b'\n_START_ARTICLE_\nKasahstan\n_START_SECTION_\nRiik\n_START_PARAGRAPH_\nKasahstani president oli 1991\xe2\x80\x932019 Nursultan Nazarbajev, kes valiti tagasi neljal korral. 2011. aasta Kasahstani presidendivalimistel sai ta 95,5% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1936. aastal moodustati N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisus Kasahhi NSV. Kasahstani uuem riiklus sai alguse p\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu laialisaatmise otsust 8. detsembril 1991, kui Kasahstan kuulutati 16. detsembril iseseisvaks._NEWLINE_Riigi pealinn on 10. detsembrist 1997 Nur-Sultan (kandis kuni 1998. aastani nime Akmola ja kuni 2019. aastani nime Astana); eelmine pealinn oli Almat\xc3\xb5 (Alma-Ata)._NEWLINE_Kasahstan liitus SR\xc3\x9c-ga 21. detsembril 1991.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aastast on Kasahstan tolliliidus Venemaaga.\n_START_SECTION_\nLoodusvarad\n_START_PARAGRAPH_\nLigi 13% Kasahstani SKT-st tuleb nafta, maagaasi ning mineraalide kaevandamisest._NEWLINE_Kasahstanis asuvad maailma \xc3\xbched suuremad uraani, kroomi, plii, tsingi ja mangaani varud, m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed on ka vase, s\xc3\xb6e, raua ja kulla tagavarad._NEWLINE_Kasahstani naftavarusid on hinnatud 5,5 miljardile tonnile. 2006. aastal suudeti ammutada 1,426 miljonit barrelit p\xc3\xa4evas. 2007. aastal toodeti 67 miljonit tonni naftat, millest 60 miljonit tonni eksporditi. 2011. aastal loodetakse alustada Kashagani naftav\xc3\xa4ljalt nafta pumpamist, mis suurendaks eksporti m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt. 2015. aastaks loodetakse naftaeksporti kahekordistada._NEWLINE_Gaasivarusid Kaspia piirkonnas hinnatakse 2,5 triljonile kuupmeetrile, 2006. aastal toodeti Kasahstanis 23,5 miljardit kuupmeetrit maagaasi._NEWLINE_Uraanitootmine on kasvuteel. 2007. aastal toodeti ametlikel andmetel 6637 tonni uraani, 2008. aastal 8500 tonni, 2009. aastal 14 020 tonni, 2010. aastal 17 803 tonni. Kasahstanis paikneb 19% teadaolevatest maailma uraanivarudest.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5llumajandus\n_START_PARAGRAPH_\nKasahstan on \xc3\xbcks suuremaid teraviljatootjaid maailma riikide seas. P\xc3\xb5llumajandussektor tootis 2005. aastal 10,3% riigi SKT-st. P\xc3\xb5llumajandusmaad on Kasahstanis enam kui 850 000 ruutkilomeetrit. Haritavat maad on sellest umbes 200 000 ruutkilomeetrit, 600 000 ruutkilomeetrit on karja- ja heinamaad. P\xc3\xb5llukultuuridest t\xc3\xa4htsamad on nisu, oder, puuvill ning riis. Nisu on \xc3\xbcks Kasahstani olulisemaid ekspordiartikleid. 2008. aasta aprillis otsustas valitsus nisu ekspordi septembrini keelata, eesm\xc3\xa4rgiga k\xc3\xa4rpida k\xc3\xb5rget inflatsiooni.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\n2007. aasta 1. jaanuari seisuga oli Kasahstanis 15 396 900 elanikku, neist mehi 7 409 300 (48,1%) ning naisi 7 987 600 (51,9%). Linnaelanikke oli 8 833 300 (57,4%) ja maal elavaid inimesi 6 563 600 (42,6%)._NEWLINE_Kasahhe oli rahvastikust 59,2%, venelasi 25,6%, ukrainlasi 2,9%, usbekke 2,9% ja teisi rahvusi 9,4%._NEWLINE_M\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne hulk venelasi asus Kasahstani Nikita Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ovi p\xc3\xa4evil uudismaade \xc3\xbclesharimise kampaania k\xc3\xa4igus. 1990. aastatel r\xc3\xa4ndas hulk venelasi Kasahstanist j\xc3\xa4lle v\xc3\xa4lja. P\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu lagunemist lahkus ka suurem osa miljonist volgasakslasest._NEWLINE_2019. aasta seisuga on Kasahstanis 3 miljonilinna: Almat\xc3\xb5, Nur-Sultan ja \xc5\xa0\xc3\xb5mkent.\n_START_SECTION_\nRiigikaitse\n_START_PARAGRAPH_\nKasahstanis moodustati 2001. aastal algselt neli s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonda, mis 2003. aastal reorganiseeriti regionaalseteks territoriaalkaitseringkondadeks: "Astan\xd0\xb0", "L\xc3\xa4\xc3\xa4s", "Ida" ja "L\xc3\xb5una". Relvaj\xc3\xb5ud koosnevad kolmest v\xc3\xa4eliigist (maav\xc3\xa4gi, \xc3\xb5hukaitsev\xc3\xa4gi ja merev\xc3\xa4gi), koos v\xc3\xa4eliikide peastaapidega. 2003. aastal moodustati k\xc3\xb5rgema s\xc3\xb5jalise juhtkonnana endise Kindralstaabi asemel Staabi\xc3\xbclemate komitee, kuhu kuuluvad k\xc3\xb5ikide v\xc3\xa4eliikide ja territoriaalkaitseringkondade staabi\xc3\xbclemad.\n_START_SECTION_\nSisejulgeolek\n_START_PARAGRAPH_\nKasahstani sisejulgeolekus\xc3\xbcsteemi moodustavad Kasahstani Julgeolekun\xc3\xb5ukogu, Kasahstani Rahvusliku Julgeoleku Komitee ja Presidendi Kaitseteenistus.'