b'\n_START_ARTICLE_\nLeeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nTaimede k\xc3\xb5rgus ulatub umbes 30 sentimeetrini, \xc3\xb5isik on tihe ja palju\xc3\xb5ieline ning iga \xc3\xb5ie alusel on sigimikust pikem leheke \xe2\x80\x93 \xc3\xb5iekandeleht, mis eristab s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4ppasid k\xc3\xa4pa perekonna esindajatest, kelle \xc3\xb5iekandeleht on soomusjas. Vars on lehistunud, kuid tihti puuduvad varre \xc3\xbclaosas s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4ppadele t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised kolmnurksed kandelehe taolised lehed. Lehed on lamedad, 5\xe2\x80\x9312 cm pikad ja kuni 3 cm laiad, s\xc3\xbcstjad, piklik-munajad v\xc3\xb5i \xc3\xa4raspidimunajad. Vars on tugev ja \xc3\xb5isik \xc3\xbcsna tihe. \xc3\x95itseaeg on leeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pal mai ja juuni algus. Taime lehed sarnanevad rohkem k\xc3\xa4pa perekonna esindajatega, hoidudes varre alusele. Esineb nii kollaseid kui ka roosade \xc3\xb5itega vorme. Eestis on looduslikult esinenud vaid kollase \xc3\xb5iega vorm.\n_START_SECTION_\nLevik ja elupaik\n_START_PARAGRAPH_\nLeeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp on Euroopa levilaga liik, mis kasvab m\xc3\xa4gedes, vaid L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere \xc3\xbcmbruses leidub taime ka tasandikel. Ahvenamaal ja Gotlandil kasvab leeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp niitudel. Levila on jaotunud kaheks suuremaks alaks. Skandinaavia osaareaal h\xc3\xb5lmab Skandinaavia l\xc3\xb5unaosa ja P\xc3\xb5hja-Taani, idapoolseim osa ulatub Ahvenamaale ja Turu saarestikku. P\xc3\xb5hiareaal ulatub Kesk-Saksamaalt Sitsiiliani ja Loode-Hispaaniast Kirde-Ukrainani. Puudub Briti saartel.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4vimine ja taastamiskatse Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nViimase teadaoleva L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saaremaal kasvava leeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pa \xc3\xbcsna rohkearvuka populatsiooni korjasid taimehuvilised t\xc3\xbchjaks 1901. aastal. Herbaarn\xc3\xa4idised on s\xc3\xa4ilinud Riias ja Peterburis. Leeder-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pa populatsiooni taastamiseks t\xc3\xb5i Eesti Orhideekaitse Klubi 27. mail 1989 Ahvenamaalt 27 taime. Need istutati 28. mail Saaremaale, luues kaks v\xc3\xa4ikest populatsiooni. Ettev\xc3\xb5tmine ei andnud eluj\xc3\xb5ulist asurkonda ning praeguseks on j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4\xc3\xa4nud vaid paar mitte\xc3\xb5itsvat taime.'