b'\n_START_ARTICLE_\nKeiser Franz Josephi Raudtee\n_START_PARAGRAPH_\nKeiser Franz Josephi Raudtee (ametlik nimetus saksa keeles: K.K. privilegierte Kaiser-Franz-Josephs-Bahn, l\xc3\xbchend KFJB; t\xc5\xa1ehhi keeles: Dr\xc3\xa1ha c\xc3\xadsa\xc5\x99e Franti\xc5\xa1ka Josefa) oli era\xc3\xb5iguslik raudtee-ettev\xc3\xb5te Austria-Ungaris. Kandis Austria keisri ja p\xc3\xa4rastpoole ka Ungari kuninga Franz Joseph I nime ning tegeles peamiselt raudteetransporditeeninduse ja -hooldusega rongiliinidel Viinist Gm\xc3\xbcndi kaudu Prahasse ning \xc4\x8cesk\xc3\xa9 Bud\xc4\x9bjovice ja Plze\xc5\x88i kaudu Chebi linna.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRaudteeliini rajamise algatajaks oli suurmaaomanik ja diplomaat, Schwarzenbergi v\xc3\xbcrst Johann Adolf II, kel \xc3\xa4rkas soov transportida kivis\xc3\xbctt Plze\xc5\x88ist Viini ja kes koos aadlikest kontsession\xc3\xa4\xc3\xa4ridega uues aktsiaseltsis (Aktiengesellschaft) h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimega "v\xc3\xbcrstlik tee" 1866. aastal k\xc3\xa4ivitas ehituse ettevalmistused. Ettev\xc3\xb5te sai 4 000 000 kuldnat riiklikku tagatist, intressita laenu ja maksusoodustusi tingimusel, et viie aasta jooksul rajatakse r\xc3\xb6\xc3\xb6basteid 500 kilomeetrit ning 455\xc2\xa0km pikkuse Viini ja Chebi vahelise raudteeliini ehitust\xc3\xb6id alustati kohe p\xc3\xa4rastAustria-Preisi s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu._NEWLINE_Nurgakivi uuele raudteele pandi 18. novembril 1866 B\xc3\xb6\xc3\xb6mimaal Hlubok\xc3\xa1 lossi l\xc3\xa4hedal ning \xc4\x8cesk\xc3\xa9 Bud\xc4\x9bjovice ja Plze\xc5\x88i kivis\xc3\xb6ebasseini vaheline liin avati 1. septembril 1868. Esialgsete hinnangute j\xc3\xa4rgi maksis liin aktsiaseltsile 81 576 600 Austria-Ungari kuldnat. Ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6dest v\xc3\xb5ttis osa 143 000 t\xc3\xb6\xc3\xb6list._NEWLINE_1. novembriks 1869 valmis liin \xc4\x8cesk\xc3\xa9 Bud\xc4\x9bjovicest Eggenburgi Alam-Austrias ja pidev rongiliiklus Viini algas sealt 23. juunil 1870 (enne seda, alates 15. m\xc3\xa4rtsist 1870, kulges rongide teekond piki olemasolevat Viini P\xc3\xb5hjaraudteeliini ja Stockerau kaudu). Kui 14. detsembriks 1871 viidi l\xc3\xb5puni ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d raudteeliinil \xc4\x8cer\xc4\x8dany k\xc3\xbclast Prahasse, v\xc3\xb5is liiklus Viinist Gm\xc3\xbcndi kaudu T\xc5\xa1ehhi pealinna alata. Kui aastal 1872 saadi valmis katkematu raudtee\xc3\xbchendus Chebist ning loodes paiknevatest Karlovy Vary, Franti\xc5\xa1kovy L\xc3\xa1zn\xc4\x9b ja Mari\xc3\xa1nsk\xc3\xa9 L\xc3\xa1zn\xc4\x9b kuurortidest Austria pealinna Viini, oli KJFB raudteev\xc3\xb5rgu pikkus kokku 715\xc2\xa0km._NEWLINE_Ettev\xc3\xb5te kandis siiski suurt majanduslikku kahju, sest L\xc3\xb5una- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-B\xc3\xb6\xc3\xb6mimaa ei kuulunud t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikult arenenud piirkondade hulka. R\xc3\xb6\xc3\xb6bastee rajati raskel maastikul ning nii liini ehitus kui ka hooldus olid \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt n\xc3\xb5udlikud. 1. mail 1884 ettev\xc3\xb5te natsionaliseeriti. See oli \xc3\xbcks esimesi natsionaliseerimisi, mil Austria riiklik raudtee v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle nii veeremid kui r\xc3\xb6\xc3\xb6basteed.'