b'\n_START_ARTICLE_\nEmakeelep\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nEmakeelep\xc3\xa4ev on riiklik t\xc3\xa4htp\xc3\xa4ev, mida t\xc3\xa4histatakse 1996. aastast luuletaja Kristian Jaak Petersoni s\xc3\xbcnniaastap\xc3\xa4eval, 14. m\xc3\xa4rtsil. _NEWLINE_Emakeelep\xc3\xa4eva jaoks valiti Kristian Jaak Petersoni s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4ev, kuna Peterson oli \xc3\xbcks esimesi eestikeelseid kirjanikke. Ka p\xc3\xb6\xc3\xb6ras ta oma oodis "Kuu" t\xc3\xa4helepanu just eesti keelele kui kirjanduskeelele.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1995. aastal alustas Sondas elav emakeele\xc3\xb5petaja Meinhard Laks allkirjade kogumist emakeele kaitseks. Ta on ise v\xc3\xa4itnud, et sai innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeele ausambast._NEWLINE_7. detsembril 1995 andis Meinhard Laks Riigikogu kultuurikomisjoni esimehele \xc3\xbcle ettepaneku keelep\xc3\xa4eva riiklikuks t\xc3\xa4htp\xc3\xa4evaks muutmiseks. Ettepaneku lisas oli 185 lehek\xc3\xbclge toetuskirju ja -allkirju. Toetusallkirju oli kokku 175. Ettepanekuga aga seal edasi ei tegeletud._NEWLINE_Mitteametlikult t\xc3\xa4histati emakeelep\xc3\xa4eva m\xc3\xb5nes paigus juba 1995. aastal ja veel laiemalt alates 1996. aastast. Ametlik tunnustamine j\xc3\xa4i aga tulemata. Kui 1998. aastal v\xc3\xb5eti Riigikogus arutlusele riigip\xc3\xbchade seaduse muutmine ning eesti emakeele ja rahvuskultuuri p\xc3\xa4eva seal ei olnud, siis esitas Laks sama aasta detsembris Raoul \xc3\x9cksv\xc3\xa4rava kaudu k\xc3\xbcsimuse emakeelep\xc3\xa4eva riikliku staatuse kohta._NEWLINE_22. detsembril 1998 toetas valitsus esitatud ettepanekut ja 11. veebruaril 1999 kinnitas Riigikogu \xc3\xbcheh\xc3\xa4\xc3\xa4lselt emakeele p\xc3\xa4eva riiklikuks t\xc3\xa4htp\xc3\xa4evaks. President Lennart Meri kuulutas seaduse v\xc3\xa4lja 17. veebruaril ning see j\xc3\xb5ustus ametlikult 24. veebruaril. Samal 1999. aastal t\xc3\xa4histati emakeelep\xc3\xa4eva esmakordselt riikliku t\xc3\xa4htp\xc3\xa4evana._NEWLINE_1999. aasta s\xc3\xbcgisel m\xc3\xa4\xc3\xa4ras UNESCO 21. veebruarile rahvusvahelise emakeelep\xc3\xa4eva. Selle eeskujuks oli aga 1952. aasta s\xc3\xbcndmused Bangladeshis, kus hukkusid mitmed tudengitest meeleavaldajad, kes n\xc3\xb5udsid bengali keele \xc3\xbcheks Pakistani riigikeeleks kuulutamist.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcndmused\n_START_PARAGRAPH_\nEmakeelep\xc3\xa4eva puhul korraldatakse mitmesuguseid \xc3\xbcritusi, n\xc3\xa4iteks toimub Vikerraadios 2008. aastast e-ette\xc3\xbctlus. Samuti antakse sel p\xc3\xa4eval Haapsalus Wiedemanni G\xc3\xbcmnaasiumis v\xc3\xa4lja aasta keeleteo auhind eelmisel aastal eesti keelele enim kasu toonud teo eest. Aastast 2004 toimub Tallinnas Estonia Talveaias koolieelikute etlemiskonkursi "Eesti keele kaunis k\xc3\xb5la" l\xc3\xb5ppvoor.'