b'\n_START_ARTICLE_\nIngmar Bergman\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja noorus\n_START_PARAGRAPH_\nIngmar oli peres vanuselt teine laps. Vend oli temast neli aastat vanem ja \xc3\xb5de neli aastat noorem. Isa amet (preester) tingis laste kasvu religioosses milj\xc3\xb6\xc3\xb6s. Ema oli hariduselt meditsiini\xc3\xb5de._NEWLINE_Bergman \xc3\xb5ppis Stockholmi \xc3\xbclikoolis (1937\xe2\x80\x931940) kunsti, ajalugu ja kirjandust. Sellel ajal tekkis noormehes ka kirglik huvi teatri vastu. N\xc3\xa4itlemine, stsenaariumide kirjutamine ja \xc3\xb5pilasetenduste juhendamine olid esialgu vaid hobid, ent peagi tekkis v\xc3\xb5imalus j\xc3\xa4tkata karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri M\xc3\xa4ster Olofsg\xc3\xa4rdeni teatris. 1940. aastal sai Bergmanist re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6ri assistent Rootsi Kuninglikus Ooperimajas. Viis aastat hiljem anti s\xc3\xbcdikale noormehele v\xc3\xb5imalus teha p\xc3\xa4ris oma film \xe2\x80\x9eKriis\xe2\x80\x9c.\n_START_SECTION_\nLoomingule iseloomulikku\n_START_PARAGRAPH_\nBergmani filmiloomingul on mitmeid iseloomulikke omadusi. K\xc3\xb5ige tihemini kajastuvad teemad tema linateostes on eksistentsiaalsed k\xc3\xbcsimused, sealhulgas ka surelikkus ja usk._NEWLINE_Re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6ri arengu ja ideede kujunemise juures m\xc3\xa4ngis tugevat rolli tema religioosne taust. Vanameistri filmides v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4rgata mitmeid usuga seotud motiive ning tihti ka moraalsete ja eetiliste v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste \xc3\xbcle arutlemist. Veel \xc3\xbcks Bergmani loomingut m\xc3\xb5jutanud tegureid olid lapsep\xc3\xb5lves n\xc3\xa4htud graafilises stiilis produtseeritud Piibli lood ning valmid, mis p\xc3\xa4rinesid Rootsi asuvatest rustikaalsetest kirikutest. _NEWLINE_J\xc3\xa4rgneval viiel aastal (p\xc3\xa4rast 1946) ilmunud linateosed ei olnud k\xc3\xbcll otseselt autobiograafilised, ent kajastasid v\xc3\xa4ga tugevalt probleeme Bergmani enda elust. Esindatud olid nii noore inimese roll \xc3\xbchiskonnas, kurva l\xc3\xb5puga armulood kui ka s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekohustus. 1949. aastal esilinastunud filmis \xe2\x80\x9eVangla\xe2\x80\x9c segunesid tema varasemas loomingus kujutatud motiivid keeruliseks ja kohati \xc3\xbcliambitsioonikaks looks noorest re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6rist, kes seisab silmitsi moraalik\xc3\xbcsimustega.\n_START_SECTION_\nKarj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nTingituna majanduskriisist oli 1951. aastal Bergmani t\xc3\xb6\xc3\xb6s ning tegelikult ka kogu Rootsi filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses paus. 1952. aastal j\xc3\xa4tkas ta kahe linateosega, \xe2\x80\x9eNaised ootavad mehi\xe2\x80\x9c ja \xe2\x80\x9eSuvi Moonikaga\xe2\x80\x9c, mis markeerivad n-\xc3\xb6 k\xc3\xbcpsete t\xc3\xb6\xc3\xb6de ajaj\xc3\xa4rgu algust. _NEWLINE_Bergman alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d ka Malm\xc3\xb6 munitsipaalteatris, kus tegutses kuni 1959. aastani. See faas t\xc3\xb5i tema loomingusse ka uusi teemasid. Bergmanile meeldis vaadelda abieluk\xc3\xbcsimusi (kahe inimese kooselu, truudus(etus), lapsed jne). J\xc3\xa4rgnevalt hakkas re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r koguma enda \xc3\xbcmber kindlat n\xc3\xa4itlejaskonda (Max von Sydow, Bibi Andersson, Harriet Andersson, Gunnar Bj\xc3\xb6rnstrand, Erland Josephson, Ingrid Thulin ja norralanna Liv Ullmann), et anda enda ja n\xc3\xa4itlejate t\xc3\xb6\xc3\xb6le kindlat stiili ja s\xc3\xbcgavust. _NEWLINE_1955. aastal oli Bergman rahvusvaheliselt \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt edukas filmiga \xe2\x80\x9eSuve\xc3\xb6\xc3\xb6 naeratused\xe2\x80\x9c. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel ilmusid ka \xe2\x80\x9eSeitsmes pitser\xe2\x80\x9c (1957), \xe2\x80\x9eMaasikav\xc3\xa4lu\xe2\x80\x9c (1957), \xe2\x80\x9eElu allikail\xe2\x80\x9c(1958) , \xe2\x80\x9eN\xc3\xa4gu\xe2\x80\x9c (1958), \xe2\x80\x9eNeitsiallikas\xe2\x80\x9c (1960), \xe2\x80\x9eSaatana silm\xe2\x80\x9c(1960), \xe2\x80\x9eArmulaualised\xe2\x80\x9c (1963), \xe2\x80\x9eVaikus\xe2\x80\x9c (1963), \xe2\x80\x9eR\xc3\xa4\xc3\xa4kimata k\xc3\xb5igist neist naistest\xe2\x80\x9c (1964) ning \xe2\x80\x9ePersona\xe2\x80\x9c (1966). _NEWLINE_1960. aastatel ostis Bergman endale suvila F\xc3\xa5r\xc3\xb6 saarele. Paiga lummav maastik oli taust ka mitmele filmidele. \xe2\x80\x9ePersona\xe2\x80\x9c (1966), \xe2\x80\x9eHunditund\xe2\x80\x9c (1968), \xe2\x80\x9eH\xc3\xa4bi\xe2\x80\x9c (1968), \xe2\x80\x9eKirg\xe2\x80\x9c (1969) v\xc3\xb5ttepaik oligi just see saar. _NEWLINE_1971. aastal esilinastunud film \xe2\x80\x9ePuudutus\xe2\x80\x9c oli Bergmani esimene ingliskeelne linateos. Filmi v\xc3\xb5ttestik oli n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks viidud tagasi linnamilj\xc3\xb6\xc3\xb6sse ning s\xc3\xbc\xc5\xbeee muutus romantilisemaks. \xe2\x80\x9eSosinad ja karjed\xe2\x80\x9c (1972), \xe2\x80\x9eStseenid \xc3\xbchest abielust\xe2\x80\x9c (1973) ning \xe2\x80\x9eS\xc3\xbcgissonaat\xe2\x80\x9c (1978) said nii positiivse kui ka negatiivse t\xc3\xa4helepanu osaliseks just oma intiimse peresuhteid k\xc3\xa4sitleva temaatika t\xc3\xb5ttu. Bergmani meisterlikkust iseloomustab suurep\xc3\xa4raselt filmis \xe2\x80\x9eSosinad ja karjed\xe2\x80\x9c n\xc3\xa4htav v\xc3\xa4rvide, muusika ja tugevate emotsioonide kooslus. _NEWLINE_Filminduse k\xc3\xb5rval j\xc3\xa4tkas Bergman t\xc3\xb6\xc3\xb6d ka teatris, k\xc3\xb5ige tihedamalt Rootsi Kuninglikus Draamateatris.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nIngmar Bergman oli abielus tantsija Else Fisheriga, tantsija Ellen Lundstr\xc3\xb6miga, ajakirjanik Gun Grutiga, eesti pianisti ja kirjaniku K\xc3\xa4bi Lareteiga (1959\xe2\x80\x931969) ning krahvinna Ingrid von Roseniga (Ingrid Karlebro; 1971\xe2\x80\x931995)._NEWLINE_Ingmar ja Ellen Bergmani lapsed on re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Mats Bergman, n\xc3\xa4itleja Eva Bergman ja re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Jan Bergman._NEWLINE_K\xc3\xa4bi Lareteiga on tal poeg, re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Daniel Bergman. _NEWLINE_Ingmar Bergmanil on kooselust norra filmin\xc3\xa4itleja Liv Ullmanniga t\xc3\xbctar, kirjanik Linn Ullmann._NEWLINE_Abielust Gun Grutiga s\xc3\xbcndis Bergmanil poeg, lendur Ingmar Bergman. _NEWLINE_Ta on elanud koos ka n\xc3\xa4itlejate Harriet Anderssoni ja Bibi Anderssoniga.'