b'\n_START_ARTICLE_\nVirtsu m\xc3\xb5is\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVirtus m\xc3\xb5isast on teateid 1459. aastast; see asus esimest korda 1465. aastal mainitud, kuid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 15. sajandi keskpaiku rajatud Uexk\xc3\xbcllide l\xc3\xa4\xc3\xa4nilinnuse juures. 1534. aasta kevadel m\xc3\xbc\xc3\xbcs Uexk\xc3\xbcllide Paadrema haru esivanem Peter von Uexk\xc3\xbcll (surnud umbes 1547; Otto Uexk\xc3\xbclli vend) m\xc3\xb5isa ning selle aladel olnud k\xc3\xbclad (Kaybell, Kokull, Ramme, Kassenk\xc3\xbcll, Kurrefer, Kassalour, Essefer, Reps, Udenk\xc3\xbcll) oma vennale Johann von Uexk\xc3\xbcllile, kelle omanduses olid ka Tartu piiskopkonnas paiknenud Antsla ja M\xc3\xb5niste m\xc3\xb5isad. M\xc3\xb5isa juures asunud vasallilinnus purustati Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne vaenuse aegu 1535 v\xc3\xb5i 1536 ja j\xc3\xa4eti seej\xc3\xa4rel m\xc3\xb5neks ajaks taastamata. M\xc3\xb5is p\xc3\xbcsis Uexk\xc3\xbcllide p\xc3\xa4rusomandina 1586. aastani._NEWLINE_9. augustil 1582 kinkis kuningas Johan III m\xc3\xb5isa Gustaf Ban\xc3\xa9rile. Tema p\xc3\xa4rijast poeg Nils Gustafsson Ban\xc3\xa9r hukkus 1614 aga Ingeri s\xc3\xb5ja ajal Venemaal Staraja Russas, mille tagaj\xc3\xa4rjel sai m\xc3\xb5is uuesti kroonu omandiks. Kuninganna Kristiina kinkis 8. juulil 1645 Varbla ja Virtsu m\xc3\xb5isa Gustaf Ban\xc3\xa9ri poja Per Gustafsson Ban\xc3\xa9ri (1588\xe2\x80\x931644) pojale rittmeister Nils Persson Ban\xc3\xa9rile, kes aga samuti suri vallalisena ja Ban\xc3\xa9rite p\xc3\xa4rusm\xc3\xb5is l\xc3\xa4ks 1649. aastal Nilsi onu, Rootsi v\xc3\xa4ejuht Johan Gustafsson Ban\xc3\xa9ri (1596\xe2\x80\x931641) p\xc3\xa4rijatele. 1663. aastal oli omanik Johani poeg, hilisem Ingeri kindralkuberner krahv Gustaf Adam Ban\xc3\xa9r, kes 1669. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs Virtsu kommertskolleegiumi komissar Wilhelm B\xc3\xb6\xc3\xb6s Drakenhielmile (1624\xe2\x80\x931676) (immiteeriti kuberner Bengt Horni k\xc3\xa4sul). Drakenhielmi p\xc3\xa4rijatelt m\xc3\xb5is redutseeriti. P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja ajal 1704. aastal tagastati m\xc3\xb5is Drakenhielmi v\xc3\xa4imehe, varasema Virtsu rentniku krahv Erik Dahlbergi lastele._NEWLINE_1771. aastal eraldati Virtsu m\xc3\xb5isast iseseisvaks m\xc3\xb5isaks Kause, K\xc3\xb5msi ja Rame k\xc3\xbcla h\xc3\xb5lmanud Uue-Virtsu m\xc3\xb5is, mis oli edaspidi Virtsu k\xc3\xb5rvalm\xc3\xb5is, omades \xc3\xbchiseid omanikke. Virtsu m\xc3\xb5is oli edaspidi Vana-Virtsu m\xc3\xb5is._NEWLINE_1777 ostis Vana-Virtsu m\xc3\xb5isa Karl Thure von Helwig, kes kujundas \xc3\xbcpris nooblilt v\xc3\xa4lja m\xc3\xb5isas\xc3\xbcdame ja veidi hiljem ka l\xc3\xa4hikonda j\xc3\xa4\xc3\xa4va Puhtulaiu. M\xc3\xb5is p\xc3\xa4randus enne 19. sajandi keskpaika Uexk\xc3\xbcllidele ja j\xc3\xa4i nende k\xc3\xa4tte Eesti Vabariigi alguseni._NEWLINE_Uhkete seinamaalingute ja rokokooahjudega m\xc3\xb5isamaja h\xc3\xa4vis 1917. aastal. Praegu kasutab selle keldreid "Mutionu baar".\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa kalmistu\n_START_PARAGRAPH_\nVana-Virtsu m\xc3\xb5isa kalmistu j\xc3\xa4\xc3\xa4b Puhtu poolsaarele, m\xc3\xb5isa s\xc3\xbcdamest linnulennult umbes 2,8 km kaugusele l\xc3\xb5unakagusse._NEWLINE_Kalmistu rajati arvatavasti 1780. aastatel. Seda r\xc3\xbc\xc3\xbcstati p\xc3\xb5hjalikult 1917. aastal.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa park\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvuti uue peahoone ehitamisega 18. sajandi l\xc3\xb5pul rajati ka Virtsu m\xc3\xb5isa park. Regulaarstiilis parki \xc3\xbcmbritses m\xc3\xbc\xc3\xbcr ja seal olnud rajatistest on t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rseimaks barokne v\xc3\xa4ravaehitis.'