b'\n_START_ARTICLE_\nHall nulg\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nHall nulg kasvab looduslikus levikualas tavaliselt 25\xe2\x80\x9340\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguseks, t\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 0,9\xe2\x80\x931,2 (1,8)\xc2\xa0m. Registreeritud suurima puu k\xc3\xb5rgus on 66,1\xc2\xa0m ja t\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t 2,23\xc2\xa0m. Puude eluiga v\xc3\xb5ib soodsates oludes k\xc3\xbc\xc3\xbcndida 300\xe2\x80\x93400 aastani._NEWLINE_V\xc3\xb5ra on tihe, kuhikjas, v\xc3\xb5rdlemisi lai ning ulatub maapinnani. T\xc3\xbcve koor on tuhkjashall, paks ja pikuti l\xc3\xb5henev._NEWLINE_Juurestik on h\xc3\xa4sti arenenud, peajuurel on rohkesti k\xc3\xbclgjuuri, mis ulatuvad s\xc3\xbcgavale, mist\xc3\xb5ttu on ta k\xc3\xbcllaltki tormikindel._NEWLINE_Okkad on pikemad kui teistel nululiikidel, 4\xe2\x80\x938\xc2\xa0cm pikkused, t\xc3\xb6mbid, m\xc3\xb5lemalt k\xc3\xbcljelt sinakasrohelised v\xc3\xb5i vesihallid, m\xc3\xb5lemal k\xc3\xbcljel on \xc3\xb5hul\xc3\xb5heribad. Pungad on kerajad, kollakasrohelised-roosakad, vaigused. Noored v\xc3\xb5rsed on kollakasrohelised, paljad v\xc3\xb5i n\xc3\xb5rgalt karvased._NEWLINE_Isas\xc3\xb5isikud on purpurpunased v\xc3\xb5i -rohelised. K\xc3\xa4bid on silinderjad, \xc3\xbcmardunud otstega, 7\xe2\x80\x9312 (14) cm pikkused ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 3\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm, noorelt oliivrohelised, valminult pruunikad. Seemnesoomused on v\xc3\xa4ga laiad, \xc3\xbcmardunud servaga ning kattesoomustest m\xc3\xa4rksa pikemad._NEWLINE_Seemned on 8\xe2\x80\x9312\xc2\xa0mm pikkused, tuhmpruunid, tiivakesega, mis on seemnest ligi kaks korda pikem. 1000 seemne mass on vahemikus 20\xe2\x80\x9340 g. T\xc3\xb5usmetel on 5\xe2\x80\x939 idulehte.\n_START_SECTION_\nLevikuala ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nHalli nulu areaal paikneb P\xc3\xb5hja-Ameerika l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5una suunas USA Oregoni osariigi keskosast P\xc3\xb5hja-Mehhikoni ning ida-l\xc3\xa4\xc3\xa4ne suunas Colorado osariigi keskosast Vaikse ookeani rannikuni. Ta kasvab m\xc3\xa4gedes 600\xe2\x80\x933400\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcllalt suure ja v\xc3\xa4ljavenitatud levikuala t\xc3\xb5ttu varieeruvad kliimatingimused \xc3\xbcsna suures ulatuses. Kliimat iseloomustavad keskmine \xc3\xb5huniiskus ja keskmise kuni suure lumikatte paksusega pikad talved. Ta kasvab nii niisketel ja jahedatel kui ka soojematel ja kuivadel m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadel. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 510\xe2\x80\x931900\xc2\xa0mm. Madalamatel k\xc3\xb5rgustel esineb enamik sademetest s\xc3\xbcgisel ja varakevadel. Suurematel k\xc3\xb5rgustel on peamiseks niiskuse allikaks lumesulavesi.\n_START_SECTION_\nKasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nSuure levikuala t\xc3\xb5ttu on halli nulu kasvupinnas moodustunud paljudest erinevatest l\xc3\xa4htekivimitest. Esindatud on nii tard-, sette- kui ka moondekivimid. K\xc3\xb5ige paremini kasvab hall nulg keskmise s\xc3\xbcgavusega ja h\xc3\xa4sti vett l\xc3\xa4bilaskvatel liiv- ja saviliivmuldadel, s\xc3\xb5ltumata mulla l\xc3\xa4htekivimist. Ta talub nii happelist kui ka aluselist kasvupinnast.\n_START_SECTION_\nHalli nulu metsad\n_START_PARAGRAPH_\nKaskaadide ja Sierra Nevada m\xc3\xa4estiku okaspuu segametsades esineb hall nulg peamiselt koos j\xc3\xa4rgmiste puuliikidega: hiigelnulg (Abies grandis), Menziesi maasikapuu (Arbutus menziesii), kiviviljak (Lithocarpus densiflorus), kalifornia l\xc3\xb5hnaseeder (Libocedrus decurrens), kollane m\xc3\xa4nd (Pinus ponderosa), keerdm\xc3\xa4nd (Pinus contorta), suhkrum\xc3\xa4nd (Pinus lambertiana), Jeffrey m\xc3\xa4nd (Pinus jeffreyi), harilik ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii) ja kalifornia tamm (Quercus kelloggii). Sierra Nevada keskosas kasvab ta koos v\xc3\xa4helevinud mammutipuuga (Sequoiadendron giganteum). Oma levikualas on hall nulg tihti domineeriv puuliik, vaid areaali p\xc3\xb5hjaosa niisketel m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadel suudavad temaga edukalt konkureerida l\xc3\xa4\xc3\xa4netsuuga (Tsuga heterophylla) ja hiigel-elupuu (Thuja plicata). Keskmistel k\xc3\xb5rgustel on hall nulg okaspuu segametsades domineeriv, moodustades ajuti ka puhaspuistuid. K\xc3\xb5rgemal jagab temaga metsa tore nulg (Abies magnifica)._NEWLINE_Areaali kaguosas (Kaljum\xc3\xa4estikus) kasvab ta koos j\xc3\xa4rgmiste puuliikidega: harilik ebatsuuga, Engelmanni kuusk (Picea engelmannii), torkav kuusk (Picea pungens), m\xc3\xa4ginulg (Abies lasiocarpa), kollane m\xc3\xa4nd ja valkjas m\xc3\xa4nd (Pinus strobiformis)._NEWLINE_California loodeosas ja Oregoni edelaosas h\xc3\xbcbridiseerub hall nulg looduslikult geneetiliselt l\xc3\xa4hedase hiigelnuluga.\n_START_SECTION_\nHall nulg toiduallikana looduses\n_START_PARAGRAPH_\nHalli nulu metsad pakuvad varju ja toitu paljudele suurematele ja v\xc3\xa4iksematele loomadele. Must- ja valgesaba-hirved, p\xc3\xb5drad ja baribalid toituvad periooditi halli nulu metsades. Hirved toituvad halli nulu v\xc3\xb5rsetest aastaringselt, eriti meeldivad neile kevadised noored mahlased v\xc3\xb5rsed. Urson toitub t\xc3\xa4iskasvanud halli nulu floeemist. Nulup\xc3\xbc\xc3\xbcd (Dendragapus obscurus) toituvad aga halli nulu okastest. Halli nulu seemned on toiduks paljudele lindudele ja n\xc3\xa4rilistele, kelle hulka kuuluvad: kuuse-k\xc3\xa4bilind (Loxia curvirostra), hallm\xc3\xa4nsak (Nucifraga columbiana), ruskselg-tihane (Poecile rufescens), m\xc3\xa4gitihane (Poecile gambeli), lendoravad, v\xc3\xb6\xc3\xb6toravad ja hiired. Douglase oravad (Tamiasciurus douglasii) ja ameerika punaoravad (Tamiasciurus hudsonicus) koguvad suurel hulgal halli nulu k\xc3\xa4bisid vahetult enne nende valmimist, augustist septembrini.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nHall nulg on \xc3\xbchekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. K\xc3\xa4bikandvus algab alles 40-aastastel puudel. Tolmlemine toimub mai keskelt kuni juulini, mis s\xc3\xb5ltub kasvukohast ja ilmastikutingimustest. Seemned valmivad septembris, kolm n\xc3\xa4dalat enne nende varisemist. Seemnete peamiseks levitajaks on tuul. Suuremate ja raskemate seemnete t\xc3\xb5ttu kannab tuul neid l\xc3\xa4hemale kui teistel nululiikidel. Allatuul viib nad \xc3\xbcldjuhul kaugusele, mis on 1,5\xe2\x80\x932 korda suurem kui puu k\xc3\xb5rgus. V\xc3\xa4iksem kogus seemneid v\xc3\xb5ib tugevamate tuulte abil ka oluliselt kaugemale lennata. Seemned s\xc3\xa4ilivad talvel lume all v\xc3\xb5i sees ja idanevad kevadel kohe p\xc3\xa4rast lume sulamist. Kuigi seemnete idanevus pole kuigi k\xc3\xb5rge, 20\xe2\x80\x9350%, kompenseerib selle suur hulk. \xc3\x9cks k\xc3\xa4bi sisaldab 185\xe2\x80\x93295 seemet. Halli nulu metsas valmib \xc3\xbchel hektaril rohkem kui 1,5 miljonit seemet. Head seemneaastad korduvad kahe kuni viie aasta j\xc3\xa4rel. Seemikud kasvavad k\xc3\xb5ige paremini poolvarjus, sest t\xc3\xa4isvalguse k\xc3\xa4es kipuvad nad hukkuma p\xc3\xb5ua ja \xc3\xbclekuumenemise t\xc3\xb5ttu. Nad taluvad ka t\xc3\xa4isvarju, kuid sel juhul j\xc3\xa4\xc3\xa4b kasv v\xc3\xa4ga madalaks, 50-aastane puu j\xc3\xa4\xc3\xa4b siis vaid 0,9\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguseks. Valgusolude paranemisel suureneb kasvukiirus oluliselt.\n_START_SECTION_\nParasiittaimed\n_START_PARAGRAPH_\nKaks parasiittaimede liiki Phoradendron bolleanum ssp. pauciflorum ja Arceuthobium abietinum f. sp. concoloris v\xc3\xb5ivad piirkonniti p\xc3\xb5hjustada t\xc3\xb5siseid kahjustusi halli nulu metsades. Nakatunud puud j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kiratsema ja murduvad tihti haigestunud t\xc3\xbcve kohalt. N\xc3\xb5rgaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud puid r\xc3\xbcndavad sageli \xc3\xbcraskid ja nad on vastuv\xc3\xb5tlikud mitmesugustele seenhaigustele.\n_START_SECTION_\nSeenhaigused\n_START_PARAGRAPH_\nHalli nulgu v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb5siselt kahjustada j\xc3\xa4rgmised seenhaigused: juurepess (Heterobasidion annosum), k\xc3\xbclmaseened (Armillaria spp.), Pholiota limonella, Echinodontium tinctorium. Seenhaigustesse nakatumine toimub tihti koorevigastuste kaudu, mida on p\xc3\xb5hjustanud metsap\xc3\xb5lengud, kahjurputukad, tugev pakane v\xc3\xb5i mehaanilised vigastused (inimeste p\xc3\xb5hjustatud v\xc3\xb5i l\xc3\xa4heduses langenud puu).\n_START_SECTION_\nKahjurputukad\n_START_PARAGRAPH_\nKahjurputukatest laastab k\xc3\xb5ige enam halli nulu puistuid koore\xc3\xbcrask Scolytus ventralis. See \xc3\xbcraskiliik on levinud kogu halli nulu areaalis ning v\xc3\xb5ib r\xc3\xbcnnata puid peaaegu k\xc3\xb5ikjal. Ainu\xc3\xbcksi Californias on aastane juurdekasvu kadu puude hukkumise t\xc3\xb5ttu ligi 2,4 miljonit m\xc2\xb3. Epideemiliste puhangute ajal on kahjud veelgi suuremad. Scolytus ventralis v\xc3\xb5ib r\xc3\xbcnnata k\xc3\xb5iki puid, kuid eriti vastuv\xc3\xb5tlikud on mitmesugustesse haigustesse nakatunud ning vigastatud koorega puud. Harvem v\xc3\xb5ivad puid kahjustada ka teised \xc3\xbcraskiliigid (\xc3\xbcks Pseudohylesinus liik, kaks Scolytus liiki, Tetropium abietis ja Melanophila drummondi), kuid ulatuslikku kahju p\xc3\xb5hjustab ainult Scolytus ventralis.\n_START_SECTION_\nKasvatamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nHall nulg toodi Euroopasse 1851. aastal ja on osutunud meil \xc3\xbcheks k\xc3\xbclmakindlamaks ja v\xc3\xa4hen\xc3\xb5udlikumaks nululiigiks nii mullastiku kui ka kliima suhtes. K\xc3\xbclmakraade talub \xe2\x80\x9329...\xe2\x80\x9334\xc2\xa0\xc2\xb0C, mist\xc3\xb5ttu on t\xc3\xb5sisemaid k\xc3\xbclmakahjustusi esinenud 1939\xe2\x80\x931940. ja 1978\xe2\x80\x931979. aasta karmidel talvedel._NEWLINE_Eestis kasvavatest nulgudest talub hall nulg linnatingimusi k\xc3\xb5ige paremini, kuid samas on ta ka \xc3\xbcks valgusn\xc3\xb5udlikumaid, kuna varjus kasvades j\xc3\xa4\xc3\xa4b v\xc3\xb5ra h\xc3\xb5redaks. K\xc3\xb5ige paremini kasvab meil parasniisketel viljakatel muldadel, kuigi lepib ka v\xc3\xa4heviljakate liivmuldadega. Vanemates parkides on ta siberi nulu ja palsamnulu j\xc3\xa4rel kolmas levinuim nululiik. Suuri puid v\xc3\xb5ib meil leida Tallinnas, N\xc3\xb5mmel ja M\xc3\xa4hel, Viljandimaal Polli pargis, Salla pargis L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Virumaal ja Heimtali pargis Viljandimaal, kus kasvavad Eesti k\xc3\xb5rgeimad (27\xc2\xa0m) hallid nulud._NEWLINE_Puudusteks on v\xc3\xa4ga aeglane kasv noores eas ja viimastel aastatel eriti intensiivselt esinevad musta pahkt\xc3\xa4i (Aphrastasia pectinatae) kahjustused.'