b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xbcmbolitevaheline interferents\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcmbolitevaheline interferents on digitaal- ja telekommunikatsiooni valdkonda puudutav probleem, mis seisneb signaali moonutustes ning edastatavate s\xc3\xbcmbolite eristamise keerukuses. S\xc3\xbcmbolitevaheline interferents tekib, sest \xc3\xbche s\xc3\xbcmboli edastamiseks kasutatud impulss venib ajas nii, et osa s\xc3\xbcmboli energiast j\xc3\xb5uab vastuv\xc3\xb5tjasse alles samaaegselt uute j\xc3\xa4rgnevate s\xc3\xbcmbolitega. Sel viisil laialivalgunud signaal toimib m\xc3\xbcrana j\xc3\xa4rgnevate s\xc3\xbcmbolite detekteerimise suhtes ning raskendab oluliselt detektori t\xc3\xb6\xc3\xb6d, suurendades sellega t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust vigadele vastuv\xc3\xb5etud andmetes._NEWLINE_S\xc3\xbcmbolitevaheline interferents esineb nii juhtmetega kui juhtmevabades v\xc3\xb5rkudes. Esimesi kordi t\xc3\xa4heldati seda n\xc3\xa4htust siis, kui loodi transatlantiline telegraafiliin morsekoodis s\xc3\xb5numite edastamiseks ning tol ajal lahendati probleem edastuskiiruse v\xc3\xa4hendamisega.  T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse selle soovimatu n\xc3\xa4htuse m\xc3\xb5jude v\xc3\xa4hendamiseks n\xc3\xa4iteks adaptiivseid ekvalaisereid ja veaparanduskoode.\n_START_SECTION_\nMitmekiireline levi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks s\xc3\xbcmbolitevahelise interferentsi p\xc3\xb5hjuseid on mitmekiireline levi, mis seisneb selles, et raadiokanalis v\xc3\xb5ib signaal moonduda peegeldumise v\xc3\xb5i paindumise teel. Selliste m\xc3\xb5jutuste t\xc3\xb5ttu ei koosne vastuv\xc3\xb5etud signaal ainult \xc3\xbchest saadetud signaalist, vaid antud punktis vastuv\xc3\xb5etud signaalide kombinatsioonist, mis on kohale j\xc3\xb5udnud eri teid pidi eri ajahetkedel ning mille tulemusena on kadunud \xc3\xb5ige ajaline j\xc3\xa4rjestatus ja tekkinud signaalikomponentide vahel amplituudi- v\xc3\xb5i faasinihe.\n_START_SECTION_\nEdastuskanali piiratud ribalaius\n_START_PARAGRAPH_\nVeel \xc3\xbcks s\xc3\xbcmbolitevahelise interferentsi p\xc3\xb5hjus on piiratud ribalaiusega sidekanal, kus on mingisugusest sageduse suurusest k\xc3\xb5rgemat ei ole enam v\xc3\xb5imalik edastada. Kui signaal l\xc3\xa4heb l\xc3\xa4bi sellise kanali, on vastuv\xc3\xb5etava signaali impulsskuju teine kui algsel ning puuduvad sageduskomponendid, mis olid suuremad kui see piirsagedus.\n_START_SECTION_\nVastumeetmed\n_START_PARAGRAPH_\nVastumeetmetena on v\xc3\xb5imalik kasutada s\xc3\xbcsteemides suuremat ribalaiust, l\xc3\xbchendada \xc3\xbche impulsi kestust v\xc3\xb5i tekitada s\xc3\xbcmbolite edastuse vahele kontrollpause (guard interval / period). Ka v\xc3\xa4heneb vigade t\xc3\xb5en\xc3\xa4osus, kui v\xc3\xa4hendada \xc3\xbche sekundi jooksul edastusvahendis toimuvaid s\xc3\xbcmboli muutusi (s\xc3\xbcmbolkiirus) kasutades digitaalset modulatsiooni v\xc3\xb5i liinikoodi._NEWLINE_Piiratud ribalaiusega s\xc3\xbcsteemides on v\xc3\xb5imalik s\xc3\xbcmbolitevahelise interferentsi m\xc3\xb5judest vabaneda impulsi kuju modifitseerides Nyquisti ISI kriteeriumitele vastavaks (aja ja sageduse domeeni sidumine) v\xc3\xb5i paigutades vastuv\xc3\xb5tjasse paigutatud ekvalaiseri, mille \xc3\xbclesandeks on sidekanali sageduskarakteristiku \xc3\xbchtlustamine. Sidekanali sageduskarakteristik ei ole sides\xc3\xbcsteemi konstrueerimise ajal tavaliselt teada, seet\xc3\xb5ttu peab ekvalaiser olema adaptiivne \xe2\x80\x93 kohanduma olukorraga p\xc3\xa4rast t\xc3\xb6\xc3\xb6 alustamist. V\xc3\xb5imalik vahend s\xc3\xbcmbolitevahelise interferentsi m\xc3\xb5jude v\xc3\xa4hendamiseks on ka erinevate algoritmide abil \xc3\xb5ige bitijada j\xc3\xa4rjestuse ennustamise teel vigade leidmine (n\xc3\xa4iteks Viterby algoritm).'