b'\n_START_ARTICLE_\nLinnakodanik\n_START_PARAGRAPH_\nLinnakodanik (ka p\xc3\xbcrjel, b\xc3\xbcrger, saksa keeles Stadtb\xc3\xbcrger) oli feodalismiajal linnakogukonna liige, kes oli t\xc3\xa4ie\xc3\xb5iguslik ja isiklikult vaba._NEWLINE_Linnakodanikke h\xc3\xb5lmav seisus (linnakodanikuseisus) tekkis L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas 10.\xe2\x80\x9312. sajandil._NEWLINE_Linnakodanikuseisuse juures eristati mitut alar\xc3\xbchma, nt rae liikmed, kaupmehed ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised. Linnakodaniku \xc3\xb5igused ja kohustused s\xc3\xb5ltusid tema elukutsest ja varanduslikust seisust._NEWLINE_Linnakodanikuks saadi kas linnakodaniku perre s\xc3\xbcndides v\xc3\xb5i rae otsuse p\xc3\xb5hjal. Rae otsusele j\xc3\xa4rgnes kodanikuvande andmine ja v\xc3\xa4rske kodaniku kandmine kodanikuraamatusse._NEWLINE_Linnakodanikel tekkis feodaalidega vastuolusid peamiselt p\xc3\xb5genenud talupoegade p\xc3\xa4rast. Linnakodanikud toetasid p\xc3\xb5him\xc3\xb5tet "Linna\xc3\xb5hk teeb vabaks", sest tahtsid odavat t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5udu, ega andnud p\xc3\xb5genikke meelsasti v\xc3\xa4lja._NEWLINE_Linnakodanikuseisus kadus 18.-19. sajandil, kui kaotati seisuslik \xc3\xbchiskonnakorraldus. Kapitalismi s\xc3\xbcvenedes muutusid linnakodanikud kodanlasteks v\xc3\xb5i proletaarlasteks. L\xc3\xb5plikult kaotati linnakodanikuseisus linnareformiga, mis toimus Venemaa sisekubermangudes 1870 ja Balti kubermangudes 1877.\n_START_SECTION_\nEesti linnakodanikud\n_START_PARAGRAPH_\nEesti linnades oli enamik linnakodanikke baltisakslased.'