b'\n_START_ARTICLE_\nHobuslased\n_START_SECTION_\nHobuslaste evolutsioon\n_START_PARAGRAPH_\nHobuslased tekkisid P\xc3\xb5hja-Ameerikas. Seal kulges ka suurem osa nende evolutsioonist. Alles tertsiaaris j\xc3\xb5udsid nad Vanasse Maailma._NEWLINE_Hobuse kauget eellast eohippust on leitud P\xc3\xb5hja-Ameerikas alameotseenist. Ta oli v\xc3\xa4heldase koera suurune loom, kellel olid neljavarbalised eesjalad ja kolmevarbalised tagajalad. Tema purihambad olid madalate kroonidega, mille m\xc3\xa4lumispinnad olid k\xc3\xb6brulised. Eohippus elas metsas ja s\xc3\xb5i mahlakaid taimi._NEWLINE_Temast kogukam, umbes hurda suurune oli mesohippus, kelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid on leitud oligotseeni setteist. Temal oli igal jalal 3 varvast. K\xc3\xbclgmised varbad ulatusid veel maha. Temagi purihammaste kroonid olid madalad, m\xc3\xa4lumispind oli lame ja kurdudega. N\xc3\xa4htavasti elas temagi metsas. Eluviisilt meenutas ta taapireid._NEWLINE_Miotseenis P\xc3\xb5hja-Aafrikas elanud protohippusel ja Euraasias laialt levinud hipparionil oli tagajalgade ehitus \xc3\xbcldiselt samasugune kui mesohippusel, kuid k\xc3\xbclgmised varbad ei ulatunud enam maha. Loomad ise olid tunduvalt kogukamad. Hipparion ei ole t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva hobuslaste eellane, vaid evolutsiooni k\xc3\xb5rvalharu._NEWLINE_Pliotseeni ja kvaternaari hobuslastel olid juba \xc3\xbche varbaga jalad ja k\xc3\xb5rgete kroonidega purihambad, mille m\xc3\xa4lumispind oli lame ja kaetud keeruliste kurdudega._NEWLINE_Peale nimetatud hobuslaste on kummaltki poolkeralt teada veel palju fossiilseid liike. Kuid pleistotseeni l\xc3\xb5puks surid k\xc3\xb5ik Ameerika hobuslased v\xc3\xa4lja ega j\xc3\xb5udnud kohtuda inimesega. Alles p\xc3\xa4rast Ameerika avastamist viisid eurooplased sinna koduhobuse. Osa hobustest p\xc3\xa4\xc3\xa4ses inimese k\xc3\xa4est lahti ja metsistus. Neid loomi hakati nimetama mustangiteks. Mustangid paljunesid kiiresti ja moodustasid hiiglaslikke tabuune, mis hulkusid Ameerika preeriates mitusada aastat, kuni inimene nad taas h\xc3\xa4vitas. Kuid mustangid ei moodusta omaette liiki, nad on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud endistviisi koduhobusteks._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva hobuslaste looduslik levila piirdub Vana Maailmaga, h\xc3\xb5lmates L\xc3\xb5una-Aafrika ning L\xc3\xb5una- ja Kesk-Aasia. Veel ajaloolisel ajal elas hobuslasi ka Euroopa steppides ja metsasteppides.'