Pauluse vaatenurk v\xc3\xb5is olla muutunud, \xc3\xbcleskirjutaja v\xc3\xb5is olla uus. Lisaks erinevustele on ka sarnasusi, nimelt m\xc3\xb5ned kirjakohad on v\xc3\xa4ga sarnased Pauluse kirjastiilile._NEWLINE_Vaidlustamata Pauluse kirjades v\xc3\xa4ljendub eksistentsiaalne Jumala usaldamine igas juhtumises, karjasekirjades on see k\xc3\xa4sitletud pigem \xc3\xb5petusena, millest tuleb kinni pidada. Seda on pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcmsuse teesi pooldajad t\xc3\xb5lgendanud kujuneva varakatoliikluse hilisema arenguna. Kuid kui v\xc3\xa4lja tuua, et 1Kr 15:1\xe2\x80\x933 kirjeldab Paulus usku kui p\xc3\xa4rimust, mille ta ise on saanud ja mida ta vahendab, siis ei teki siin vastuolu. \xc3\x9chelt poolt selgitada otseselt koguduse liikmetele suunatud kirjades nende usu t\xc3\xa4hendust ja teiselt poolt r\xc3\xa4\xc3\xa4kida usust koguduse distsipliini kontekstis koguduse karjasega ei ole \xc3\xbcks ja sama. Karjasekirjad sisaldavad r\xc3\xb5hutatult personaalse usalduse momenti._NEWLINE_Doktriini, mida kirik peaks kaitsma saab nimetada ka t\xc3\xb5eks. T\xc3\xb5de on mida kirik usub. \xc3\x95petus ja doktriin on pastoraalkirjades pideva r\xc3\xb5huasetuse all, neid s\xc3\xb5nu kasutatakse v\xc3\xb5rreldes kogu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Uue Testamendiga palju rohkem. "\xc3\x95petus" viitab ortodokssele doktriinile kirikus. Pastoraalides traditsiooni hoolikas edasikandmine ja gospelite t\xc3\xb5e s\xc3\xa4ilitamine on samuti v\xc3\xa4ga suure t\xc3\xa4htsusega. R\xc3\xb5hk on ka kiriku juhtimisel kvalifitseeritud indiviidide poolt. Liidritel on vastutus \xc3\xb5ige \xc3\xb5petuse kaitsmisel ja praktiseerimisel, ja traditsiooni hoidmisel, mis tagab kiriku j\xc3\xa4rjepidevuse Kristuse esimese ja teise tuleku vahelisel perioodil._NEWLINE_V\xc3\xa4ga Paulusele omaselt on ilmunud "arm". Tegemist on \xc3\xbchest k\xc3\xbcljest pars pro toto v\xc3\xa4ljendusega \xe2\x80\x93 loomulikult ilmus terve Jumala Poeg, viidatakse aga \xc3\xbcksi armule.\n_START_SECTION_\nKiriku organisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cldmulje on kirikust, mis on end maailmas sisse seadnud ja peab appi v\xc3\xb5tma kaitsvaid abin\xc3\xb5usid kindlustamaks tulevikus elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist. Suur r\xc3\xb5hk kirikukoguduse formaliseerimisel, teistes Pauluse kirjades midagi sellist ei kohta. Vastu argument: Kiriku organisatsiooni kontrast on \xc3\xbcle pakutud. V\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et pastoraalides olev situatsioon vajas r\xc3\xb5hu panemist kiriku organisatsioonile, erinevalt varasematest situatsioonidest.\n_START_SECTION_\nKiriku eneseteadvus\n_START_PARAGRAPH_\nPastoraalkirjades Jumala plaanis on kiriku eneseteadvusel t\xc3\xa4htis koht. Kirik on unikaalne, asendamatu ja keskne Jumala lunastavas plaanis. Kirik peab end uuesti m\xc3\xb5testama, mitte kui grupp uskujaid ootamas, et neid \xc3\xa4ra v\xc3\xb5etaks teise maailma, vaid pigem nagu Jumala inimesed, kelle mittemuutuv s\xc3\xb5num esindab raputamatut t\xc3\xb5de. Kirik ei ole enam ootuses, et Jeesuse viimane tulemine saabub m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast. Kirik on end kehtestanud. Igap\xc3\xa4evak\xc3\xbcsimused on tulnud esiplaanile, see annab p\xc3\xb5hjust arvata, et pastoraalkirjad on kirjutatud peale Pauluse eluaega.\n_START_SECTION_\nAjalooline kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4htis on k\xc3\xbcsida, kuhu Pauluse eluajal need kirjad v\xc3\xb5iksid asetuda. Kui arvesse v\xc3\xb5tta situatsioone, mida on kirjeldatud Pauluse teistes kirjades ja Apostlite tegudes, tundub, et selles ei ole kohta Pauluse missioonile kuhu pastoraalkirjad saaks paigutada. Luuka evangeeliumi j\xc3\xa4rgi oli Paulus Roomas vanglas ja ei ole \xc3\xbchtki teist allikat, mis seletaks Pauluse edasist saatust. Seega on Pauluse elu l\xc3\xb5pp selgusetu. V\xc3\xa4ga raske on aru saada Pauluse r\xc3\xa4nnakutest pastoraalkirjades, kuna on ebat\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et Paulus j\xc3\xb5udis oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri jooksul k\xc3\xa4ia k\xc3\xb5ikides kohtades, mida pastoraalkirjades on mainitud. Ent kui Paulus siiski vanglast v\xc3\xa4lja lasti (mille kohta puuduvad t\xc3\xb5endid), v\xc3\xb5is sellele j\xc3\xa4rgneda periood, mil Paulus tegutses pastoraalides mainitud kohtades. P\xc3\xa4rast seda v\xc3\xb5is ta olla uuesti vangistatud ning seej\xc3\xa4rel m\xc3\xa4rtrisurma surnud._NEWLINE_Seega probleemiks on asjaolu, et pastoraalkirjad ei mahu kuigi h\xc3\xa4sti Pauluse eluk\xc3\xa4igu kronoloogiasse, mis on koostatud meile teadaolevate teiste Uue Testamendi tekstide p\xc3\xb5hjal. Levinud on arvamus, et Paulus hukati Roomas Apostlite tegude raamatu 28. peat\xc3\xbckis kirjeldatud vangistuse l\xc3\xb5pus. Samas Rooma v\xc3\xb5imudele tekitasid probleeme pigem juudid ja kristlaste vastu s\xc3\xbc\xc3\xbcdistusi ei olnud. Pauluse vangistuse kirjeldus Apostlite tegude raamatus on esitatud \xc3\xbcsna optimistlikus toonis. Paulus oli Roomas vangis aastail 61\xe2\x80\x9362. Kui ta t\xc3\xb5epoolest hukati keiser Nero ajal, siis juhtus see k\xc3\xb5ige varem aastal 64, mis j\xc3\xa4tab \xc3\xbcle v\xc3\xa4hemalt kaks aastat kuni Pauluse teistkordse arreteerimiseni, mille v\xc3\xa4ltel v\xc3\xb5is ta ringi reisida. Hukkamine v\xc3\xb5is toimuda ka hiljem, aastail 66\xe2\x80\x9367. Pauluse kahest vangistusest kirjutab ka kirikuloolane Eusebios. Sellisel juhul oleks teine Timoteose kiri kirjutatud Pauluse teistkordse vangistuse ajal Roomast, mispuhul apostel juba teab, et seekord ei maksa vabanemist loota.\n_START_SECTION_\nPastoraalkirjade kirjutamise aeg\n_START_PARAGRAPH_\nPauluse kirjutatult oleks kirjade loomise ajaks varased 60ndad aastad. Kui need on kirjutatud Pauluse j\xc3\xbcngrite poolt, siis arvatavasti 80\xe2\x80\x9390 pKr. Kirjade enda geograafiline sisu viitab Egeuse mere \xc3\xbcmbrusele. T\xc3\xa4psemalt on mainitud: Efesus, Troas, Mileetus, Tessaloonika, Korintos, Nicopolis Kreekas, Galatia, Dalmatia, Kreeta. Koester mainib, et dateerimaks pastoraalkirjade kirjutamisaega peab arvesse v\xc3\xb5tma j\xc3\xa4rgmisi faktoreid: periood, millal ei toimunud suuri tagakiusamisi, kristluse tugev kasv linnade elanike keskklassides ja paljude kirikute organisatsioon sama kiriku korra all. Lisaks veel pastoraalkirjade keelekasutus, mis on omane 2. sajandile. Periood valitseja Hadrianuse ja Antoninus Piuse vahel oli \xc3\xbcsna rahulik, seega v\xc3\xb5iks arvata, et pastoraalkirjad on kirjutatud nende valitsemise vahemikus ca 120\xe2\x80\x93160._NEWLINE_Bart D. Ehrmani seisukohalt kirjutati kirjad arvatavasti esimese sajandi l\xc3\xb5pus v\xc3\xb5i hiljem. S\xc3\xb5navara ja sisu reflekteerivad seda, mis oli aktuaalne proto-ortodoksete kristlaste seas 1\xe2\x80\x932 p\xc3\xb5lvkonda p\xc3\xa4rast Pauluse surma. Tollased kristlased ei olnud enam nii h\xc3\xb5ivatud maailmal\xc3\xb5pu ootusega, vaid pigem siinpoolsete probleemidega. See oli kirik, mis pidi end tugevamaks tegema parema organiseerimise ja vale\xc3\xb5petuste taunimisega.\n_START_SECTION_\nMoraal\n_START_PARAGRAPH_\nKristlaste moraalne k\xc3\xa4itumine, mis epistlites on taotletud, on identne \xc3\xbcldise sotsiaalse ja moraalse voorustega, mis oleks oodatud k\xc3\xb5ikidelt kodanikelt tol ajal. Autor mainib truudust abielus, laste eest hoolitsemist, k\xc3\xbclalislahkust, riiaka k\xc3\xa4itumise v\xc3\xa4ltimist, hoolitsemist vaeste ja n\xc3\xb5rgemate eest. Sellep\xc3\xa4rast r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse pastoraalkirjadest kui ideaalsest kristliku kodaniku moraalist. Samas, eshatoloogiline motivatsioon kristlase eetilisele k\xc3\xa4itumisele peaaegu t\xc3\xa4iesti puudub.\n_START_SECTION_\nAdressaadid\n_START_PARAGRAPH_\nTimoteus ja Tiitus. Nimed on v\xc3\xb5etud Pauluse kirjadest, antud juhul on nad eeskujulikud koguduseteenrid, kes esindavad tulevastele p\xc3\xb5lvedele apostli m\xc3\xa4lestust. Nad on apostleid nende elus saatnud inimesed, kes m\xc3\xa4letavad veel algusaja ehtsat \xc3\xb5petust.\n_START_SECTION_\nEesm\xc3\xa4rk\n_START_PARAGRAPH_\nKirjade eesm\xc3\xa4rk on pakkuda instruktsioone kiriku juhtidele kiriku t\xc3\xb5husale toimimisele ajutisel perioodil esimese Kristuse tuleku ja tema tagasituleku vahel ning anda n\xc3\xb5u kiriku arengusse puudutavates k\xc3\xbcsimustes. Kui aktsepteeritakse Pauluse autorsust, siis saab \xc3\xb6elda, et eesm\xc3\xa4rk on anda Timoteosele ja Tiitusele kirjalikke instruktsioone meetodite ja protseduuride kohta kirikus. Kui Pauluse autorsust ei aktsepteerita, siis v\xc3\xb5ib kirjade eesm\xc3\xa4rgiks pidada gnostitsismi vastu v\xc3\xb5itlemist ning kirjad v\xc3\xb5isid olla k\xc3\xa4siraamatuks ja ettekirjutusteks kirikujuhtidele.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb5huasetus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95ige doktriini, eetika, ortodoksia kaitsmine, sobiva kirikujuhtimise s\xc3\xa4ilitamine.\n_START_SECTION_\nPastoraalkiri Tiitusele\n_START_PARAGRAPH_\nPauluse korralduse kohaselt peab Tiitus Kreetale j\xc3\xa4\xc3\xa4ma ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rama ametisse kirikuvanemaid, kes peaksid olema suutelised \xc3\xb5petama \xc3\xb5iget doktriini._NEWLINE_Kontekst:_NEWLINE_1:1\xe2\x80\x934: Tervitused Tiitusele_NEWLINE_1:5\xe2\x80\x939: Kiriku struktuur ja piiskoppide m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine_NEWLINE_1:10\xe2\x80\x9316: Valed \xc3\xb5petused, mis ohustavad kogukonda_NEWLINE_2:1\xe2\x80\x933:11: Kogukonna k\xc3\xa4itumine ja usk_NEWLINE_3:12\xe2\x80\x9315: L\xc3\xb5petamine \xc3\xb5nnistuste ja tervitustega\n_START_SECTION_\nI Pastoraalkiri Timoteosele\n_START_PARAGRAPH_\nKiri on suunatud Timoteosele Ephesoses ja see on pastoraalkirjadest pikim. Isiklikud m\xc3\xa4rkmed ja tervitused puuduvad. Koosneb p\xc3\xb5hiliselt regulatsioonidest kirikule ja puudub l\xc3\xa4hedus kirja autori ja Timoteose vahel. M\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne on ka m\xc3\xb5te: raha on kurjajuur ja p\xc3\xb5hjus, miks m\xc3\xb5ned on usust k\xc3\xb5rvale kaldunud. Probleemne kirjakoht eitab naiste liidrirolli kirikus ja \xc3\xbctleb, et lase naisel \xc3\xb5ppida vaikuses alandlikkuses kuulekuses. Naine peaks vait olema ja ei tohi \xc3\xb5petada_NEWLINE_Kontekst:_NEWLINE_1:1\xe2\x80\x932: Tervitused Timoteosele_NEWLINE_1:3\xe2\x80\x9311: Hoiatus vale\xc3\xb5petajate kohta_NEWLINE_1:12\xe2\x80\x9320: Pauluse karj\xc3\xa4\xc3\xa4r_NEWLINE_2:1\xe2\x80\x9315: Avaliku kummardamise ettekirjutus_NEWLINE_3:1\xe2\x80\x9316: Ettekirjutused piiskoppidele_NEWLINE_4:1\xe2\x80\x935: Vale\xc3\xb5petuse korrigeerimine_NEWLINE_4:6\xe2\x80\x935:2: Timoteose julgustamine \xc3\xb5petamiseks_NEWLINE_5:3\xe2\x80\x936:2: Ettekirjutused presp\xc3\xbc\xc3\xbctritele, orjadele, leskedele_NEWLINE_6:3\xe2\x80\x9310: hoiatus vale\xc3\xb5petajate eest ja hoiatus raha armastamise vastu_NEWLINE_6:21b: Kokkuv\xc3\xb5ttev \xc3\xb5nnistus\n_START_SECTION_\nII Pastoraalkiri Timoteosele\n_START_PARAGRAPH_\nKiri on suunatud Roomas vangistuses olevalt Pauluselt Timotheosele._NEWLINE_Antud kiri tervikuna on kirjutatud retoorika v\xc3\xb5tmes v\xc3\xa4ljendamaks apostel Pauluse viimast tahet. Kiri sisaldab Timoteosele suunatud \xc3\xbcleskutset olla evangeeliumikuulutuse ja hoolekandet\xc3\xb6\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjepidev._NEWLINE_Kontekst:_NEWLINE_1:1\xe2\x80\x935: Tervitused Timoteosele, pere p\xc3\xa4ritolu m\xc3\xa4lestamine_NEWLINE_1:6\xe2\x80\x9318: Julgustus Timoteosele Pauluselt vanglas, kes tundis end mahaj\xc3\xa4etuna_NEWLINE_2:1\xe2\x80\x9313: Ettekirjutus usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rse gospeli jutlustamisel_NEWLINE_2:14\xe2\x80\x933:9: N\xc3\xa4iteid \xc3\xb5igest ja valest \xc3\xb5petusest_NEWLINE_3:10\xe2\x80\x934:8: Julgustus Timoteosele p\xc3\xb5hinedes Pauluse n\xc3\xa4itele, kes on suremas_NEWLINE_4:0\xe2\x80\x9318: Pauluse situatsioon, ettevaatlikkus_NEWLINE_4:19\xe2\x80\x9322: Kokkuv\xc3\xb5tvad tervitused ja \xc3\xb5nnistamine'