b'\n_START_ARTICLE_\nAlpbach\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVaraseim kirjalik \xc3\xbclest\xc3\xa4hendus nimest Alpbach p\xc3\xa4rineb aastast 1150, kuigi teadaolevalt algas inimasustus siin 1000. aasta paiku ja enne seda, ning Steinberger Jochis (Zillertali viiv kuru) 1860. aastal leitud pronkskirves viitab, et marsruut oli kasutusel juba Hallstatti perioodil._NEWLINE_Kristlus toodi piirkonda esmakordselt 7. ja 8. sajandil iiri ja \xc5\xa1oti munkade poolt ning kihelkonnakiriku kaitsep\xc3\xbchak on tegelikult P\xc3\xbcha Oswald, endine Northumbria kuningas._NEWLINE_15. sajandi alguses avastati Gratlspitzil ja Schatzbergil ning Luegergrabenis vase- ja h\xc3\xb5bedalasundid. Sel ajal omas Fuggeri kaupmeheperekond Augsburgist kontrolli kaevandust\xc3\xb6\xc3\xb6de \xc3\xbcle Schwazis ja Kitzb\xc3\xbchelis ning nad laiendasid oma tegevust Alpbachtali. B\xc3\xb6glerhof majutas Fuggeri kontorit ja oli ka kaevanduskohtu asukoht. Tol ajal oli Alpbachis juba 2 v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemaja, B\xc3\xb6glerhof ja Jakober Inn, kus k\xc3\xbclamehed said juua piiritusjooke, nagu schnapps. 19. sajandi keskpaigaks oli kaevanduste tootlikkus langenud tasemele, kus nad tuli sulgeda._NEWLINE_Vorder-Unterbergi talu, mis ehitati aastatel 1636-1638 kohalike puuseppade poolt ja kestis aastani 1952, seisab Inneralpbachis metsaserval v\xc3\xa4ikesest kirikust k\xc3\xb5rgemal. T\xc3\xa4na on hoones m\xc3\xa4gip\xc3\xb5llumajanduse muuseum ja eksponaatide hulgas on vana v\xc3\xb5\xc3\xb5rastetuba, kabel, kombineeritud k\xc3\xb6\xc3\xb6k ja suitsutamisruum ning \xc3\xbcle 800 artefakti igap\xc3\xa4evaelust ja t\xc3\xb6\xc3\xb6st._NEWLINE_Alpbachtali viiv tee ehitati alles 1926. aastal ja k\xc3\xbcla isoleeritud asukoht t\xc3\xb5i kaasa erip\xc3\xa4rase arhitektuuri- ja sisustusstiili arengu ning v\xc3\xb5imaldas ka kohalike rahvap\xc3\xa4rimuste pikemaajalise s\xc3\xa4ilimise, kui enamikus Tirooli orgudes.\n_START_SECTION_\nTurismiajastu\n_START_PARAGRAPH_\nTuristid hakkasid Alpbachi saabuma 20. sajandi alguses ja 1938. aastal oli k\xc3\xbclas majutust 110 k\xc3\xbclastajale. Sellest ajast on see arv kasvanud 2500-ni ja Alpbachi k\xc3\xbclastab n\xc3\xbc\xc3\xbcd umbes 22 000 k\xc3\xbclalist suviti ja umbes samapalju talviti, mis teeb igal aastal kokku 300 000 \xc3\xb6\xc3\xb6bimist. Turism on peamine sissetuleku allikas t\xc3\xa4na 2300-le kohalikule elanikule, kuid siiski on Alpbachis 105 t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat talumajapidamist, sama arv, mis sada aastat tagasi._NEWLINE_1945. aastast toimub Alpbachis European Forum Alpbach, teadus-, \xc3\xa4ritegevus-, kunstide ja poliitikamaailma juhtfiguuride iga-aastane kahen\xc3\xa4dalane konverents. Forum ja nii paljude inimeste osav\xc3\xb5tt, kes on kujundanud oma aja m\xc3\xb5tet, on andnud Alpbachile h\xc3\xbc\xc3\xbcdnime "M\xc3\xb5tlejate k\xc3\xbcla"._NEWLINE_Esimene konverentsisaal Alpbachis ehitati 1950. aastate keskpaigas ja nimetati Austria poeedi Paula von Preradovi\xc4\x87i j\xc3\xa4rgi, kes kirjutas Austria riigih\xc3\xbcmni s\xc3\xb5nad. T\xc3\xa4iskogu saal nimetati f\xc3\xbc\xc3\xbcsiku ja Nobeli auhinna v\xc3\xb5itja Erwin Schr\xc3\xb6dingeri j\xc3\xa4rgi. Ta on maetud Alpbachi kalmistule._NEWLINE_Alpbachi linnapea Alfons Moseri (aastatel 1945 kuni 1979) ettepanekul andis volikogu 1953. aastal v\xc3\xa4lja kohaliku planeerimise seaduse, mis muutis traditsioonilises stiilis arhitektuuri Alpbachis kohustuslikuks k\xc3\xb5igile uutele ehitistele._NEWLINE_Aastate jooksul on Alpbach kogunud palju auhindu ja esilet\xc3\xb5stmisi. 1975. aastal kinnitas Austria Rahvatervise Instituut, et Alpbachis on puhtaim ja selgeim \xc3\xb5hk kogu Austrias. Austria Televisiooni poolt korraldatud telekonkursiga h\xc3\xa4\xc3\xa4letati see 1983. aastal "Austria ilusaimaks k\xc3\xbclaks". 1985. aasta juunis andis Euroopa N\xc3\xb5ukogu Strasbourgis Alpbachile \xc3\xb5iguse heisata Euroopa lipp, tunnustades kogukonna teeneid Euroopa \xc3\xbchtsusele. 1993. aastal v\xc3\xb5itis Alpbach auhinna "Euroopa k\xc3\xb5ige ilusam lilleline k\xc3\xbcla".\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane Alpbach\n_START_PARAGRAPH_\n1999. aastal avati uus Alpbachi kongressikeskus, koos 55. Euroopa Foorumiga. Koos p\xc3\xb5neva arhitektuuri ja minimaalse keskkonnam\xc3\xb5juga on peamine arhitektuuriline joon spiraalikujuline galerii p\xc3\xb5randast laeni klaasidega unikaalse vaatega t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rsele m\xc3\xa4gisele taustale._NEWLINE_Alpbach on ka tuntud suusakeskus ja selle rahulikud rajad on h\xc3\xa4sti hoolitsetud ning pakuvad algajatele ja edasij\xc3\xb5udnutele radu, kus on palju hoolitsemata radu, samuti patrullimata marsruuti 5, mis on populaarne kogenud suusatajate hulgas. Aastatel 2006-2007 avati uus t\xc3\xb5stuk, mis on gondel ja v\xc3\xb5imaldab inimestel liikuda Inner-Alpbachist Wiedersbergerhorni tipu l\xc3\xa4hedale (m\xc3\xa4gi, mida kasutatakse k\xc3\xb5igi radade jaoks). Alpbach on ka populaarne rohkem suusatajate kui lumelaudurite hulgas, kuna puuduvad ekstreemsed rajad, kuid see on v\xc3\xa4ga populaarne koht algajatele lauduritele, v\xc3\xb5i neile, kes soovivad oma lumelauakirge taaselustada. Seiklushimulisematele on ka renn. K\xc3\xbclas on kaks suusakooli, esimene on Sepp Margreiteri poolt 1932. aastal loodud esialgne suusa- ja lumelauakool Alpbach-Inneralpbachi rajal (liidumaal t\xc3\xb5endatud suusainstruktor ja suusagiid). Teine on Alpbachi aktiivne suusakool.'