b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik oga\xc3\xb5un\n_START_SECTION_\nTaime kasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik oga\xc3\xb5un on looduslikult levinud Kagu-Euroopast Ida-Aasiani. Eestis kasvab harilik oga\xc3\xb5un pigem haruldase taimena ning teda on leitud prahipaikadest. Samas kasvatatakse harilikku oga\xc3\xb5una ka ilutaimena ning aretatud on eri v\xc3\xa4rvi \xc3\xb5itega teisendeid.\n_START_SECTION_\nTaime botaaniline kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik oga\xc3\xb5un on 20\xe2\x80\x93100\xc2\xa0cm k\xc3\xb5rgune ebameeldiva l\xc3\xb5hnaga \xc3\xbcheaastane rohttaim. Vars on p\xc3\xbcstine ning dihhotoomselt harunev. Hariliku oga\xc3\xb5una lehed on vahelduvad (kuni 20\xc2\xa0cm pikkused) ning nende servad on eba\xc3\xbchtlase sakilise kujuga. \xc3\x95ied on suured, kuni 10\xc2\xa0cm pikkused, ning v\xc3\xa4rvuselt valged v\xc3\xb5i violetsed. \xc3\x95iekrooni suurus erineb tupest pea kaks korda. Hariliku oga\xc3\xb5una vili on rohkete mustade seemnetega karpvili, mis sarnaneb v\xc3\xa4liselt kastani v\xc3\xb5i ogadega \xc3\xb5unaga. Siiski leidub ka teisendeid, millel ogad puuduvad.\n_START_SECTION_\nTaime keemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nHariliku oga\xc3\xb5una keemiline koostis sarnaneb musta belladonna omaga. Hariliku oga\xc3\xb5una lehed sisaldavad tropaanalkaloide (~0,1\xe2\x80\x930,7%) L-h\xc3\xbcosts\xc3\xbcamiini ja L-skopolamiini vahekorras 4:1, apoatropiini, belladonniini ja tiglo\xc3\xbc\xc3\xbclmeteloidiini. Samuti sisaldub lehtedes flavonoide, kumariini ja fenoolhappeid. Hariliku oga\xc3\xb5una seemned sisaldavad samuti tropaanalkaloide (~0,4\xe2\x80\x930,6%) L-h\xc3\xbcosts\xc3\xbcamiini ja L-skopolamiini suhtes 4:1, indoolalkaloide, lektiine, proteiine (12\xe2\x80\x9325%) ja rasv\xc3\xb5li (15\xe2\x80\x9345%).\n_START_SECTION_\nDroog\n_START_PARAGRAPH_\nHariliku oga\xc3\xb5una puhul kasutatakse droogiks lehti ja seemneid. Lehti korjatakse taime \xc3\xb5itsemise algusest kuni viljade valmimise v\xc3\xb5i \xc3\xb6\xc3\xb6k\xc3\xbclmade saabumiseni. K\xc3\xbclmaga lagunevad alkaloidid peaaegu t\xc3\xa4ielikult. Droogid tuleb kiiresti kuivatada temperatuuril kuni 40\xc2\xa0\xc2\xb0C. Taime seemned saadakse valminud viljast.\n_START_SECTION_\nKasutamine meditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nHarilikku oga\xc3\xb5una kasutatakse v\xc3\xa4ga sarnaselt musta belladonnaga. Taime kasutati vanasti mao- ja soolespasmide ning muude silelihaste l\xc3\xb5\xc3\xb5gastamiseks. Lehepulbrit on varasemal ajal lisatud astmavastastele segudele, nende hulgas ka antiastmaatilistele sigaritele. Samuti oli harilik oga\xc3\xb5un kasutusel haavand- ja sapikivit\xc3\xb5ve korral. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse taime kahe tropanaalalkaloidi produtseerimiseks. H\xc3\xbcosts\xc3\xbcamiin on v\xc3\xb5imalik droogi t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisel muuta atropiiniks, mis on kasutusel atropiinsulfaadina silmahaiguste diagnoosimisel ja ravis. Skopolamiini kasutatakse ps\xc3\xbchhiaatrias ja iivelduse v\xc3\xa4hendamisel. Samuti kasutatakse taime hom\xc3\xb6opaatias.\n_START_SECTION_\nMuud kasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nMustlastel oli kombeks enne hobuse m\xc3\xbc\xc3\xbcmist loomale oga\xc3\xb5una anda. See toimis ergutusvahendina.\n_START_SECTION_\nVastun\xc3\xa4idustused ja ohud\n_START_PARAGRAPH_\nHarilikku oga\xc3\xb5una ei tohi kasutada droogina. See on v\xc3\xa4ga m\xc3\xbcrgine taim, mille surmav annus algab t\xc3\xa4iskasvanul 100\xc2\xa0mg atropiinist, mis vastab 15\xe2\x80\x93100\xc2\xa0g lehtedele v\xc3\xb5i 15\xe2\x80\x9325\xc2\xa0g seemnetele.'