b'\n_START_ARTICLE_\nUmsiedlung\n_START_PARAGRAPH_\nUmsiedlung (saksa keeles \'\xc3\xbcmberasumine, \xc3\xbcmberasustamine\') ehk Baltisakslaste \xc3\xbcmberasumine oli aktsioon, mille k\xc3\xa4igus asustati 1939. aasta l\xc3\xb5pus ja 1940. aasta alguses enamik Eesti ja L\xc3\xa4ti baltisakslastest \xc3\xbcmber Saksamaa poolt okupeeritud Poola aladele. _NEWLINE_1941. aasta veebruarist m\xc3\xa4rtsini toimus Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahelise kokkuleppe alusel veel teine \xc3\xbcmberasumislaine, Nachumsiedlung (\'j\xc3\xa4rel\xc3\xbcmberasumine\').\n_START_SECTION_\nPoliitilised kokkulepped\n_START_PARAGRAPH_\n23. augustil 1939 Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahel s\xc3\xb5lmitud Molotovi-Ribbentropi pakt l\xc3\xb5i eelduse baltisakslaste massiliseks \xc3\xbcmberasumiseks. Pakti alusel j\xc3\xa4id rohkearvulise saksa elanikkonnaga Eesti ja L\xc3\xa4ti N\xc3\xb5ukogude Liidu m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, samuti v\xc3\xb5imaldas pakt Saksamaal alustada s\xc3\xb5jategevust Poola vastu, mille okupeeritud aladele \xc3\xbcmber asustatud sakslased peagi paigutati._NEWLINE_28. septembril 1939, samal p\xc3\xa4eval, kui s\xc3\xb5lmiti Eesti ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt, allkirjastati ka Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vaheline uus s\xc3\xb5pruslepe, mille salaprotokollidega j\xc3\xa4i N\xc3\xb5ukogude Liidu m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ri ka Leedu. Nii langes \xc3\xa4ra vahepeal Saksa ametkondadest l\xc3\xa4bi k\xc3\xa4inud plaan asustada Eesti ja L\xc3\xa4ti sakslased Leedu aladele. \xc3\x9chtlasi andis N\xc3\xb5ukogude Liit selle lepinguga rohelise tule sakslaste \xc3\xbcmberasustamisele._NEWLINE_Saksa kultuuromavalitsuse president aastatel 1933\xe2\x80\x931938 Wilhelm Wrangell, kes enda s\xc3\xb5nul puutus 1930. aastate teisel poolel ametikohustuste t\xc3\xb5ttu tihedalt kokku nn rahvussakslastega (saksa keeles Volksdeutsche) tegelemiseks m\xc3\xb5eldud asutustega, on kirjutanud, et m\xc3\xb5ni aeg enne s\xc3\xb5ja puhkemist ei olnud neis ringkondades mingit juttu sakslaste \xc3\xbcmberasustamisest. Ka on teada, et Saksa riigi juht Adolf Hitler oli veel septembris 1939 olnud baltisakslaste saatuse suhtes v\xc3\xb5rdlemisi \xc3\xbcksk\xc3\xb5ikne. V\xc3\xb5imuladvikus toimunud l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste tulemusena n\xc3\xb5ustunud ta kogu baltisaksa rahvusgrupi \xc3\xbcmberasustamisega, juhul kui see on N\xc3\xb5ukogude Liiduga koosk\xc3\xb5lastatud. Kui otsuse tegemisel oli oluliseks teguriks Poola rahvastiku vahetamise eesm\xc3\xa4rk, siis on ka leitud, et Hitler soovis selle sammuga Stalini usaldust v\xc3\xb5ita. Nii kinnitas Saksamaa N\xc3\xb5ukogude Liidu n\xc3\xb5udmisel avalikkuse ees, et baltisakslaste \xc3\xbcmberasumise ning Eestisse ja L\xc3\xa4tti N\xc3\xb5ukogude baaside sissetoomise vahel puudub seos. \xc3\x9cmberasumise evakueerimise v\xc3\xb5i p\xc3\xb5genemisena paistmine v\xc3\xb5inuks nimelt baaside rajamist kompromiteerida. Wilhelm Wrangelli s\xc3\xb5nul oli Stalini huvi sel hetkel vabaneda N\xc3\xb5ukogude m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ri j\xc3\xa4\xc3\xa4vatel aladel elanud sakslastest Hitleri saksa rahvusgruppide kaitsmise ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndel teostatud ekspansionistliku idapoliitika taustal.\n_START_SECTION_\nEttevalmistused\n_START_PARAGRAPH_\n9. oktoobril algasid Eesti-Saksa segakomisjoni l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised \xc3\xbcmberasumise detailide asjus. L\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistel esindas Saksa poolt saadik Hans Frohwein ja Eestit Johannes Markus. Leping \xc3\xbcmberasumise kohta s\xc3\xb5lmiti 15. oktoobril. Sarnasele lepingule Saksamaa ja L\xc3\xa4ti vahel kirjutati alla 30. oktoobril. S\xc3\xb5lmitud lepingutega m\xc3\xa4\xc3\xa4rati kindlaks nii \xc3\xbcmberasumise kord kui varanduslikud k\xc3\xbcsimused._NEWLINE_Kultuuromavalitsus hakkas \xc3\xbcmberasumiseks ettevalmistusi tegema 27. septembril, asudes \xc3\xbchena esimestest toimingutest k\xc3\xb5igile kultuuromavalitsuse liikmetele kolmes keeles (eesti, saksa ja vene) isikutunnistusi tr\xc3\xbckkima. See toimus umbes samal ajal, kui Saksa v\xc3\xb5imuladvik meelestus \xc3\xbcmberasumise suhtes positiivselt, samas p\xc3\xa4ev varem Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahelisest kokkuleppest, mis \xc3\xbcmberasumise v\xc3\xb5imalikuks tegi. Inimeste vahetu teavitamiseni ja p\xc3\xb5hjalikemate ettevalmistusteni j\xc3\xb5uti veel m\xc3\xb5nda aega hiljem._NEWLINE_Plaanitav massiivne \xc3\xbcmberasustamisaktsioon toodi laiema avalikkuse ette 6. oktoobril 1939, kui Hitler pidas Riigip\xc3\xa4evas k\xc3\xb5ne, milles r\xc3\xb5hutas vajadust Ida-Euroopa rahvuslik koosseis \xc3\xbcmber organiseerida. K\xc3\xb5ne polnud suunatud otseselt baltisakslastele, ent selles vihjati vajadusele erinevatesse riikidesse laiali pillutud saksa rahvusgrupid kokku koondada. Otsene teade eelseisvast \xc3\xbcmberasumisest j\xc3\xb5udis baltisakslasteni 8. oktoobril. Siis anti ka teada, et aktsioon tuleb l\xc3\xb5pule viia loetud p\xc3\xa4evade jooksul. Seega oli teade vaja kiiresti \xc3\xbcle Eesti laiali viia ja kuna paljudel sakslastel telefoni\xc3\xbchendus puudus, asusid infot levitama vabatahtlikud, \xc3\xbcks neist sel ajal Tartu \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5ppinud Bernd Nielsen-Stokkeby. Ajakirjanduses ilmus ametlik teade j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval. Anon\xc3\xbc\xc3\xbcmselt ajalehes Revalsche Zeitung avaldatud tekst r\xc3\xb5hutas vajadust j\xc3\xa4rgneda Juhi kutsele ja r\xc3\xa4\xc3\xa4kis eufemistlikult "kojup\xc3\xb6\xc3\xb6rdumisest" Reich\'i. Samal p\xc3\xa4eval ilmus ametlik \xc3\xbcmberasumisele \xc3\xbcles kutsuv teade ka L\xc3\xa4tis, ajalehes Rigasche Rundschau.\n_START_SECTION_\nEestis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cmberasumise tehnilise k\xc3\xbcljega tegelesid sakslased. Kogu korraldust juhtis Erik von Bremen, tema abilistena koordineeris Tallinna ja selle l\xc3\xa4hi\xc3\xbcmbruse sakslaste \xc3\xbcmberasumist Eduard von Nottbeck, mujal Eestis August von Schulmann ning transpordi eest vastutas Walter von Hoerschelmann. \xc3\x9cmberasumise l\xc3\xa4biviimiseks jagati Eesti ala 15 \xc3\xbcmberasumispiirkonnaks, seejuures Tallinn, kus elas enamik Eesti sakslasi, jagati omakorda 17 tsooniks._NEWLINE_\xc3\x9cmber asumiseks oli vajalik kuuluda Saksa kultuuromavalitsuse rahvusnimekirja v\xc3\xb5i saada rahvuskuuluvust kinnitav t\xc3\xb5end siseministeeriumist._NEWLINE_Regulaarsed reisid \xc3\xbcmberasujate \xc3\xa4raviimiseks kestsid Eestis 18. oktoobrist 14. detsembrini 1939 ja L\xc3\xa4tis 7. novembrist 16. detsembrini. \xc3\x9cmberasujad lahkusid laevadega Tallinnast, P\xc3\xa4rnust ja Kuressaarest. Esimese reisi Tallinnast tegi Utlandsh\xc3\xb6rn 18. oktoobril. 20. oktoobril lahkus teine laev \xe2\x80\x93 Der Deutsche, mis oli m\xc3\xb5eldud vanadekodude asukatele ja haigetele. Hiljem liitus nendega veel Sierra Cordoba. Kuressaarest ja P\xc3\xa4rnust toimusid esimesed reisid 20. oktoobril, kui teele l\xc3\xa4ks Adler Kuressaarest ning Orotowa P\xc3\xa4rnust._NEWLINE_16. oktoobril 1939 suleti saksa koolid. Aja jooksul tabas sama saatus ka teisi sakslaste organisatsioone. Saksa kultuuromavalitsus saadeti laiali 21. detsembril 1939, laialisaatmine oli formaalsus ja tulenes asjaolust, et saksa rahvusest isikute arv Eestis oli langenud alla poole 1934. aasta rahvaloenduse arvust. L\xc3\xb5plikult likvideeriti kultuuromavalitsus 1. jaanuari 1940 seisuga.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4tis\n_START_PARAGRAPH_\nAktsiooni l\xc3\xa4biviimine L\xc3\xa4tis osutus keerulisemaks kui Eestis, kuna seal elas sakslasi neli korda rohkem, samuti oli sealse saksa rahvusgrupi sotsiaalne struktuur Eesti olukorrast erinev. Viiendik L\xc3\xa4ti sakslastest olid talunikud, k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised, v\xc3\xa4ikeettev\xc3\xb5tjad v\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6lised ning nende kihtide esindajad vajasid J\xc3\xbcrgen von Hehni s\xc3\xb5nul enam m\xc3\xb5jutamist kui varasema k\xc3\xb5rgkihi esindajad._NEWLINE_Riiast lahkus esimene laev seniste L\xc3\xa4ti kodanikest sakslastega 7. novembril, enne seda oktoobris oli teele l\xc3\xa4inud kaks laeva L\xc3\xa4tis elanud riigisakslastega. Viimane s\xc3\xbcgisese \xc3\xbcmberasumise laev lahkus 16. detsembril. Lisaks Riiale l\xc3\xa4ksid laevad \xc3\xbcmberasujatega teele veel Liep\xc4\x81jast ja Ventspilsist. Kevadel 1940 lahkus veel 506 inimest, kes polnud erinevatel p\xc3\xb5hjustel saanud seda s\xc3\xbcgisel teha. J\xc3\xbcrgen von Hehn on seet\xc3\xb5ttu r\xc3\xa4\xc3\xa4kinud ka kolmest \xc3\xbcmberasumislainest: esimene toimus s\xc3\xbcgisel 1939, teine kevadel 1940 ja kolmas kevadtalvel 1941. L\xc3\xa4ti ajaloolane Inesis Feldmanis sellise jaotusega ei n\xc3\xb5ustu ja leiab, et loogiline oleks r\xc3\xa4\xc3\xa4kida kahest \xc3\xbcmberasumislainest, kuiv\xc3\xb5rd Hehni jaotuse esimesed kaks lainet toimusid samas juriidilises raamistikus.\n_START_SECTION_\nKohalej\xc3\xb5udmine ja sisseseadmine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cmberasujate laevad maabusid Gotenhafenis (Gdynias). M\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva jooksul asustati nad esmastesse ajutistesse elukohtadesse. Elutingimused v\xc3\xb5isid seejuures olla v\xc3\xa4ga erinevad. Kui baltisakslaste hulgas levis seet\xc3\xb5ttu kohati rahulolematus, siis Lars Bosse on m\xc3\xa4rkinud, et samal ajal \xc3\xbcmber asustatud Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia, Galiitsia ja Narewi piirkonna sakslased pidid laagrilaadsetes tingimustes elama oluliselt pikema aja. Baltikumist \xc3\xbcmber asustatud vabanesid samal talvel ja paigutati p\xc3\xbcsivamatesse elukohtadesse. _NEWLINE_K\xc3\xb5ik \xc3\xbcmberasujad pidid l\xc3\xa4bima Saksa kodakondsuse taotlemise protsessi, \xc3\xbcmberasumine automaatselt kodakondsust ei taganud. Taotlusi menetles 1939. aasta oktoobris \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xbais (toona Litzmannstadt) asutatud Sisser\xc3\xa4ndajate Keskus (Einwandererzentralstelle, EWZ). Kodakondsuse saamine ei taganud \xc3\xbcmberasujatele riigisakslastega v\xc3\xb5rdseid \xc3\xb5igusi, n\xc3\xa4iteks oli nende liikumis- ja elukoha valiku vabadus piiratud.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmberasujate edasine mobiilsus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5jategevuse algus Saksamaa ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahel 1941.aasta suvel ning Saksa v\xc3\xa4gede kiire edasiliikumine tekitas Saksamaa v\xc3\xb5imudes kahtluse, et see v\xc3\xb5ib \xc3\xbcmberasujate seas p\xc3\xb5hjustada tungi vanale kodumaale tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumiseks. Seet\xc3\xb5ttu keelati \xc3\xbcmberasunutel "p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt" tagasi Eestisse ja L\xc3\xa4tti suunduda, ent samal ajal v\xc3\xa4rvati \xc3\xbcmberasujate seast hulgaliselt spetsialiste, n\xc3\xa4iteks arste ja t\xc3\xb5lke, kes s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e- v\xc3\xb5i tsiviilv\xc3\xb5imude teenistuses h\xc3\xb5ivatud idaaladele saadeti._NEWLINE_S\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid baltisakslased N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4gede pealetungi eest l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole p\xc3\xb5geneda. Selle k\xc3\xa4igus hukkus tuhandeid inimesi p\xc3\xb5genikke vedanud ja N\xc3\xb5ukogude allveelaevade torpeedor\xc3\xbcnnakus uputatud laeval Wilhelm Gustloff.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmberasujate arv ja koosseis\n_START_PARAGRAPH_\n1939. aasta oktoobrist kuni 1940. aasta maini asus Eestist Saksamaale umbes 13 500 elanikku. \xc3\x9cmberasujate t\xc3\xa4pset arvu on keeruline m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda. EWZ andmete j\xc3\xa4rgi lahkus Eestist ja L\xc3\xa4tist kokku 64 254 inimest. See arv h\xc3\xb5lmab isikuid, kes l\xc3\xa4bisid EWZ kaudu kodakondsuse taotlemise protsessi (saksa keeles Durchschleusung). K\xc4\x81rlis Kangerise andmetel oli nende hulgas L\xc3\xa4tist \xc3\xbcmber asunuid 48 641._NEWLINE_\xc3\x9cmberasujad jagati rassilise v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse j\xc3\xa4rgi nelja gruppi, kellest I ja II gruppi loetuid peeti sobivaks Poola koloniseerimiseks. Baltikumist \xc3\xbcmber asunutest loeti neisse gruppidesse kuulunuks 72,3% Eestist ja 64,9% L\xc3\xa4tist p\xc3\xa4rit \xc3\xbcmber asunuid. \xc3\x9chtlasi peeti Baltikumist p\xc3\xa4rit \xc3\xbcmberasujaid rassiliselt keskmisest v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikumaks, mist\xc3\xb5ttu peeti ka III v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusgruppi arvatud baltlasi Poola aladele j\xc3\xa4tmiseks k\xc3\xb5lbulikuks.\n_START_SECTION_\nLahkumise p\xc3\xb5hjused\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cmberasumine oli vabatahtlik, kuid sellega kaasaminekut m\xc3\xb5jutasid erinevad tegurid, sealhulgas otsene propaganda._NEWLINE_\xc3\x9cmberasumise p\xc3\xb5hjustena on alates 1950. aastatest r\xc3\xb5hutatud kahte peamist tegurit: hirmu bol\xc5\xa1evismi ees ja j\xc3\xa4rgnemist Hitleri kutsele. Kui esimene kujunes p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da domineerivaks motiiviks baltisakslaste endi seas, siis Hans von Rimscha t\xc3\xb5stis 1957. aastal esile just viimase. \xc3\x9cleskutset \xc3\xbcmber asuda t\xc3\xb5lgendati tema s\xc3\xb5nul k\xc3\xa4suna, mille t\xc3\xa4itma asumist soosis avalik arvamus ja kogukondlik surve. Ka Lars Bosse on kommunismihirmu argumenti skeptiliselt suhtunud, leides, et seda ei toeta m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne hulk Baltikumi kohale j\xc3\xa4\xc3\xa4nud sakslasi (ehkki vastavad arvud erinevates allikates k\xc3\xb5iguvad tugevalt), samuti ei oleks reaalselt tajutud ohu korral olnud vaja massiivset propagandat, varade kompenseerimise lubadust ja koguni \xc3\xa4hvardusi. Tema arvates saab kommunismihirmu arvestatava tegurina k\xc3\xa4sitleda 1941. aasta j\xc3\xa4rel\xc3\xbcmberasumise puhul. Indrek J\xc3\xbcrjo on nentinud, et pikemas perspektiivis ja N\xc3\xb5ukogude repressiivpoliitika taustal ei olnudki baltisakslastel \xc3\xa4raminemisele mingit arvestatavat alternatiivi, ehkki 1939. aastal eesolevatest repressioonidest veel selget ettekujutust ei omatud._NEWLINE_Olev Liiviku arvates on neid kahte tegurit enamasti vastandatud ning \xc3\xbche v\xc3\xb5i teise argumendi pooldamine on v\xc3\xa4ljendanud pigem autori moraalset hinnangut \xc3\xbcmberasumisele. Samas on ta ka v\xc3\xa4lja toonud, et kuigi septembris 1939 veel baltisaksa rahvusgrupi seas m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset hirmu N\xc3\xb5ukogude Liidu sissetungi ees ei olnud, siis alates \xc3\xbcmberasustamise plaanide teatavakstegemisest oktoobri alguses hakati organiseerijate poolt sakslaste seas teadlikult paanikat \xc3\xb5hutama. Paanika hajus aga kiiresti ja v\xc3\xa4hendas \xc3\xbchtlasi ka valmisolekut \xc3\xbcmberasumiseks. Hitleri kutsele j\xc3\xa4rgnemise argumendi \xc3\xbcle arutletes on ta nentinud, et esimesest \xc3\xbcmberasumislainest j\xc3\xa4i maha ka hulgaliselt natsiideoloogia pooldajaid._NEWLINE_\xc3\x9cheks lahkumist soodustanud teguriks on peetud baltisakslaste senise \xc3\xbchiskondliku positsiooni kaotust p\xc3\xa4rast Eesti ja L\xc3\xa4ti iseseisvumist ning lootusetust tuleviku suhtes. Baltisakslaste varasemates m\xc3\xa4lestustes on kohati kutset \xc3\xbcmber asuda t\xc3\xb5lgendatud kui uuele missioonile asumist, seejuures nentides, et senine aastasadade pikkune missioon Baltikumis on l\xc3\xb5ppenud. Olev Liivik on oluliseks pidanud ka varasemat baltisaksa rahvusgrupi s\xc3\xb5ltumist Saksamaast ja tihedaid sidemeid viimasega. Ka \xc3\xbcmberasujatele lubati m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rseid majanduslikke ja sotsiaalseid h\xc3\xbcvesid, mis v\xc3\xb5is samuti olla \xc3\xbcks tegureid \xc3\xbcmberasumise kasuks otsustamisel. Seejuures peab ta olulisemaks siiski pessimismi tuleviku suhtes kodumaale j\xc3\xa4\xc3\xa4misel, mis polnud seotud niiv\xc3\xb5rd kommunismihirmuga, vaid saksa v\xc3\xa4hemusrahvuse h\xc3\xa4\xc3\xa4bumisega ning ka v\xc3\xb5imalusega, et mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4jad heidetakse kogukonnast v\xc3\xa4lja. Neid meeleolude levikule aitas kaasa nii Saksa riigi kui ka kohaliku baltisaksa eliidi tehtud propaganda.\n_START_SECTION_\nKohalik reaktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nReageeringud toimunule Eesti ja L\xc3\xa4ti \xc3\xbchiskonnas ja ajakirjanduses olid vastuolulised._NEWLINE_J\xc3\xbcri Kivim\xc3\xa4e on v\xc3\xa4lja toonud, et Eesti ajakirjandus j\xc3\xa4lgis \xc3\xbcmberasumist "reporterliku p\xc3\xb5nevusega" ja \xc3\xbcldiselt olnud suuremates p\xc3\xa4evalehtedes esitatud \xc3\xbclevaated v\xc3\xb5rdlemisi neutraalsed. Ent leidus ka \xc3\xbchelt poolt r\xc3\xb5\xc3\xb5mustamist sakslaste lahkumise \xc3\xbcle ja teiselt poolt vaenulikkust eestlaste suhtes, kes koos sakslastega lahkusid._NEWLINE_Inesis Feldmanis on leidnud, et L\xc3\xa4ti ajakirjanduses levisid peamiselt vaenulikud meeleolud lahkujate suhtes. Tema s\xc3\xb5nul v\xc3\xb5is taolise \xc3\xb5hkkonna tekitamine olla osa K\xc4\x81rlis Ulmanise pressikampaaniast, et rahvast keerulises poliitilises olukorras konsolideerida. Samas leidunud ajakirjanduses siiski ka \xc3\xbcmberasujate suhtes positiivsemaid hoiakuid peegeldanud tekste._NEWLINE_J\xc3\xbcrgen von Hehn on kahe riigi meediakajastust v\xc3\xb5rreldes leidnud, et Eesti ajakirjandus oli lahkujate suhtes oluliselt positiivsemalt meelestatud kui L\xc3\xa4tis. See olnud tema s\xc3\xb5nul seotud sellega, et ka riigiv\xc3\xb5imu ametlik hoiak oli positiivsem kui L\xc3\xa4tis.\n_START_SECTION_\nMajanduslikud tagaj\xc3\xa4rjed\n_START_PARAGRAPH_\nEestlaste seas levisid \xc3\xbcmberasumise toimumise ajal \xc3\xbchelt poolt lootused, et Eesti majandus v\xc3\xb5etakse j\xc3\xa4lle "enese k\xc3\xa4tte", ent teisalt leiti ka, et 14 000 inimese lahkumine toob kaasa kvalifitseeritud t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u ja kapitali v\xc3\xa4ljaveo. Probleemiks peeti ka ostuj\xc3\xb5ulisema elanikkonna kahanemist. \xc3\x9cmberasumine t\xc3\xb5i Eestile kaasa ka rahalised kohustused Saksamaa ees seoses \xc3\xbcmberasujate varade kompenseerimisega, ent need kaotasid t\xc3\xa4htsuse p\xc3\xa4rast Eesti annekteerimist N\xc3\xb5ukogude Liidu poolt. _NEWLINE_Samas oli Saksamaa v\xc3\xa4hemalt esialgu huvitatud majandusliku stabiilsuse p\xc3\xbcsimisest Eestis, mist\xc3\xb5ttu suuremate ettev\xc3\xb5tete olulisemad t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad ei saanud esimese \xc3\xbcmberasumislaine k\xc3\xa4igus lahkuda.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmberasujate varade k\xc3\xbcsimus\n_START_PARAGRAPH_\nEesti ja Saksamaa ning L\xc3\xa4ti ja Saksamaa vahel s\xc3\xb5lmitud lepingud m\xc3\xa4\xc3\xa4rasid muu hulgas kindlaks ka selle, millise osa oma varast v\xc3\xb5ivad \xc3\xbcmberasujad endaga kaasa viia ja mis peab maha j\xc3\xa4\xc3\xa4ma._NEWLINE_Suletud baltisaksa organisatsiooni vara l\xc3\xa4ks L\xc3\xa4tis otse riigile, Eestis vahendas vastavalt \xc3\xbcmberasumise j\xc3\xa4rel, 9. mail 1940 s\xc3\xb5lmitud lepingule nende varade realiseerimist Saksa usaldusvalitsus._NEWLINE_S\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel maksis Saksamaa Liitvabariik kompensatsiooni k\xc3\xb5igile Saksa kodanikest \xc3\xbcmberasujatele, kes olid s\xc3\xb5ja tulemusel saanud pagendatu staatuse s.t kes olid sunnitud oma varasematest elukohtadest lahkuma ja sealsest varast ilma j\xc3\xa4\xc3\xa4nud.\n_START_SECTION_\nBaltisakslaste s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne kogukondlik ja kultuurielu\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaal tegutseb mitmeid baltisakslaste organisatsioone, mille tegevuses osalevad ka nende juba Saksamaal s\xc3\xbcndinud j\xc3\xa4rglased. Nende hulgas on n\xc3\xa4iteks endiste Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Saaremaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkondade traditsioone j\xc3\xa4tkav Balti R\xc3\xbc\xc3\xbctelkondade Liit._NEWLINE_Saaremaalt lahkunud baltisakslased annavad v\xc3\xa4lja ajalehte Arensburger Wochenblatt.'