b'\n_START_ARTICLE_\nKeldid\n_START_PARAGRAPH_\nKeldid on kultuurilt ja keelelt l\xc3\xa4hedased indoeuroopa h\xc3\xb5imud, kes elasid I aastatuhandel eKr L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Kesk-Euroopas._NEWLINE_Varaseimad kirjalikud andmed keltidest p\xc3\xa4rinevad eelk\xc3\xb5ige antiikautoritelt. Hekataios Mileetosest kirjutas neist 6. sajandil eKr, Herodotos 5. sajandil eKr.\n_START_SECTION_\nKeel\n_START_PARAGRAPH_\nKeeleliselt kuuluvad keldid kolme r\xc3\xbchma: gallia (Prantsusmaal, h\xc3\xa4\xc3\xa4bunud), briti (enamuses sulandunud anglosaksi keelega) ja gaeli keel. T\xc3\xa4htsaimad keldi h\xc3\xb5imud olid belgid, keltibeerid, helveedid, britid._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval keldi keeli k\xc3\xb5nelevad rahvad elavad Iirimaal, \xc5\xa0otimaal, Walesis, Mani saarel ja Bretagne\'is. Rahvastik, kultuur ja keel on k\xc3\xb5ige kauem ja ulatuslikumalt s\xc3\xa4ilinud Briti saartel, eriti Iirimaal.\n_START_SECTION_\nKeltide geograafiline p\xc3\xa4rinemine\n_START_PARAGRAPH_\nKreeklased andsid nimetuse keltoi Kesk-Euroopa barbaritele, kes elasid Alpidest ja Doonaust p\xc3\xb5hja pool. Roomlased nimetasid neid hoopis galli \xe2\x80\x93 selle nimetuse kajastusi v\xc3\xb5ime j\xc3\xa4lgida \xc3\xbcle kogu Euroopa, alates Galaatiast t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva T\xc3\xbcrgis, edasi Galliast, mis on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Prantsusmaa, Galiitsiasse P\xc3\xb5hja-Hispaanias ja gaeli keeleni Iirimaal, \xc5\xa0otimaal ja Mani saarel.\n_START_SECTION_\nHallstatti kultuur\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi tsivilisatsioon kerkis esile umbes 700 eKr Austrias \xe2\x80\x93 see oli niinimetatud Hallstatti kultuur. Hallstatti j\xc3\xb5ukuse allikaks oli sool, mida vahetati Kreekast ja Etruuriast p\xc3\xa4rit kauba vastu._NEWLINE_19. sajandil avastasid arheoloogid Hallstattis 2000 hauda. Sealt leidsid nad muu hulgas h\xc3\xb5imupealike kehad, mis olid asetatud neljarattalistele vankritele. Nendega olid rikkalikud hauapanused \xe2\x80\x93 raudm\xc3\xb5\xc3\xb5gad, pronksist p\xc3\xb5imitud kaelav\xc3\xb5rud ja muud ehted; kiivrid, kaunistatud imep\xc3\xa4raste olenditega, nagu j\xc3\xa4\xc3\xa4rap\xc3\xa4ine madu; toredad hobuserakmed. Seal oli rohkelt keedun\xc3\xb5usid ja luid, mis viitasid suurtele teispoolsuse pidustustele. Nad olid elanud umbes aastal 700 eKr. Selline avastus avas akna keldi rauaaega. Pronksiaja \xc3\xbchiskonnast, mille asemele nad ilmusid, on s\xc3\xa4ilinud v\xc3\xa4he t\xc3\xb5endeid s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikudest, nagu ka k\xc3\xb5rge staatuse m\xc3\xa4rke ehitiste v\xc3\xb5i matuste puhul. See keldi rauaaja \xc3\xbchiskond n\xc3\xa4ib aristokraatlikum oma juhtide uhkete kodade ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rikate matustega. See kultuur levis l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole.\n_START_SECTION_\nLa T\xc3\xa8ne\'i kultuur\n_START_PARAGRAPH_\nUmbes aastal 500 eKr oli Kirde-Prantsusmaal ja Reini keskjooksul La Tene\'i kultuuri algperiood; selle j\xc3\xa4rel l\xc3\xa4ksid keldid m\xc3\xa4rgatavalt liikvele. Alates 5. sajandist eKr tulid nad r\xc3\xb6\xc3\xb6vsalkadena l\xc3\xb5unasse ja terroriseerisid Vahemere maade rahulikke linnriike. Kui nad valgusid Apenniini poolsaarele, v\xc3\xb5itsid nad etruskidelt Po j\xc3\xb5e oru, asutasid 5. sajandil Milano ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid Rooma linna aastal 390 eKr, Rooma riigis. Oma k\xc3\xb5ige laiema m\xc3\xb5juala saavutasid keldid umbes 260 eKr ning neid peeti koos p\xc3\xa4rslaste ja sk\xc3\xbc\xc3\xbctidega \xc3\xbcheks kolmest rahvast barbarite Euroopas. 5. sajandi l\xc3\xb5pupoole valgusid need h\xc3\xb5imud l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole Galliasse, Britanniasse ja Iirimaale, edelasse Ibeeriasse, l\xc3\xb5unasse P\xc3\xb5hja-Itaaliasse ja 3. sajandil eKr Balkani poolsaare ja Mandri-Kreeka kaudu itta V\xc3\xa4ike-Aasiasse._NEWLINE_Galaadid, keda oli kolm h\xc3\xb5imu, tungisid Galaatia aladele \xc3\xbcle Balkani 278-277. aastal eKr ning r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid piirkonda kuni Pergamoni kuningas Attalos I sundis nad 230. aasta paiku eKr V\xc3\xa4ike-Aasia sisealadele paigale.\n_START_SECTION_\nKeldid Britannias\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi kultuur j\xc3\xb5udis Britanniasse umbes 600 eKr. Uuem laine koos meisterliku metallikunstiga, millest annavad tunnistust pronkspeeglid ja mustritega kaunistatud kilbid, j\xc3\xa4rgnes umbes 250 eKr. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole liikumine on j\xc3\xa4lgitav Briti saarte keelte p\xc3\xb5hjal. Vanem oifeli keel peegeldub Iirimaa ja P\xc3\xb5hja-Britannia gaeli keeles, braitoni keeler\xc3\xbchmast kujunesid aga v\xc3\xa4lja k\xc3\xb5mri, korni ja bretooni keel ning ilmselt ka piktide keel m\xc3\xb5nel pool \xc5\xa0otimaal. Kuid roomlaste tulekuni ja ka sajandeid p\xc3\xa4rast seda, elasid keldid k\xc3\xb5ikjal \xc3\xbcle kogu Briti saarte. Seal, mandri l\xc3\xa4\xc3\xa4neserval, Britannias ja Cornwallis, aga eelk\xc3\xb5ige Walesis ja Iirimaal, leidsid keldid endale p\xc3\xbcsivama elupaiga._NEWLINE_H\xc3\xb5imude hulka, keda praegu peetakse keltideks, kuulusid helveedid praeguse \xc5\xa0veitsi alal, bojid Itaalias, avernid Prantsusmaal ja skordiskid Serbias. Kaasaegsed uurimused n\xc3\xa4itavad, et nad tulid algselt \xc3\xbchisest P\xc3\xb5hja-Euroopa algkodust.\n_START_SECTION_\nKeltide iseloomustus\n_START_PARAGRAPH_\nKeldid ei olnud \xc3\xbcks rahvas, vaid tuhanded v\xc3\xa4ikesed h\xc3\xb5imud, kes m\xc3\xb5nikord olid kuninga alla \xc3\xbchendatud. Nende keelel oli erinevaid kohalikke vorme. P\xc3\xb5hiliselt olid keldid maainimesed, kes hindasid karja enam kui vilja. Nad n\xc3\xa4ivad kangelaslike, riiakate, hooplevate, suurte joodikute ja suurte lihas\xc3\xb6\xc3\xb6jatena. Karja varastamine oli rahvuslik sport._NEWLINE_S\xc3\xb5jas olid nad hulljulged ja v\xc3\xa4ga head leinajad. Keldid olid s\xc3\xb5jakad, neid valitses militaarne aristokraatia; nad olid loovad \xe2\x80\x93 l\xc3\xb5id imelist kunsti, mida iseloomustasid hoogsad ja tundelised voolavad jooned ning abstraktsed figuurid. Nad olid ka v\xc3\xa4ga vaimsed ning uskusid tervesse hulka jumalatesse ja jumalannadesse./.../_NEWLINE_B\xc3\xbctsantsi Ammianus Marcellinus kirjeldab:_NEWLINE_Peaaegu k\xc3\xb5ik gallialased on pikad, heledap\xc3\xa4ised ja punap\xc3\xb5sksed; hirmus kurjade silmadega, v\xc3\xa4ga riiakad ja \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt uhked ning \xc3\xbclbed. Terve v\xc3\xb5\xc3\xb5ramaalaste v\xc3\xa4gi ei suudaks vastu seista \xc3\xbchele gallialasele, kui ta kutsuks appi oma naise, kes on tavaliselt v\xc3\xa4ga tugev ja sinisilmne, eriti kui ta pungitab oma kaela, kiristab hambaid ja vehib oma kahvatute k\xc3\xa4tega, mis on tohutult suured, ja hakkab jagama l\xc3\xb6\xc3\xb6ke ning laduma m\xc3\xbckse, mis on nagu katapuldilt heidetavad viskerelvad._NEWLINE_Ta lisas, et nad on v\xc3\xa4ga puhtad \xe2\x80\x93 isegi vaesed inimesed ei kandnud r\xc3\xa4balaid.\n_START_SECTION_\nSugudevaheline v\xc3\xb5rdsus keltidel\n_START_PARAGRAPH_\nVanad \xc3\xbcrikud r\xc3\xa4\xc3\xa4givad, et keldi naised olid pikad, metsikud ning tugevad ja lahingus sama hirmu\xc3\xa4ratavad kui mehed. Keldi m\xc3\xbcntidel on sageli kujutatud alasti naine hobuse seljas v\xc3\xb5idukalt vehkimas oda v\xc3\xb5i m\xc3\xb5\xc3\xb5gaga._NEWLINE_M\xc3\xbc\xc3\xbctiline iiri kangelane Cuchulainn l\xc3\xa4ks Britanniasse s\xc3\xb5jakunsti \xc3\xb5ppima; tema \xc3\xb5petajateks olid naised \xe2\x80\x93 Scathach (Varjuline) ja tema v\xc3\xb5istleja Aife (k\xc3\xb5ige kuulsam naiss\xc3\xb5dalane maailmas). Walesi kangelane Peredur sai oma s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elise v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppe Gloucesteri \xc3\xbcheksalt n\xc3\xb5ialt._NEWLINE_Esimese sajandi l\xc3\xb5pus pKr kirjutab Tacitus, et keldid ei tee vahet mees- ja naissoost valitsejate vahel. Kuulsat Rooma-vastast m\xc3\xa4ssu kuninganna Boudicca juhtimisel (60 pKr) toetas k\xc3\xb5hklemata kogu provints. Kuninganna Cartimandua, kirdenaabrite brigantide liider, omas h\xc3\xb5imus piiramatut v\xc3\xb5imu. Ta andis varasema \xc3\xbclest\xc3\xb5usu juhi Caratacuse roomlastele aastal 47 v\xc3\xa4lja ja aastal 53 kuuleme temast taas: ta on abikaasast lahku l\xc3\xa4inud, et abielluda arvatavalt noorema ja mehisema s\xc3\xb5jakaariku juhiga._NEWLINE_Strabon kordab Poseidonise teadet \xc3\xbche Gallia ranniku l\xc3\xa4hedal asuva saare kohta, kus samniitide naised elasid ilma meesteta, olles andunud ekstaatilisele Dionysose kummardamisele. Tegemist v\xc3\xb5is olla naiste kolled\xc5\xbeiga, nagu oli keldi prohvetitel \xe2\x80\x93 vatedel. Ka Artemidoros jutustab, et Britannia ranniku l\xc3\xa4hedal sooritavad naised ohvritalitusi, mis on p\xc3\xbchendatud (puht naiste) jumalannade Demeteri ja Kore austamisele._NEWLINE_Ka druiidid v\xc3\xb5isid olla nii mehed kui naised. Me loeme kuldse sirbiga druiidi valgetest r\xc3\xbc\xc3\xbcdest, druiidist h\xc3\xa4rjanahas t\xc3\xa4hnilise valgetest sulgedest peakattega, mille tiivad lehvivad. On ka kirjeldusi naisdruiididest mustas, kuldsed lindid rinnal risti.\n_START_SECTION_\nKeldi religioon\n_START_PARAGRAPH_\nKeltide muistne usund tugineb niinimetatud kolmekordsele \xc3\xbchtsusele, mis on kogu keldi kultuuri \xc3\xbcks alustalasid. Nii n\xc3\xa4iteks on keltide usundis jumalanna, kellel on kolm kehastust \xe2\x80\x93 t\xc3\xbctar, naine ja ema; keltide panteon koosneb kolmest jumalusest: Lugh, Daghda (Taran) ja Ogme; keltide \xc3\xbchiskonnas oli traditsiooniliselt kolm klassi: preestrid, juhid ja niinimetatud tootjad (kalurid, p\xc3\xb5lluharijad, k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised ja muude selliste ametite esindajad); numbril kolm p\xc3\xb5hines keltide ettekujutus maailmast: kolm eksisteerimise sf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, kolm p\xc3\xb5hielementi (vesi, \xc3\xb5hk ja tuli) jne. Viimasest tuleneb ka keldi triskelioni n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegne seletus, mille j\xc3\xa4rgi kolmjala keskel on seisev Maa, mis ammutab elu kolmelt d\xc3\xbcnaamiliselt elemendilt ehk siis veest, \xc3\xb5hust ja tulest.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xbchapaigad\n_START_PARAGRAPH_\nKeldid ei ehitanud templeid, vaid pidasid jumalateenistusi metsasaludes . Nad kummardasid oma jumalusi p\xc3\xbchades hiites ehk nemetonades, kuid neil puudusid uhked templid p\xc3\xbchakujude paigutamiseks. Scoliastus: Nad austavad jumalaid metsades, ilma, et neil oleks vaja templeid. Hiisi, kui kohaliku rahva vaimseid keskusi, h\xc3\xa4vitati armutult Caesari, Suetinus Paulinuse, aga ka hilisemate preestrite p\xc3\xbcha Martini ja p\xc3\xbcha Patricku poolt. Temenos (kraaviga eraldatud tarandik, s\xc3\xb5na-s\xc3\xb5nalt eraldatud koht) oli t\xc3\xa4htsaim kultusekoht, tempel selles oli teisej\xc3\xa4rguline. Templiks v\xc3\xb5is olla puust, punutisest v\xc3\xb5i kuivm\xc3\xbc\xc3\xbcrist onnike, milles oli jumalakuju v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ni maagiline ese, nagu katel, relv v\xc3\xb5i muusikariist. Ruudu- v\xc3\xb5i ristk\xc3\xbclikukujulises tarandikus asus p\xc3\xbcha puu (eriliselt p\xc3\xbchad olid tamm, p\xc3\xa4hklipuu ja jugapuu) v\xc3\xb5i kaunistatud post, mille \xc3\xbcmber k\xc3\xa4idi v\xc3\xb5i tantsiti._NEWLINE_Ka allikad olid p\xc3\xbchad ning sageli omistati neile ravitoimet. Allikas oli seostatud mingi kindla jumalusega, nagu n\xc3\xa4iteks Covetina Carrowburghis._NEWLINE_Jumalannasid seostati tihedamalt loodusega, nemad olid m\xc3\xa4gede, j\xc3\xb5gede ja metsade vaimud, aga palju oli ka muid loodusjumalaid ja inimtegevuse valdkonna jumalannasid._NEWLINE_Megaliitilised kohad, mida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuntakse Newgrange\'i (Iirimaal), Granja de Toninuelo (Hispaanias) ja Bois-de-la-neuve-Grange\'i (Prantsusmaal) nime all, v\xc3\xb5ivad olla p\xc3\xa4ikesekultusele p\xc3\xbchendatud paigad, kuna p\xc3\xa4ike on gaeli keeles grian ja kaasaegses iiri keeles n\xc3\xa4iteks grian na maighdean  ("veetlevaim neidude seas") t\xc3\xa4hendab s\xc3\xb5na-s\xc3\xb5nalt "p\xc3\xa4ike neidude seas". P\xc3\xa4ike laskub talvisel p\xc3\xb6\xc3\xb6rip\xc3\xa4eval Newgrange\'is kalmuk\xc3\xbcnka s\xc3\xbcgavusse.\n_START_SECTION_\nDruiidid\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi \xc3\xbchiskonnas on teateid neljast p\xc3\xb5hiklassist: aristokraadid, kelle hulgast tulid pealikud ja s\xc3\xb5jamehed; haritlaskond, kes koosnes druiididest, bardidest, ennustajatest, seadusetundjatest, arstidest, kunstnikest ja oskust\xc3\xb6\xc3\xb6listest; alamklass, kes koosnes v\xc3\xa4iketalunikest, v\xc3\xa4hem osavatest k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6listest ja teenijatest; ning orjad, kes olid k\xc3\xb5igist k\xc3\xb5ige alamad._NEWLINE_Druiidid olid keldi preestrid, kes hoidsid maagia ja tervendamise saladusi. Druiididest on ajaloolisi tunnusm\xc3\xa4rke Iirimaal, Inglismaal, Walesis ja Gallias. Kuigi on v\xc3\xa4he dokumenteeritud t\xc3\xb5endeid druiididest keldi asundustest Hispaanias, Itaalias, Galaatias ja Doonau orus, n\xc3\xa4ib olevat v\xc3\xb5imalik, et nad olid ka seal olemas. Druiidid r\xc3\xa4ndasid teiste suguharude juurde ja korraldasid koosolekuid, milles erinevad rahvused vennastusid. M\xc3\xb5ned asjatundjad usuvad, et druidism p\xc3\xa4rineb keldi maakohtadest l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool asuvate rahvaste, megaliitidest monumentide ehitajate juurest, kes olid keltide tulles end juba Euroopa l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas sisse seadnud._NEWLINE_Druiidid juhatasid tseremooniaid ja neil oli oluline roll \xc3\xb5petlaste, seaduseandjate ja kohtunikena. Nad \xc3\xb5petasid, et kui inimene sureb, siis asub tema hing elama uude kehasse ning s\xc3\xbcnnib sellesse maailma uuesti. Kuid druiidid juhtisid ka suurejoonelisi inimohverdusi, mida tehti v\xc3\xa4ga julmalt, n\xc3\xa4iteks p\xc3\xb5letati ohvreid tohututes punutud korvides elusalt.\n_START_SECTION_\nBard\n_START_PARAGRAPH_\nDruiidiks olemine eeldas terve elu kestvat \xc3\xb5ppimist, mis algas siis, kui poisike valiti v\xc3\xa4lja oma vaimse loomuse v\xc3\xb5i varajase tarkuse p\xc3\xa4rast. M\xc3\xb6\xc3\xb6dus kaksteist aastat v\xc3\xb5i enamgi, et j\xc3\xb5uda esimesele, bardi tasandile. Bardid \xc3\xb6eldi olevat "suguharu m\xc3\xa4lu", sest nemad s\xc3\xa4ilitasid ajaloo, \xc3\xb5ppides p\xc3\xa4he sadu poeeme, lugusid ja salajase puude alfabeedi ning luues uusi laule ja luuletusi, et talletada uusi s\xc3\xbcndmusi.\n_START_SECTION_\nOvaat\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rgmine aste oli ovaat, kelleks saamine v\xc3\xb5ttis veel k\xc3\xbcmme aastat. Ovaat \xc3\xb5ppis loodusmeditsiini, ennustamist ja k\xc3\xa4is dimensioonide vahel. Ovaat oli see, kel oli side teise ilmaga, eriti samhaini ajal ja kes r\xc3\xa4ndas esivanemate riiki neilt tarkust saama.\n_START_SECTION_\nDruiid\n_START_PARAGRAPH_\nViimaks, p\xc3\xa4rast veel k\xc3\xbcmme aastat kestnud \xc3\xb5ppimist sai ovaadist druiid \xe2\x80\x93 kuningate n\xc3\xb5ustaja, kohtunik, filosoof ja suguharu \xc3\xbclempreester._NEWLINE_Druidism osutas vastupanu roomlastele Gallias ja Britannias, druiidi usundi vaimne keskus asus aga Britannias. Nende peakorter asus Mani saarel, mida inglased hiljem Angleseyks nimetasid. Aastal 60 r\xc3\xbcndas seda saart kindral Suetonius Paulinus, kelle armeel olid vastas druiidid. Naised olid mustades r\xc3\xbc\xc3\xbcdes, valmis neile relvade ja n\xc3\xb5idustega vastu astuma. Siiski purustasid roomlased p\xc3\xbchamud ning tapsid nende hoidjad._NEWLINE_Kui Julius Ceasar vallutas Britannia ja ametlik druiidi religioon oli Walesist minema p\xc3\xbchitud, l\xc3\xa4ks see tarkus p\xc3\xb5randa alla ja r\xc3\xa4ndlaulikud kandsid oma teadmisi laiali, andes neid edasi salaja usku p\xc3\xb6\xc3\xb6rdunutele, kui nad meelelahutuseks vanu laule laulsid. Legendid, niisugused nagu "Puude lahing", sisaldab varjatult keldi jumalate, kangelaste ja Valge Jumalanna enda traditsioone ( Valge Jumalanna oli keldi luule s\xc3\xbcmbol, kuu ning k\xc3\xb5ik loovad teadmised ja maagia)\n_START_SECTION_\nKeldi jumalused\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi jumalatest, kes hiljem samastati Marsiga, tekkisid h\xc3\xbcbriidid, n\xc3\xa4iteks Mars Rigisamus (West Coker, Somerset), Mars Corotiacus (Martlesham, Suffolk) ja Mars Loucetius (Bath).\n_START_SECTION_\nLahingujumalannad\n_START_PARAGRAPH_\nPalju esines lahingujumalannasid, n\xc3\xa4iteks Nemetona. Iiri m\xc3\xbc\xc3\xbctides mainitakse kolmikjumalannat Machat, Morrigani ja Badbi, kelle lisa\xc3\xbclesandeks oli samuti lahingute kaitsmine. Gallide jumalanna Epona, kelle nimi t\xc3\xa4hendab "jumalikku hobust", v\xc3\xb5tsid \xc3\xbcle paljud Rooma ratsav\xc3\xa4elased ning tema kultus levis \xc3\xbcle impeeriumi.\n_START_SECTION_\nKolmikjumalannad\n_START_PARAGRAPH_\nRomaani-keldi p\xc3\xbchamud nagu hilisemad keldi m\xc3\xbc\xc3\xbcdidki jutustavad kolmikjumalannadest, nagu n\xc3\xa4iteks Proximae (naissugulased), Dervonnae (tammehaldjad) ja Niskai (veejumalannad). Sageli tuntakse neid kui kolme ema. M\xc3\xb5ned neist on kujutatud koos toitmise atribuutikaga, nagu puuvilja- ja lillekorvid; teised on m\xc3\xb5istatuslikumad \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4iteks kolmikjumalannad, kes kannavad kahte ketast ja ketti ning kelles \xc3\xbcks autor on arvanud n\xc3\xa4gevat Maad, P\xc3\xa4ikest ja Kuud. Neid nimetatakse tavaliselt mingi koha kaitsjaks: Britannia emad ja Nimes\'i emad, kodumaa emad ja keltide emad. Walesis tuntakse siiani "emadena" haldjaid, keda peeti salajaste teadmiste allikaks, eriti tulevikuennustajateks. Igal juhul ei kutsuta neid emadeks lastes\xc3\xbcnnitamise v\xc3\xb5ime p\xc3\xa4rast.\n_START_SECTION_\nIsa-jumalus\n_START_PARAGRAPH_\nIiri m\xc3\xbc\xc3\xbcdid r\xc3\xa4\xc3\xa4givad isa-jumalast Dagdast, kelle valdses on k\xc3\xbclluse ja elu uuenemise katel ja Tuatha de Danaani rahva emast Danast. Bathi kuumaveeallikate jumalanna oli Sul, mis t\xc3\xa4hendab "allilmap\xc3\xa4ikest". Keltide maades arvati, et p\xc3\xa4ike vajub igal \xc3\xb5htul vee alla. M\xc3\xb5nikord arvati, et allikavesi ravib silmahaigusi, tuues kannataja silmi p\xc3\xa4ikesevalguse. Matres Suleviaesid (p\xc3\xa4ikeseemasid) leidub Ungaris, Roomas, Gallias, Saksamaal, Briannias \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5ik seotud ravi ja p\xc3\xa4ikesega \xe2\x80\x93 ning p\xc3\xa4ikesekettaga kaunistatud naisterahva kujukesi leidub suurel hulgal keltide tervistavatel allikatel k\xc3\xb5ikjal Prantsusmaal ja Saksamaal, Inglismaal aga ainult \xc3\xbches kohas. J. E. Campbell, 19. sajandi folklorist, on kirja pannud, et Dia Greinne on vana \xc5\xa1oti nimi p\xc3\xa4ikesejumalanna jaoks.\n_START_SECTION_\nLugh\n_START_PARAGRAPH_\nLugh oli \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest t\xc3\xb5eliselt rahvusvahelistest keldi jumalustest.Ideaalset keldi jumala haaret kujutab selgelt lugu Lughist, kes tuli Tarasse ennast jumalate \xc3\xb5ukonda pakkuma. Uksehoidja k\xc3\xbcsis temalt ta oskuste kohta ning kuna ta oskas k\xc3\xb5ike, valisid teised jumalad ta enda juhiks.Ta oli Lugh Samildanach, "k\xc3\xb5igeoskaja"._NEWLINE_Surnute jumalat kutsuti Samhainiks, tema auks peetavat Oiche Samhaini v\xc3\xb5ib samastada meie hingedep\xc3\xa4evaga; seda peetakse ka keldi aasta alguseks._NEWLINE_Brigid oli tulejumalanna ammu enne seda, kui temast sai kristlik p\xc3\xbchak._NEWLINE_Muidugi ei ole see jumalate loetelu l\xc3\xb5plik, nimetatud on vaid m\xc3\xb5ned.\n_START_SECTION_\nKeldi m\xc3\xbctoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nKeldi vaimsusest r\xc3\xa4\xc3\xa4kides ei saa m\xc3\xb6\xc3\xb6da minna m\xc3\xbc\xc3\xbctidest, kus peitub selle rahva ajalooline m\xc3\xa4lu, vabaduseiha ning jumalikkuseihalus._NEWLINE_Olemasolevad teadmised keldi m\xc3\xbctoloogiast on kui pusle, mis on kokku pandud arheoloogiliste leidude, v\xc3\xb5\xc3\xb5ramaalaste m\xc3\xa4rkmete ja jutustuste ning mitu sajandit hiljem kristlaste poolt kirja pandud vihjete p\xc3\xb5hjal._NEWLINE_Iiri m\xc3\xbc\xc3\xbcte v\xc3\xb5ib jagada teemade j\xc3\xa4rgi erinevateks ts\xc3\xbckliteks. Suur hulk m\xc3\xbc\xc3\xbcte on p\xc3\xbchendatud Iirimaa esimestele asukatele. Seal jutustatakse saarele \xc3\xbcksteise j\xc3\xa4rel saabunud sisser\xc3\xa4ndajate lainetest: fomoorlastest, firbolgidest, Tuatha De Danannidest (jumalanna Dana rahvast). M\xc3\xbc\xc3\xbctides on detailselt talletatud iirlaste ajalooline m\xc3\xa4lu. Neis kirjeldatud Tuatha De Dananne ei ole t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva teadlased sidunud \xc3\xbchegi rahvusr\xc3\xbchmaga, pigem on neid peetud keldi jumalateks. Arvatakse, et nad kindlustasid end saarel p\xc3\xa4rast v\xc3\xb5itu firbolgide \xc3\xbcle Magh Tuireadhi lahingus.\n_START_SECTION_\nUlsteri lood\n_START_PARAGRAPH_\nTeise ts\xc3\xbckli moodustavad Ulsteri lood, kus r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse kuulsa s\xc3\xb5jamehe Cuchulainni kangelastegudest, kes kaitses Iirimaa kirdeosas asunud kuningriiki Connachtast saabunud vaenuv\xc3\xa4gede eest. Cuchulainn oli druiidi t\xc3\xbctre Dechtire ning (\xc3\xbche versiooni j\xc3\xa4rgi) p\xc3\xa4ikesejumal Lughi poeg, seega oli ta p\xc3\xa4rinud emalt tarkuse ja inimlikkuse ning isalt jumalikkuse._NEWLINE_Ulsteri lood kuuluvad kangelaste ajastusse, kui tegutses Finn mac Cumhaill koos kuningat kaitsvate feenidega. \xc3\x9ches m\xc3\xbc\xc3\xbcdis on juttu sellest, kuidas Finn lapsep\xc3\xb5lves Tarkusel\xc3\xb5hega kokku sattudes omandas \xc3\xbcleloomuliku tarkuse.\n_START_SECTION_\nKuningas Arthur\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige populaarsemaks keldi ts\xc3\xbcklitest, mille kuulsus juba hiliskeskajal j\xc3\xb5udis kaugele oma maa piiride taha, olid kuningas Arthuri ja tema r\xc3\xbc\xc3\xbctlite lood. Nende kangelaslugude vanimate versioonide juured olid s\xc3\xbcgaval keldi folklooris ja maagias. Hiljem kaunisse vormi valatud lood muutusid hiljem \xc3\xb5ukonnaetiketi k\xc3\xa4siraamatuteks. Samuti v\xc3\xa4ljendub seal poeetiline kujundlikkus, mis on inspireerinud luuletajaid ja kunstnikke t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani._NEWLINE_Iiri m\xc3\xbctoloogia oluliseks osaks on eepilised jutustused merereisidest vaimuvalda. Tavaliselt on nende lugude peategelased tavalised inimesed, mitte suured s\xc3\xb5dalased. Paljudes juttudes r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse vaimuvalla k\xc3\xbclalistest ("Tadgi teekond vaimuvalda"). T\xc3\xa4htsal kohal m\xc3\xbc\xc3\xbctides on ka keltidele nii oluline number 3._NEWLINE_Ainus m\xc3\xbc\xc3\xbct, mis baseerub t\xc3\xb5estis\xc3\xbcndinud lool, jutustab 4. sajandil Britannias tegutsenud Rooma v\xc3\xa4ejuhist Magnus Maximusest, kes tegi eba\xc3\xb5nnestunud katse keisriks saada. Erinevalt tema ajaloolisest eeskujust on Maximust kujutatud t\xc3\xb5elise keisrina: ta abiellub Eleniga, vallutab Britannia ning saab selle keisriks. Kahjuks kaotab ta trooni, aga v\xc3\xb5idab selle, t\xc3\xa4nu oma kavalusele, tagasi Itaalias.'