b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0an\xc4\x8diai\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAuk\xc5\xa1tieji \xc5\xa0an\xc4\x8diais asub linnam\xc3\xa4gi, mis oli kasutusel teise aastatuhande alguses.  \xc3\x9cldiselt asustati piirkond arheoloogiliste uuringute p\xc3\xb5hjal siiski alles XV sajandil. Sealset m\xc3\xb5isa on mainitud esimest korda XVIII sajandi l\xc3\xb5pus. Aastal 1807 said sealsete maade omanikus Fanstilid._NEWLINE_Piirkond sai oma nime XIX sajandi alguses Napoleoni 1812. aasta s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igul Venemaale. Toona oli selle aladel kaks k\xc3\xbcla: Pa\xc5\xa1il\xc4\x97 ja Baibokai. M\xc3\xb5lemad kuulusid jesuiitidele. Prantsuse v\xc3\xa4ed \xc3\xbcletasid nende kohal Nemunase j\xc3\xb5e ja rajasid sinna oma kindlustised, mille j\xc3\xa4rgi ka linnaosa oma nime sai. Teadmata on, kas nimi tuleneb pigem saksakeelsest s\xc3\xb5nast Schanzen (kants) v\xc3\xb5i prantsuskeelsest s\xc3\xb5nast chantier (ehitis, hoone). Piirkonna t\xc3\xa4htsaim t\xc3\xa4nav \xe2\x80\x93 Auk\xc5\xa1tieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai \xe2\x80\x93 ja \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai linnaosade vaheline Pranc\xc5\xabz\xc5\xb3 gatv\xc4\x97 on tee, mida m\xc3\xb6\xc3\xb6da Prantsuse v\xc3\xa4ed liikusid edasi Vilniuse poole. Selle tee \xc3\xa4\xc3\xa4rde tekkis kaks k\xc3\xb5rtsi: Dangus ja Pragaras._NEWLINE_\xc5\xa0an\xc4\x8diai hakkas arenema XIX sajandi keskpaigas, mil Kaunasest sai Kovno kubermangu halduskeskus ja valmis Peterburi\xe2\x80\x93Varssavi raudtee. Nagu L\xc3\xa4tis, kus enne suure raudtee valmimist ehitati valmis Riia\xe2\x80\x93Daugavpilsi raudtee, nii valmis ka aasta enne suurt raudteed Preisimaa initsiatiivil Vilniuse\xe2\x80\x93K\xc3\xb6nigsbergi raudtee, millel avati aastal 1859 Kaunase raudteejaam. Algselt oli selle raudtee trassi jaoks kaks varianti. \xc3\x9cks neist n\xc3\xa4gi ette 750 meetri pikkuse viadukti rajamist \xc3\xbcle Nemunase ja selle oru, ent kuna Kaunas asus j\xc3\xb5eorus, siis otsustati see variant k\xc3\xb5rvale j\xc3\xa4tta. Valiti teine variant, mis n\xc3\xa4gi ette silla ehitamist \xc3\xbcle Nemunase ja tunnelit \xc5\xa0an\xc4\x8diai linnaosa k\xc3\xb5rgendike alla. Tunnel valmis aastal 1861 ja on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani kasutusel._NEWLINE_P\xc3\xa4rast raudtee valmimist kujunes \xc5\xa0an\xc4\x8diaist nagu Petra\xc5\xa1i\xc5\xabnaist ja Vilijampol\xc4\x97stki t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslik Kaunase eeslinn. Aastal 1862 rajati sinna raudtee remondit\xc3\xb6\xc3\xb6koda, aastal 1869 kondijahuvabrik, aastal 1875 rattam\xc3\xa4\xc3\xa4rdevabrik, aastal 1879 aga sakslastele kuuluv naelu ja metalln\xc3\xb5usid valmistav vabrik Vestfalija. Aastal 1889 alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d sealne m\xc3\xb6\xc3\xb6blivabrik. Aastal 1889 elas \xc5\xa0an\xc4\x8diais 2000 inimest, ent aastaks 1897 oli seal elanikke juba 12 900._NEWLINE_Aastail 1886\xe2\x80\x931896 rajati \xc5\xa0an\xc4\x8diaisse Kaunase kindluse kasarmute kompleks. Aastal 1891 avati kindluse tarbeks Auk\xc5\xa1tieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekalmistu, mis on kasutusel t\xc3\xa4nase p\xc3\xa4evani. Aastal 1896 valmis sealne puidust \xc3\xb5igeusu kirik, mis on aga t\xc3\xa4naseks h\xc3\xa4vinud, samuti kujunes selle kiriku juurde v\xc3\xa4ike kalmistu, mille vanema osa kohal asub t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Vilija park, ent uuem osa on veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi kalmistuna kasutusel. Aastal 1908 rajas sealse m\xc3\xb5isa omanikuks saanud Sergei Fanstil sinna uue m\xc3\xb5isakompleksi, kuhu ta ka elama asus. Ta vastutas Kaunase kindluse autoliikluse eest, samuti asus ta aktiivselt oma m\xc3\xb5isa maadele \xc3\xbc\xc3\xbcrikortereid rajama. _NEWLINE_XIX sajandi l\xc3\xb5pus tekkis \xc5\xa0an\xc4\x8diaisse baptistide kogudus, mis aastal 1898 avas ka oma palvemaja. Sealse koguduse moodustasid p\xc3\xb5hiliselt Kaunases elavad sakslased, seega peeti seal jumalateenistusi p\xc3\xb5hiliselt saksa keeles, ent hiljem hakati kogudusega liitunud teistest rahvustest inimeste tarbeks pidama ka venekeelseid jumalateenistusi, Esimese maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel lisandusid ka leedu ja poola keeles peetavad jumalateenistused. Aastal 1900 alustas linnaosas tegevust metodisti kogudus, aastal 1911 valmis \xc5\xa0an\xc4\x8diais ka metodisti kirik, mis oli algselt k\xc3\xbcll kasutusel vaid palvemajana. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imud konfiskeerisid m\xc3\xb5lemad kirikud ja metodistide hoone v\xc3\xb5eti kasutusele kinosaalina, baptistide kirik aga algul soolalaona ja seej\xc3\xa4rel korterelamuna. Baptistid said oma halvas seisukorras kirikuhoone tagasi aastal 1989, metodistidele tagastati nende kirik aastal 1995._NEWLINE_Aastal 1919 liideti \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai Kaunasega. Samal aastal avati seal vanas kindluse laohoones \xc5\xa0an\xc4\x8diai katoliku kirik, samuti pandi alus sealsele kihelkonnale. Kahe maailmas\xc3\xb5ja vahelisel perioodil oli \xc5\xa0an\xc4\x8diai suurim Kaunase \xc3\xa4\xc3\xa4relinn. Aastal 1920 avati seal \xc3\xb5li- ja seebivabrik Ringuva, aastal 1922 kalevivabrik Drob\xc4\x97s, aastal 1925 sokivabrik Cotton, aastal 1929 kondiitritooteid ja \xc5\xa1okolaadi valmistav vabrik Tilka. Lisaks avati seal pruulikodasid ja veskeid. \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diais oli ka kaks kino: Lyra ja Saturnas. Aastal 1923 oli \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diais 15 200, Auk\xc5\xa1tieji \xc5\xa0an\xc4\x8diais aga 693 elanikku._NEWLINE_Aastal 1931 liideti Kaunasega ka Auk\xc5\xa1tieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai. Ka seal avati kahe ilmas\xc3\xb5ja vahelisel perioodil katoliku kirik, mille n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imud sulgesid, seal jumalateenistusi pidanud vaimulik Jonas Burneika aga arreteeriti ja k\xc3\xbc\xc3\xbcditati Irkutskisse. Sealset kirikuhoonet kasutasid algselt Kaunase venelased, seej\xc3\xa4rel muudeti see soolalaoks. 1960. aastatel v\xc3\xb5eti see kasutusele kultuurimajana, siis aga hoone lammutati ja selle asemele ehitati \xc3\xbcheksakorruseline korterelamu. \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai kirikuhoone lammutati suuremalt jaolt aastal 1938, mil selle asemele ehitati uus kolmel\xc3\xb6\xc3\xb6viline kirikuhoone. Aastal 1934 avati \xc5\xa0an\xc4\x8diais atset\xc3\xbcleeni ja hapnikku tootev ettev\xc3\xb5te LIET-AGA. Aastaks 1940 oli m\xc3\xb5lemas linnaosas kokku 23 000 elanikku._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude ajal rajati linnaossa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaod, mille vallutamine oli Leedu juuni\xc3\xbclest\xc3\xb5usu \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsamaks v\xc3\xb5iduks. N\xc3\xb5ukogude s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi lahkus \xc5\xa0an\xc4\x8diaist alles p\xc3\xa4rast Leedu taasiseseisvumist. Aastal 1948 hakkas Leedu Teaduste Akadeemia sinna rajama teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 komplekse, millest aastal 1956 kujunesid v\xc3\xa4lja Leedu Energeetikainstituut ning Arhitektuuri- ja Ehitusinstituut. Aastal 1991 rajati \xc5\xbdemieji \xc5\xa0an\xc4\x8diai kalmistu vanema osa kohale, kuhu n\xc3\xb5ukogude ajal p\xc3\xbcstitati s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaod, 1,07 hektari suurune Vilija park.'