b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Singer Sargent\n_START_SECTION_\nAmeerika \xc3\x9chendriigid\n_START_PARAGRAPH_\nSargentide perekonna juured ulatuvad Uus-Inglismaale. Tema vanaisa Winthrop Sargent IV p\xc3\xa4rines \xc3\xbchest vanimast koloniaalperest, kes p\xc3\xa4rast kaubaveo\xc3\xa4riga p\xc3\xb5rumist kolis koos perega Massachusettsist Philadelphiasse. Seal sai tema pojast Fitzwilliam Sargentist arst, kes 1850. aastal abiellus eduka kaupmehe t\xc3\xbctre Mary Newbold Singeriga. 1854. aasta hilissuvel kolis paar Philadelphiast Euroopasse, lootes leida paremat kliimat ja ka lohutust oma esimese lapse surmast aasta tagasi. Kuigi kolimine Euroopasse pidi olema ajutine, v\xc3\xb5tsid nad peatselt v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnanute staatuse. Nende poeg John Singer Sargent s\xc3\xbcndis 1856. aastal.\n_START_SECTION_\nItaalia\n_START_PARAGRAPH_\nItaalias jagas Sargentide perekond oma aega Firenze, Rooma, Nizza ja Alpide vahel. Kooli asemel \xc3\xb5petati Sargenti kodus ning ajaks, mil poiss sai 11-aastaseks, r\xc3\xa4\xc3\xa4kis ta vabalt prantsuse ja itaalia keelt. Nii tema kui ka ta kaks \xc3\xb5de \xc3\xb5ppsid klaverim\xc3\xa4ngu ning k\xc3\xa4isid tantsutundides. Sellal kui Sargenti isa lootis, et pojast saab Ameerika merev\xc3\xa4elane, m\xc3\xb5istis ema, et pojast saab kunstnik. Sargenti esimene kokkupuude ametliku kunstiharidusega oli 1873.\xe2\x80\x931874. aasta talvel Firenze Accademia di Belle Artis.\n_START_SECTION_\nPrantsusmaa\n_START_PARAGRAPH_\n1874. aastal kolis Sargentide pere Pariisi, kus John asus \xc3\xb5ppima Charles Auguste \xc3\x89mile Carolus-Durani ateljees. Carolus-Durani eeskujul \xc3\xb5ppis Sargent maalima ilma eelnevalt l\xc3\xb5uendile visandit tegemata. R\xc3\xb5hk oli valguse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamisel, selle murdumiste, v\xc3\xa4reluse ja pidevate muutuste otsimine, mitte selgepiiriliste v\xc3\xa4rvimassiivide maalimisel. Ateljees seati eeskujudeks Frans Halsi, Rembrandti, Anthonis van Dycki ja Velazqueze maalilaad. 1879. aasta s\xc3\xbcgisest ei osalenud Sargent enam regulaarselt \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6s ning alustas reisiperioodi, mil tutvus vanade meistrite teostega ning kogus ideid uute maalide jaoks. Reisidega ilmusid tema portreede sekka ka olustikumaalid, mille p\xc3\xa4ikesek\xc3\xbcllased maalipinnad k\xc3\xb5nelesid Claude Monet\' m\xc3\xb5just, kellega Sargent oli kohtunud impressionistide teise n\xc3\xa4ituse ajal. Vahemikus 1877\xe2\x80\x931882 osales Sargent mitmetel Pariisi Salongi n\xc3\xa4itustel ning teenis oma teostega palju kiitust ja t\xc3\xa4helepanu. Tema kuulsaim maal "Madame X", tuntud ka kui "Madame Gautreau", valmis konkreetse tellimuseta. Hoolimata maali uudsusest oli see 1884. aastal Salongi esitatud teos succ\xc3\xa8s de scandale, kutsudes esile kriitika Sargenti \xc3\xbcksk\xc3\xb5iksuse t\xc3\xb5ttu traditsiooniliste pooside, ruumilise modelleerimise ja k\xc3\xa4sitluse suhtes. See teos, mis t\xc3\xb5i endaga kaasa pigem kurikuulsust kui kuulsust, sai otsustavaks t\xc3\xb5ukeks Sargenti Inglismaale kolimisel.\n_START_SECTION_\nInglismaa\n_START_PARAGRAPH_\n1886. aasta kevadel kolis Sargent Londonisse, kuhu j\xc3\xa4i oma elu l\xc3\xb5puni. Kartes Sargenti stiili, mida samastati "Madame X-iga", polnud inglise patroonid kohe varmad tellimusi esitama. Sargenti \xc3\xbcks ambitsioonikamaid t\xc3\xb6id "Nelk, liilia, liilia, roos" purustas aga 1887. aastal inglise kriitikute kahtlused ning selle suureformaadilise maali, mis kujutas kahte noort t\xc3\xbcdrukut inglise aias laternaid s\xc3\xbc\xc3\xbctamas, ostis kohe Tate\'i muuseum. Sajandivahetusele j\xc3\xa4rgnenud aastatel v\xc3\xa4sis Sargent tellimust\xc3\xb6\xc3\xb6dest ning t\xc3\xa4itis oma aega akvarellimaaliga, milles saavutas veel enne oma surma tuntuse. Teine pool tema ajast kulus Bostoni Raamatukokku loodavale seinamaalingute sarjale, mille pealkirjaks sai "Religiooni triumf". Samuti tegeles ta Harvardi \xc3\xbclikoolis paiknevasse Harry Elkins Wideneri Memoriaalraamatukogusse loodava sarja l\xc3\xb5petamisega.\n_START_SECTION_\nIsiklik elu\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi Sargent oli v\xc3\xa4ga kinnine, levivad jutud tema kirevast eraelust Pariisis ja Veneetsias. Ka on t\xc3\xb5statatud k\xc3\xbcsimus tema seksuaalse s\xc3\xa4ttumuse kohta, millele annab p\xc3\xb5hjust tema l\xc3\xa4hedane suhe prints Edmond de Polignaci ja krahv Robert de Montesquiouga. Sargenti s\xc3\xb5pruskonda kuulusid ka mitmed kunstnikud, nagu Dennis Miller Bunker, Carroll Beckwith, Edwin Austin Abbey, kellega Sargent t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Bostoni raamatukogu seinamaalide kallal, Francis David Millet, Wilfrid de Glehn, Jane Emmet de Glehn ja Claude Monet. Sargentil kujunes Pariisis elukestev s\xc3\xb5prus Paul C\xc3\xa9sar Helleuga, keda ta koos tema abikaasaga mitu korda maalis._NEWLINE_Eriliseks v\xc3\xb5ib pidada Sargenti s\xc3\xb5prust temast kaheksa aastat noorema Albert de Belleroche\'iga, kes samuti Carolus-Durani k\xc3\xa4e all \xc3\xb5ppis. P\xc3\xa4rast kohtumist 1882. aastal said nad kohe s\xc3\xb5pradeks ning nende vahel kujunes romantiline s\xc3\xb5prus \xe2\x80\x93 s\xc3\xbcgavalt emotsionaalne, ent vooruslik suhe, mis oli 19. sajandil \xc3\xbcsnagi tavaline. Oma s\xc3\xbcdamlikes kirjades kutsus Sargent Belleroche\'i kullakeseks. Sargent maalis Belleroche\'i mitu korda ning \xc3\xbcks mehe portree rippus tema Londoni kodu s\xc3\xb6\xc3\xb6gitoa seinal.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nAjal, mil \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kunstimaailm tegeles impressionismi, fovismi ja kubismiga, j\xc3\xa4i Sargent kindlaks omap\xc3\xa4rasele realismile. Tema loomingus leiab inglise suurtele portretistidele Thomas Gainsborough\'le, Joshua Reynoldsile ja Thomas Lawrence\'ile omast elegantsi ja vormikindlust, mille kaudu edasi anda luksuslikku ja hiilgavat liikumist. Tema joone- ja v\xc3\xa4rvik\xc3\xa4sitlus t\xc3\xb5stis esile modellide individuaalsust, samas j\xc3\xa4ttes modellid ebat\xc3\xa4iuslikuks. Just sel p\xc3\xb5hjusel v\xc3\xb5rreldakse Sargenti tema eeskuju Velazquezega. Kahe kunstniku sarnasust on eriti tunda 1882. aastal valminud maalil "Edward Darley Boiti t\xc3\xbctred", mis sarnaneb Velazqueze "Las Meninasega"._NEWLINE_Sargenti stiili iseloomustab maalitavate subjektide l\xc3\xa4heduse ja kauguse paradoksaalne suhe. Tema eluk\xc3\xbcllaseid t\xc3\xb6id saadab \xc3\xb5rn eemalolek ja eraldatus, mida r\xc3\xb5hutab teatraalsete kost\xc3\xbc\xc3\xbcmide ja pooside valik. Sargenti portreed kannavad endas nii selgust kui ka m\xc3\xb5istatust, tema kujutatud subjektid peidavad endas varjatud siseelu ja kaugust. Selline poosi ja ilme, siseelu, vaoshoituse ja l\xc3\xb5tvuse vastandumisel p\xc3\xb5hinev maalilaad annab Sargenti parimatele portreedele dramaatilise j\xc3\xb5u ja v\xc3\xa4rskuse. Teistel puhkudel saadab tema t\xc3\xb6id aga kummaline tuimus, justkui asuks Sargenti maailm meie omast eraldi. Sellisel juhul m\xc3\xb5juvad teosed pigem vahendina raha teenimiseks v\xc3\xb5i lihtsalt tellimuse t\xc3\xa4itmisena. Kuigi Sargenti maalidel kujutatud naised on kaunilt riietatud ja suurep\xc3\xa4rase elutunnetusega, on see elu poseeritud, Sargenti poolt lavastatud. Naised Sargenti maalidel v\xc3\xb5ivad m\xc3\xb5juda seksuaalselt, kuid ka see on kummaliselt kunstlik. Samas iseloomustab Sargenti mehi seksuaalsuse t\xc3\xa4ielik puudumine, need \xc3\xbcleolevad kujud oleksid kui \xc3\xbclikondades s\xc3\xbcndinud, silmis eemalolev pilk, v\xc3\xb5im libisemas s\xc3\xb5rmede vahelt. Sellisele meeste kujutamise viisile vastanduvad Sargenti loodud visandilehed meestest. Need aktid kujutavad mehi veidrate nurkade alt, m\xc3\xb5ne poos sarnaneb kunstiajaloolase Bram Dijkstra "murtud selgadega n\xc3\xbcmfide" kirjeldusega, mida Dijakstra kasutas 19. sajandil maalitud vuajeristlike naismaalide kohta. Visanditel kujutatud mehed on \xc3\xbclesl\xc3\xbckatud vaagnate ja n\xc3\xb5gusate selgadega, pea kuklasse heidetud._NEWLINE_1880. aastatel olid mitmed Sargenti teosed v\xc3\xa4ljas ka Salongis. Need olid maalid, mis enamjaolt kujutasid t\xc3\xa4ispikkuses naisi: "Madame Edouard Pailleron", 1880; "Madame Ram\xc3\xb3n Subercaseaux", 1881 ja "Naine roosiga", 1882. Sargenti loomingu hulka kuulub ka sari Robert Louis Stevensonist, millest teine "Robert Louis Stevensoni ja abikaasa portree", 1885, on \xc3\xbcks tema tuntumaid maale. Samuti on ta maalinud Ameerika \xc3\x9chendriikide presidente Theodore Roosevelti ja Woodrow Wilsonit._NEWLINE_Oma loomingu k\xc3\xb5rgajal l\xc3\xb5i Sargent umbes 900 \xc3\xb5limaali ja rohkem kui 2000 akvarelli, r\xc3\xa4\xc3\xa4kimata lugematust hulgast visanditest ja s\xc3\xb6ejoonistutest. 1907. aastast alates loobus ta portreede maalimisest ning keskendus maastikele. Loomingu hilisemal perioodil tegeles ta ka skulptuuriga. Sageli kujutab ta reisidel kohatud maastikke, mis on maalitud lustliku voolavusega._NEWLINE_Meisterlikult teostatud portreed t\xc3\xb5id talle tiitli "oma ajastu van Dyck". Vaimustust Sargenti teoste suhtes ei jaganud siiski k\xc3\xb5ik, n\xc3\xa4iteks avaldas kunstnik Walter Sickert temast satiiriteose "Sargentolatry".\n_START_SECTION_\n"Madame X"\n_START_PARAGRAPH_\n"Madame X-i" modelliks on ameerika p\xc3\xa4ritolu rikka prantsuse \xc3\xa4rimehe abikaasa Virginie Gautreau. Gautreau kannab provotseerivat, s\xc3\xbcgava l\xc3\xb5ikega kleiti, mis paljastab veatu, portselanina kumava naha, peene piha ja esiletungivad rinnad. Gautreau v\xc3\xa4limusele olid iseloomulikud hennaga v\xc3\xa4rvitud juuksed, tugevalt v\xc3\xa4rvitud kulmud, punakaks toonitud k\xc3\xb5rvad ja puuderdatud nahk. Kuulujuttude j\xc3\xa4rgi segas ta oma puudrisse lillat tinti ning tarvitas arseeniga rikastatud vahvleid, muutmaks oma nahka l\xc3\xa4bipaistvaks ja jumet sinakaks. Maali esialgsel variandil on Gautreau kleidi \xc3\xbcks \xc3\xb5lapaeltest alla vajunud. Tema Vana-Kreeka stiilis \xc3\xbcles s\xc3\xa4titud soengusse on Sargent asetanud poolkuu s\xc3\xbcmboli, mis viitab kuu- ja jahijumalanna Dianale. Ent see ei pruugi olla ainus p\xc3\xb5hjus maali salap\xc3\xa4rasuse ja j\xc3\xb5ulise energia taga. Gautreauga samal ajal tegeles Sargent ka oma s\xc3\xb5bra Belleroche\'i visandamise ja maalimisega ning ei saa v\xc3\xa4listada, et Sargent n\xc3\xa4gi Gautreaus meest, kellesse kiindunud oli. See seletaks ka "Madame X-i" androg\xc3\xbc\xc3\xbcnseid elemente ja maali otsekohest seksuaalsust. Kuigi kriitikud pidasid naist maalil laibalikuks ja lausa k\xc3\xb5dunevaks, on maalis s\xc3\xa4ilinud Gautreau elulisus. Tundub, nagu v\xc3\xb5iks naine maalilt vaatajate sekka jalutada. Kirjas Metropolitani muuseumile, kes "Madame X-i" maali osta soovis, on Sargent seda \xc3\xbcheks oma parimaks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks nimetanud.\n_START_SECTION_\n"Thomas E. McKelleri akt"\n_START_PARAGRAPH_\n"Thomas E. McKelleri akt" valmis 1917.\xe2\x80\x931920. aasta paiku ning kujutab lihtsat hotelli liftioperaatorit. Avaliku erootilisuse poolest sarnaneb see teos visandatud meesaktidega. T\xc3\xb6\xc3\xb6s paljastub keerukas ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5eldud tunnetuslaad, mida kunstnik mehe f\xc3\xbc\xc3\xbcsise ja sensuaalsuse kujutamisel kasutas. Sarnaselt meesaktidega polnud ka see teos m\xc3\xb5eldud avalikkuse silmadele ning kerkis esile alles 1955. aastal.\n_START_SECTION_\n"Religiooni v\xc3\xb5it"\n_START_PARAGRAPH_\n1890. aastatel telliti Sargentilt Bostoni uue raamatukogu (arhitektid Charles Follen McKim ja Stanford White) seinamaalingute sari. Selle loomisega ta j\xc3\xa4rgmised 30 aastat tegeleski. Seinamaalid olid ette n\xc3\xa4htud suurele kolmanda korruse v\xc3\xb5lvitud galeriile, mis asus raamatukogu peatreppide l\xc3\xb5pus. T\xc3\xb6\xc3\xb6ga soovis ta demonstreerida oma renessanss-stiilis maalimise oskusi ning valis oma sarja teemaks religiooni v\xc3\xb5iduloo. See kujutas L\xc3\xa4\xc3\xa4ne tsivilisatsiooni evolutsiooni l\xc3\xa4bi religiooni \xe2\x80\x93 antiikaja paganatest kuni kristluse saabumiseni. T\xc3\xb6\xc3\xb6 j\xc3\xa4i l\xc3\xb5petamata.\n_START_SECTION_\n"Nelk, liilia, liilia, roos"\n_START_PARAGRAPH_\nSee teos \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid Sargenti v\xc3\xa4litingimustes loodud impressionistlikus laadis maale. Inspiratsiooni maali loomiseks sai Sargent paadiga m\xc3\xb6\xc3\xb6da Thamesi j\xc3\xb5ge s\xc3\xb5ites, kui n\xc3\xa4gi Hiina laternaid puude ja liiliate vahel rippumas. Maali pealkiri tuleneb helilooja Joseph Mazzinghi laulust "P\xc3\xa4rg", milles k\xc3\xbcsitakse: "Kas oled n\xc3\xa4inud mu Florat siit m\xc3\xb6\xc3\xb6dumas?" ja vastatakse: "Nelk, liilia, liilia, roos."\n_START_SECTION_\n"Edward Darley Boiti t\xc3\xbctred"\n_START_PARAGRAPH_\nTeos esitati Salongi n\xc3\xa4itusele 1883. aastal. Selle kompositsiooni on kritiseeritud teoses valitseva t\xc3\xbchjuse t\xc3\xb5ttu \xe2\x80\x93 lage tuba, kus asuvatel lastel puudub omavaheline suhe, neid \xc3\xbchendavaks elemendiks on vaid maal ise. Sellest hoolimata on see teos suure kiituse osaliseks saanud. Boiti t\xc3\xbctarde maali puhul tuuakse sageli v\xc3\xa4lja Velazqueze m\xc3\xb5ju Sargentile: s\xc3\xbcgavus, tumedad toonid, kauguses paiknev valgusallikas.'