b'\n_START_ARTICLE_\nSotsialism\n_START_SECTION_\nMunitsipaalne sotsialism\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi viimasel veerandil hakkas Euroopas tekkima sotsialismi mitte teoorial, vaid praktikal p\xc3\xb5hinev s\xc3\xbcsteem, mis avaldus esmalt Joseph Chamberlaini reformides.  Euroopa paljudes osades v\xc3\xb5imust v\xc3\xb5tnuna tegeles munitsipaalne sotsialism algul t\xc3\xa4navate sillutamisega, hariduse, tervishoiu, parkide, raamatukogude, kunstigaleriide, muuseumide, trammide, haiglate, telegraafi, vee- ja gaasivarustusega. See praktilise sotsialismi vorm kasutab kohalikke omavalitsusi, et viia ellu avaliku omandivormiga seotud sotsiaalseid eesm\xc3\xa4rke, pidades silmas k\xc3\xb5igi (linna)kodanike kasu.\n_START_SECTION_\nTsitaate\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcrmekoloog Edward Osborne Wilson on kirjutanud: "Karl Marxil oli \xc3\xb5igus \xe2\x80\x93 sotsialism t\xc3\xb6\xc3\xb6tab; viga on selles, et ta valis vale liigi."_NEWLINE_Essees "Why Socialism?" kirjutas f\xc3\xbc\xc3\xbcsik Albert Einstein, et sotsialismi eesm\xc3\xa4rk on \xc3\xbcletada inimkonna arengu kiskjafaas ja sealt edasi liikuda.'