b'\n_START_ARTICLE_\nSoopihl\n_START_SECTION_\nEt\xc3\xbcmoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nSoopihla ladinakeelne nimetus Comarum palustre tuleb kreekakeelsest s\xc3\xb5nast komaros, mis t\xc3\xa4hendas harilikku maasikapuud. Nimetuse andis vanakreeka filsooof Theophrastos. M\xc3\xb5lema taime viljad on v\xc3\xa4liselt sarnased, mist\xc3\xb5ttu on soopihla rahvap\xc3\xa4raselt kutsutud j\xc3\xb5emaasikaks. Peamised rahvap\xc3\xa4rased nimetused on elaja-verekusemisrohi, hundipihlakas, kurejalg, partsijalg, soopihlakas, varesejalg, varesevarbad.\n_START_SECTION_\nBotaaniline kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nSoopihl on poolp\xc3\xb5\xc3\xb5sas k\xc3\xb5rgusega 30\xe2\x80\x9390 cm.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95ied\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95ied paiknevad v\xc3\xa4hese\xc3\xb5ielises h\xc3\xb5redas \xc3\xb5isikus. Taimel olemasva k\xc3\xb5rglehed. Nii \xc3\xb5ieraod kui ka tupp on harali liht- ja n\xc3\xa4\xc3\xa4rmekarvadega. Tupplehed on tume-purpurpunast v\xc3\xa4rvi ja munaja kujuga, mis suurenevad viljumisel. Ebatavaliselt on kroonlehed tupplehtedega v\xc3\xb5rreldes l\xc3\xbchemad, m\xc3\xb5lemad on sama v\xc3\xa4rvi. Kroonlehti on 5. Tolmukaid esineb palju. \xc3\x95itsemisperiood kestab mai l\xc3\xb5pust augustini. Soopihl on putuktolmleja.\n_START_SECTION_\nVili\n_START_PARAGRAPH_\nVili, mis koosneb v\xc3\xa4ikestest arvukatest p\xc3\xa4hklikestest, on oma t\xc3\xbc\xc3\xbcbilt koguluuvili. V\xc3\xa4limuselt ja ehituselt meenutab maasikat. Igas p\xc3\xa4hklises on peidus seeme.\n_START_SECTION_\nLeht\n_START_PARAGRAPH_\nLehelaba on oma kujult paaritusulgjas liitleht. Kaks v\xc3\xb5i kolm lehekesepaari asetsevad rootsul l\xc3\xa4hestikku. Soopihl kuulub kaheiduleheliste klassi. Taime alusel on lehed pikarootsulised, tipu pool aga peaaegu rootsuta. Pealt on lehed rohelised, alt sinakasrohelist v\xc3\xa4rvi ja karvakestega. Leheserv on teravahambuline. Abilehed leherootsuga pikalt liitunud, peal paiknevad k\xc3\xb5rvakesed.\n_START_SECTION_\nVars\n_START_PARAGRAPH_\nHarilikul soopihlal on nii maapealseid kui ka maa-aluseid varsi._NEWLINE_Maapealsed varred on enamjaolt \xc3\xbcheaastased, p\xc3\xbcsti asendis v\xc3\xb5i t\xc3\xb5usvad. Alumises osas paljad, \xc3\xbclemises aga karvased ja kaetud n\xc3\xa4\xc3\xa4rmekarvadega. _NEWLINE_Maa-aluseks osaks on taime vee ja toitainete varude s\xc3\xa4ilitaja \xe2\x80\x93 risoom. Risoom on pikk, roomav ja puitunud, s\xc3\xb5lmekohtadel juurduv.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPaljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivse organi risoomi abil.\n_START_SECTION_\nKeemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nSoopihl on kootava toimega ravimtaim, kuna temas leidub palju parkaineid. Taime koostisesse kuuluvad ka avanoidid, eeterlikud \xc3\xb5lid ning C-vitamiin. Need ained tagavad taime antibakteriaalsed ja p\xc3\xb5letikuvastased omadused.  Lisaks sisaldab \xc3\xbcrt ja juur tanniine ning flavonoidide, millele on omane valuvaigistav, p\xc3\xb5letikuvastane ja kootav toime.\n_START_SECTION_\nTaime kasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nKasvab p\xc3\xb5hjapoolkera polaarses v\xc3\xb6\xc3\xb6ndis ja arktilistel aladel, kuid leidub ka L\xc3\xb5una-Euroopas, Siberis, Kesk-Aasias. Eestis on laialt levinud. _NEWLINE_Eelistab niiskeid alasid: siirdesoid ja madalsoid, rabasid, lodu- ja soometsi, veekogude kaldaosi.  Lubjarikastel aladel sagedam.\n_START_SECTION_\nDroog ja kasutusviis\n_START_PARAGRAPH_\nDroogina kasutatakse \xc3\xbcrti, lehti ja juurikat koos juurtega. \xc3\x9crti kogutakse maist augustini ja taime maa-aluseid osi septembris-oktoobris. \xc3\x9crti ja lehti korjatakse \xc3\xb5itsemise ajal ja kuivatatakse mitte \xc3\xbcle 40\xe2\x80\x9350 \xc2\xb0C temperatuuri juures. S\xc3\xa4ilitatakse kuivas ja pimedas kohas mitte \xc3\xbcle 2 aasta.  Tarvitatakse vesi- v\xc3\xb5i alkoholt\xc3\xb5mmisena ja m\xc3\xa4hisena.  \xc3\x95itsemise ajal korjatud lehtedest tehakse teed ja viinaleotist.\n_START_SECTION_\nKasutamine rahvameditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nRahvameditsiinis on kasutatud risoomikeedist, mis aitab k\xc3\xb5hulahtisuse korral nii inimesel kui ka loomadel. Veel kasutati soopihla hambavalu ja luuvalu leevendamiseks. J\xc3\xb5el\xc3\xa4htme vallas pesti soopihlaleotisega paistetunud kohti ja ohatisi. P\xc3\xb5hjarahvad kasutasid soopihla\xc3\xbcrdi hautisi liigesevalude ning teed gripi, k\xc3\xbclmetuse ja verejooksude korral.  V\xc3\xa4rskelt korjatud soopihla leht parandab haavu.\n_START_SECTION_\nKasutamine meditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nTaimeosadest tehtud tinktuuri kasutatakse reuma, n\xc3\xa4rvi- ja liigesep\xc3\xb5letiku, podagra leevendamiseks ning k\xc3\xb5huh\xc3\xa4dade korral.  Soopihla lehtede vesit\xc3\xb5mmisel arvatakse olevat pahaloomuliste kasvajate vastane prof\xc3\xbclaktiline toime. Maa-alustest osadest valmistatud alkoholt\xc3\xb5mmist kasutatakse mao- ja rinnan\xc3\xa4\xc3\xa4rmekasvaja korral, kuid selle kohta puuduvad teaduslikud uuringud.\n_START_SECTION_\nVastun\xc3\xa4idustus ja ohud\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholtinktuuri mitte kasutada rasedatel. \xc3\x9cldjuhul on tegemist suhteliselt ohutu ravimtaimega. M\xc3\xb5nedel inimestel v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada naha allergilisi reaktsioone.\n_START_SECTION_\nMuu kasutusala\n_START_PARAGRAPH_\nSoopihl on meetaim ning annab teele meeldiva maitse. Parkainete sisalduse t\xc3\xb5ttu kasutatakse v\xc3\xa4rvainena ja naha parkimiseks. \xc3\x95itest saadav v\xc3\xa4rvaine v\xc3\xa4rvib linase ja puuvillase riide liivakarva tooni, lambavilla aga punaseks. Soopihl on toiduks p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5tradele ja kobrastele.'