b'\n_START_ARTICLE_\nVeinikoda\n_START_SECTION_\nVeini ja veinikodade ajalooline levik\n_START_PARAGRAPH_\nVanima teadaoleva veinikoja varemed ajast u 4100 aastat eKr on leitud muistse Armeenia aladelt. P\xc3\xa4rast vaaraode v\xc3\xb5imuletulekut Vanas-Egiptuses u 3100 aastat eKr hakati seal tootma viinamarjadest veini sarnast substantsi, mida kasutati rituaalides punase v\xc3\xa4rvi t\xc3\xb5ttu, mis sarnanes verega. Sellel ajal puutusid egiptlased kokku foiniiklastega, kes aitasid kaasa veini levimisele \xc3\xbcle tollase maailma, v\xc3\xb5ttes seda kaasa reisidele Vahemere maadesse. Nii puutusid veiniga kokku ka juudid, kes hakkasid seda kasutama religioossetes tseremooniates. Sarnaselt j\xc3\xb5udis vein ka kreeklasteni, kelle jaoks see muutus nende kultuuri keskseks osaks. Sajandeid hiljem, Rooma impeeriumi aegadel oli ka roomlaste jaoks vein v\xc3\xa4hemalt sama t\xc3\xa4htis. Roomlased l\xc3\xb5id ka esimesed viinamarjaistandused praeguse Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Portugali ja Hispaania aladel.\n_START_SECTION_\nEesm\xc3\xa4rk\n_START_PARAGRAPH_\nVeinikoja eesm\xc3\xa4rgiks on veinide tootmine eri viinamarjasortidest, j\xc3\xa4rgides veinivalmistamise protsessi. See protsess h\xc3\xb5lmab marjade k\xc3\xa4\xc3\xa4ritamist, mahla pressimist ning laagerdamist. Marjad v\xc3\xb5ivad olla ettev\xc3\xb5tte oma istandustest v\xc3\xb5i teistest aedadest sisse ostetud. Paljudel ettev\xc3\xb5tetel on oma veinikeldrid v\xc3\xb5i degusteerimisruumid, kus kliendid saavad enne ostu sooritamist veine maitsta.'