b"\n_START_ARTICLE_\nMe\xc5\xbeaparks\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc5\xbeaparks ('Metsapark') on asum L\xc3\xa4tis, Riia linna P\xc3\xb5hjarajooni osa pindalaga 11,821 km\xc2\xb2. Asub \xc4\xb6\xc4\xab\xc5\xa1ezersi kaldal. Asum piirneb l\xc3\xb5unas \xc4\x8ciekurkalnsi, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Sarkandaugava ja p\xc3\xb5hjas M\xc4\xablgr\xc4\x81visega. 4529 elanikku (2010)._NEWLINE_Me\xc5\xbeaparks asub \xc3\xbcldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 3\xe2\x80\x938 meetrit \xc3\xbcle merepinna. \xc4\xb6\xc4\xab\xc5\xa1ezersi kaldal asub ligikaudu 40 meetri pikkune j\xc3\xa4rsak, mille k\xc3\xb5rgus on kuni 5 meetrit. Asumi k\xc3\xb5rgeima osa moodustab loodeosas asuv luidete ala, kus k\xc3\xb5rgeim osa ulatub 18 meetrit \xc3\xbcle merepinna.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc5\xbeaparks kujunes \xc4\xb6\xc4\xab\xc5\xa1ezersi j\xc3\xa4rve kaldal asunud \xc4\xb6eizarme\xc5\xbea (saksa keeles Keiserwald) aladele, kui see ala 1901. aastal Riia linnaga liideti. Metsa all olid siiski juba XIV sajandist asunud kalurite eluasemed ja mitmed suvem\xc3\xb5isad. XVII sajandil asus metsa aladele kuningas Gustav II Adolfi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi; sellest sai mets ka oma nime._NEWLINE_XIX sajandi l\xc3\xb5pus hakati kauni loodusega metsa rajama suvem\xc3\xb5isaid. Tekkisid Meijermui\xc5\xbea m\xc3\xb5is, Annasmui\xc5\xbea m\xc3\xb5is, Wolansky m\xc3\xb5is ja Grave m\xc3\xb5is. Juba aastal 1900 koostas aga Georg Kuphaldt piirkonnale arenguplaani, mille j\xc3\xa4rgi tuli metsa alla rajada aedlinn. Riia linna inseneri Adolf Agthe eestvedamisel alustati aedlinna rajamist aastal 1902. Mitmed varasemad villad asumi aladel on juugendstiilis. Aastal 1904 valmis Me\xc5\xbeaparksi luteri kirik, mis on v\xc3\xa4ikseim kirik Riias._NEWLINE_Aastal 1912 rajati asumisse \xc4\xb6\xc4\xab\xc5\xa1ezersi kaldale ka Riia loomaaed. Linna ja asumi vahele rajati trammitee. Asum kujunes rikkama rahva elukohaks, seal elasid v\xc3\xa4lismaised diplomaadid, t\xc3\xb6\xc3\xb6sturid, poliitikud. _NEWLINE_Aastal 1949 rajati asumisse Kultuuripark, kuhu ehitati vaba\xc3\xb5huteater. Aastal 1955 ehitati selle juurde veel ka laululava, mis on praegu L\xc3\xa4ti laulupidude toimumispaigaks. Asumi territooriumil asub ka Metsakalmistu, mis on t\xc3\xa4htsamate L\xc3\xa4ti kultuuritegelaste ja poliitikute matmispaik."