b'\n_START_ARTICLE_\nUvea keel\n_START_SECTION_\nUvea keele h\xc3\xa4\xc3\xa4likud\n_START_PARAGRAPH_\nUvea keeles on 5 vokaali: /a/ /e/ /i/ /o/ /u/ ning nende pikad variandid /\xc4\x81/ /\xc4\x93/ /\xc4\xab/ /\xc5\x8d/ /\xc5\xab/._NEWLINE_Konsonandid: /f/ /g/ (r\xc3\xb5hutatakse alati \xc5\x8b-i abil (ng)) /h/ /k/ /l/ /m/ /n/ /s/ (on haruldane ja kasutatakse tavaliselt v\xc3\xb5\xc3\xb5rs\xc3\xb5nades) /t/ /v\xe2\x80\x98/. /\xca\xbb/ esindab k\xc3\xb5risulgh\xc3\xa4\xc3\xa4likut, mis uvea keeles on tuntud kui fakamoga (kuulub kurguh\xc3\xa4\xc3\xa4lduse juurde). Fakamogat \xc3\xb5petatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval koolides, seda saab kirjutada nii sirge, k\xc3\xb5vera kui \xc3\xbcmberp\xc3\xb6\xc3\xb6ratud k\xc3\xb5vera \xc3\xbclakomana. Sarnaselt \xc3\xbclakomale (uvea keeles fakaloa, pikendamine) \xc3\xb5petatakse koolis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ka pikkade vokaalide m\xc3\xa4rkimist, kuigi vanem generatsioon pole k\xc3\xb5risulgh\xc3\xa4\xc3\xa4likuid ega pikki vokaale kunagi m\xc3\xa4rkinud. N\xc3\xa4iteks: M\xc4\x81l\xc5\x8d te ma\'uli (tere) :\n_START_SECTION_\nTeiste keelte m\xc3\xb5ju\n_START_PARAGRAPH_\nUvea on k\xc3\xb5ige enam seotud rennelli-bellona keelega. Samas on seda seostatud ka tonga keelega, mis on tingitud Tonga invasioonist Wallises. N\xc3\xa4iteks mineviku vorm "ne\xc2\xb4e" tuleb tonga keelest._NEWLINE_Uvea keelt on k\xc3\xb5ige rohkem m\xc3\xb5jutanud prantsuse keel. Prantsuse misjon\xc3\xa4rid j\xc3\xb5udsid saarele 19. sajandi l\xc3\xb5pus 1831. aastal , Wallis ja Futuna sai Prantsusmaa \xc3\xbclemere territooriumiks ja prantsuse keel oli ametlik keel. Vastavalt paljudele lingvistidele, nagu K. Rensch, ei avaldanud prantsuse keel alguses m\xc3\xb5ju, aga n\xc3\xbc\xc3\xbcd on see hakanud uvea keelt s\xc3\xbcgavalt m\xc3\xb5jutama. Paljud keeleuuendused on tulnud transliteratsioonist prantsuse keelest uvea keelde, n\xc3\xa4iteks poliitika s\xc3\xb5navara: Falanise (Prantsusmaa), Telituale (territoorium), politike (poliitika), Lepupilika (vabariik). Paljud tehnilised s\xc3\xb5nad (telefoni, televisio); toidud, mida ei eksisteerinud Wallises enne eurooplaste tulekut (tomato, tapaka (tubakas, prantsuse keelest tabac) alikole (alkohol), kafe (kohvi, prantsuse keelest caf\xc3\xa9)) jne, on laenatud prantsuse keelest._NEWLINE_Kui misjon\xc3\xa4rid tulid, siis nad tutvustasid palju ladinakeelseid s\xc3\xb5nu, enamasti religioosseid. Jeesus Kristusest sai Sesu Kilisito, s\xc3\xb5nad nagu komunio (side), kofesio (pihtimine), temonio (deemon, prantsuse keeles d\xc3\xa9mon). Aga ka mitte religioosseid s\xc3\xb5nu: hola (aeg, tund (lad. hora)); hisitolia (ajalugu (lat. historial)) tutvustati ja need on n\xc3\xbc\xc3\xbcd igap\xc3\xa4evases keelekasutuses. Uvea keelt on m\xc3\xb5jutanud inglise keel, eriti p\xc3\xa4rast USA s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e saabumist saarele 1942. aastal. Laens\xc3\xb5nad nagu puna (spoon), motoka (auto, v\xc3\xb5etud motor car\'ist), famili (family), suka (sugar), peni (pen) jne, tulevad inglise keelest.\n_START_SECTION_\nArvs\xc3\xb5nad\n_START_PARAGRAPH_\n1 \xe2\x80\x93 tahi_NEWLINE_2 \xe2\x80\x93 lua_NEWLINE_3 \xe2\x80\x93 tolu_NEWLINE_4 \xe2\x80\x93 f\xc4\x81_NEWLINE_5 \xe2\x80\x93 nima_NEWLINE_6 \xe2\x80\x93 ono_NEWLINE_7 \xe2\x80\x93 fitu_NEWLINE_8 \xe2\x80\x93 valu_NEWLINE_9 \xe2\x80\x93 hiva_NEWLINE_10 \xe2\x80\x93 hogofulu'