b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xbcnaburgi maakond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMaakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal Valgevene kubermangu ja aastast 1802 Vitebski kubermangu. Maakond piirnes p\xc3\xb5hjas Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Re\xc5\xbeitsa maakonnaga, idas Drissa maakonnaga, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ja l\xc3\xb5unas Kuramaa kubermanguga. Vitebski kubermangus oli maakonna pindala 4393 km\xc2\xb2._NEWLINE_Aastal 1913 oli maakonna territooriumil \xc3\xbcks linn (Dvinsk ehk Daugavpils), seitse alevit ja 16 valda._NEWLINE_Aastal 1920 l\xc3\xa4ksid D\xc3\xbcnaburgi maakonna alad L\xc3\xa4ti koosseisu. Maakond (idas Drissa maakonna arvelt veidi laienenuna) sai ka L\xc3\xa4ti administratiiv\xc3\xbcksuseks ja oli kuni aastani 1949 L\xc3\xa4ti NSV administratiiv\xc3\xbcksus._NEWLINE_Aastal 1940 oli maakonna territooriumil 6 linna, lisaks Daugavpilsile ka Gosti\xc5\x86i (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval P\xc4\xbcavi\xc5\x86ase osa), Kr\xc4\x81slava, Krustpils, L\xc4\xabv\xc4\x81ni ja Prei\xc4\xbci. Toona oli maakonna koosseisus 25 valda._NEWLINE_Aastal 1941 liideti Krustpilsi ja Gosti\xc5\x86i \xc3\xbcmbrus J\xc4\x93kabpilsi maakonnaga. Aastal 1947 eraldati maakonnast Kr\xc4\x81slava maakond. Aastal 1949 maakond likvideeriti, selle territoorium jagunes Daugavpilsi, L\xc4\xabv\xc4\x81ni ja Prei\xc4\xbci rajoonide vahel.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1897 elas maakonnas 237 000 inimest, tegemist oli rahvarohkeima maakonnaga Vitebski kubermangus. Elanikest moodustasid enamiku l\xc3\xa4tlased (39%), juute oli 20%, venelasi 15,3%, valgevenelasi 13,8%, poolakaid 9,1% ja sakslasi 1,8%._NEWLINE_Aastal 1928 moodustasid l\xc3\xa4tlased maakonna elanikest 55%. Venelasi oli 18%, juute 10%, valgevenelasi 9% ja poolakaid 8%.'