b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Naan\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Naan (17. mai 1919 Vladivostok \xe2\x80\x93 12. jaanuar 1994 Tallinn) oli eesti kosmoloog ja filosoof._NEWLINE_Naan oli Eesti n\xc3\xb5ukogude ents\xc3\xbcklopeedia peatoimetaja (1966\xe2\x80\x931989), publitsist ja teadusadministraator, tema sulest ilmus rohkesti irriteerivaid publitsistlikke artikleid ja esseid. Teadusjuhina toetas ta uue observatooriumi ehitamist T\xc3\xb5raveres ja k\xc3\xbcberneetika arendamist Tallinnas._NEWLINE_Aastatel 1958\xe2\x80\x931961 oli Gustav Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegelik juht. Kokku oli Naan teaduste akadeemia juhtorgani liikmeks 32 aastat (presiidiumi liige 1951\xe2\x80\x931964 ja 1968\xe2\x80\x931987)._NEWLINE_Naan oli aastatel 1960\xe2\x80\x931964 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja aastatel 1951\xe2\x80\x931963 Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu saadik._NEWLINE_Ta oli \xc3\xbcks Eesti ajaloo stalinistliku k\xc3\xa4sitluse alusepanijaid._NEWLINE_Kaitses \xc3\xbchena esimestest NSV Liidus avalikult relatiivsusteooriat. Universaalteadlasena oli Gustav Naan t\xc3\xb5siselt huvitatud filosoofilistest probleemidest ja kirjutas mitmeid artikleid kaasaegse kosmoloogia probleemidest, kus kaitses moodsaid seisukohti maailma l\xc3\xb5pmatusest, paisumisest ja muudest aktuaalsetest probleemidest ajal, mil N\xc3\xb5ukogude Liidus oli veel valdav seisukoht, et mingit universumi paisumist pole olemas, et see on vaid L\xc3\xa4\xc3\xa4ne pseudoteadlaste j\xc3\xa4rjekordne v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5eldis ning n\xc3\xa4itab nende v\xc3\xb5imetust n\xc3\xa4ha maailma selle dialektilises mitmekesisuses. Uurimusi aegruumi topoloogia, l\xc3\xb5pmatuse ja s\xc3\xbcmmeetria kohta._NEWLINE_Teadusfilosoofina arendas Naan dialektilis-natuurfilosoofilisi vaateid kosmose ehitusest, rakendas k\xc3\xbcberneetika ideid \xc3\xbchiskonna seoste n\xc3\xa4gemisel. Idealistliku (tomistliku) filosoofia ja religiooni kriitikas kasutas loodusteaduslikku argumentatsiooni._NEWLINE_Norbert Wieneri vaadete vahendaja, globaalprobleemide k\xc3\xa4sitleja ja publitsistina avaldas ta m\xc3\xa4rgatavat m\xc3\xb5ju Eesti 1960.\xe2\x80\x931970. aastate m\xc3\xb5ttekultuurile.\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja kooliaastad\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Naan s\xc3\xbcndis 1919. aastal Vladivostokis, v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnanud eestlaste perekonnas. \xc3\x9csna varsti p\xc3\xa4rast Gustavi s\xc3\xbcndi kolis perekond linna l\xc3\xa4hedale maale, otsejoones umbes 20 kilomeetrit \xc3\xbcle Ussuuri lahe. Lapsep\xc3\xb5lv m\xc3\xb6\xc3\xb6dus seal. Talukrundi nimi oli Kulturn\xc3\xb5i (maam\xc3\xb5\xc3\xb5tja pandud nimi). L\xc3\xa4himad naabrid olid kolme kilomeetri kaugusel. Hiljem oli see paik juba rohkem k\xc3\xbcla moodi. Kui Gustav s\xc3\xbcndis, oli isa Johannes Naan 50-aastane. Ta oli p\xc3\xb5line meremees, kuid maale j\xc3\xa4\xc3\xa4des t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kalat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses t\xc3\xb6\xc3\xb6lisena. Naan on meenutanud, et \xc3\xbcks lapsep\xc3\xb5lves omandatud harjumusi oli isa eeskujul pidevalt lugeda._NEWLINE_Kooli l\xc3\xa4ks Gustav Liivik\xc3\xbclas asuvasse eestikeelsesse neljaklassilisse kooli. Esimese klassi l\xc3\xb5petamiseks kulus tal viis n\xc3\xa4dalat. Edasi \xc3\xb5ppis Gustav seitsmeklassilises koolis naaberk\xc3\xbclas Petrovkas. Hiljem on ta meenutanud, et viiendas klassis aitas ta seitsmenda klassi poistel f\xc3\xbc\xc3\xbcsika\xc3\xbclesandeid lahendada. Keskkooli l\xc3\xb5petas ta 1937. aastal Vladivostokis. Keskkoolist saadud l\xc3\xb5putunnistus oli kuldraamis, mis t\xc3\xa4hendas, et k\xc3\xb5igis \xc3\xb5ppeainetes olid hinded v\xc3\xa4ga head._NEWLINE_Keskkoolis \xc3\xb5ppides kavatses Naan kindlalt saada raadioinseneriks v\xc3\xb5i f\xc3\xbc\xc3\xbcsikuks, kuid ta tundis t\xc3\xb5sist huvi ka ajaloo, filosoofia ja filosoofiaajaloo vastu. Ta on hiljem meenutanud, et ta oli lausa lugemishull, ja kuna m\xc3\xa4lu oli hiilgav, siis k\xc3\xb5ik oluline loetust j\xc3\xa4i aastak\xc3\xbcmneteks meelde. Suurimat m\xc3\xb5ju avaldasid sellised mitmek\xc3\xb6itelised teosed nagu Vassili Kljut\xc5\xa1evski Venemaa ajaloo, Ernest Lavisse\'i ja Rambaud\' \xc3\xbcldajaloo ja Hans Delbr\xc3\xbccki s\xc3\xb5jakunsti ajaloo teemal.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clikool\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nu komsomoli oblastikomitee rahalisele toetusele v\xc3\xb5is Naan s\xc3\xb5ita Vladivostokist Leningradi, et astuda riigi parimate sekka arvatud Leningradi Riiklikku \xc3\x9clikooli f\xc3\xbc\xc3\xbcsikat \xc3\xb5ppima. Keskkooli "kuldne" l\xc3\xb5putunnistus vabastas ta sisseastumiseksamitest. 1937. aasta s\xc3\xbcgisel valisid kursusekaaslased Naani r\xc3\xbchma komsomolisekret\xc3\xa4riks. \xc3\x95piaastad 1937\xe2\x80\x931941. \xc3\x9clikoolis luges kvantmehaanika kursust akadeemik Vladimir Fok (hilisem Nobeli f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaauhinna komitee eksperdigrupi liige), \xc3\xbcldf\xc3\xbc\xc3\xbcsika kursust professor Sergei Frisch, hilisem NSV Liidu Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige._NEWLINE_\xc3\x95ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 alguseni j\xc3\xa4\xc3\xa4nud kuu aja jooksul luges Naan Leningradis Marxi ja Engelsi kirjavahetust ning Hegeli v\xc3\xa4ikest ja suurt loogikat (st "Filosoofiliste teaduste ents\xc3\xbcklopeedia" esimene osa ja "Loogikateadus"). Ta tegeles Hegeliga veel kaks aastat. Hiljem on ta meenutanud, et "s\xc3\xbcvenes Hegeli p\xc3\xbcstitatud probleemidesse nii p\xc3\xb5hjalikult, et p\xc3\xa4rast ei saanud neist enam lahti, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani pole neist lahti saanud". \xc3\x9clikoolis valmistus Naan saama eksperimentaalf\xc3\xbc\xc3\xbcsikuks, kuid ajalugu, filosoofia ja eriti filosoofia ajalugu k\xc3\xb6itsid teda \xc3\xbcha enam. K\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hjalikumalt kiindus ta Aristotelesse, hiljem Hegelisse._NEWLINE_\xc3\x9clikoolis v\xc3\xb5ttis Naan osa s\xc3\xb5jalisest kasvatusest: ta \xc3\xb5ppis \xc3\xa4ra mootorratta juhtimise, tegeles laskespordiga, l\xc3\xb5petas \xc3\xbchiskondlikus korras laskespordi instruktori kursused, sealjuures mitme relvaliigi alal, ning peale selle sai korraliku snaiprite v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppe.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nNaan v\xc3\xb5ttis osa Suurest Isamaas\xc3\xb5jast. 1941. aasta juunis, esimestel p\xc3\xa4evadel p\xc3\xa4rast Saksamaa kallaletungi N\xc3\xb5ukogude Liidule, jagati vanemate kursuste f\xc3\xbc\xc3\xbcsika\xc3\xbcli\xc3\xb5pilastele v\xc3\xa4lja s\xc3\xb5jakomissari allkirjaga ettekirjutus, mis teatas, et nad ei kuulu mobilisatsiooni alla ja et neil on kategooriliselt keelatud astuda relvaj\xc3\xb5ududesse vabatahtlikult, kuna neid plaanitakse suunata s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eakadeemiatesse. Naan eiras keeldu. Kohe, kui formeeriti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest \xc3\xbcks paljudest partisanipataljonidest, l\xc3\xa4ks Naan partisaniks. Seal v\xc3\xb5itles ta Viktor Dorofejevi partisanisalgas, mis koosnes Leningradi Riikliku \xc3\x9clikooli \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest ja kuulus Vassiljeostrovski rajooni 70. partisanipataljoni koosseisu. Esimesed lahingud peeti maha vaenlase tagalas Leningradi oblastis Gatt\xc5\xa1ina-Kingissepa piirkonnas. P\xc3\xa4rast puruksl\xc3\xb6\xc3\xb6mist formeeriti nad Leningradis \xc3\xbcmber ja toimetati \xc3\xbcle Laadoga j\xc3\xa4rve vaenlase tagalasse._NEWLINE_Naan sai haavata 1941. aasta oktoobris; teda raviti hospitalis, mis paiknes Tihvinis. Seal oli ta veel 6. novembril 1941 (kuulas raadiost Stalini k\xc3\xb5net, kes kinnitas, et m\xc3\xb5ne kuu, k\xc3\xb5ige rohkem aasta p\xc3\xa4rast fa\xc5\xa1istlik Saksamaa variseb kokku). \xc3\x9clej\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval olid linnas sakslased. Hospital j\xc3\xb5uti evakueerida Vologdasse._NEWLINE_Hiljem v\xc3\xb5itles Naan roodukomand\xc3\xb6rina Eesti laskurkorpuses. Naan on meenutanud, et vist 1943. aasta l\xc3\xb5pul kutsuti ta rindelt \xc3\xa4ra ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Eesti Partisaniliikumise Staapi. 1943. aastal m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta Eesti Partisaniliikumise Staabi osakonna\xc3\xbclemaks, enne seda oli ta operatiivsosakonna ohvitser. Tema konkreetsete \xc3\xbclesannete hulka kuulus partisanigruppide \xc3\xbcle rindejoone saatmine._NEWLINE_Naan oli ka Vastuluure Peavalitsuse SMER\xc5\xa0 (\'Surm spioonidele\') teenistuses. Naani s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eline auaste pole teada, perekonnaarhiivis olevatel s\xc3\xb5jafotodel on ta kapteni vormis. 1943. aastal astus Naan NLKP liikmeks.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da P\xc3\xa4rnus (1944\xe2\x80\x931945)\n_START_PARAGRAPH_\nKohe p\xc3\xa4rast V\xc3\xb5ru vallutamist Punaarmee poolt 13. augustil 1944 ja Eesti NSV valitsuse \xc3\xbcmberasumist sinna (V\xc3\xb5ru oli augustis-septembris 1944 Eesti NSV\xc2\xa0ajutine pealinn), hakati Leningradist saatma Eestisse parteiaktivistidest koostatud operatiivgruppe. V\xc3\xa4lja\xc3\xb5petatud operatiiv- ja julgeolekut\xc3\xb6\xc3\xb6tajate otsene kohustus oli N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu taaskehtestamine Eesti linnades. V\xc3\xb5russe j\xc3\xb5udis P\xc3\xa4rnu N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu esindajate grupp 13. septembril, kui lahingud Eestimaa pinnal veel k\xc3\xa4isid. 23. septembril kuulsid nad raadiost kauaoodatud teadet: sakslased olid linna maha j\xc3\xa4tnud ja N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4ed h\xc3\xb5ivasid P\xc3\xa4rnu. P\xc3\xa4rnu linna ja maakonda saadetav grupp koosnes 30 inimesest. Grupi liikmed teadsid oma kohustusi ja t\xc3\xa4pset allumiskorda, k\xc3\xb5ik oli eelnevalt paika pandud: linna ja maakonna t\xc3\xa4itevkomiteede esimehed, nende aset\xc3\xa4itjad, miilitsa-julgeoleku ja prokuratuuri t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad, samuti sadama\xc3\xbclem. 24. septembril plaaniti kohest v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5itu P\xc3\xa4rnusse. Hangiti kaks USA lendliisi villist ja kaks k\xc3\xbclgkorviga mootorratast. 30 parteit\xc3\xb6\xc3\xb6tajast valiti v\xc3\xa4lja k\xc3\xb5ige vajalikumad inimesed, nende hulka valiti ka Gustav Naan. V\xc3\xb5rust s\xc3\xb5ideti v\xc3\xa4lja p\xc3\xa4rast l\xc3\xb5unat, liiguti lahingute marsruuti pidi. Kella kaheksa paiku sama p\xc3\xa4eva \xc3\xb5htul sisenes avangardgrupp Riia maanteed m\xc3\xb6\xc3\xb6da linna. T\xc3\xa4navad olid inimt\xc3\xbchjad. Katariina kiriku vastas suitsesid ahervaremed ja varingud t\xc3\xb5kestasid edasis\xc3\xb5idu. Hommikul kohtuti \xc3\xbcmberkaudsete elanikega, kes hakkasid \xc3\xbcleelatust alles toibuma._NEWLINE_25. septembril alustasid linna ja maakonna v\xc3\xb5imumehed oma kohtadel t\xc3\xb6\xc3\xb6d. V\xc3\xb5imuesindajate esmaseks mureks oli varade ja sakslastest mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4nud v\xc3\xa4hese toidukraami arvele v\xc3\xb5tmine. Naan m\xc3\xa4\xc3\xa4rati \xc3\x9cK(b)P P\xc3\xa4rnumaa maakonnakomitee organiseerimis-instrueerimisosakonna juhataja ametikohale, \xc3\xbchtlasi tegutses ta P\xc3\xa4rnus tsensorina._NEWLINE_Maakonna mehed pidid tegema ohtliku rings\xc3\xb5idu m\xc3\xb6\xc3\xb6da k\xc3\xbclasid, et saada teavet mahaj\xc3\xa4etud taludest ja viljakoristust\xc3\xb6\xc3\xb6dest. Teavet koguti ka metsas varjavate inimeste ja talunike meeleolude kohta. Naan on meenutanud l\xc3\xbchikest P\xc3\xa4rnu perioodi oma elus kui romantilist aega: "V\xc3\xa4ljaspool asulat oli ikkagi k\xc3\xa4si enam-v\xc3\xa4hem p\xc3\xb5ues p\xc3\xbcstolip\xc3\xa4ral v\xc3\xb5i siis selliselt, et v\xc3\xb5iks iga hetk haarata" (oli ka p\xc3\xb5hjust \xe2\x80\x93 maakonnakomitee sekret\xc3\xa4r sai haavata, mitu partorgi surma).\n_START_SECTION_\nMoskvas (1945\xe2\x80\x931950)\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1945\xe2\x80\x931950 elas Naan Moskvas. 1946. aastal l\xc3\xb5petas ta Moskvas \xc3\x9cK(b)P KK K\xc3\xb5rgema Parteikooli. Selle l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel tehti talle ettepanek asuda ELKN\xc3\x9c Keskkomitee 1. sekret\xc3\xa4ri ametikohale Eestis. Naan keeldus ja palus end saata teadust\xc3\xb6\xc3\xb6le. Seej\xc3\xa4rel suunati ta \xc3\xb5ppima \xc3\x9cK(b)P KK \xc3\x9chiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuri Moskvas, mille ta l\xc3\xb5petas 1949. aastal._NEWLINE_Hiljem on Naan kirjutanud, et \xc3\xbcheks suuremaks vedamiseks elus pidas ta seda, et tal \xc3\xb5nnestus l\xc3\xa4bi teha tema meelest parim olemasolevatest aspirantuuridest just nimelt filosoofia ajaloo alal. Selles kateedris oli kaks akadeemikut ja kaks NSV Liidu TA kirjavahetajaliiget, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud professorid kuulusid vana vene humanitaarintelligentsi paremiku hulka. Ainu\xc3\xbcksi igap\xc3\xa4evane suhtlemine sellise vaimueliidiga andis talle v\xc3\xa4ga palju. N\xc3\xb5udmised olid kateedris v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rged. V\xc3\xa4ga p\xc3\xb5hjalikult v\xc3\xb5eti l\xc3\xa4bi ka loogika ja loogika ajaloo kursus. Naan tegi vastavad kandidaadieksamid._NEWLINE_1950. aastal kaitses Naan filosoofiakandidaadi kraadi v\xc3\xa4itekirjaga "\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xbe-\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xbc \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xbb\xd1\x83\xd0\xb6\xd0\xb1\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b \xd0\xb8 \xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb0\xd0\xba\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xb8" ("Kaasaegne angloameerika f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaline idealism papimeelsuse ja reaktsiooni teenistuses"). Naan kavatseski Moskvasse j\xc3\xa4\xc3\xa4da, kuid suunati Eestisse t\xc3\xb6\xc3\xb6le.\n_START_SECTION_\nEestis (alates 1950. aastast)\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1950\xe2\x80\x931951 oli Naan Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi direktor. 1950. aastate alguses tahtis Moskva keskv\xc3\xb5im temast teha EKP Keskkomitee ideoloogiasekret\xc3\xa4ri. Naan k\xc3\xa4is enda v\xc3\xa4itel kahel korral Moskvas, kus teda v\xc3\xb5ttis vastu NLKP Keskkomitee administratiivosakonna juhataja Grigori Gromov. Naani v\xc3\xa4itel \xc3\xbctles ta kohast \xc3\xa4ra. 1950. aastate algul t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Naan kateedrijuhatajana Vabariiklikus Parteikoolis._NEWLINE_1951. aastal valiti Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia akadeemikuks. Aastatel 1951\xe2\x80\x931964 oli ta Eesti NSV TA asepresident, aastatel 1951\xe2\x80\x931956 \xc3\xbchtlasi Eesti NSV Teaduste Akadeemia \xc3\xbchiskonnateaduste osakonna akadeemik-sekret\xc3\xa4r. 1964. aastal l\xc3\xa4ks Naan TA \xc3\xbchiskonnateaduste osakonnast \xc3\xbcle f\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja astronoomia osakonda._NEWLINE_Naan oli aastatel 1960\xe2\x80\x931964 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja aastatel 1951\xe2\x80\x931963 Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu saadik. Viimases, Stalini eluajal moodustatud \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu koosseisus (III koosseis 1951\xe2\x80\x931955) oli teadlastest vaid kaks saadikut \xe2\x80\x93 Naan ja Johan Eichfeld._NEWLINE_1963. aastal kirjutas satiiriajakiri Krokodil sellest, kuidas Naan ehitas Musta mere \xc3\xa4\xc3\xa4rde Gagrasse luksusvillat. F\xc3\xb6ljetonis naeruv\xc3\xa4\xc3\xa4ristati Naani seoses naise tegevusega Gagras. See oli Naanile suur l\xc3\xb6\xc3\xb6k. Ta vabastati k\xc3\xb5ikidest ametitest akadeemias. Seoses parteilise karistusega 1960. aastatel kaotas Naan oma koha ka EKP nomenklatuuris._NEWLINE_Selles olukorras pakkus T\xc3\xb5ravere observatooriumi tolleaegne asedirektor Charles Villmann Naanile tuge ja tegi talle ettepaneku tulla T\xc3\xb5raverre vanemteadurina t\xc3\xb6\xc3\xb6le. See oli 1964. aastal. Naan n\xc3\xb5ustus. Kuna korterit T\xc3\xb5raveres talle pakkuda polnud, siis tuli tal \xc3\xb6\xc3\xb6bida oma t\xc3\xb6\xc3\xb6kabinetis. Uuema kirjandusega tutvumiseks k\xc3\xa4is ta tihti t\xc3\xb6\xc3\xb6tamas Moskva raamatukogudes._NEWLINE_Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu andis Naanile loa t\xc3\xb6\xc3\xb6tada poole kohaga F\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja Astronoomia Instituudis._NEWLINE_Aastatel 1964\xe2\x80\x931973 t\xc3\xb6\xc3\xb6taski Naan T\xc3\xb5raveres Eesti NSV TA F\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja Astronoomia Instituudi ja 1973\xe2\x80\x931982 Eesti NSV TA Astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja Atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rif\xc3\xbc\xc3\xbcsika Instituudi vanemteadurina. Teistel andmetel pikenes T\xc3\xb5raveres t\xc3\xb6\xc3\xb6tamise periood veel aastasse 1989; lahkumisavalduse esitas ta instituudi direktorile T\xc3\xb5nu Viigile 31. jaanuaril 1989._NEWLINE_Aastatel 1968\xe2\x80\x931987 oli Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia presiidiumi liige. Aastatel 1982\xe2\x80\x931983 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia f\xc3\xbc\xc3\xbcsika-, matemaatika- ja tehnikateaduste osakonna akadeemik-sekret\xc3\xa4r._NEWLINE_Naan oli Eesti NSV Ajakirjanike Liidu liige, 1973. aastast NSV Liidu Filosoofia\xc3\xbchingu Eesti osakonna esimees ja aastatel 1984\xe2\x80\x931988 Eesti NSV Raamatu\xc3\xbchingu esimees._NEWLINE_Ta oli "Suure n\xc3\xb5ukogude ents\xc3\xbcklopeedia" n\xc3\xb5ukogu liige ja aastatel 1966\xe2\x80\x931989 "Eesti n\xc3\xb5ukogude ents\xc3\xbcklopeedia" peatoimetaja. Nagu Naan hiljem (1992. aastal) kirjutas, osutus ENE v\xc3\xa4ga, lausa "maailmarekordiliselt" menukaks.\n_START_SECTION_\nElu l\xc3\xb5pp ja surm\n_START_PARAGRAPH_\nAasta enne oma surma oli 73-aastane akadeemik Naan avalikkusest tagasi t\xc3\xb5mbunud. Siiski, vahetevahel avaldas ta oma kirjutisi. Jaanuaris 1993 Toomas H. Liivile antud intervjuus selgitas ta, et "veel sunnivad mind sulge haarama ainult k\xc3\xb5ige n\xc3\xb5medamad v\xc3\xa4ited". Ajakirjaniku k\xc3\xbcsimuse peale, kas ta vihkab kedagi v\xc3\xb5i midagi, vastas Naan: "Mitte mingil juhul. Vihkamine rikub tuju, tervist, und ja s\xc3\xb6\xc3\xb6giisu, aga asemele ei paku midagi"._NEWLINE_P\xc3\xa4rast ENE toimetusest vallandamist sai Naan akadeemiku tasu (500 rubla, alates 1992. aastast 50 krooni kuus) ja vanaduspension\xc3\xa4rina pensioni. Sissetulekute suurendamiseks m\xc3\xbc\xc3\xbcs ta m\xc3\xb6\xc3\xb6blit ja asju. Teaduste Akadeemia maksis akadeemik Naanile kui mittet\xc3\xb6\xc3\xb6tavale pension\xc3\xa4rile \xc3\xbcsna regulaarselt \xc3\xbchekordset rahalist toetust. Ka Naani venna pere pakkus talle abi; sellest \xc3\xbctles Naan \xc3\xa4ra. Ta oli vennale \xc3\xb6elnud "nad tahavad, et ma n\xc3\xa4lga sureksin, ma siis suren n\xc3\xa4lga"._NEWLINE_Naan k\xc3\xbclmetus 1994. aasta algul ja sai kopsup\xc3\xb5letiku. Ta ei v\xc3\xb5tnud seda t\xc3\xb5siselt, haigus \xc3\xa4genes ja 12. jaanuaril 1994 Naan suri; surma p\xc3\xb5hjuseks m\xc3\xa4rkis pataloog infarkti._NEWLINE_Gustav Naan maeti 18. jaanuaril Metsakalmistule. Muldas\xc3\xa4ngitamise korraldas Venemaalt siia saabunud poeg. Akadeemikut tulid \xc3\xa4ra saatma paljud kohalikud venelased ja teised vene kultuuriruumi kuulunud inimesed, kes n\xc3\xa4gid Naanis oma \xc3\xb5iguste kaitsjat._NEWLINE_Enn Vetemaa v\xc3\xa4itel oli Naani lahanud patoloog jahmunud kunagise suurmehe peaaegu et alatoitumusest.\n_START_SECTION_\nTeaduste akadeemias\n_START_PARAGRAPH_\nVarsti p\xc3\xa4rast Naani Eestisse saabumist toimus EK(b)P Keskkomitee VIII pleenum. 20. m\xc3\xa4rtsil 1950, p\xc3\xa4ev enne pleenumi algust, vabastati Eesti NSV Teaduste Akadeemia allasutuse Ajaloo Instituudi direktori ametist Richard Kleis. Kleisi asemele m\xc3\xa4\xc3\xa4rati instituudi t\xc3\xb6\xc3\xb6d juhtima Johannes K\xc3\xa4bini suursoosik Gustav Naan, algul direktori kohuset\xc3\xa4itjana; hiljem, 4. septembril 1950, nimetas teaduste akadeemia presiidium Naani direktoriks. 13. septembril 1950 kutsuti kokku akadeemia \xc3\xbcldkogu. \xc3\x9cldkogu p\xc3\xa4evakorras oli vaid kaks punkti: Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendi valimine (selleks sai Johan Eichfeld) ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi direktori kinnitamine. Ajaloo Instituudi direktoriks kinnitatigi Gustav Naan.\n_START_SECTION_\nAkadeemikuks valimine\n_START_PARAGRAPH_\nEsmakordselt p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da "valiti" uusi akadeemia liikmeid akadeemia \xc3\xbcldkogul 17. juunil 1951. Eichfeld teatas, et kokku esitasid teaduslikud ja \xc3\xbchiskondlikud organisatsioonid seitse akadeemiku kandidaati, nende seas filosoofia alal 32-aastase Gustav Naani. Eirates Akadeemia p\xc3\xb5hikirja paragrahvides 21\xe2\x80\x9323 s\xc3\xa4testatut ajalehtedes valimist v\xc3\xa4lja ei kuulutatud, samuti ei esitanud \xc3\xbchtki kandidaati teaduslikud ja \xc3\xbchiskondlikud organisatsioonid. Akadeemia tegevliikmete kandidatuure osakonnad akadeemia \xc3\xbcldkogu protokolli kohaselt samuti enne valimist ei arutanud._NEWLINE_Naan on akadeemikuks valimise tagamaadest kirjutanud 1989. aastal Noorte H\xc3\xa4\xc3\xa4les ilmunud artiklis "\xc3\x95ilishingede inims\xc3\xb6\xc3\xb6jalikkus".\n_START_SECTION_\n1951\xe2\x80\x931953\n_START_PARAGRAPH_\nAkadeemia p\xc3\xb5hikiri s\xc3\xa4testas, et presiidiumi liikmed valib \xc3\xbcldkogu kolmeks aastaks. Presiidiumi liikmete uued valimised pidid toimuma 1952. aastal. Kuid nagu juba mitu korda varemgi, ei saanud p\xc3\xb5hikiri takistuseks uute presiidiumi liikmete valimisele samal ajal uute tegev- ja korrespondentliikmetega. 17. juunil 1951. aastal valiti akadeemia asepresidentideks (vastavalt Aksel Kipperi ja Voldemar Vadi ettepanekutele) Gustav Naan ja Nikolai Tomson._NEWLINE_Sel moel oli 1946. aastal alustanud akadeemia presiidiumi liikmetest j\xc3\xa4\xc3\xa4nud 1951. aastaks sinna ainsana Eichfeld. Presiidium koosnes n\xc3\xbc\xc3\xbcd eranditult Venemaa taustaga inimestest. Presiidiumi koosolekud toimusid vene keeles. Koosolekute protokollidest n\xc3\xa4htus, et n\xc3\xa4iteks 1952. aastal kirjutasid protokollidele alla enamasti vaid Naan ja akadeemia peasekret\xc3\xa4r Nikolai Buzulukov. Protokollidest v\xc3\xb5ib ka aimata, et sageli puudusid Eichfeld ja Tomson. Kui 1952. aastal presiidium vabastas Tomsoni sagedaste puudumiste p\xc3\xa4rast asepresidendi kohustest, ei olnud too n\xc3\xb5us loobuma h\xc3\xa4sti tasustatud ametist (akadeemia asepresidendi tasu oli 500 rubla p\xc3\xa4evas) ja kaebas Eichfeldi, Buzulukovi ja Naani peale EK(b)P Keskkomitee b\xc3\xbcroole. Tema kaebused j\xc3\xa4id aga partei poolt rahuldamata ning Tomson lahkus Eestist._NEWLINE_Eichfeldi valimisega akadeemia presidendiks muutus akadeemia \xc3\xbcldises t\xc3\xb6\xc3\xb6korralduses palju. Presidendi suuna elluviimisel oli suur osa asepresidendil Gustav Naanil, kes juhtis sisuliselt akadeemia tegevust presidendi sagedaste komandeeringute ajal (m\xc3\xb5nikord kestsid need kuid)._NEWLINE_Gustav Naani kontrolli all t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6kavad, hakati teadust\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid regulaarselt atesteerima, vallandati inimesi, kel puudusid teadusliku t\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemused, korrastati instituutide struktuuri ja nende teadusteemade arvu. 1952. aastast alates tuli akadeemial t\xc3\xb6\xc3\xb6tada rohkem NSV Liidu kui Eesti huvidest l\xc3\xa4htuvalt. Kaadriprobleeme sel ajal lahendada ei suudetud, sest teaduskraade toona peaaegu ei kaitstudki._NEWLINE_Akadeemia presiidiumis vastutas aspirantuuri eest Gustav Naan, kuid \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petanute akadeemiasse saamine polnud lihtne, sest \xc3\xbclikoolidki vajasid inimesi. Nii pidi Naan EK(b)P Keskkomiteele survet avaldama, et saada eelis\xc3\xb5igus \xc3\xbclikoolide l\xc3\xb5petajaid aspirantuuri v\xc3\xb5tta._NEWLINE_1952. aasta algusest hakkas erinevate seeriatena ilmuma v\xc3\xa4ljaanne Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Naan oli aastatel 1952\xe2\x80\x931955 selle teadusajakirja toimetuskolleegiumi esimees.\n_START_SECTION_\nAkadeemiksekret\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\n1951. aasta oktoobris sai asepresident Naan t\xc3\xa4iendava kohustuse; ta asus Oskar Sepre asemel akadeemia \xc3\xbchiskonnateaduste osakonna akadeemiksekret\xc3\xa4riks. Neid \xc3\xbclesandeid t\xc3\xa4itis ta 1957. aastani. 1956. aastal kuulusid akadeemia \xc3\xbchiskonnateaduste osakonna struktuuri Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Kirjandusmuuseum, Etnograafiamuuseum, Ajaloomuuseum, Emakeele Selts ning aastatel 1951\xe2\x80\x931952 Tartust Tallinna \xc3\xbcle toodud Ajaloo Instituut ja Keele ja Kirjanduse Instituut.\n_START_SECTION_\n1954\xe2\x80\x931957\n_START_PARAGRAPH_\nAjad olid p\xc3\xa4rast Stalini surma muutunud. 1954. aasta mais kuulutati k\xc3\xb5iki Eesti NSV Teaduste Akadeemia p\xc3\xb5hikirja n\xc3\xb5udeid t\xc3\xa4ites vabariiklikes ajalehtedes v\xc3\xa4lja uute tegev- ja korrespondentliikmete valimised. Akadeemia presiidium valiti samuti \xc3\xbcmber. Presidendina j\xc3\xa4tkas Eichfeld ja \xc3\xbche asepresidendina Gustav Naan. Naan j\xc3\xa4tkas ka teaduste akadeemia \xc3\xbchiskonnateaduste osakonna akadeemiksekret\xc3\xa4rina._NEWLINE_Stimuleerimaks akadeemia s\xc3\xbcsteemi t\xc3\xb6\xc3\xb6le tulejaid teaduskraadi kaitsma, esitas asepresident Naan 1954. aastal sotsialistliku v\xc3\xb5istluse idee, mis sisuliselt t\xc3\xa4hendas konkurentsi soosimist teadlaskonnas, et panna t\xc3\xb6\xc3\xb6koha kaotamise hirmus teadlasi kraadi kaitsma._NEWLINE_Ka teadust\xc3\xb6\xc3\xb6s v\xc3\xa4henesid ideoloogilised kammitsad. Iseloomulik n\xc3\xa4ide siinkohal on 1956. aasta l\xc3\xb5pul toimunud arutelu "Eesti NSV ajaloo" teise tr\xc3\xbcki maketi \xc3\xbcle. (vaata l\xc3\xa4hemalt allpool)_NEWLINE_1956. aastal toimusid esimesed s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsed Eesti teadlaste v\xc3\xa4liskomandeeringud. Nii k\xc3\xa4is Gustav Naan n\xc3\xa4iteks Berliinis._NEWLINE_Naan oli aastatel 1956\xe2\x80\x931963 "Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetiste" \xc3\xbchiskonnateaduste seeria (ilmus neli numbrit aastas) toimetuskolleegiumi esimees._NEWLINE_1957. aastal toimus akadeemia presiidiumi \xc3\xbcmbervalimine. Presidendina j\xc3\xa4tkas Eichfeld, asepresidendina Naan. \xc3\x9chiskonnateaduste osakonna akadeemiksekret\xc3\xa4riks valiti Naani asemel Joosep Saat.\n_START_SECTION_\nEesti NSV Teaduste Akadeemia tegelik juht 1958\xe2\x80\x931961\n_START_PARAGRAPH_\nSeoses Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Presiidiumi esimeheks valimisega vabastas 1958. aasta veebruaris teaduste akadeemia presiidium Johann Eichfeldi Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendi kohalt. Kuni uue presidendi valimiseni m\xc3\xa4\xc3\xa4rati presidendiks ajutiselt asepresident Gustav Naan. Uut presidenti aga ei valitudki ning akadeemiat juhtis tegelikult kolm ja pool aastat Naan._NEWLINE_1958. aastal toimunud EKP X kongressil valiti Gustav Naan EKP Keskkomitee liikmekandidaadiks. Teadust\xc3\xb6\xc3\xb6tajate EKP Keskkomitee koosseisu v\xc3\xb5tmine oli Eesti NSV-s eelk\xc3\xb5ige nende lojaalsuse ja ideoloogilise hoiaku tunnustamisakt._NEWLINE_Naan juhtis akadeemias uue p\xc3\xb5hikirja ettevalmistamise komisjoni t\xc3\xb6\xc3\xb6d. Uus p\xc3\xb5hikiri kinnitati 1960. aastal. Akadeemia tegevliikmeid nimetati n\xc3\xbc\xc3\xbcd akadeemikuteks. P\xc3\xb5hikirjas avaldus ka 1956. aastast alanud t\xc3\xa4ppis-, keemia- ja tehnikateaduste eelisarendamine._NEWLINE_Akadeemia s\xc3\xbcsteem oli alates 1956. aastast oluliselt suurenenud (peaaegu kahekordselt), lisandunud oli mitmeid rahvamajandusele olulisi teadusalasid, mida Eestis seni ei olnud viljeldud, kuid mis vajasid esindatust akadeemias. Just nende p\xc3\xb5hjendustega p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus akadeemia presidendi kohustes olnud ja 1960. aastal EKP Keskkomitee liikmeks t\xc3\xb5usnud Gustav Naan sama aasta septembris Johannes K\xc3\xa4bini poole ettepanekuga t\xc3\xb5sta akadeemikute arvu 21-lt 24-ni ning korrespondentliikmete arvu 14-lt 25-ni. EKP Keskkomitee b\xc3\xbcroo otsustas oma m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega kinnitada akadeemikute arvuks 22 ja korrespondentliikmete omaks 28._NEWLINE_1960. aastal aitas Naan oma aega s\xc3\xa4\xc3\xa4stmata l\xc3\xa4bi suruda ja paberitega varustada noorte teadlaste esimest kompleksekspeditsiooni Kamt\xc5\xa1atkale.\n_START_SECTION_\n1961\xe2\x80\x931964\n_START_PARAGRAPH_\n1961. aastal akadeemia valimistel t\xc3\xa4ienes akadeemia liikmeskond 14 teadlase v\xc3\xb5rra. Akadeemia presiidiumi koosseis ei muutunud. Naan j\xc3\xa4tkas asepresidendina. 12. oktoobril 1961. aastal vabastas Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Eichfeldi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Presiidiumi esimehe kohalt. Samal p\xc3\xa4eval luges teaduste akadeemia presiidium Eichfeldi uuesti Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendi ametikohustustesse astunuks._NEWLINE_1964. aastal kaotas asepresident Naan oma koha EKP Keskkomitees (t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt jaanuaris 1964 EKP kongressi j\xc3\xa4rgsel pleenumil). 30. septembril 1964 toimunud akadeemia \xc3\xbcldkogul teda presiidiumi liikmeks tagasi ei valitud. Sellega oli 13 aastat kestnud karj\xc3\xa4\xc3\xa4r teaduste akadeemia asepresidendi rollis Naani jaoks l\xc3\xb5ppenud.\n_START_SECTION_\nTaas Eesti NSV Teaduste Akadeemia presiidiumi liige (1968\xe2\x80\x931987)\n_START_PARAGRAPH_\nTeaduste akadeemia \xc3\xbcldkogul 1968. aastal valiti Gustav Naan p\xc3\xa4rast nelja-aastast vaheaega taas presiidiumi liikmeks. Presiidium kehtestas 1968. aasta aprillis oma sisemise t\xc3\xb6\xc3\xb6korra. Selle kohaselt oli presiidiumi liige Naan vastutav akadeemia toimetus- ja kirjastusn\xc3\xb5ukogu t\xc3\xb6\xc3\xb6 eest._NEWLINE_Ka 1973. aasta oktoobris, 1977. aasta m\xc3\xa4rtsis ja 1982. aasta detsembris toimunud akadeemia \xc3\xbcldkogul valiti Gustav Naan presiidiumi liikmeks._NEWLINE_13. detsembril 1984. aastal v\xc3\xb5ttis akadeemia \xc3\xbcldkogu vastu uue p\xc3\xb5hikirja (eelmine oli p\xc3\xa4rit 1969. aastast). Presiidiumi liikmete volituste aeg pikenes neljalt aastalt viiele. Uues p\xc3\xb5hikirjas enam ei s\xc3\xa4testatud, et reeglina ei valita presiidiumisse akadeemikuid enam kui kaks korda._NEWLINE_1987. aasta detsembris valiti uus akadeemia presiidium. Naani presiidiumi liikmeks tagasi ei valitud. Nii oli Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia juhtorgani liikmeks \xc3\xbchtekokku 32 aastat (1951\xe2\x80\x931964 ja 1968\xe2\x80\x931987).\n_START_SECTION_\n1989. aasta\n_START_PARAGRAPH_\n1989. aasta aprilli \xc3\xbcldkogul v\xc3\xb5eti vastu teaduste akadeemia uus p\xc3\xb5hikiri. Uue p\xc3\xb5hikirja ettevalmistamisele eelnes akadeemia \xc3\xbcldkogu palve Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogule t\xc3\xbchistada n\xc3\xb5ue, mille kohaselt akadeemia p\xc3\xb5hikiri saavutab juriidilise j\xc3\xb5u alles p\xc3\xa4rast ministrite n\xc3\xb5ukogu kinnitust. Gustav Naan siiski soovitas p\xc3\xb5hikirja kardinaalsesse muutmisse suhtuda ettevaatusega. Naan hoiatas, et kui tulla \xc3\xa4ra ministrite n\xc3\xb5ukogu \xc3\xbcldjuhtimise alt, siis sel juhul j\xc3\xa4\xc3\xa4b uus p\xc3\xb5hikiri kohustuslikuks ainult akadeemiale ning ei seo ministrite n\xc3\xb5ukogu mingite kohustustega. 14. novembril 1988. aastal selline luba ministrite n\xc3\xb5ukogult saadi.\n_START_SECTION_\nENE toimetuses\n_START_PARAGRAPH_\nEesti NSV Kultuuriministeeriumi ettepanekul kinnitati EKP Keskkomitee b\xc3\xbcroo otsusega 16. jaanuarist 1963 Eesti n\xc3\xb5ukogude ents\xc3\xbcklopeedia (ENE) peatoimetuse koosseis. Gustav Naan sai peatoimetaja aset\xc3\xa4itjaks. ENE toimetus kuulus 1965. aastal moodustatud kirjastuse Valgus raamatutoimetuste hulka. 1966. aastal valmis ents\xc3\xbcklopeedia I k\xc3\xb6ite makett. EKP Keskkomitee b\xc3\xbcroo otsusega 1. novembrist 1966 vabastati peatoimetaja kohalt Johan Eichfeld (tema isiklikul palvel). Uueks peatoimetajaks kinnitati Johannes K\xc3\xa4bini toetusel Naan._NEWLINE_ENE esimene v\xc3\xa4ljaanne ilmus aastatel 1968\xe2\x80\x931978. 1975. aastal sai Naan teenete eest ents\xc3\xbcklopeedilise kirjanduse v\xc3\xa4ljaandmisel Rahvaste S\xc3\xb5pruse ordeni. Aastatel 1985\xe2\x80\x931989 ilmusid Naani peatoimetamisel ENE 2. v\xc3\xa4ljaande neli esimest k\xc3\xb6idet. Kuigi vahepeal oli toimunud palju muutusi k\xc3\xb5ikidel elualadel, olid uue ENE tegijate ideoloogilised l\xc3\xa4henemismallid endised. Naan oli peatoimetaja kuni 12. veebruarini 1989. Alates viiendast k\xc3\xb6itest sai \xc3\x9clo Kaevatsi peatoimetamisel uue ENE v\xc3\xa4ljaandest Eesti Ents\xc3\xbcklopeedia (EE).\n_START_SECTION_\nEesti NSV ajaloo kirjutamine\n_START_PARAGRAPH_\n1950. aasta septembris v\xc3\xb5ttis EK(b)P Keskkomitee vastu otsuse v\xc3\xa4lja anda kaks Eesti ajaloo \xc3\xbcldk\xc3\xa4sitlust: \xc3\xbchek\xc3\xb6iteline, mis pidi valmima v\xc3\xb5imalikult kiiresti, ja kolmek\xc3\xb6iteline, mis tuli koostada "kogu v\xc3\xb5imaliku p\xc3\xb5hjalikkusega". Esmase parteilise \xc3\xbclesande \xe2\x80\x93 koostada kiirkorras \xc3\xbchek\xc3\xb6iteline Eesti NSV ajalugu \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4itmine tehti kohustuseks Naanile._NEWLINE_1951. aastal vahetas Naani ajaloo instituudi direktori kohal v\xc3\xa4lja Leningradi Riiklikus \xc3\x9clikoolis samuti s\xc3\xb5ja eel \xc3\xb5ppinud Viktor Maam\xc3\xa4gi. Naan asus juhatama Teaduste Akadeemia \xc3\xbchiskonnateaduste osakonda._NEWLINE_Madis K\xc3\xb5iv on Naani ajalookirjutamist ilukirjanduslikult v\xc3\xa4ljendanud j\xc3\xa4rgmiselt: "Algus oli banaalne. Tuli (toodi?) mees Venemaalt, pandi siin Mineviku Valitsejaks. Konstrueeris t\xc3\xa4iesti uue Mineviku, mida nimetas Eesti NSV ajalooks) millega siinsed asjamehed kuidagi hakkama ei saanud), sai selle eest mingi autasu, mille hulka kuulus akadeemikuks olemise auhind, nii nagu neid parteiliste teenete eest ikka anti \xe2\x80\x93 "valiti" akadeemikuks."\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chek\xc3\xb6iteline "Eesti NSV ajalugu"\n_START_PARAGRAPH_\nAjalookirjutamise sovetiseerimine tipneski 1952. aastal TA Ajaloo Instituudi v\xc3\xa4ljaandel ja Gustav Naani toimetamisel \xc3\xbchek\xc3\xb6itelise teose "Eesti NSV ajalugu (k\xc3\xb5ige vanemast ajast t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani)" (484 lk, 15 000 eks.) v\xc3\xa4ljaandmisega. Eesti ajalugu muutus ametlikult Eesti NSV ajalooks. \xc3\x9chek\xc3\xb6itelise v\xc3\xa4ljaande autorid k\xc3\xa4sitletavate ajalooetappide j\xc3\xa4rjestuses olid: Harri Moora, Artur Vassar, Hilda Moosberg, Gustav Naan (kahasse Joosep Saadiga) ja Viktor Maam\xc3\xa4gi. Raamat oli muu hulgas m\xc3\xb5eldud kasutamiseks ka \xc3\xb5ppevahendina Eesti NSV k\xc3\xb5rg- ja keskkoolides._NEWLINE_1990. aastal kommenteeris ajalehes Postimees Naan selle raamatu s\xc3\xbcndi j\xc3\xa4rgmiselt: "Rakendasin j\xc3\xa4rjekindlalt consensus omnium p\xc3\xb5him\xc3\xb5tet: \xc3\xbchtki rida ei l\xc3\xa4inud tr\xc3\xbckki enne, kui sellega olid n\xc3\xb5us k\xc3\xb5ik raamatu autorid. See l\xc3\xb5i usaldusliku ja s\xc3\xb5braliku t\xc3\xb6\xc3\xb6\xc3\xb5hkkonna \xe2\x80\x93 kasv\xc3\xb5i juba sellep\xc3\xa4rast, et keegi ei saanud kahtlustada kedagi koputamises, sest iga\xc3\xbcks oli "kaass\xc3\xbc\xc3\xbcdlane" k\xc3\xb5iges".\n_START_SECTION_\nTeise tr\xc3\xbcki maketi arutelu\n_START_PARAGRAPH_\nNaani toimetamisel 1957. aastal Eesti Riiklikus Kirjastuses ilmunud teist tr\xc3\xbckki t\xc3\xa4iendati uute materjalidega, mitu osa kirjutati uuesti. Polnud enam isikukultusest tingitud moonutusi. Autorite kollektiivi laiendati. Teine tr\xc3\xbckk oli varasemast asjalikum, kuid raamatu ideoloogiline alus polnud suurt muutunud._NEWLINE_Enne raamatu ilmumist toimus 1956. aasta l\xc3\xb5pul arutelu Eesti NSV ajaloo teise tr\xc3\xbcki maketi \xc3\xbcle, millel osalesid lisaks EKP Keskkomitee komisjonile ning eesti ajaloolastele kolleegid Moskvast, Riiast ja Vilniusest. Koosolekul oldi \xc3\xbcksmeelel, et Eesti NSV ajaloo esimene v\xc3\xa4ljaanne oli liiga tendentslik, eriti N\xc3\xb5ukogude perioodi osas (autor Viktor Maam\xc3\xa4gi), ja \xc3\xbclekohtune oma hinnangutes Hans Kruusi ja Nigol Andreseni "kodanlik-natsionalistliku" r\xc3\xbchma suhtes. Koosoleku juhataja ning Eesti NSV ajaloo toimetaja Gustav Naani s\xc3\xb5nul sisaldas esimene tr\xc3\xbckk vigu ja kannatas isikukultuse halbade m\xc3\xb5jude all; mitmete tegelaste suhtes oli antud eba\xc3\xb5ige hinnang._NEWLINE_Koosolekust v\xc3\xb5ttis osa ja esines s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tuga m\xc3\xb5ned kuud varem (1956. aasta augustis) akadeemia tegevliikmeks ennistatud Hans Kruus. Kuigi koosolekul osalenud teaduste akadeemia korrespondentliige Hilda Moosberg p\xc3\xbc\xc3\xbcdis t\xc3\xb5estada, et Kruus olevat natsionalist, kes oli Eesti Vabariigis k\xc3\xb5rgel kohal, leidis koosoleku juhataja Naan, et "seltsimees Moosbergil pole erilist p\xc3\xb5hjust sellelt trib\xc3\xbc\xc3\xbcnilt esineda terava kriitikaga professor Kruusi aadressil selle kohta, kes v\xc3\xb5i mis ta kodanlikul ajal oli. T\xc3\xa4htis on, kes ta on praegu ja praegu on ta kuulus ENSV ajaloolane".\n_START_SECTION_\nKolmek\xc3\xb6iteline "Eesti NSV ajalugu"\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rgmiseks algatati Naani peatoimetamisel kolmek\xc3\xb6itelise "Eesti NSV ajaloo" kirjutamine, mille ilmumine venis poliitiliste arengute t\xc3\xb5ttu \xc3\xb5ige mitme aasta peale (1. kd 1955, 2. kd 1963, 3. kd 1971). Ajaloolane Marek Tamm m\xc3\xa4rgib, et esiteks j\xc3\xa4i selle kirjutamise j\xc3\xa4me ots endiselt eestlaste k\xc3\xa4tte, teiseks laenati uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 \xc3\xbcldraamid suuresti s\xc3\xb5jaeelsest rahvuslikust ajalookirjutusest, teisendades ennek\xc3\xb5ike varasemaid v\xc3\xa4\xc3\xa4rtushinnanguid ja "tempides tulemust marksistliku (leninlik-stalinliku) s\xc3\xb5navaraga"._NEWLINE_Kolmek\xc3\xb6itelise koguteose "Eesti NSV ajalugu" autorite kollektiiv sai 1977. aastal N\xc3\xb5ukogude Eesti preemia teaduse, tehnika ja tootmise alal. Laureaaditiitli sai 12 ajaloolast, sealhulgas k\xc3\xb5ik (peale Naani) \xc3\xbchek\xc3\xb6itelise, 1952. aastal ilmunud v\xc3\xa4ljaande autorid. Naan on hiljem selgitanud, et tema nime t\xc3\xb5mbas nimekirjast maha EKP Keskkomitee b\xc3\xbcroo. Naan sai aga samal aastal N\xc3\xb5ukogude Eesti preemia ENE eest._NEWLINE_Hiljem on Naan tagasivaatena \xc3\xb6elnud, et oma kutsumuseks ei pidanud ta ajalugu, vaid filosoofia ajalugu, elu- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kohana kujutas ette pigem Moskvat kui Tallinna.\n_START_SECTION_\nEsinemine TPI aulas\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastate keskel oli Naan hakanud huvi tundma sotsioloogia vastu. Ta oli juba avaldanudki paar l\xc3\xbchikest, ent sisukat ajaleheartiklit ja esinenud paari veidi nagu dissidentliku maiguga s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tuga. Need t\xc3\xb5id talle rahva seas populaarsuse, ent kutsusid esile kohalike parteijuhtide eitavaid hinnanguid._NEWLINE_1960. aastatel m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Tallinna Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi kateedrijuhataja Uno Mereste korraldama k\xc3\xb5nemeisterlikkuse rahva\xc3\xbclikooli. Loengud toimusid TPI aulas, umbes 600-kohalises saalis. Otsides huvitavaid lektoreid, tegi Mereste Naanilegi ettepaneku esineda ettekandega. Esialgu \xc3\xbctles Naan \xc3\xa4ra p\xc3\xb5hjendusega, et EKP Keskkomitee olevat tal m\xc3\xb5neks ajaks keelanud filosoofia- ja sotsioloogiaalaste loengute pidamise ja artiklite avaldamise. Kuid p\xc3\xa4rast Mereste argumenti, et jutt on retoorikast, mitte filosoofiast v\xc3\xb5i sotsioloogiast, andis Naan n\xc3\xb5usoleku._NEWLINE_Kohe loengu alguses \xc3\xbctles Naan \xc3\xa4ra, et kavatseb r\xc3\xa4\xc3\xa4kida \xc3\xbcldse mitte inimesest, vaid loomadest ja nende eneseteostusest eesk\xc3\xa4tt h\xc3\xa4\xc3\xa4litsuste vahendusel. Seej\xc3\xa4rel kirjeldas ta pikemalt linnulaulu olemust. Pikalt tegi juttu katsehiirtest. Maininud viimaste n\xc3\xa4idete puhul paar korda m\xc3\xb6\xc3\xb6daminnes Sigmund Freudi nime, tegi ta p\xc3\xa4rast l\xc3\xbchikest pausi vahem\xc3\xa4rkuse: "Siin saalis pidi olema umbes 600 istekohta. Minu silmaga vaadates on peaaegu k\xc3\xb5ik kohad h\xc3\xb5ivatud. See t\xc3\xa4hendab, et saalis peab olema v\xc3\xa4hemalt neli kuni kuus koputajat. Koputajatele tahaksin ma vahem\xc3\xa4rkusena \xc3\xb6elda, et kui koputama l\xc3\xa4hete, m\xc3\xb5telge j\xc3\xa4rele, mida r\xc3\xa4\xc3\xa4gite. Ei ole m\xc3\xb5tet minna ja r\xc3\xa4\xc3\xa4kida, et Naan reklaamib freudismi. Freudismi, nagu seda propageeris Freud, ei propageeri t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval enam maailmas keegi. Naan ka mitte!"_NEWLINE_K\xc3\xb5ik rahva\xc3\xbclikooli loengud salvestati magnetofonilindile. Mereste on hiljem meenutanud, et Naani vahem\xc3\xa4rkus m\xc3\xb5jus nagu pomm. Hetkeks valitses saalis surmavaikus. Ajal, kus oli teada, et k\xc3\xb5igil v\xc3\xa4hegi suurematel koosolekutel viibivad KGB informaatorid, kes k\xc3\xb5ike kuulavad ja t\xc3\xa4hele panevad, oli selle t\xc3\xb5siasja mainimine avalikul loengul midagi ennekuulmatut.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5ravere filosoofiaseminarid\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Naani algatusel hakati T\xc3\xb5raveres korraldama filosoofiaseminare. Naan oli n\xc3\xb5us seminari juhatama. Naan hankis esinejaid Tallinnast, kus tal oli s\xc3\xa4ilinud palju sidemeid. T\xc3\xb5ravere filosoofiaseminaridel esines Gustav Naan selliste ettekannetega nagu "V\xc3\xb5im ja vaim" ja mitmed teised analoogilised. Need ilmusid esseedena kultuuriajalehes Sirp ja Vasar ning \xc3\xa4ratasid \xc3\xbcldist t\xc3\xa4helepanu mitte ainult Eestis, vaid ka mujal NSV Liidus._NEWLINE_Naani seminarid saavutasid varsti \xc3\xbcldise tuntuse. Esinemas k\xc3\xa4isid paljud tolleaegsed kultuuritegelased ja teadlased, ka poliitikud. Esinejate seas oli ka Uku Masing._NEWLINE_Madis K\xc3\xb5iv on meenutanud, et Uku Masingu ettekande esitamisel juhatas Naan seda seminari t\xc3\xa4iesti tavalisel moel \xe2\x80\x93 ei mingit "ateismit\xc3\xbcli". L\xc3\xb5puks kui k\xc3\xbcsimused olid vastatud, tegi Naan nagu ikka viimase kokkuv\xc3\xb5tte, aga rangelt neutraalsel moel. Lisas k\xc3\xbcll l\xc3\xb5puks: "Masing on vist ainus teoloog Eestis, keda \xc3\xbckski kirik omaks ei taha tunnistada." Niipalju siis teoloogiast tema poolt. Masing vist ei \xc3\xb6elnud seepeale midagi, andis nagu m\xc3\xb5ista, et vaikimine on n\xc3\xb5usolek._NEWLINE_Sageli kulges diskussioon lubatu ja lubamatu piirimail. Seminari vaba vaim ise oli midagi t\xc3\xa4iesti enneolematut senise sumbunud \xc3\xb5hkkonnaga v\xc3\xb5rreldes. 1970. aastate keskel tegid v\xc3\xb5imud otsese ettekirjutuse sedalaadi seminarid l\xc3\xb5petada.\n_START_SECTION_\n"Eesti kodanlike natsionalistide ideoloogia reaktsiooniline olemus"\n_START_PARAGRAPH_\n1947. aastal avaldas kirjastus Poliitiline Kirjandus tollase EK(b)P Keskkomitee esimese sekret\xc3\xa4ri Nikolai Karotamme initsiatiivil \xc3\x9cK(b)P Keskkomitee K\xc3\xb5rgema Parteikooli \xc3\xb5ppuri Gustav Naani suundaandva kogumiku "Eesti kodanlike natsionalistide ideoloogia reaktsiooniline olemus" (128 lk). See koosnes kolmest ajakirjas Eesti Bol\xc5\xa1evik varem (1945\xe2\x80\x931946) ilmunud artiklist._NEWLINE_Eess\xc3\xb5nas teatas Naan, et "Kodanlik-natsionalistlik ideoloogia oli ja on s\xc3\xbcgavalt vaenulik rahvamasside vastu. Kodanlikud natsionalistid on eesti rahva verivaenlased" [...]. Naani raamatu esimese peat\xc3\xbcki esimene lause algas s\xc3\xb5nadega "Seltsimees Stalin \xc3\xb5petab, et..."._NEWLINE_Kogumiku esimene ja k\xc3\xb5ige pikem artikkel "Eestlaste liitumine rahvuseks ja rahvusliku liikumise tekkimine" annab Stalini klassikalise rahvusedefinitsiooni baasil s\xc3\xbcgava teoreetiliselt p\xc3\xb5hjendatud k\xc3\xa4sitluse eesti rahvuse ja rahvusliku ideoloogia kujunemisest ning iseloomust, kusjuures on kasutatud ohtraid tsitaate Eesti Vabariigi aegseist ajalooteostest. K\xc3\xb5ik see osutab \xc3\xbcsna laialdast vastavasse kirjandusse s\xc3\xbcvenemist, mis tolleaegsete eesti parteiideoloogide puhul kahtlemata oli haruldane. P\xc3\xb5hiliselt kasutas Naan oma k\xc3\xa4sitluse ajaloolises osas meetodina enamasti marksistlik-stalinistlike seisukohtade illustreerimist Hans Kruusi ajaloouurimuste faktoloogiaga._NEWLINE_Selgemini propagandailmelised olid m\xc3\xb5lemad \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud artiklid: "Eesti kodanliku natsionalismi arenemisteest" ja "Eesti kodanliku iseseisvuse s\xc3\xbcnnist", neist viimane \xc3\xb5ieti Eduard Laamani tuntud raamatu "Eesti iseseisvuse s\xc3\xbcnd" (1936) sovetlik parafraas. Raamatu l\xc3\xb5pposas v\xc3\xa4idab Naan, et s\xc3\xb5da, mida kodanlikud natsionalistid on variserlikult nimetanud "vabaduss\xc3\xb5jaks", oli tegelikult iseseisvuse ja vabaduse vastu ja alles 20 aasta p\xc3\xa4rast, 21. juulil 1940, v\xc3\xb5itis eesti rahvas k\xc3\xa4tte t\xc3\xb5elise iseseisvuse ja s\xc3\xb5ltumatuse._NEWLINE_Akadeemik Uno Mereste on oma memuaarides hinnanud seda teost kui "autoportreed autorist, kes asjast v\xc3\xa4he taipab, aga p\xc3\xbc\xc3\xbcab teha n\xc3\xa4gu, nagu valdaks ta absoluutset t\xc3\xb5de". Ajaloolased Toomas Karjah\xc3\xa4rm ja V\xc3\xa4ino Sirk kirjutavad, et Naan oli koloriitne kuju, s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsel ajal \xc3\xa4ge stalinist, kes juba 1947. aastal j\xc3\xb5udis kirjutada provokatiivse poliitilise paskvilli, mille juhtm\xc3\xb5te oli "kodanlikud natsionalistid on eesti rahva verivaenlased"._NEWLINE_Naani "Eesti kodanlike natsionalistide ideoloogia reaktsiooniline olemus" on varustatud viidetega. \xc3\x9chel korral viidati raamatus Karotamme k\xc3\xb5nele ja umbes k\xc3\xbcmnel korral Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendi Hans Kruusi varasematele t\xc3\xb6\xc3\xb6dele. 1950. aasta m\xc3\xa4rtsis kuulutati aga EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumil akadeemik Kruus kodanlikuks natsionalistiks ja EK(b)P Keskkomitee esimene sekret\xc3\xa4r Karotamm kodanlike natsionalistide mahitajaks. Kohe p\xc3\xa4rast pleenumit k\xc3\xb5rvaldati Naani raamat raamatukogudest, sest lugemisvarast pidi kaduma k\xc3\xb5ik, milles kasv\xc3\xb5i vihjamisi mainiti VIII pleenumil kritiseeritute nimesid kas positiivses v\xc3\xb5i neutraalses kontekstis. Lugejatele j\xc3\xa4lle vabalt k\xc3\xa4ttesaadavaks tehti Naani raamat 1956. aastal.\n_START_SECTION_\n"Proletaarne internatsionalism ja kodanlik natsionalism"\n_START_PARAGRAPH_\n1987. aastal kirjutas Gustav Naan, et t\xc3\xa4nu oma 1947. aastal ilmunud raamatule, tema huvi natsionalismi vastu kadus. See ei olnud siiski nii. 1950. aasta s\xc3\xbcgisel ilmus Ajaloo Instituudi direktorilt Naanilt 30-lehek\xc3\xbcljeline bro\xc5\xa1\xc3\xbc\xc3\xbcr "Proletaarne internatsionalism ja kodanlik natsionalism" (tiraa\xc5\xbe 6000 eks)._NEWLINE_K\xc3\xa4sitledes Eesti kodanlikke natsionaliste, kirjeldas Naan oma bro\xc5\xa1\xc3\xbc\xc3\xbcris Hans Kruusi tegevust parteipoliitiliselt "\xc3\xb5igesti", vastavalt m\xc3\xa4rtsis l\xc3\xb5ppenud partei keskkomitee VIII pleenumi seisukohtadele. Nii kirjutas ta: "Eesti kodanluse kojaideoloog Hans Kruus koos tema poolt Teaduste Akadeemiasse poetatud "oma inimestega" pidurdas elul\xc3\xa4hedaste probleemide lahendamist" ja: "Kruusi ja tema m\xc3\xb5ttekaaslaste tegevuse t\xc3\xb5ttu ei ole vabariigi koolidel senini Eesti ajaloo ja kirjandusajaloo \xc3\xb5pikut"._NEWLINE_Oktoobris 1950 Hans Kruus vangistati. M\xc3\xa4rtsis 1951 kirjutas Naan ajalehes Rahva H\xc3\xa4\xc3\xa4l j\xc3\xa4rgmist: "Kodanlike natsionalistide \xc3\xbcheks tugipunktiks N\xc3\xb5ukogude Eestis oli kaua aega vabariigi Teaduste Akadeemia, mille eesotsas pesitses rahvavaenlane Hans Kruus"._NEWLINE_1954. aastal hakkasid keelatuks minema need v\xc3\xa4ljaanded, kus Josip Broz Titost r\xc3\xa4\xc3\xa4giti kui vaenlasest. Naani "Proletaarne internatsionalism ja kodanlik natsionalism" korjati \xc3\xa4ra ainult sellep\xc3\xa4rast, et lehek\xc3\xbcljel 15 oli selles bro\xc5\xa1\xc3\xbc\xc3\xbcris r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud Tito kodanlik-natsionalistlikust ja fa\xc5\xa1istlikust klikist. (1949. aastal riiklikud suhted Jugoslaavia ja NSV Liidu vahel katkesid; 1953\xe2\x80\x931954 algas suhete normaliseerumine.)_NEWLINE_Jugoslaavia kodanlikest natsionalistidest kirjutas Naan: "Jugoslaavia rahvad kannatavad metsiku sotsiaalse r\xc3\xb5humise all. Ei ole suuremaid verivaenlasi rahvale kui "omad" kodanlikud natsionalistid".\n_START_SECTION_\n"Fr. R. Kreutzwaldi maailmavaade ja tegevus"\n_START_PARAGRAPH_\n1953. aasta detsembris ilmus NLKP Keskkomitee h\xc3\xa4\xc3\xa4lekandjas Pravda Gustav Naani artikkel "\xd0\x93\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c \xd1\x8d\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xba\xd1\x83\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x82\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x8b (\xd0\x9a 150-\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x8e \xd1\x81\xd0\xbe \xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x8f \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xa4. \xd0\xa0. \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb9\xd1\x86\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xb4\xd0\xb0.)" ("Eesti kultuuri uhkus (Fr. R. Kreutzwaldi 150. s\xc3\xbcnniaastap\xc3\xa4evaks)")._NEWLINE_Samal aastal ilmus Eesti Riiklikus Kirjastuses artiklite kogumik "Fr. R. Kreutzwaldi maailmavaade ja tegevus", \xc3\xbcks selle toimetajatest oli Naan. Ka kogumiku avaartikkel on Naanilt. Tunnustades Kreutzwaldi eesti folkloristika rajajana, peab Naan Kreutzwaldi v\xc3\xa4ljapaistvaimaks eesti valgustajaks-demokraadiks, m\xc3\xa4rkides \xc3\xa4ra, et ta ei t\xc3\xb5usnud k\xc3\xbcll revolutsioonilise demokratismini, kuid m\xc3\xb5nes suhtes l\xc3\xa4ks ta kaugemale kaasaegsetest valgustajatest-demokraatidest. Naan kirjutas, et Kreutzwaldi on teaduslikult uurima hakatud alles viimastel aastatel, kuna k\xc3\xbcmnete aastate jooksul varem on "kodanlikud "objektivistlikud" v\xc3\xb5ltsijad k\xc3\xbcllalt vaeva n\xc3\xa4inud selleks, et Kreutzwaldi osa madaldada ja tema vaateid tundmatuseni moonutada".\n_START_SECTION_\nRelatiivsusteooria kaitsel\n_START_PARAGRAPH_\n1947. aasta juunis toimus Moskvas filosoofiak\xc3\xbcsimustes teaduslik diskussioon, kus esines \xc3\x9cK(b)P Keskkomitee ideoloogiasekret\xc3\xa4r Andrei \xc5\xbddanov. Tema k\xc3\xb5nes v\xc3\xb5eti kriitika alla mitmed v\xc3\xa4lismaised relatiivsusteooria j\xc3\xa4rgijad (Arthur Eddington, Edward Arthur Milne). Varsti p\xc3\xa4rast seda diskussiooni ilmus N\xc3\xb5ukogude Liidu juhtiva filosoofiaajakirja Vopross\xc3\xb5 filosofii (\xd0\x92\xd0\xbe\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x8b \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb8) 1948. aasta 2. numbris Naani artikkel "\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 "\xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9" \xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xbc \xd0\xb2 \xd0\xa1\xd0\xa8\xd0\x90 \xd0\xb8 \xd0\x90\xd0\xbd\xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xbb\xd1\x83\xd0\xb6\xd0\xb1\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x89\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b \xd0\xb8 \xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb0\xd0\xba\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xb8". Artikkel oli suunatud Ameerika \xc3\x9chendriikide ja Suurbritannia f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaliste idealistide vastu, kes autori arvates kahtlesid materiaalse maailma olemasolus ja eitasid looduses kehtivaid seadusp\xc3\xa4rasusi. Selliste teadlaste hulka luges Naan Arthur Eddingtoni, James Jeansi, Pascual Jordani, E. T. Whittakeri, Edward Arthur Milne\'i, Bertrand Russelli ja Philipp Franki._NEWLINE_Juba ajakirja j\xc3\xa4rgmises, 3. numbris, j\xc3\xa4tkasid mitmed autorid naanilike s\xc3\xbc\xc3\xbcdistustega paljude tuntud L\xc3\xa4\xc3\xa4ne loodusteaduse interpreteerijate (teiste seas Erwin Schr\xc3\xb6dingeri) aadressil. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel k\xc3\xa4sitati enamikus N\xc3\xb5ukogude Liidus avaldatud relatiivsusteooria filosoofilisi aspekte puudutanud t\xc3\xb6\xc3\xb6des relatiivsusteooriat kui "reaktsioonilist einsteiniaanlust".\n_START_SECTION_\nArtikkel relatiivsusteooria kaitseks\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9che erandina avaldas ajakiri 1951. aastal artikli "\xd0\x9a \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x83 \xd0\xbe \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xb2 \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb5" ("Relatiivsuse printsiibi k\xc3\xbcsimuse juurde f\xc3\xbc\xc3\xbcsikas"), milles relatiivsusteooriat iseloomustati igati positiivsest vaatenurgast. See oli Gustav Naani t\xc3\xb6\xc3\xb6, kes oli vahepeal oma vaateid kardinaalselt muutnud ja asunud relatiivsusteooriat kaitsma. Muuhulgas kritiseeris ta oma artiklis teravalt NSV Liidu Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikme Aleksandr Maksimovi 1948. aastal ilmunud artiklit._NEWLINE_Naani artiklit kritiseeriti laialdaselt, seejuures ka ajakirja enda toimetuskolleegiumi poolt. Artikkel kutsus esile neli aastat kestnud diskussiooni. Et diskussioon kulges tavatult raskelt, n\xc3\xa4itab seegi, et relatiivsusteooria eitaja Maksimovi artikli ilmumine ajalehes Krasn\xc3\xb5i Flot 1952. aastal p\xc3\xb5hjustas 11 N\xc3\xb5ukogude Liidu tippf\xc3\xbc\xc3\xbcsiku, teiste seas Igor Tamme, Lev Landau, Anatoli Aleksandrovi ja Andrei Sahharovi, \xc3\xbchiskirja Lavrenti Beriale.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pmatus\n_START_PARAGRAPH_\nHuvi l\xc3\xb5pmatuse \xc3\xbclikeerukate probleemide vastu tekkis Naanil juba keskkooli l\xc3\xb5puklassis, kuid ta sai varsti aru, et v\xc3\xa4hemalt esialgu k\xc3\xa4ivad need tal k\xc3\xb5vasti \xc3\xbcle j\xc3\xb5u. 1950. aastate l\xc3\xb5pul ja eriti 1960. aastatel v\xc3\xb5ttis Naan l\xc3\xb5pmatuse teema t\xc3\xb5siselt k\xc3\xa4sile. Naan on hiljem kirjutanud, et N\xc3\xb5ukogude Liidus olevat tollal v\xc3\xb5istelnud ja v\xc3\xb5idelnud neli l\xc3\xb5pmatuse filosoofilist kontseptsiooni: traditsiooniline, traditsiooniliselt mittetraditsiooniline, ebaj\xc3\xa4rjekindlalt mittetraditsiooniline ja j\xc3\xa4rjekindlalt mittetraditsiooniline. Selle viimase suuna rajaja on Gustav Naan (nii olevat kirjas venekeelses raamatus: L. Ba\xc5\xbeenov, K. Morozov, M. Slutski. "Loodusteaduse filosoofia", Moskva, 1966, lk 198)._NEWLINE_1961. aastal avaldas ajakiri Vopross\xc3\xb5 Filosofii Gustav Naani artikli "Universumi l\xc3\xb5pmatusest". Selles r\xc3\xb5hutas Naan teaduse-filosoofia piirimaadele j\xc3\xa4\xc3\xa4va l\xc3\xb5pmatuse probleemi lahendamise vajadust loodusteadlaste, matemaatikute ja filosoofide \xc3\xbchiste j\xc3\xb5upingutustega._NEWLINE_1965. aasta mais Moskvas toimunud Universumi l\xc3\xb5pmatusele p\xc3\xbchendatud kosmoloogiaalasel s\xc3\xbcmpoosionil esines Naan ettekandega teemal "L\xc3\xb5pmatuse m\xc3\xb5iste matemaatikas, f\xc3\xbc\xc3\xbcsikas ja kosmoloogias". Selles ettekandes \xc3\xbcritas Naan teha katset leida \xc3\xbchtsust mitmekesisuses t\xc3\xb5lgendades l\xc3\xb5pmatuse erinevaid aspekte matemaatikas, f\xc3\xbc\xc3\xbcsikas, astronoomias ja filosoofias kui \xc3\xbche ja sama reaalsuse \xe2\x80\x93 reaalse Universumi reaalse l\xc3\xb5pmatuse \xe2\x80\x93 erinevaid peegeldusi. Ettekanne on muuhulgas t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne ka sellega, et l\xc3\xbclitati 2011. aastal ainsa vanema teadustekstina (1965!) Moskvas v\xc3\xa4lja antud n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegset kosmoloogiat k\xc3\xa4sitleva vene autorite kogumikku "\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd1\x8f: \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x82\xd1\x8b" ("N\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegne kosmoloogia: filosoofilised horisondid").\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pmatuse t\xc3\xbc\xc3\xbcbid\n_START_PARAGRAPH_\nNaan on kirjutanud, et \xc3\xbcldiselt on l\xc3\xb5pmatuse probleem (laiemas t\xc3\xa4henduses) l\xc3\xb5pmata keerukas. Ettekandes klassifitseeris ta "l\xc3\xb5pmatust" kaheksaks erinevaks t\xc3\xbc\xc3\xbcbiks: praktiline l\xc3\xb5pmatus, l\xc3\xb5pmatus kui piiritus (\xc3\xa4\xc3\xa4retus), meetriline l\xc3\xb5pmatus, topoloogiline l\xc3\xb5pmatus, ekstensiivne ja intensiivne l\xc3\xb5pmatus, teoreetilis-hulgaline l\xc3\xb5pmatus, aktuaalne ja potentsiaalne l\xc3\xb5pmatus ning metamatemaatiline l\xc3\xb5pmatus . \xc3\x9chtlasi toob Naan ettekandes \xc3\xa4ra ka k\xc3\xb5ikide t\xc3\xbc\xc3\xbcpide kirjeldused. (Kirjas\xc3\xb5nas ilmus Naani \xc3\xbclevaade l\xc3\xb5pmatuse t\xc3\xbc\xc3\xbcpidest 1967. aastal Moskvas v\xc3\xa4lja antud "Einsteini kogumikus".)\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pmatus kosmoloogias\n_START_PARAGRAPH_\nNaan m\xc3\xa4rkis ettekandes, et viimase k\xc3\xbcmnendi uurimustulemused on n\xc3\xa4idanud, et ruumi meetriliste omaduste (ruumi k\xc3\xb5veruse) hindamine on oluliselt keerulisem kui varem arvati. Kosmilise s\xc3\xbcsteemi kinnisus on f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline kinnisus, kuid sellest asjaolust mingil juhul ei j\xc3\xa4reldu, et peale sellise s\xc3\xbcsteemi midagi muud ei eksisteeriks. Praegu (1965) on teada umbes k\xc3\xbcmmekond "\xc3\xbclit\xc3\xa4hte" (kvasarit), ja iga\xc3\xbcks neist v\xc3\xb5ib omada oma kinnist ruumi ja oma isiklikku aja r\xc3\xbctmi, mis ei ole seotud ajar\xc3\xbctmidega teistes Metagalaktika osades. Samasugune lugu v\xc3\xb5ib olla Metagalaktika endaga teda \xc3\xbcmbritseva keskkonna suhtes._NEWLINE_Naan v\xc3\xa4itis ettekandes, et l\xc3\xb5pmatuse probleemi kosmoloogias tuleb jagada kaheks oluliselt erinevaks osaks, kaheks probleemiks. Esimene probleem on konkreetsete kosmiliste s\xc3\xbcsteemide, sealhulgas Metagalaktika, l\xc3\xb5plikkuse v\xc3\xb5i l\xc3\xb5pmatuse probleem. See on puhtalt f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaline probleem, mis kuulub relativistliku astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja relativistliku kosmoloogia valdkonda. Teine probleem on Universumi l\xc3\xb5pmatuse v\xc3\xb5rratult keerulisem probleem. See on loodusteaduse ja filosoofia piirprobleem. Seda saab lahendada ainult f\xc3\xbc\xc3\xbcsika, astronoomia, matemaatika ja filosoofia \xc3\xbchispingutustega; \xc3\xbchegi eraldi v\xc3\xb5etud teadusega seda lahendada ei saa.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pmatuse filosoofiline staatus\n_START_PARAGRAPH_\nNaan m\xc3\xa4rkis ettekandes, et ei ole siiski kahtlust selles, et l\xc3\xb5pmatus on oma olemuselt matemaatiline m\xc3\xb5iste. Ta haarab kogu matemaatika. Veelgi enam, v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda nii, nagu tegi seda Hermann Weyl: "Matemaatika on teadus l\xc3\xb5pmatusest". Kosmoloogia kasutab sedasama l\xc3\xb5pmatuse matemaatilist m\xc3\xb5istet._NEWLINE_V\xc3\xa4ga pika aja jooksul andsid filosoofid (Anaxagoras, Zenon Eleast, Demokritose koolkond, Aristoteles, Augustinus jt) l\xc3\xb5pmatuse probleemi lahendamisse suurema panuse kui matemaatikud. \xc3\x95petuse l\xc3\xb5pmatusest arengus "t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasele" etapile panid aluse \xc3\xbcksteisest s\xc3\xb5ltumatult matemaatikud (Bernhard Riemann, Georg Cantor) ja filosoofid-dialektikud (Hegel, Friedrich Engels). Sestsaadik matemaatika progress on pidev ja \xc3\xbcha kiirenev, samal ajal kui filosoofias ilmselt midagi oluliselt uut ei ilmunud.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pmatuse filosoofiast N\xc3\xb5ukogude Liidus\n_START_PARAGRAPH_\nNaan v\xc3\xa4itis ettekandes, et 1950.\xe2\x80\x931960. aastatel l\xc3\xb5pmatuse probleemi filosoofilisel t\xc3\xb5lgendamisel olid pioneerideks Vladimir Sviderski (kaitses 1955. aastal filosoofiadoktori kraadi aegruumi filosoofia alal) ja Serafim Meljuhhin (hilisem NSV Liidu Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige). Nende t\xc3\xb6\xc3\xb6des probleemi k\xc3\xa4sitlus oli Naani hinnangul m\xc3\xa4rgatavalt \xc3\xbcle keskmise taseme, kuid see keskmine tase ise oli \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt madal. Need t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja ka neile j\xc3\xa4rgnenud t\xc3\xb6\xc3\xb6d ei suutnud t\xc3\xa4ita seda l\xc3\xb5het, mis oli tekkinud t\xc3\xa4ppisteaduste ja filosoofia vahel, mis tolleks hetkeks osutus kolossaalseks. Vastavalt tolle aja \xc3\xbcldiselt j\xc3\xa4rgitavale stiilile l\xc3\xa4htusid autorid Hegeli ja Marxi filosoofilistest seisukohtadest, aga matemaatiline loodusteaduslik materjal (\xc3\xbclimalt napp) kaasati vastavate filosoofiliste p\xc3\xb5him\xc3\xb5tete illustreerimiseks, seejuures materjali (fakte) ennast hinnati filosoofilise vastuv\xc3\xb5etavuse v\xc3\xb5i vastuv\xc3\xb5etamatuse seisukohalt. Vastuv\xc3\xb5etamatutele faktidele "anti vastul\xc3\xb6\xc3\xb6k"._NEWLINE_Naan kandis ette, et Meljuhhin oma 1958. aastal ilmunud raamatus "\xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb0 \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe \xd0\xb8 \xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe" ("L\xc3\xb5pliku ja l\xc3\xb5pmatu probleem") annab esmalt ruumi l\xc3\xb5pmatuse filosoofilise t\xc3\xb5estuse ja seej\xc3\xa4rel p\xc3\xbcstitab k\xc3\xbcsimuse sellest, milliseid kosmoloogia j\xc3\xa4reldusi tuleks aktsepteerida ja milliseid h\xc3\xbcljata. Meljuhhin v\xc3\xa4idab, et ruumi l\xc3\xb5pmatus tuleneb loogiliselt v\xc3\xb5ttes mateeria l\xc3\xb5pmatusest. Kuna aga mateeria piiridest ei ole v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ljuda, siis ei saa r\xc3\xa4\xc3\xa4kida ka selle piiratusest, millest omakorda j\xc3\xa4reldub, et mateeria on l\xc3\xb5pmatu. Naan leidis, et k\xc3\xbcsimuse p\xc3\xbcstitus on sarnane Sviderski 1956. aastal ilmunud t\xc3\xb6\xc3\xb6s "F\xc3\xbc\xc3\xbcsikas aegruumiliste ettekujutuste filosoofiline t\xc3\xa4hendus" avaldatud v\xc3\xa4itega "Kui me r\xc3\xa4\xc3\xa4gime mateeria (materiaalse maailma) l\xc3\xb5pmatusest, siis me peame silmas selle all mateeria piiri puudumist"._NEWLINE_Naan res\xc3\xbcmeeris, et m\xc3\xb5lemas juhtumis k\xc3\xa4sitletakse l\xc3\xb5pmatust kui piiramatust, piiri puudumist. Autorid j\xc3\xa4tsid aga Naani v\xc3\xa4itel t\xc3\xa4helepanuta k\xc3\xb5ige olulisema, mida teadus viimase saja aasta jooksul oli andnud \xe2\x80\x93 selle, et l\xc3\xb5pmatus ei ole taandatav (samastatav) piiramatuseks. Siit tuleneb autorite n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegse kosmoloogia \xc3\xbchek\xc3\xbclgne k\xc3\xa4sitlemine. Eelmainitud t\xc3\xb6\xc3\xb6s t\xc3\xb5estab Sviderski relativistliku kosmoloogia "metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsilist, kunstlikku ja avameelselt papimeelset iseloomu". Naan m\xc3\xa4rkis, et sellised hinnangud olid omal ajal N\xc3\xb5ukogude Liidus peaaegu \xc3\xbcldiselt j\xc3\xa4rgitavad, kuid 1956. aastal oli see juba selge anakronism.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xbcberneetika\n_START_PARAGRAPH_\nAjakirja Horisont toimetaja Rein Veskim\xc3\xa4e k\xc3\xbcsis akadeemik Hillar Abenilt, miks sai 1960. aastal Tallinnasse rajatud instituut nimeks k\xc3\xbcberneetika instituut? Miks mitte n\xc3\xa4iteks arvutustehnikainstituut v\xc3\xb5i midagi sarnast? Aben, kes omal ajal oli selle instituudi direktor, vastas, et selle idee taga seisis teaduste akadeemia asepresident Gustav Naan. V\xc3\xb5ib-olla oleks arvutustehnikainstituudi nimi samuti sobinud. Kuid N\xc3\xb5ukogude Liidus oli sel ajal kombeks r\xc3\xbcnnata uusi teadussuundi, milles N\xc3\xb5ukogude Liit muust maailmast maha j\xc3\xa4i. K\xc3\xbcberneetikat peeti pikka aega kapitalistlikuks ebateaduseks. Seet\xc3\xb5ttu soovitas Naan seda nime instituudile juba jonni p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Tegelikult enne 1950. aastaid N\xc3\xb5ukogude Liidus k\xc3\xbcberneetikast ei r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud. Avaliku r\xc3\xbcnnaku alla sattus k\xc3\xbcberneetika 1952. aastal, aasta enne Stalini surma. 1953. aastal ilmusid kriitilised artiklid riigi keskses kirjandus- ja \xc3\xbchiskondlik-poliitilises ajalehes Literaturnaja Gazeta (k\xc3\xbcberneetikat nimetati seal obskurantseks teaduseks) ja ainsas filosoofiaajakirjas Vopross\xc3\xb5 Filosofii (artikkel pealkirjaga "Kelle huve teenib k\xc3\xbcberneetika?"). Ja kuigi veel 1954. aastal ilmunud leksikonis "\xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x8c" ("L\xc3\xbchike filosoofia leksikon") defineeriti k\xc3\xbcberneetika reaktsiooniliseks pseudoteaduseks, oli 1950. aastate teisel poolel k\xc3\xbcberneetika juba t\xc3\xa4ielikult rehabiliteeritud. Alates 1958. aastast avaldati NSV Liidus sellel teadusalal arvukalt artikleid ja raamatuid. Eesti keeleski hakkas \xc3\xbcht-teist ilmuma, 1961. aastal avaldati Norbert Wieneri "K\xc3\xbcberneetika ehk Juhtimine ja side loomas ning masinas". V\xc3\xb5rreldes paljude v\xc3\xa4lisriikidega omandas k\xc3\xbcberneetika n\xc3\xb5ukogude teaduses 1960. aastatel ja 1970. aastate alguses prestii\xc5\xbesema koha._NEWLINE_1969. aastal kirjutas Gustav Naan Wieneri teisele eesti keelde t\xc3\xb5lgitud raamatule "Inimolendite inimlik kasutamine. K\xc3\xbcberneetika ja \xc3\xbchiskond" seitsmelehek\xc3\xbcljelise eess\xc3\xb5na "Norbert Wiener ja ajastu m\xc3\xb5ttelaad". Muuhulgas kirjutas Naan selles, et sarnaselt relatiivsusteooria ja kvantmehaanikaga, on ka k\xc3\xbcberneetika tekitanud \xc3\xa4gedaid vastur\xc3\xbcnnakuid. "R\xc3\xbcnnakute motiiv on olnud tavaliselt \xc3\xbcks: inimlikult m\xc3\xb5istetav tahtmine j\xc3\xa4\xc3\xa4da siledasse Newtoni maailma ja s\xc3\xa4ilitada kindel, j\xc3\xa4ikdeterministlik optimism". Wienerit on s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatud pessimismi propageerimises. Naan leiab, et Wieneri enda vaated ei ole siiski suunatud igasuguse progressi ja optimismi vastu, vaid ainult progressi ja optimismi lihtsustatud mudelite vastu. Naan lisab, et "paraku elame karedas maailmas, milles juhus etendab niisama suurt osa kui seadusp\xc3\xa4rasuski". Sellep\xc3\xa4rast saab mis tahes realistlik optimism selles maailmas p\xc3\xb5hineda ikkagi ainult t\xc3\xb5en\xc3\xa4osuste hindamisel ja kainel teadmisel, et progressi eest tuleb maksta.\n_START_SECTION_\nVaated teaduslikule m\xc3\xb5tlemisele ja "argim\xc3\xb5tlemisele"\n_START_PARAGRAPH_\nNaan vastandas sageli seda, mida ta pidas teaduslikuks maailmavaateks ja "argim\xc3\xb5tlemiseks", mida ta leidis nii tavainimeste, intelligentsi kui ka valitsejate seas. Nii ironiseeris ta, et "[o]n loomulik [...], et ka k\xc3\xb5ige keerukamaid k\xc3\xbcsimusi, n\xc3\xa4iteks globaalprobleeme v\xc3\xb5i sugupoolte ja rahvussuhteid arutatakse mitte ainult s\xc3\xbcmpoosionidel. Kohvikus, saunas, juuksurij\xc3\xa4rjekorras lahendatakse neid palju edukamalt.". Just argim\xc3\xb5tlemist ja ideoloogilist m\xc3\xb5tlemist hakkas ta 1980ndatel omistama oma vastastele.\n_START_SECTION_\nHinnanguid Naani teadustegevusele\n_START_PARAGRAPH_\nNaani m\xc3\xb5tteid on iseloomustatud "vaadetena, mida on tunnustatud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikena teaduslikust vaatepunktist".\n_START_SECTION_\nPopulaarsus\n_START_PARAGRAPH_\nNaani 1960. aastate l\xc3\xb5pus ja 1970. aastate algul avaldatud artiklid, mida ta eelnevalt esitas Eesti teadus- ja projekteerimisasutustes ning loomeliitudes seminariettekannetena, said \xc3\xbclipopulaarseteks._NEWLINE_Mihkel Muti hinnangul oli Gustav Naan 1970. aastate keskpaiku eesti haritud noorsoo hulgas sama populaarne nagu vahest Herbert Marcuse v\xc3\xb5i Marshall McLuhan olid olnud omal ajal ameerika tudengite seas. \xc3\x9cldteadaolevalt p\xc3\xb5hines Naani kuulsus 1969. aastal Loomingus ilmunud esseel "V\xc3\xb5im ja vaim", mille ilmumise v\xc3\xb5imalikkust saab seletada paljude asjaolude kokkulangemisega. Sellest ajaliselt ettepoole j\xc3\xa4id Sirbi ja Vasara artiklid paisuvast universumist, millest Naan oskas k\xc3\xb6itvalt ja \xc3\xbcldarusaadavalt kirjutada. 1976. aastal oli Naan uuesti populaarsuse laineharjale t\xc3\xb5usnud Sirbis ja Vasaras ilmunud artiklisarjaga, milles ta k\xc3\xbc\xc3\xbcnilis-vaimukalt anal\xc3\xbc\xc3\xbcsis sootemaatikat._NEWLINE_Mutt on toonud n\xc3\xa4ite Naani populaarsusest. 1976. aastal Tartu kirjandusp\xc3\xa4evade kavas oli v\xc3\xa4lja kuulutatud Naani ettekanne "Roosa m\xc3\xbcra". Kuna oli oodata v\xc3\xa4ga suurt publikuhuvi, siis olid korraldajad otsustanud selle ettekande erandlikult \xc3\xbcle viia Keemiahoone ringauditooriumi. Saal oli rahvast pungil. Naan aga puudus. Korraldajad oletasid, et ehk on Naan siiski v\xc3\xa4lja s\xc3\xb5itnud, ning otsustasid seni p\xc3\xa4evakorraga edasi minna. Kui j\xc3\xa4rgmine esineja, professor Harald Peep, oli oma ettekandega poole peale j\xc3\xb5udnud, j\xc3\xb5udiski Naan kohale ja sisenes triumfaalselt saali. Selle peale t\xc3\xb5usis rahvas auditooriumis p\xc3\xbcsti ja kukkus aplodeerima. Professor Peep \xc3\xbchines plaksutajatega. Professoril "lubati" oma ettekanne siiski l\xc3\xb5petada, kuid paljude kuulajate meeled olid juba seotud j\xc3\xa4rgneva esinejaga._NEWLINE_Mihkel Muti hinnangul oli Naani ettekanne "Roosa m\xc3\xbcra" varasematega v\xc3\xb5rreldes p\xc3\xa4ris kehvake. Mutt leidis, et "ilmselt oli Naan end ammendanud, tema kui arvamusliidri maine hakkaski p\xc3\xa4rast seda allam\xc3\xa4ge veerema, kuni muutus suisa vastandm\xc3\xa4rgiliseks. Noorte ebajumalast sai kroonuk\xc3\xb5neleja, neostalinist, eestlusevaenaja"._NEWLINE_Kirjanduskriitik Kalev Kesk\xc3\xbcla kirjutas, et 1970. aastatel oli Naan kahtlemata staar, kelle kirjutised pakkusid uusi vaateid ja r\xc3\xbcndasid moralismi. Naan oli seletanud: "Mida rohkem abielulahutusi, seda paremaks muutub abielu kvaliteet". Naani kui p\xc3\xb5neva \xc3\xbchiskondliku m\xc3\xb5tleja \xc3\xbcldine populaarsus kestis kuni 1980. aastate alguseni, "kui ta asus kindlalt partei barrikaadidele". Naani viimaseid suuri hetki m\xc3\xa4letas Kesk\xc3\xbcla 1979. aastast \xc3\xbclikooli Vanemuise t\xc3\xa4nava ringauditooriumist, kus Naan avaldas arvamust, et totalitaarsed s\xc3\xbcsteemid on p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt aatomi-eelse ajastu n\xc3\xa4he.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb6\xc3\xb6rdepunkt Sangaste seminaril\n_START_PARAGRAPH_\nAjakirjas Looming Gustav Naanist kirjutanud Madis K\xc3\xb5iv meenutab artiklis "Vestlusi ja k\xc3\xb5nelusi Gustav Naaniga", et p\xc3\xa4rast seda, kui Naani "maapagu" T\xc3\xb5raveres oli l\xc3\xb5ppenud, said nad aeg-ajalt ikka kokku. Vestluste k\xc3\xa4igus pani K\xc3\xb5iv t\xc3\xa4hele, et Naanile tegi muret, et Jaan Kaplinski ja Arvo Valton \xc3\xbcha sagedamini kippusid talle "kallale tulema". See j\xc3\xa4i Naanile m\xc3\xb5istetamatuks. K\xc3\xb5ivule n\xc3\xa4is, et Naan tahaks kirjanikega h\xc3\xa4sti l\xc3\xa4bi saada, "omameheks koguni", kellega ta vahetult ja sundimatult vestelda saaks nagu astronoomide ja f\xc3\xbc\xc3\xbcsikutega, n\xc3\xa4iteks nagu temaga._NEWLINE_1979. aastal Sangaste lossis toimunud noorte teadlaste kokkutulekul olid kutsutud esinejate seas nii Naan kui Valton. Andres Tarand m\xc3\xa4letab, et see oli noorte bioloogide teoreetiline seminar, Madis K\xc3\xb5iv aga kirjeldab, et seminaril oli hulk noori f\xc3\xbc\xc3\xbcsikuid, filosoofe ja kirjanikke. "Vanu" oli ka kutsutud, n\xc3\xa4iteks Lennart Meri._NEWLINE_Rahvast oli palju, k\xc3\xb5ik tahtsid r\xc3\xa4\xc3\xa4kida. K\xc3\xb5iv j\xc3\xa4i seminarile hiljaks. Esimene, kes temaga r\xc3\xa4\xc3\xa4kis, oli Naan. Naan kurtis, et Valton oli talle j\xc3\xa4lle kallale tulnud ja kutsus K\xc3\xb5ivu saali, kus ta pidi Valtonile vastama. Hiljem on K\xc3\xb5iv seda juhtumit t\xc3\xb5lgendanud nii, et Naan oli teda endale appi kutsunud. Kuid sellest ei tulnud midagi v\xc3\xa4lja, liiga palju oli segadust \xc3\xbcldises atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris, teemad kandusid mujale, algas mingi m\xc3\xa4ng riigiloomisest, valiti "peaminister". P\xc3\xa4rast "valitsuse" moodustamist kandus jutt kuidagiviisi viimase s\xc3\xb5ja teemadele._NEWLINE_Tarand oma m\xc3\xa4lestusteraamatus "Kiri ei p\xc3\xb5le \xc3\xa4ra" (2005) \xc3\xbctleb, et Naan oli k\xc3\xbcll m\xc3\xb5nda aega esinenud suhteliselt progressiivse n\xc3\xb5ukogudekriitilise tegelasena, kuid "k\xc3\xb5nealuseks ajaks (40 kirja ajaks), 1980] taas t\xc3\xb5mbunud hinges tagasi stalinistlikku lapsep\xc3\xb5lve, nagu see talle Eesti \xc3\xbcmberasujate j\xc3\xa4rglasena Kaug-Itta k\xc3\xa4tte j\xc3\xb5udis". Tema meelest oli p\xc3\xb6\xc3\xb6rdepunkt Sangaste lossis peetud seminaril, kus noormehed surusid akadeemikule peale "ei v\xc3\xb5i jaa" k\xc3\xbcsimuse: kelle poole relva keeraksid, kui praegu tuleks t\xc3\xb5e tund poolte valikuks? Akadeemik olevat vihastanud ning selgelt poole "fa\xc5\xa1istide ja nende sabarakkude" vastu v\xc3\xb5tnud._NEWLINE_K\xc3\xb5iv ei m\xc3\xa4leta, mida seal just v\xc3\xa4ideti, jaatati v\xc3\xb5i eitati, kuid ta m\xc3\xa4letas selgesti, et mingil hetkel \xc3\xbctles Valton: "Mis siis selles halba olnuks, kui sakslased oleksid v\xc3\xb5itnud." K\xc3\xb5iv sai aru, et Naan ei saa sellele reageerimata j\xc3\xa4tta, kuid ei m\xc3\xb5istnud arvata, millise tooni Naan valib. Ta valis k\xc3\xb5ige r\xc3\xa4igema \xe2\x80\x93 "automaadivalanguga, mille ta sakslaste pihta lubas j\xc3\xa4lle sihtida". K\xc3\xb5ivule oli Naani toon siiski jahmatav ja "pikkamisi p\xc3\xbcstitatud s\xc3\xb5pruse elevandiluutorn varises nende paari minuti jooksul kokku".\n_START_SECTION_\n40 kiri\n_START_PARAGRAPH_\n1980. aasta oktoobris s\xc3\xbcndis EKP venestamispoliitika vastu suunatud haritlaste "Avalik kiri Eesti NSV-st". Nn 40 kirja autorid \xc3\xbcritasid saada kirjale allkirju ka akadeemikutelt. P\xc3\xa4rast tunniajalist vestlust Nikolai Alum\xc3\xa4ega k\xc3\xbcsis Andres Tarand temalt, keda ta oma kaasakadeemikutest peab sobivaks v\xc3\xb5i v\xc3\xb5imalikuks kandidaadiks. Akadeemik Alum\xc3\xa4e tegi pika pausi ja vastas: "Gustav Naani v\xc3\xb5iks proovida, kui keegi pealt ei n\xc3\xa4e ...". Tegelikkus oli aga teine._NEWLINE_Rohkem kui seitse kuud p\xc3\xa4rast 40 kirja, saatis akadeemik Gustav Naan EKP Keskkomiteele m\xc3\xa4rgukirja "M\xc3\xb5tteid ideoloogilisest situatsioonist", milles r\xc3\xbcndavas toonis n\xc3\xb5udis veelgi j\xc3\xa4igemat kurssi ideoloogiat\xc3\xb6\xc3\xb6s. Kiri oli kirjutatud vene keeles ja dateeritud 24. juunil 1981. Erilise t\xc3\xa4helepanu osaks said kirjas kirjanikud, konkreetsemalt Jaan Kaplinski ja Arvo Valton (oletatud on Naani isiklikku vimma populaarsete kirjanike vastu). Naan t\xc3\xb5mbas paralleele 1968. aasta T\xc5\xa1ehhoslovakkia ja 1980. aasta Poola s\xc3\xbcndmustega, kus samuti alustati s\xc3\xbc\xc3\xbctutest akadeemilistest diskussioonidest. Naan teeb kirjas j\xc3\xa4relduse, et Eestis tuleb vastavate ilmingute vastu tegutseda j\xc3\xb5uliselt ja otsustavalt, v\xc3\xb5tta "40 bande" "snaiperliku teooriatule" alla. Samuti iseloomustas ta kirjas oma oponente "r\xc3\xa4mpsuna" ja "j\xc3\xa4tistena", pahandades, et "tulistama" pidavat tema ihu\xc3\xbcksinda, sel ajal, kui kogu intelligents, sh kompartei liikmed, hoidvat heatahtliku neutraalsuse positsiooni v\xc3\xb5i "itsitavad ilgelt pihku". 40 kirja ja j\xc3\xa4rgnenud noorterahutuste j\xc3\xa4rel avaldas Gustav Naan ka iroonilise hoiatusteksti, milles juhtis t\xc3\xa4helepanu sellele, et eestlased kujunesid rahvuseks k\xc3\xb5igest 100 aasta eest ja et nad "kaovad l\xc3\xa4hemate aastasadade jooksul"._NEWLINE_Jaan Kaplinski on hiljem (2005) kommenteerinud, et n\xc3\xa4eb Naani kirjas k\xc3\xb5igepealt isiklikku solvumist noorte meeste jultumuse \xc3\xbcle, kes julgesid t\xc3\xa4ppisteadlasest akadeemikuga vaielda asjade \xc3\xbcle, milles ta arvas endal olevat enam-v\xc3\xa4hem t\xc3\xb5emonopoli. "Mina pidasin Naanist lugu ja lugesin p\xc3\xa4ris \xc3\xb5hinaga tema vabam\xc3\xb5tlejalikke arutlusi intelligentsist ja b\xc3\xbcrokraatiast, tema eess\xc3\xb5na Norbert Wieneri \xc3\xbchele raamatule ja muud. Kuid ilmselt p\xc3\xa4rast l\xc3\xa4bitehtud infarkti midagi Naanis muutus ja ta hakkas esinema banaalselt ja keskendus ainult seksile, abielule ja abielulahutustele." Kaplinskit pahandas ka Naani pealiskaudne, p\xc3\xa4ris demagoogiline opereerimine statistikaga. Naan aga p\xc3\xb6\xc3\xb6ras isikliku solvumise ideoloogiliseks n\xc3\xb6rdimuseks._NEWLINE_Arvo Valton kommenteeris 2005. aastal, et peale "ideoloogilise agaruse ... on Naani kaebekirja ajendiks isiklik pahameel tegelaste suhtes, kes julgesid kahelda tema ainup\xc3\xa4devuses mis tahes teaduse alal, olgu tegemist antimaailmade v\xc3\xb5i seksuaalsuhetega". Valtoni v\xc3\xa4itel on tema ja Naani vastasseis t\xc3\xa4pselt fikseeritav. See juhtus 1979. aastal Sangaste lossis noorte teadlaste kokkutulekul._NEWLINE_Madis K\xc3\xb5iv \xc3\xbctleb kirja kohta, et erinevalt Sirje Kiinist, ei tundunud talle kirja stiil bol\xc5\xa1evistlik ega r\xc3\xa4igegi olevat. "J\xc3\xa4rsk ja s\xc3\xb5jakas k\xc3\xbcll. ... See on liiga isiklik, solvatud inimese stiil, kes oma solvumuses p\xc3\xbc\xc3\xbcab vastu hammustada. Isiklik, liig isiklik." Lennart Meri kritiseeris hiljem Naani demograafilisi vaateid loomeliitude pleenumil: "Tuntud on akadeemik Naani tees, mille kohaselt eestlased olla nii vana rahvas, et demograafiline plahvatus on neil ammu selja taga ja rahvusena ei ole nad enam suutelised ennast taastootma. See on viisakas katse vabastada ebakompetentset valitsust vastutusest". Naani vastus oli, et see olevat nii "kirjaoskamatu "tees"", mida ta ei ole uneski n\xc3\xa4inud ja mis olevat "otsast l\xc3\xb5puni hr. Mere lopsaka fantaasia vili".\n_START_SECTION_\nFosforiidis\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n31. m\xc3\xa4rtsil 1987 Sakala keskuses toimunud Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu esimehe Bruno Sauli esimesel fosforiiditeemalisel pressikonverentsil istus Gustav Naan esimeses reas, kuulas t\xc3\xa4helepanelikult, kuid vaikis. Millegip\xc3\xa4rast ei lausunud ta fosforiidis\xc3\xb5jas s\xc3\xb5nagi. "Huvitav miks?", k\xc3\xbcsib ajakirjanik Johannes Aare oma raamatus "Fosforiidis\xc3\xb5da"._NEWLINE_Otsides sellele vastust, toetus Aare akadeemik Erast Parmasto arvamusele, et Naan l\xc3\xa4htus oma tegevuses eesk\xc3\xa4tt isiklikest prognoosidest. Muuhulgas tulenesid need aga akadeemiku tihedatest sidemetest erinevat liiki mundrikandjatega. Ta v\xc3\xb5is saada infot samuti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elastelt, kes ootasid v\xc3\xb5imule tulekuks sobivat momenti. 1988. aasta juunis ei puudunudki kuigi palju, et Karl Vaino oleks tankid Lauluv\xc3\xa4ljakule saatnud, et ajada laiali esimest suurt rahvakogunemist NLKP 19. konverentsi delegaatide toetuseks. Aare ei kahelnud, et Naan teadis NSV Liidu telgitagustest tunduvalt rohkem kui keskmine eesti haritlane, kuid seesugune teadmine surus m\xc3\xb5tlemise ka vastavatesse raamidesse. Naan pidas v\xc3\xb5imalikuks Stalini aegsete \xc3\xb5uduste kordumist veelgi suuremas ulatuses. 1991. aasta augustiput\xc5\xa1 N\xc3\xb5ukogude Liidus n\xc3\xa4itaski, et akadeemiku kartused olid m\xc3\xb5ningal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral p\xc3\xb5hjendatud. Aare oletas, et v\xc3\xb5imalik, et just sellep\xc3\xa4rast ta fosforiidis\xc3\xb5jas vaikiski._NEWLINE_Sellegipoolest heidab Aare oma raamatus Naanile kergelt ette, et kaevanduste vastu oleks teadlane v\xc3\xb5inud v\xc3\xb5idelda ainu\xc3\xbcksi juba seep\xc3\xa4rast, et temagi esivanemate juured on Virumaa mullas. Lahemaa rahvuspargis Ilum\xc3\xa4e kalmistul on haud, kuhu on maetud Gustav Naan, Kaug-Idas s\xc3\xbcndinud akadeemik Gustav Naani \xc3\xbcks esivanematest.\n_START_SECTION_\nEesti iseseisvusp\xc3\xbc\xc3\xbcdluste vastu\n_START_PARAGRAPH_\nTundes p\xc3\xa4ris h\xc3\xa4sti n\xc3\xb5ukogude repressioonipoliitikat, asus Gustav Naan eesti rahvusluse t\xc3\xb5usuaastail naeruv\xc3\xa4\xc3\xa4ristama natsionalismi, eestlaste kui v\xc3\xa4ikerahva oma aga eriti. Teda ajas naerma m\xc3\xb5te, et Eesti v\xc3\xb5iks kunagi saada iseseisvaks riigiks. Ta t\xc3\xb5ttas oma seisukohta k\xc3\xb5ikjal avalikult v\xc3\xa4lja \xc3\xbctlema ja oli h\xc3\xa4mmeldunud, kui teda enam ei m\xc3\xb5istetud, et eestlased solvuvad, tema peale vihastuvad. Naan oli 1980. aastate teisel poolel tahes-tahtmata asunud vene impeeriumimeelsete poliitiliste j\xc3\xb5udude poolele. Viimased ei j\xc3\xa4tnud teda m\xc3\xb5istetavalt eestlaste vabadusliikumise vastases v\xc3\xb5itluses kasutamata._NEWLINE_22. detsembril 1987 EKP Keskkomitee mitmesaja osav\xc3\xb5tjaga peetud n\xc3\xb5upidamisel luges EKP Keskkomitee esimene sekret\xc3\xa4r Karl Vaino ette NLKP Keskkomitee salajase otsuse "Balti liiduvabariikides asetleidnud natsionalistlikest ilmingutest" koos omapoolsete kommentaaridega. J\xc3\xa4rgnesid s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tud. \xc3\x9cks esinejaid oli akadeemik Gustav Naan. Oma s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tus tuletas Naan meelde, et ka T\xc5\xa1ehhoslovakkia (1968) ja Poola (1980) s\xc3\xbcndmused algasid sellest, et ajakirjandus lasti v\xc3\xa4lja partei kontrolli alt. "Kui tagasi v\xc3\xb5eti, l\xc3\xa4ks k\xc3\xb5ik normaalselt. Aga meil: Vikerkaare ja Edasi toimetused on lausa jalad lauale t\xc3\xb5stnud! Kas nad \xc3\xbcldse kavatsevad perestroikat alustada v\xc3\xb5i ei?" K\xc3\xbc\xc3\xbcditamistest r\xc3\xa4\xc3\xa4kides \xc3\xbctles Naan: "K\xc3\xb5iki k\xc3\xbc\xc3\xbcditamisi ei saa nimetada seadusetuseks. Julgeolekuorganid tegid vigu, kuid eesk\xc3\xa4tt v\xc3\xb5itlesid ennastohverdavalt vaenlase vastu." Karl Vaino j\xc3\xa4i Naani esinemisega rahule. Ta oli t\xc3\xa4nulik Naanile, kes oli omaenese algatusel t\xc3\xb5tanud k\xc3\xb5netooli natsionaliste sarjama._NEWLINE_1987. aasta suvel vallandas NLKP Keskkomitee suure Baltikumi natsionalistide ja separatistide vastase kampaania, mis kestis kuni N\xc3\xb5ukogude Liidu lagunemiseni, 1991. aastani v\xc3\xa4lja. NLKP h\xc3\xa4\xc3\xa4lekandja Pravda peatoimetaja Viktor Afanasjev palus ning akadeemik Gustav Naan ka kirjutas 23. novembril 1988 Pravdasse artikli "K\xc3\xb5ik pea peale", kus kritiseeris Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu 16. novembri otsuseid ning natsionalismi ja ebaobjektiivsuse all kannatavat eesti ajakirjandust._NEWLINE_Akadeemik Erast Parmasto on meenutanud, et ta on olnud tunnistajaks sellele, kuidas Naan Eesti taasiseseisvumise taotluste puhul 1980. aastate l\xc3\xb5pul lausa paanikasse sattus. "Mida nad ometi teevad!" Parmasto lisas, et "ei maksa arvata, et Naani seisukohtade taga oli \xc3\xbclim kommunismi-ideelisus v\xc3\xb5i j\xc3\xa4ik venemeelsus. Nagu selgus ta ettevaatlikult \xc3\xb6eldud argumentidest, kartis ta eesti rahva t\xc3\xa4ielikku h\xc3\xa4vitamist, kui taas v\xc3\xb5imule saavad Stalini-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi mehed." Naan oli sellist tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumist pidanud v\xc3\xa4ga t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliseks, lausa paratamatuks ajaloo k\xc3\xa4iguks. Parmasto arvates oli Naani seisukoha taga tema elulugu. S\xc3\xbcndinuna Venemaa Kaug-Idas, oli ta ise ligidalt n\xc3\xa4inud kogu stalinliku represseerimispoliitika ajalugu. Naani \xc3\xbclitagurlike vaadete taga oli mure enese, aga ehk sellega seotuna ka Eesti tuleviku p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Laulva revolutsiooni ajal avaldas Naan rea artikleid, milles \xc3\xb5igustas v\xc3\xb5i ratsionaliseeris stalinlikke repressioone.\n_START_SECTION_\nAjakirjanik Hellar Grabbi Gustav Naanist\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastate l\xc3\xb5pul kirjutas kultuuriajakirja Mana v\xc3\xa4ljaandja Hellar Grabbi, et Gustav Naan on "silmapaistvamaid teadlasi, aga samal ajal ka vastuoluderikkamaid ja m\xc3\xb5tlemapanevamaid isiksusi p\xc3\xa4rasts\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgses Eestis". Ta oli kuulnud ka tunnustavaid s\xc3\xb5nu Naani kohta tolleaegse Eesti uue teadlasp\xc3\xb5lvkonna esindajatelt. Seep\xc3\xa4rast tahtis ta tingimata kuulda kasv\xc3\xb5i osaliseltki selle mehe loengut, kes Hermann von Keyserlingi ja Gustav Teichm\xc3\xbclleri k\xc3\xb5rval oli tema meelest kolmas teatavat rahvusvahelist t\xc3\xa4helepanu saavutanud, Eestis elanud ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud filosoof. Selline v\xc3\xb5imalus avanes tal 1968. aasta oktoobris._NEWLINE_Hellar Grabbi juhtus oma Eesti k\xc3\xbclask\xc3\xa4igul Gustav Naani ettekannet kuulama Kirjanike Majas. Grabbi p\xc3\xb6\xc3\xb6ras t\xc3\xa4helepanu, et Naan r\xc3\xa4\xc3\xa4kis aeglaselt ja rahulikult. Eesti keel oli tal s\xc3\xb5navararikas ja sundimatult vaba. Vene aktsent oli ta h\xc3\xa4\xc3\xa4les vaevu tabatav. Saalisistujad n\xc3\xa4isid kuulavat suure t\xc3\xa4helepanuga. Naan r\xc3\xa4\xc3\xa4kis, et b\xc3\xbcrokraatia poolt surutakse teadusele, kunstile ja kirjandusele peale \xc3\xb5petlik ja standardne funktsioon, mis on vastuolus nende \xc3\xbclesande ja olemusega. Teadus aga, samuti ka kunst ja kirjandus, saavutab suuremaid tulemusi, kui ta ei ole elul\xc3\xa4hedane, vaid abstraktne. Neid m\xc3\xb5tteid esitades ehitas Naan k\xc3\xbcberneetilised, geneetilised ja tundeelulised mudelid intelligentsi ja b\xc3\xbcrokraatia funktsioonide jaoks. Seda kuulates oli Grabbi h\xc3\xa4mmastunud lektori sellisest ebastandardsest ja edumeelsest m\xc3\xb5ttelennust.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Naani isa oli Johannes Naan (s\xc3\xbcndinud 1869)._NEWLINE_Gustav Naani abikaasa oli Jevgenija Korsit\xc5\xa1enko (abielu lahutati)._NEWLINE_Tema poeg Gustav Naan (s\xc3\xbcndinud 28.07.1953) on tehnoloogia\xc3\xa4rimees, pojapoeg Deniss Naan (s\xc3\xbcndinud 1974) on muusik ja kultuuriguru. Naani pojapojapoeg Arhip on s\xc3\xbcndinud 2015. aastal. Elavad Moskvas._NEWLINE_Gustav Naanil oli vend Johannes Naan (1921\xe2\x80\x931995), kes samuti elas Eestis, oli kommunist ja nomenklatuurne t\xc3\xb6\xc3\xb6taja, p\xc3\xa4lvis 1960. aastate l\xc3\xb5pus parteilise karistuse'