b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Keerdo\n_START_PARAGRAPH_\nPaul Harald Keerdo (4. aprill 1891 Tartu \xe2\x80\x93 6. jaanuar 1950 Tallinn) oli Eesti kommunistlik poliitik ja kirjanik.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTema vanemad olid p\xc3\xa4rit Keerdust, mis asub Vasulast 2,5\xc2\xa0km l\xc3\xb5unas Vasula-Sopaku tee \xc3\xa4\xc3\xa4res. Isa oli maaler Robert Keerdo._NEWLINE_Paul Keerdo \xc3\xb5ppis aastatel 1900\xe2\x80\x931903 Hugo Treffneri G\xc3\xbcmnaasiumis. Kool j\xc3\xa4i tal pooleli. Aastal 1948 l\xc3\xb5petas ta eksternina Tallinna 1. Keskkooli._NEWLINE_Aastatel 1903\xe2\x80\x931915 tegi ta Tartus ning 1915\xe2\x80\x931917 Petrogradis peennahat\xc3\xb6\xc3\xb6d. Aastatel 1917\xe2\x80\x931918 oli ta Petrogradis s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistuses._NEWLINE_Aastatel 1919\xe2\x80\x931920 oli ta Tartu maakonnavalitsuse sekret\xc3\xa4r ning t\xc3\xb6\xc3\xb6-hooleosakonnavalitsuse juhataja. _NEWLINE_Aastatel 1917\xe2\x80\x931920 kuulus ta esseeride hulka. Aastast 1922 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Samuti kuulus ta 1920\xe2\x80\x931924 \xc3\xbcks Eestimaa Iseseisvasse Sotsialistlikku T\xc3\xb6\xc3\xb6liste Parteisse (Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Partei) ning oli 1923. aastast selle sekret\xc3\xa4r. Aastal 1923 koopteeriti ta Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomiteesse, kuhu ta j\xc3\xa4i 1924. aastani. Aastatel 1923\xe2\x80\x931924 oli ta T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva \xc3\x9chise V\xc3\xa4erinna b\xc3\xbcroo liige. Aastatel 1922 kuni 1923 (v\xc3\xb5i 1924) oli ta Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6lis\xc3\xbchingute \xc3\x9cldliidu Keskn\xc3\xb5ukogu juhatuse sekret\xc3\xa4r._NEWLINE_Ta oli Eestimaa Iseseisva Sotsialistliku T\xc3\xb6\xc3\xb6liste Partei esindajana I Riigikogu liige. Koos parteikaaslastega tegeles ta seal obstruktsiooniga. 6. jaanuaril 1921 tegi ta p\xc3\xa4rast peamiselt Erich Jonase poolt tundide kaupa l\xc3\xa4bi viidud obstruktsiooni ettepaneku teha istungis vaheaeg, sest k\xc3\xb5igil olevat "n\xc3\xa4rvid rikkes". Seoses obstruktsiooniga oli arutusel ettepanek Erich Jonas, Jaan Piiskar ja Paul Keerdo \xc3\xbcheks koosolekuks v\xc3\xa4lja heita._NEWLINE_P\xc3\xa4rast 1923. aasta Riigikogu valimistel sai T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva \xc3\x9chise V\xc3\xa4erinna nimekirjas II Riigikogu liikmeks ning j\xc3\xa4i selleks 29. veebruarini 1924. Ta oli II Riigikogus Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Partei riigikogur\xc3\xbchma esimees._NEWLINE_1924. aastal m\xc3\xb5isteti 149 protsessil s\xc3\xbc\xc3\xbcdi ja ta sai karistuseks eluaegse sunnit\xc3\xb6\xc3\xb6. Ta kandis karistust Tallinna Keskvanglas. Keerdo vabanes 1938. aasta amnestiaseadusega._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda kuulus ta 1940. aastani Eestimaa Kommunistliku Partei Illegaalsesse B\xc3\xbcroosse ning juhtis partei Tartu organisatsiooni. Ta tegi legaalset t\xc3\xb6\xc3\xb6d Tartu T\xc3\xb6\xc3\xb6listeatri, alkoholismivastase kultuuri\xc3\xbchingu ning Eesti Vabam\xc3\xb5tlejate \xc3\x9chingu Humanitas kaudu. Ta elatas ennast juhut\xc3\xb6\xc3\xb6dega._NEWLINE_21. juunil 1940 oli ta juunip\xc3\xb6\xc3\xb6rde juht Tartus. Ta oli juulis 1940 ajalehe Kommunist vastutav toimetaja ning 8. juulist kuni augustini 1940 s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e poliitiline peajuht. Paul Keerdo oli esimene ja viimane isik sellel ametikohal._NEWLINE_14.\xe2\x80\x9315. juulil 1940 toimunud II Riigivolikogu valimistel kandideeris Keerdo 49. ringkonnas (Alatskivi\xe2\x80\x93Kallaste) Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tava Rahva Liidu nimekirjas ja valiti saadikuks nagu ka k\xc3\xb5ik teised selle partei kandidaadid._NEWLINE_Ta v\xc3\xb5ttis Riigivolikogus 21. juulil teiste seas s\xc3\xb5na Eesti NSV N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisu astumise toetuseks. Ta kuulus Riigivolikogu delegatsiooni, mis k\xc3\xa4is augustis 1940 Moskvas esitamas palvet Eesti NSV vastuv\xc3\xb5tmiseks N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisu._NEWLINE_Augustist 1940 kuni 1950. aastani oli ta Eesti NSV rahanduse rahvakomissar (aastast 1946 Eesti NSV rahandusminister). Aastatel 1940\xe2\x80\x931950 oli ta EK(b)P Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ajutise \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu ning Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu II koosseisu liige._NEWLINE_Aastatel 1941\xe2\x80\x931944 viibis ta N\xc3\xb5ukogude Liidu tagalas. Ta evakueerus augustis 1941 h\xc3\xa4vitajal Smetliv\xc3\xb5i._NEWLINE_Keerdolt ilmus 1943. aastal Moskvas Teise maailmas\xc3\xb5ja aineline jutustustekogu "Tasuja". Ta kirjutas ka l\xc3\xbchijutte ja artikleid, mis ilmusid ajakirjanduses. Ta on kasutanud pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcmi P. K.. Keerdo oli Eesti N\xc3\xb5ukogude Kirjanike Liidu liige.\n_START_SECTION_\nPortree\n_START_PARAGRAPH_\nSkulptor Paul Horma on 1941 teinud Paul Keerdo portree.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAastast 1940 oli ta abielus kunstnik Ida K\xc3\xa4speriga (Ida Keerdo).'