b'\n_START_ARTICLE_\nEesti \xc3\x95pilasmalev\n_START_SECTION_\nAlgus\n_START_PARAGRAPH_\n1966. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Hiiumaal Hiiu Kaluri ja S\xc3\xb5pruse kolhoosis, Putkaste sovhoosis ning Hiiumaa Metsamajandis 68 vanemate klasside \xc3\xb5pilast mitmest Eesti keskkoolist. Nad nimetasid endid "kort\xc5\xa1aginlasteks" Nikolai Ostrovski jutustuse "Kuidas karastus teras" peategelase Pavel Kort\xc5\xa1agini j\xc3\xa4rgi. T\xc3\xb6\xc3\xb6laagri organiseeris komsomolit\xc3\xb6\xc3\xb6 instruktor Rein Talmet. \xc3\x95pilaste t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchmade loomise m\xc3\xb5tet toetati Eesti NSV P\xc3\xb5llumajanduse Ministeeriumis, Metsamajanduse- ja Looduskaitse Ministeeriumis, Haridusministeeriumis, Ameti\xc3\xbchingute N\xc3\xb5ukogus ja Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsoo\xc3\xbchingu (ELKN\xc3\x9c) Keskkomitees. 17. veebruaril 1967 v\xc3\xb5ttis ELKN\xc3\x9c KK b\xc3\xbcroo vastu otsuse luua Eesti \xc3\x95pilaste T\xc3\xb6\xc3\xb6malev (E\xc3\x95T), mille nimeks sai 1970. aastal Eesti \xc3\x95pilasmalev (E\xc3\x95M)._NEWLINE_M\xc3\xb5te \xc3\xb5pilaste puhkuse \xc3\xbchendamisest t\xc3\xb6\xc3\xb6ga ei s\xc3\xbcndinud \xc3\xbcle\xc3\xb6\xc3\xb6. \xc3\x95pilaste, eriti aga linnalaste t\xc3\xb6\xc3\xb6kasvatus oli nii hariduselu juhtide kui ka k\xc3\xb5igi nende inimeste s\xc3\xbcdamel, kes tundsid muret noorte tuleviku p\xc3\xa4rast. 1966. aasta detsembris \xc3\xbctles Eesti NSV haridusminister Ferdinand Eisen: "T\xc3\xb6\xc3\xb6kasvatus ei piirdu \xc3\xbcksnes t\xc3\xb6\xc3\xb6\xc3\xb5petusega. On vaja parandada seda rinnet, mis on v\xc3\xa4ljaspool koolitunde. M\xc3\xb5elda tuleb suvistele t\xc3\xb6\xc3\xb6- ja puhkelaagritele."_NEWLINE_1967. aastal oli malevlasi 278, tegutses 7 r\xc3\xbchma ja malevlase keskmine p\xc3\xa4evapalk oli 2,90 rubla. 1978. aastal oli malevlasi juba 11 728, tegutses 420 r\xc3\xbchma ja keskmine p\xc3\xa4evapalk oli 5,12. 1980. aastal oli malevas 15 370 vormikandjat, sealhulgas 1000 t\xc3\xa4iskasvanud komand\xc3\xb6ri. 1983. aastal \xc3\xbcletati 20 000 malevlase piir.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5pp\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Vabariigi taastamisega l\xc3\xb5ppes ka noortemaleva tegevus, kuna \xc3\xbches N\xc3\xb5ukogude re\xc5\xbeiimiga lagunesid ka suuremad ja peamised t\xc3\xb6\xc3\xb6andjad \xe2\x80\x93 sovhoosid ja kolhoosid. Omandivormi muutumisega kadus huvi malevate vastu. Maakonniti l\xc3\xb5petasid malevar\xc3\xbchmad tegevuse erineval ajal._NEWLINE_2000. aastate alguses, p\xc3\xa4rast k\xc3\xbcmneaastast pausi,\xc2\xa0hakati Eestis\xc2\xa0taas \xc3\xb5pilasmalevaid korraldama.\n_START_SECTION_\nEesti \xc3\x95pilasmalev t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nIga-aastast \xc3\xb5pilasmalevat hakati Eestis taas korraldama 2000. aastate alguses. 20. veebruaril 2003 loodi\xc2\xa0Tallinna Linnavolikogu\xc2\xa0otsusega \xc3\xb5pilasmaleva tegevust kureeriv Sihtasutus \xc3\x95pilasmalev, mis j\xc3\xa4tkab 2001. aastal taaselustatud\xc2\xa0Tallinna \xc3\xb5pilasmaleva traditsiooni. Sihtasutuse t\xc3\xb6\xc3\xb6d korraldab juhatus, mille \xc3\xbcle teostab j\xc3\xa4relevalvet sihtasutuse n\xc3\xb5ukogu. _NEWLINE_Aastatel 2001\xe2\x80\x932002 jagati toetusi organisatsioonidele, mis hakkasid korraldama noorte suvist malevategevust, ning 2003. aastal algas, \xc3\xbcle k\xc3\xbcmneaastase pausi j\xc3\xa4rel, esimene malevasuvi. Vajadus \xc3\xbcleriigilise koost\xc3\xb6\xc3\xb6 j\xc3\xa4rele innustas 20 Eesti omavalitsust 15. detsembril 2004\xc2\xa0Tallinna raekojas\xc2\xa0\xc3\xbchiste kavatsuste protokolli allkirjastama. Protokoll on aluseks \xc3\xbcleriigilise \xc3\xb5pilasmaleva taasloomisele. \xc3\x9chtlasi moodustati malevajuhtide n\xc3\xb5ukogu, kus on esindatud k\xc3\xb5ik maakonnad._NEWLINE_Sihtasutus \xc3\x95pilasmalev pakub igal aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja malevakohta ligi 1000 Tallinna noorele. 2015. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\xb5pilasmalevas umbes 1000 noort, kellest pooled t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid Tallinna linnas ja pooled Tallinnast v\xc3\xa4ljas. \xc3\x9cle Eesti viibis 2015. aastal malevas ligikaudu 4500 noort.'