b'\n_START_ARTICLE_\nMu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xbcmni viisi l\xc3\xb5i 1848. aastal saksa p\xc3\xa4ritolu Soome helilooja Friedrich Pacius. Ta viisistas sellega Johan Ludvig Runebergi luuletuse "V\xc3\xa5rt land" (\'Meie maa\'). Laul muutus Soomes rahvuslauluks. Eestikeelsed s\xc3\xb5nad kirjutas laulule 1869. aasta alguses Johann Voldemar Jannsen. Temale tegid laulu tuntuks Helsingi \xc3\x9clikooli teadlased Julius Krohn ja Yrj\xc3\xb6 Sakari Yrj\xc3\xb6-Koskinen, kes k\xc3\xbclastasid Tartut 1867. aastal. Krohn \xc3\xb5petas tollal laulu viisi ja v\xc3\xa4rsked soomekeelsed s\xc3\xb5nad Lydia Koidulale ning Yrj\xc3\xb6-Koskinen saatis hiljem tema isale I. J. Inbergi lauluvihiku "Moni\xc3\xa4\xc3\xa4nisi\xc3\xa4 lauluja Nuorisolle", mis sisaldas laulust meeskoorile seatud neljah\xc3\xa4\xc3\xa4lsed noodid. Jannsenile oli ka eeskujuks Hiiumaa Reigi koguduse \xc3\xb5petaja Gustav Felix Rinne 1868. aastal ilmunud laul "Hioma - ehk issamaa laul"._NEWLINE_Jannseni s\xc3\xb5nadega laulu lauldi esimesel \xc3\xbcldlaulupeol, mis toimus 18.\xe2\x80\x9320. juunil 1869. aastal. Kui 1884. aastal Otep\xc3\xa4\xc3\xa4l Eesti rahvuslippu \xc3\xb5nnistati, j\xc3\xa4i ainsa isamaalise lauluna k\xc3\xb5lama "Mu isamaa, mu _NEWLINE_\xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m". Koos rahvusliku liikumise ja rahvusteadvuse kasvuga Eestis sai 19. sajandi l\xc3\xb5pul "Mu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m" v\xc3\xa4ga populaarseks. Niisama tuntud ja armastatud oli algselt \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastele kirjutatud laul ka Soomes. Kui Eesti ja Soome end p\xc3\xa4rast bol\xc5\xa1evike riigip\xc3\xb6\xc3\xb6ret Venemaal iseseisvateks riikideks kuulutasid, sai Paciuse meloodia, mida Eestis ja Soomes lauldi erinevate s\xc3\xb5nadega ja ka erinevas tempos, m\xc3\xb5lema maa riigih\xc3\xbcmniks, Soomes riigih\xc3\xbcmnina "Maamme"-laul. Tsaarivalitsus keelas laulu 1913. aastal. 1917. aastal poliitiliste s\xc3\xbcndmuste teravnedes k\xc3\xb5las "Mu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m" h\xc3\xbcmnina ja v\xc3\xa4ljendas selgelt eesti rahva poliitilisi tundeid. Kui 1918. aastal 23. veebruaril kuulutati P\xc3\xa4rnus Endla teatri r\xc3\xb5dult v\xc3\xa4lja Eesti Vabariik, j\xc3\xa4rgnes sellele spontaanne "Mu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m" \xc3\xbchislaulmine._NEWLINE_6. juunil 1935 kuulutas Peaministri aset\xc3\xa4itja Kaarel Eenpalu v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5istluse uue riigih\xc3\xbcmni saamiseks, s\xc3\xb5nade t\xc3\xa4htajaga 1. septembril ja viisi t\xc3\xa4htajaga 31. detsembril 1935. S\xc3\xb5nad pidid k\xc3\xa4sitama \xc3\xbcldjoontes: rahva kangelasmeelt ja kangelaslikku v\xc3\xb5itlust ajaloo kestes; kindlat ja lootusrikast usku rahva tulevikku ja igavikku; armastust ja kiindumust kodumaa kauni looduse, eesti keele ja rahvuslikkude t\xc3\xb5uvooruste vastu; eestluse \xc3\xbcldaateid, mille kaudu k\xc3\xb5vendatakse sidet ka v\xc3\xa4liseestlastega; h\xc3\xb5imuaadet; rahva t\xc3\xb6\xc3\xb6- ja kodukultust, rahva v\xc3\xb5imsat tungi vaimse eneseteostamise poole._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liidu okupatsiooni ajal oli "Mu isamaa, mu \xc3\xb5nn ja r\xc3\xb5\xc3\xb5m" keelatud. H\xc3\xbcmni avalikult laulmine t\xc3\xb5i kaasa repressioonid, kuid laul ei ununenud. Igal \xc3\xb5htul hilja v\xc3\xb5is seda meloodiat kuulda ka Soome raadiost p\xc3\xa4rast saadete l\xc3\xb5ppu. Soome ametlike delegatsioonide k\xc3\xbclask\xc3\xa4ikude puhul olid N\xc3\xb5ukogude Eesti parteijuhid ja ametnikud sunnitud seda p\xc3\xbcsti seistes kuulama. Eesti Vabariigi taastamisega 1991. aastal v\xc3\xb5eti uuesti kasutusele ka Eesti riigih\xc3\xbcmn.'