b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb5nnivakk\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5nnivakk on viljakusjumal T\xc3\xb5nniga seotud vakk, millesse pannakse ohvriande._NEWLINE_T\xc3\xb5nnivakku on tehtud ja kasutatud Mulgimaal, P\xc3\xa4rnumaal, L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal ja Harjumaal._NEWLINE_Eesti Rahvaluule Arhiivis Eiseni kogus s\xc3\xa4ilitatav 1893. aastal Viljandi kihelkonnast \xc3\xbcleskirjutatud teade kirjeldab t\xc3\xb5nnivakka ning sellega seotud kombeid nii:_NEWLINE_"T\xc3\xb5nnivakk. Kasetohust tehtud veikene vakk, sinna sise pannakse karvu nagu hobuste, lehmade, lammaste, sigade, kanade, ka igat seltsi vilja ning \xc3\xbcks veikene tita, mis puust on tehtud ja riided selga seutud \xe2\x80\x93 see on siis jumal, kes seda \xc3\xb5nnistust jagab. Seda vakka ei pia aga keigi t\xc3\xa4\xc3\xa4dma muud kui peremees, kes seda isi valmistab ning aidas oma kirstu p\xc3\xb5hjas hoiab. T\xc3\xb5nisep\xc3\xa4eva hommikul enne koitu v\xc3\xb5tab peremees salaja selle vaka ja laternaga tule, kelle sees t\xc3\xbckk rasvak\xc3\xbcinalt p\xc3\xb5leb ning l\xc3\xa4hab elajatelauta, v\xc3\xb5tab vakast t\xc3\xbcki lehmakarvu, s\xc3\xbcitab seda k\xc3\xbcinlatule p\xc3\xa4\xc3\xa4l p\xc3\xb5lema ning suitsetab sellega lehma \xc3\xbcmberringi l\xc3\xa4bi. P\xc3\xa4rast v\xc3\xb5tab see selle tite, paneb seda lehma selja p\xc3\xa4\xc3\xa4le istuma ja viimaks keerab veel lehma k\xc3\xb5hu alt l\xc3\xa4bi m\xc3\xb5ned ringid \xc3\xbcmber ja paneb seda vaka tagasi. P\xc3\xa4\xc3\xa4le selle l\xc3\xb5ikab veel t\xc3\xbcki karvu tulevaks aastaks vaka sisse valmis. N\xc3\xb5ndaviisi tehakse iga looma juures, olgu mis tahtsugune. Ka vili suitsutasse ja sorgitasse titaga l\xc3\xa4bi. On tema majandus keik sedaviisi l\xc3\xa4bi k\xc3\xa4idud, siis viib vaka j\xc3\xa4lle kirstup\xc3\xb5hja tagasi. Tulevaks aastaks, nagu \xc3\xbcteldud, salaja, et keigi ei t\xc3\xa4\xc3\xa4 ega n\xc3\xa4e." (E 8010, Viljandi 1893.)'