b'\n_START_ARTICLE_\nGrigori Perederi\n_START_PARAGRAPH_\nGrigori Petrovit\xc5\xa1 Perederi (vene keeles \xd0\x93\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb9; 11. oktoober (vkj 29. september) 1871 Jeisk, Kubani oblast \xe2\x80\x93 14. detsember 1953 Moskva) oli vene ehitusmehaanikateadlane ja sillaehitaja._NEWLINE_Raudteetranspordi spetsialistina sai Perederi 1943. aastal 1. j\xc3\xa4rgu teede ja ehituse kindraldirektori auastme.\n_START_SECTION_\nHaridustee ning akadeemilised kraadid ja kutsed\n_START_PARAGRAPH_\nPerederi l\xc3\xb5petas 1897. aastal Peterburi teedeinseneride instituudi. 1909. aastal kaitses ta Peterburi Pol\xc3\xbctehnilises Instituudis doktorikraadi v\xc3\xa4itekirjaga "\xd0\x9a \xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb0 \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xb7\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbd\xd1\x8b\xd1\x85 \xd1\x84\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc" (\'Diagonaalideta fermide arvutuse teooriast\'). 1920. aastal valiti ta Petrogradi teedeinseneride instituudi professoriks. K\xc3\xb5rgem atestatsioonikomisjon kinnitas 1934. aastal Perederi tehnikateaduste doktori teaduskraadi ja 1936. aastal professori kutse.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6k\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nTa t\xc3\xb6\xc3\xb6tas sildade kateedri juhatajana aastatel 1920\xe2\x80\x931941 Leningradi Raudteetranspordi Inseneride Instituudis ja 1926\xe2\x80\x931930 \xc3\xbchtlasi Moskva transpordiinseneride instituudis._NEWLINE_Perederi oli aastatel 1921\xe2\x80\x931922 Petrogradi teedeinseneride instituudi ja 1923\xe2\x80\x931927 Leningradi Tsiviilinseneride Instituudi rektor.\n_START_SECTION_\nSillaehitus\n_START_PARAGRAPH_\nPerederi on projekteerinud mituk\xc3\xbcmmend silda, paljusid neist ka ehitanud._NEWLINE_1916. aastal korraldas Teedeministeerium piiratud osav\xc3\xb5tuga konkursi mitmeavalise kahekorruselise konsooltala-s\xc3\xb5restiksilla projekteerimiseks \xc3\xbcle Volga j\xc3\xb5e Saratovis. Silla pikkuseks oli kavandatud 2,5 km ja suurima ava silde pikkuseks 160 m. Parimaks lahenduseks hindas komisjon professor Perederi konkursit\xc3\xb6\xc3\xb6. Kuigi konkursi v\xc3\xb5itja pidi saama \xc3\xb5iguse koostada l\xc3\xb5plik t\xc3\xb6\xc3\xb6projekt, seda siiski ei juhtunud. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel oli ehituse teostus k\xc3\xbclmutatud, 1921. aastal v\xc3\xb5ttis aga Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogu vastu otsuse loobuda kahekorruselise silla ehitamisest Saratovis._NEWLINE_1930. aastatel v\xc3\xb5ttis Perederi osa Leitnant Schmidti silla rekonstrueerimisest, kus 19. sajandi keskel Stanis\xc5\x82aw Kierbed\xc5\xbai projekteeritud malmist kaarkandjad asendati keevitatud terastalakanduritega.\n_START_SECTION_\nTeosed\n_START_PARAGRAPH_\nPerederi kirjutas esimese raudbetooni-alase \xc3\xb5piku Venemaal \xe2\x80\x93 "\xd0\x9a\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x81 \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb7\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd1\x85 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xb2" (1912)'