b'\n_START_ARTICLE_\nBetty Friedan\n_START_PARAGRAPH_\nBetty Friedan (4. veebruar 1921 Illinoisi osariik, Peoria \xe2\x80\x93 4. veebruar 2006 Washington) oli ameerika feminist, \xc3\xbchiskondlik aktivist ja kirjanik._NEWLINE_Friedan s\xc3\xbcndis Illinoisi osariigis Bettye Naomi Goldsteinina ning l\xc3\xb5petas 1942 kiitusega Massachusettsi juhtiva Smithi naistekolled\xc5\xbei, kus ta toimetas \xc3\xbclikoolilehte. Seej\xc3\xa4rel \xc3\xb5ppis ta aasta aega Californias Berkeley \xc3\xbclikoolis ning asus siis t\xc3\xb6\xc3\xb6le ajakirjanikuna. 1947. aastal abiellus ta Carl Friedaniga, kellega ta sai kolm last._NEWLINE_Tema peateos "Naiselikkuse m\xc3\xbcstika" ("The Feminine Mystique", 1963) kasvas v\xc3\xa4lja artiklist, mille ta kirjutas uuringust oma kaastudengite seas Smithi kolled\xc5\xbeis ning mis tegeles naiste k\xc3\xa4ngitsemisega vaid kodusesse sf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Kuigi raamat ilmus enne kui naisaktivistid alustasid laiaulatuslikku valgustustegevust, ei ole ajakirjanduslik kangelanna, keda ta kirjeldab, teinud l\xc3\xa4bi olulisi muutusi. See ei t\xc3\xa4henda, et t\xc3\xb6\xc3\xb6tavatest naistest ei kirjutataks, ent keskmises naisteajakirjas kujutatakse t\xc3\xb6\xc3\xb6tamist mitte kutsumuse, vaid rahateenimisvahendi v\xc3\xb5i l\xc3\xbcngat\xc3\xa4itjana k\xc3\xb5rgkooli v\xc3\xb5i kolled\xc5\xbei l\xc3\xb5petamise ja abiellumise vahel. Raamatust sai bestseller ja see innustas ameerika feministlikku liikumist._NEWLINE_Friedan asutas ka Riikliku Naisteorganisatsiooni koos Pauli Murrayga, kes oli esimene neegrinaisest episkopaalne preester. Friedan oli organisatsiooni esimene president aastatel 1966\xe2\x80\x931970._NEWLINE_Ta aitas ka asutada NARALi (National Association for the Repeal of Abortion Laws \xe2\x80\x93 riiklik abordiseaduste t\xc3\xbchistamise assotsiatsioon)._NEWLINE_Tema teiste raamatute seas olid n\xc3\xa4iteks "The Second Stage" ("Teine staadium"), "It Changed My Life: Writings on the Women\'s Movement" ("See muutis mu elu: kirjutisi naisliikumisest") ja "The Fountain of Age" ("Vanuse allikas")._NEWLINE_Friedan suri oma 85. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eval s\xc3\xbcdamepuudulikkusse.\n_START_SECTION_\nTsitaadid\n_START_PARAGRAPH_\n"Traditsioonilises patriarhaalses \xc3\xbchiskonnas v\xc3\xa4lja arendatud ja traditsiooniliste v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste keskel tekkinud naise elustsenaarium ei ole emantsipatsiooniv\xc3\xb5itluse m\xc3\xb5jul muutunud \xc3\xbcle\xc3\xb6\xc3\xb6. Kuigi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva tehnoloogiline \xc3\xbchiskond pakub rohkem v\xc3\xb5imalusi, on s\xc3\xa4ilinud alistuva ja s\xc3\xb5nakuuleliku \xc3\xb5nnelikust koduperenaisest kangelanna mudel." (Friedan 1963)._NEWLINE_"Ameerika naise maailm on koondunud tema enda keha ja ilu, meeste v\xc3\xb5lumise, laste kandmise ning mehe, laste ja kodu eest f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt hoolitsemise ja nende teenimise \xc3\xbcmber." (Friedan 1963: 31)._NEWLINE_"Betty jaoks oli feminism \xc3\xbcks humanismi aspekte," \xc3\xbctles tema n\xc3\xb5bu Emily Bazelon Reutersile.'