b'\n_START_ARTICLE_\nVassili L\xc3\xb5tkin\n_START_PARAGRAPH_\nVassili L\xc3\xb5tkin (\xd0\x92\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x98\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9b\xd1\x8b\xd1\x82\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbd, kirjanduslik pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcm Illja Vas; komi \xd0\x98\xd0\xbb\xd0\xbb\xd1\x8f \xd0\x92\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x8c; 27. detsember (vkj 15. detsember) 1895 Tentjukovo k\xc3\xbcla, Ust-S\xc3\xb5ssolski maakond, Vologda kubermang (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Komi Vabariik) \xe2\x80\x93 27. august 1981 Moskva) oli komi keeleteadlane ja luuletaja._NEWLINE_Vassili L\xc3\xb5tkin \xc3\xb5ppis Ust-S\xc3\xb5ssolski linnakoolis ja seej\xc3\xa4rel Totma \xc3\xb5petajate seminaris. Mobiliseeriti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4kke, osales Esimeses maailmas\xc3\xb5jas ja Vene kodus\xc3\xb5jas. 1925. aastal l\xc3\xb5petas ta Moskva \xc3\x9clikooli keeleteaduskonna ja hiljem samas aspirantuuri. Vassili L\xc3\xb5tkin oli kaks aastat teaduslikus komandeeringus Soomes, Saksamaal ja Ungaris. 1927. aastal sai ta Budapesti \xc3\x9clikoolis filosoofiadoktori kraadi. 1930\xe2\x80\x931933 oli ta Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli dotsent ja alates 1932. aastast ka Komi Pedagoogilise Instituudi \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud. 1933. aastal Vassili L\xc3\xb5tkin arreteeriti ja teda karistati viieaastase vabaduskaotusega vangilaagris. 1956. aastal ta rehabiliteeriti t\xc3\xa4ielikult._NEWLINE_Vangistusest vabastamise j\xc3\xa4rel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Vassili L\xc3\xb5tkin teadusliku tegevuse juurde tagasi 1939. aastal. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas T\xc5\xa1kalovis (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Orenburg) pedagoogilises instituudis keeleteaduse kateedri juhatajana ja Rjazanis pedagoogilise instituudi vene keele kateedri juhatajana. Alates 1959. aastast elas ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Moskvas._NEWLINE_1946. aastal sai ta uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 "\xd0\x94\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x8f\xd0\xb7\xd1\x8b\xd0\xba \xd0\xb8 \xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb0" (\'Muinaspermi keel ja ajalooline grammatika\') eest filoloogiadoktori kraadi. Vassili L\xc3\xb5tkin juhatas k\xc3\xbcmme aastat NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi soome-ugri keelte sektorit. Ta avaldas 11 monograafiat ja \xc3\xbcle 300 teadusliku artikli. Alates 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liige._NEWLINE_Esimese Vassili L\xc3\xb5tkini luuletus avaldati 1918. aastal. Ta kirjutas poeeme, v\xc3\xa4rssmuinasjutte ja lasteluulet. Tema k\xc3\xb5ige olulisemaks teoseks peetakse 1927. aastal ilmunud kodus\xc3\xb5ja-teemalist poeemi "\xd0\x9c\xd1\x83\xd0\xbd\xc3\xb6\xd0\xbd\xd1\x8b" (\'L\xc3\xa4hevad\').'