b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik kassik\xc3\xa4pp\n_START_SECTION_\nNimetused\n_START_PARAGRAPH_\nKassik\xc3\xa4pa rahvap\xc3\xa4rased nimetused on kiisuk\xc3\xa4pad, salakoirohi, kooljavearohi, k\xc3\xb5\xc3\xb5maheinad ja katimunnid.\n_START_SECTION_\nLevila ja kasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nKassik\xc3\xa4pp kasvab Euraasias, kuid mitte l\xc3\xb5una pool Kesk-Aasiast ja Kaug-Idast, samuti kasvab ta Aafrikas. P\xc3\xb5hja-Ameerikas kasvab kassik\xc3\xa4pale l\xc3\xa4hedane liik. Eestis on kassik\xc3\xa4pp tavaline._NEWLINE_Eestis asustab kassik\xc3\xa4pp k\xc3\xb5ige kuivemaid kasvukohti. Ta kasvab kuival liivasel, savisel v\xc3\xb5i r\xc3\xa4hkpinnasel h\xc3\xb5redates n\xc3\xb5mme-, palu- ja loometsades, harvem niitudel ja puisniitudel, metsa- ja teeservadel ning raiesmikel. Ta eelistab valgusrohket liivast v\xc3\xb5i lubjarikast kasvukohta. Muldadest eelistab ta tavalisi ning kehvemaid ja kuivemaid liivmuldi._NEWLINE_Kehva pinnasega kasvukohas moodustab kassik\xc3\xa4pp vegetatiivselt paljunedes suure "koloonia" ja kogu maapind v\xc3\xb5ib olla kaetud kassik\xc3\xa4ppadega. Niimoodi aitab kassik\xc3\xa4pp n\xc3\xa4iteks lahtist pinnast kinnistada.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKassik\xc3\xa4pp on kahekojaline mitmeaastane rohttaim._NEWLINE_Enamasti kasvab ta tihedate kogumikena ja moodustab lausalisi muruvaipu, aga v\xc3\xb5ib kasvada ka l\xc3\xa4bisegi k\xc3\xb5rrelistega._NEWLINE_Kassik\xc3\xa4pa vars on tavaliselt 10\xe2\x80\x9325, erandjuhtudel 1\xe2\x80\x9335 cm k\xc3\xb5rgune. Vars on p\xc3\xbcstine, sirge ja harunemata, lehistunud ja \xc3\xbcleni kaetud valgete viltjate karvadega._NEWLINE_Lehed on m\xc3\xb5lemalt k\xc3\xbcljelt valgeviltjad. Taimel on nii varrelehed kui lehekodarik. Vegetatiivsed varred kannavad \xc3\xbcksnes madalaid lehekodarikke. Kodarikulehed on m\xc3\xb5lajad kuni \xc3\xa4raspidimunajad, kuni 1,3 cm laiad, t\xc3\xb6mbi tipuga ja ahenevad rootsuks. Nende \xc3\xbclemine k\xc3\xbclg on viltjas vaid noortel lehtedel. Varrelehti on 7\xe2\x80\x9315, need on rootsuta, varrele ligistunud ja peaaegu lineaalsed, 1\xe2\x80\x932 mm laiad ja 1\xe2\x80\x934 cm pikad ning terava tipuga._NEWLINE_Kassik\xc3\xa4pa \xc3\xb5ied moodustavad keraja korv\xc3\xb5isiku, mille pikkus on 8\xe2\x80\x9313 mm ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t 5\xe2\x80\x938 mm. \xc3\x9cldkatis koosneb katusekividetaoliselt asetunud lehekestest ja selle alusel on villkarvad. Korv\xc3\xb5isikud on koondunud 4\xe2\x80\x9312 kaupa varre tippu tihedasse k\xc3\xa4ndasse. \xc3\x95isik on v\xc3\xa4ga pehme ja selle j\xc3\xa4rgi ongi kassik\xc3\xa4pp nime saanud. Leidub nii emas\xc3\xb5itega kui m\xc3\xb5lemasooliste \xc3\xb5itega \xc3\xb5isikuid, aga m\xc3\xb5lemasugulistes \xc3\xb5ites on emakas viljatu. Emas\xc3\xb5itega \xc3\xb5isikud on veidi piklikumad. M\xc3\xb5lemasuguliste, sisuliselt isas\xc3\xb5itega \xc3\xb5isik on enamasti valge v\xc3\xb5i heleroosa, \xc3\xb5itest l\xc3\xbchemate lehekestega. Emas\xc3\xb5itega \xc3\xb5isik on tumepunane v\xc3\xb5i roosa, harvem valge, sageli \xc3\xb5itest pikemate lehekestega. K\xc3\xb5ik \xc3\xb5ied on putkjad ja \xc3\xb5iekroon enam-v\xc3\xa4hem sama v\xc3\xa4rvi mis \xc3\xbcldkatis. \xc3\x95iekroon on m\xc3\xb5lemasugulistel \xc3\xb5itel 3\xe2\x80\x935 mm pikk, emas\xc3\xb5itel 7\xe2\x80\x9310 mm pikk. Kassik\xc3\xa4pp \xc3\xb5itseb mais-juunis, vahel kuni augustini._NEWLINE_Vili on 7\xe2\x80\x9310 mm pikkune seemnis, mis on elliptiline ja tavaliselt sile. Pappus on valge kuni punakas ja koosneb tavalistest siidkarvadest. Viljad valmivad tavaliselt juunis ja juulis. Viljad levivad tuule abil._NEWLINE_Kassik\xc3\xa4pal on risoom. See on pikk, roomav, peenike, puitunud ja v\xc3\xb5sunditega. V\xc3\xb5sundid on lamavad ja juurduvad ning kannavad lehekodarikke. Risoomile kinnituvad v\xc3\xa4heharunevad lisajuured._NEWLINE_Kassik\xc3\xa4pp suudab paljuneda nii seemniste kui v\xc3\xb5sundite abil. Teda paljundatakse ka jagamise teel._NEWLINE_Kassik\xc3\xa4pp kasvab kuivades p\xc3\xa4ikselistes kohtades ja on kohandunud niiskuse s\xc3\xa4\xc3\xa4stmisele: taim on kaetud paksu hallika viltja karvkattega, mis takistab aurumist. Paljud lehekodarikud katavad maapinda ja aitavad s\xc3\xa4ilitada niiskust pinnases.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nIlutaimena sobib kassik\xc3\xa4pp kiviktaimlasse, kuivm\xc3\xbc\xc3\xbcridele, kalmistutele, plaatteede vahedesse, pinnakattena kehvadele kuivadele kalletele, \xc3\xa4\xc3\xa4rislillena, n\xc3\xb5mmeaedadesse ja taimek\xc3\xbcnadesse. Ilusad on nii \xc3\xb5isikud, lehed kui viljatutid p\xc3\xa4rast \xc3\xb5itsemist. Kassik\xc3\xa4pa kasvatamine ilutaimena on teada alates 16. sajandist._NEWLINE_Ta sobib kokku m\xc3\xbc\xc3\xbcrilille, k\xc3\xbcpress-piimalille, m\xc3\xa4gisibulatega, pisikellukaga, kukeharjadega, madalate sibullilledega.'