b'\n_START_ARTICLE_\nPiktid\n_START_PARAGRAPH_\nPiktid olid h\xc3\xb5imuliit, rahvas v\xc3\xb5i rahvad, kes asustasid varakeskajal P\xc3\xb5hja-\xc5\xa0otimaad Forthi ja Clyde\'i j\xc3\xb5est p\xc3\xb5hja pool. Varaseim mainimine p\xc3\xa4rineb aastast 297 pKr, 4. sajandil olid piktid P\xc3\xb5hja-\xc5\xa0otimaal m\xc3\xb5jukaimad h\xc3\xb5imud. Arvatavasti sundis roomlaste surve varem killustunud h\xc3\xb5ime tihedamalt konsolideeruma. 10. sajandil sai piktide maa Alba kuningriigi osaks ja piktid sulandusid keldi taustaga \xc5\xa1otlaste hulka._NEWLINE_Piktide kirjutisi on v\xc3\xa4he s\xc3\xa4ilinud, p\xc3\xb5hiline teave nende kohta p\xc3\xa4rineb arheoloogilistest allikatest ning teiste rahvaste kroonikatest. Piktide kujunemise ajalugu on suuresti ebaselge. Nende asuala varasemate elanikena on nimetatud selliseid h\xc3\xb5ime nagu kaledoonlased, verturioonid, taexalid ja veniconid (ilmselt briti v\xc3\xb5i galli keelt k\xc3\xb5nelejate poolt roomlastele edastatud nimed). Eri allikate j\xc3\xa4rgi oli piktide algkodu Vahemere \xc3\xa4\xc3\xa4res v\xc3\xb5i Loire\'i oru piirkonnas, kust nad liikusid keldi surve eest Britanniasse. Teisal on arvatud, et tegu oli indoeurooplaste eelsete ibeeria p\xc3\xa4ritolu p\xc3\xb5lisasukatega, kes elasid \xc5\xa0otimaal v\xc3\xa4hemalt 7.\xe2\x80\x938. aastatuhandest eKr. On ka arvatud, et piktid olid keldi p\xc3\xa4ritolu, kuid eraldusid varakult teistest keldi h\xc3\xb5imudest. Pikti kroonikad ja Iiri legendid mainivad seitset pikti kuningriiki: Cait, Ce, Circinn, Fib, Fidach, Fotla, Fortriu. 8. sajandil omandasid piktid v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itluses anglite ja brittidega m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rse v\xc3\xb5imu. 9. sajandil kujundasid ajalugu viikingite vallutused, piktide Alba kuningriigist alates algas nende keldistumine, 11. sajandiks olid piktidest saanud \xc5\xa1otlased._NEWLINE_Pikti h\xc3\xb5imude kultuur ei erinenud palju nende keldi, briti ja anglosaksi naabrite omast. Tegu oli v\xc3\xa4ikeste kogukondadena elavate p\xc3\xb5lluharijate ja karjakasvatajatega. Kasvatati veiseid, hobuseid, lambaid ja sigu, teraviljadest nisu, otra, kaera ja rukist, muudest kultuuridest kapsast, kaalikat, porgandit, kaunvilju, sibulaid ja magusat vesiputke. R\xc3\xb5ivad valmistati peamiselt villasest kangast ja nahkadest, kuigi kasvatati ka lina. Vilja kuivatati kuivatites, jahvatati vesiveskites. Linnalisi asulaid ei olnud. Kindlustustena inimeste ja karja varjamiseks h\xc3\xa4daohu korral ehitati \xc3\xb5\xc3\xb5nsa kuivm\xc3\xbc\xc3\xbcriga kaitseehitisi (broch), vahel rajati eluase j\xc3\xa4rves asuvale looduslikule saarele v\xc3\xb5i vette ehitatud vaielamut meenutavale platvormile (crannog). Tavaliseks eluasemeks oli kandilise v\xc3\xb5i \xc3\xbcmmarguse p\xc3\xb5hiplaaniga palkidest ehitis._NEWLINE_Piktid tegelesid ka kaubandusega ja eriti varasemal perioodil rannar\xc3\xb6\xc3\xb6videga. Tihti nimetatakse piktide tava end (sinist v\xc3\xa4rvi) t\xc3\xa4toveeringutega kaunistada. Paljudel kivimonumentidel kujutatud piktidel aga ei leidu t\xc3\xa4toveeringuid. Nendel kividel kujutatud pikti s\xc3\xbcmboleid ei osata seni de\xc5\xa1ifreerida. Piktide varasem usund arvatakse olevat sarnanenud keltide pol\xc3\xbcteismiga. Arvatavasti 5.\xe2\x80\x936. sajandil v\xc3\xb5ttis pikti eliit omaks ristiusu. Muistne pol\xc3\xbcteism sulandus kristlikku p\xc3\xbchakutekultusesse. Piktide puhul on tihti r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud emaj\xc3\xa4rgsest p\xc3\xa4riluss\xc3\xbcsteemist, kuid t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt oli see pigem erand kui reegel. Kuningapoegade asemel t\xc3\xb5usis tihti troonile eelmise valitseja vend v\xc3\xb5i n\xc3\xb5bu, sest neil oli enamasti rohkem kogemusi ja autoriteeti ning suurem toetajaskond._NEWLINE_Pikti keel on v\xc3\xa4lja surnud ja omaaegsest kirikute-kloostrite kirjakultuurist hoolimata on sellest s\xc3\xa4ilinud ainult m\xc3\xb5ned koha- ja isikunimed vanadel m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rkidel ja kroonikates. On t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et piktid r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid l\xc3\xb5unapoolsete briti keeltega suguluses olevaid keldi keeli, kuid on oletatud ka mittekeldi keelte kasutust. Pikti p\xc3\xa4randist annavad tunnistust \xc5\xa0otimaa kohanimed, mis algavad "Aber-", "Lhan-", "Fin-" v\xc3\xb5i "Pit-" t\xc3\xbcvedega. Piktide omakeelne endanimetus on teadmata. Nimetus "piktid" tuleneb ladina keelest ja viitab piktide v\xc3\xa4rvitud, \xc3\xb5igemini t\xc3\xa4toveeritud nahale. Iirimaa keldid kutsusid pikte nimega cruithne, mis tuleneb samast algsest t\xc3\xbcvest kui "britid" ja t\xc3\xa4hendab algselt samuti kujundit v\xc3\xb5i kaunistust._NEWLINE_Jaan Kaplinski on oletanud, et piktid oli viimane j\xc3\xa4lg enne indoeurooplaste sissetungi P\xc3\xb5hja-Euraasiat asustanud tundmatu algup\xc3\xa4raga rahvast, kelle keelest on ka eesti keeles s\xc3\xa4ilinud teatud substraat._NEWLINE_20. sajandi l\xc3\xb5pul muutus salap\xc3\xa4raste piktide p\xc3\xa4randi uurimine ja enda sellega identifitseerimine \xc5\xa0otimaal omamoodi moeasjaks.'