b'\n_START_ARTICLE_\nElatustase\n_START_PARAGRAPH_\nElatustase (ka elustandard, elatusstandard) on riigi, rahva v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne rahvastikur\xc3\xbchma (kogukonna) vaimsete ja aineliste vajaduste rahuldamise \xc3\xbcldine ja keskmine tase. Elustandard arvestab osistena isiklikke sissetulekuid, haridustaset, toiduainete tarbimist, tervisekaitset, toimetulekut ja v\xc3\xa4ljavaateid ootuste t\xc3\xa4itumiseks, samuti juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4su moodsale tehnoloogiale ja loodusvarade kasutusele._NEWLINE_Elatustasemeid saab ka v\xc3\xb5rrelda. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5rreldes k\xc3\xb5igis riikides erinevate toodete ja teenuste hindu sisstetulekuga, mida nimetatakse ostuj\xc3\xb5u standardiks._NEWLINE_K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem elatustase on \xc5\xa0veitsis, Norras ja Taanis.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVaadates minevikku, on Eesti elatustase peamiselt kasvanud; tagasilangus toimus vaid 2009\xe2\x80\x932010, mis langes kokku \xc3\xbclemaailmse majanduskriisiga._NEWLINE_Kui vaadata kogu krooniaja elatustaset, siis 1992. aasta oli Eesti jaoks keeruline, kuna varasem Edgar Savisaare valitsus ei suutnud Eestit lahti haakida kiiresti langeva v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega rublast ning minna kroonile \xc3\xbcle. Savisaare valitsus lagunes 29. jaanuaril 1992._NEWLINE_30. jaanuaril 1992 tuli asemele Tiit V\xc3\xa4hi esimene valitsus, mille teeneks j\xc3\xa4\xc3\xa4b 20.\xe2\x80\x9322. juunil 1992 toimunud rahareform, mil rublad vahetati v\xc3\xa4lja kroonide vastu kursiga 10 rubla 1 krooni eest._NEWLINE_Keskmine brutopalk oli 1992. aastal natuke \xc3\xbcle 30 euro (469,40 EEK)._NEWLINE_Juhan Sillaste hinnangul (2000) hakkas elatustase 1992. aasta teisel poolel veidi t\xc3\xb5usma, kuid 1994. aastal t\xc3\xb5us peaaegu seiskus. Langema hakkas elatustase 1995. aastal ning 1997. aastal veidi t\xc3\xb5usis. 1998. aasta teisel poolel hakkas see j\xc3\xa4lle langema. 1999. aastast on elatustase hakanud j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult paranema._NEWLINE_1996. aastal tehti uuring, mille tulemuseks on saadud, et umbes 45\xe2\x80\x89000 inimese palk oli alla 600 krooni kuus. 120\xe2\x80\x89000 t\xc3\xb6\xc3\xb6taja palk oli keskmiselt 600\xe2\x80\x931200 krooni kuus.\n_START_SECTION_\nElatustase maakonniti\n_START_PARAGRAPH_\n2006. aastal oli k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem elatustase Harju maakonnas, kus elaniku keskmine kuupalk oli 5127 krooni. Madalaim elatustase oli V\xc3\xb5ru maakonnas, kus elaniku keskmine kuupalk oli 3177 krooni. Kui vaadata aastaid 2004\xe2\x80\x932006, siis Harju maakonna elatustase on igal aastal olnud Eesti keskmisest k\xc3\xb5rgem. 2005. ja 2006. aastal oli ka Tartu maakonna elatustase k\xc3\xb5rgem Eesti keskmisest elatustasemest._NEWLINE_Eesti regionaalarengu strateegia 2005\xe2\x80\x932015 seadis kriitiliseks piiriks, et mitte \xc3\xbchegi maakonna elatustase ei tohiks olla madalam kui 61% k\xc3\xb5rgeimast maakondlikust n\xc3\xa4itajast. 2002. aastal oli sellest madalam elatustase kolmel maakonnal, 2003. aastal kolmel maakonnal ja 2004. aastal \xc3\xbchel maakonnal. 2005. aastal ja 2006. aastal l\xc3\xa4ks k\xc3\xb5igil maakondadel h\xc3\xa4sti, kuna polnud \xc3\xbchtegi maakonda, mille elatustase oleks olnud madalam kui keskmise elatustaseme kriitiline piir.\n_START_SECTION_\nEesti ja Soome elatustaseme v\xc3\xb5rdlus\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi 2017. aastal moodustas Eesti t\xc3\xb6\xc3\xb6ealise elanikkonna palgatase Soome omast 40%, oli Eesti elatustase v\xc3\xb5rreldav sellega, mis oli Soomes 1990ndate aastate keskel._NEWLINE_2018. aastaks oli Eesti elatustase j\xc3\xb5udnud 80%-ni Euroopa Liidu keskmisest._NEWLINE_2017. aastal tehtud prognoosi j\xc3\xa4rgi j\xc3\xb5uaks Eesti elatustase Soome omale j\xc3\xa4rele teoreetiliselt 30 aasta jooksul, kui Eesti sisemajanduse koguprodukti kasv oleks igal aastal v\xc3\xa4hemalt 3%. Et majandus on ts\xc3\xbckliline, v\xc3\xb5ib selle perioodi jooksul ette tulla majanduse aeglustumist, mis niisugust prognoosi ei toeta.\n_START_SECTION_\nEuroopa riikide v\xc3\xb5rdlus\n_START_PARAGRAPH_\nVaadates 2014. aasta seisu, siis Euroopa riikide palgav\xc3\xb5rdluses asuvad esikohtadel \xc5\xa0veits, Norra ja Taani. \xc5\xa0veitsis elav inimene teenib keskmiselt 6247 eurot kuus. Norras elav isik teenib kuus keskmiselt 5091 eurot. \xc5\xa0veitsis v\xc3\xb5ib olla k\xc3\xbcll k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem keskmine palk, kuid seal on ka k\xc3\xb5ige suuremad palgak\xc3\xa4\xc3\xa4rid naiste ja meeste vahel. \xc5\xa0veitsi naised teenivad peaaegu kolmandiku v\xc3\xb5rra v\xc3\xa4hem kui \xc5\xa0veitsi mehed. \xc5\xa0veitsist suurem palgal\xc3\xb5he valitseb ainult Eestis. Palgav\xc3\xb5rdluse tabeli allosas paiknevad Rumeenia ja Bulgaaria, kus keskmine kuupalk on vastavalt 323 ja 327 eurot. Eesti  keskmine kuupalk on 849 eurot kuus.'