b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Zazubrin\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Jakovlevit\xc5\xa1 Zazubrin (\xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80 \xd0\xaf\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xb7\xd1\x83\xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd; \xc3\xb5ieti Vladimir Jakovlevit\xc5\xa1 Zubtsov (\xd0\x97\xd1\x83\xd0\xb1\xd1\x86\xd0\xbe\xd0\xb2); 6. juuni (25. mai) 1895 Penza \xe2\x80\x93 1938) oli vene kirjanik._NEWLINE_Tema isa t\xc3\xb6\xc3\xb6tas raudteel ja osales revolutsioonilises liikumises. Ema oli kodune. _NEWLINE_Aastal 1906 kolis perekond S\xc3\xb5zranisse. Vladimir \xc3\xb5ppis seal g\xc3\xbcmnaasiumis ning osales bol\xc5\xa1evike p\xc3\xb5randaaluses organisatsioonis. _NEWLINE_Aastal 1917 arreteeriti ta revolutsioonilise propaganda eest, hiljem t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta ajalehes. Augustis 1917 kutsuti ta s\xc3\xb5jav\xc3\xa4kke. P\xc3\xa4rast Oktoobrirevolutsiooni sattus ta valget\xc5\xa1ehhide kontrolli all olevale territooriumile. Augustis 1918 mobiliseeriti ta Irkutski junkrukooli. Suvest 1919 teenis ta 1920. aastani Aleksandr Kolt\xc5\xa1aki armees. Ta haigestus raskelt. _NEWLINE_Ta paranes oma tulevase abikaasa juures Kanskis, kus ta kirjutas romaani "Kaks maailma" I(\xd0\x94\xd0\xb2\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb0; 1921). Seda raamatut kiitsid Vladimir Lenin ja Maksim Gorki ning seda kasutati Punaarmee v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppes. Raamatust tehti palju instseneeringuid. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast teenis ta Punaarmees, t\xc3\xb6\xc3\xb6tades Kanski armee ajalehes Krasnaja Zvezda, kus ta avaldas olukirjeldusi, reportaa\xc5\xbee ja jutustusi.  _NEWLINE_Aastal 1922 ta demobiliseeriti ning 1923 sai hiljuti asutatud Novosibirski ajakirja Sibirskije Ogni esimeheks ja sekret\xc3\xa4riks. _NEWLINE_Seal ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1928. aastani. _NEWLINE_Ta kirjutas jutustused "\xc3\x9chiselu" ("Ob\xc5\xa1t\xc5\xa1e\xc5\xbeitije") ja "Kahvatu t\xc3\xb5de" ("Blednaja pravda"), mis ilmusid 1923. Nendes kritiseeris ta NEP-i kui revolutsiooni ideaalidest taganemist.  _NEWLINE_Kirjanik Jefim Permitin, kes elas siis Barnaulis, meenutab teda nii: "Ma teadsin, et Zazubrin t\xc3\xb5mbas isegi raevukamalt kui Sibkraiizdati direktor Bassov k\xc3\xb5igist linnadest ja k\xc3\xbcladest andekaid luuletajaid, proosakirjanikke ja kriitikuid ... Juba Ust-Kamenogorskis sain ma Zazubrinilt kirja, milles ta tundis huvi Ohhotnik Altaja kirjandusrubriigi kaast\xc3\xb6\xc3\xb6liste vastu ja tegi ettepaneku vahetada ajakirju." _NEWLINE_Zazubrin toetas ka Altai kirjandusteadlast A. Toporovi.     _NEWLINE_Aastast 1928 kuni elu l\xc3\xb5puni t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Zazubrin Moskvas kirjastuses Goslitizdat. Seal ta kirjutas ka romaani "M\xc3\xa4ed" (\xd0\x93\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x8b), mis ilmus 1933 ajakirjas Nov\xc3\xb5i Mir ja 1934 raamatuna. Romaan r\xc3\xa4\xc3\xa4kis kollektiviseerimisest Altai materjalil._NEWLINE_Maksim Gorki kirjutas kirjas B. N. Volginile: "Seda romaani ma hindan \xc3\xbcpris k\xc3\xb5rgelt, olles veendunud, et autoril \xc3\xb5nnestus kirjutada just eepilise tooniga teos ning et koos \xc5\xa0olohhovi raamatuga on see meie kirjanduse \xc3\xbcpris edukas samm edasi. Meie realism peab olema just heroilis-eepiline, et \xc3\xbcletada "zolaism" ja anda tegelikkuse t\xc3\xb5eliselt kunstiline peegeldus. Mulle tundub, et Zazubrin tegi selles suunas sammu \xc5\xa0olohhovist kaugemale." _NEWLINE_Nov\xc3\xb5i Miri toimetajale I. M. Gronskile kirjutas ta: "Lugesin k\xc3\xa4sikirja t\xc3\xa4helepanelikult l\xc3\xa4bi, leian, et need peat\xc3\xbckid [Altai kommuunide loost] on v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti kirjutatud, on tohutu huviga loetavad ning t\xc3\xa4is seda \xc3\xbcliv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikku, rasket, loomalikku t\xc3\xb5de, mida peavad pojad oma isade kohta teadma."_NEWLINE_Jutustus "\xd0\xa9\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xba\xd0\xb0", mis avaldati 1989 ajakirjas Sibirskije Ogni, kujutas t\xc5\xa1ekaa tegevust.  _NEWLINE_Zazubrin arreteeriti ja ta suri vangistuses. Ta on postuumselt rehabiliteeritud.'