b"\n_START_ARTICLE_\nFriederike\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9eFriederike\xe2\x80\x9d on Franz Leh\xc3\xa1ri operett (Singspiel) kolmes vaatuses Ludwig Herzeri (laulus\xc3\xb5nad) ja Fritz L\xc3\xb6hner-Beda (faabula) libretole. Helilooja viimase loomefaasi (alates 1925. aastast) populaarsemaid, kuid keskp\xc3\xa4rasemaid teoseid enne teist maailmas\xc3\xb5da. Pakub poeetilisi stseene sakslaste iidoli Johann Wolfgang von Goethe noorusaastatest ja p\xc3\xb5hines ajaloolistel faktidel. Teos erineb helilooja varasematest t\xc3\xb6\xc3\xb6dest selle poolest, et puudub \xc3\xb5nnelik l\xc3\xb5pp ja dramaatiline muusika.\n_START_SECTION_\nEsitamise ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsmaettekanne toimus 4. oktoobril 1928 Berliini Metropol Theateris. Peaosades olid Richard Tauber (Goethe), K\xc3\xa4the Dorsch (Friederike) ja Curt Wespermann (Lenz)._NEWLINE_Esietendus oli v\xc3\xa4ga edukas. Samas suhtus kriitika esietendusse halvasti. Neile ei meeldinud Goethe isiku lavale toomine. Pahandati, et geenius Goethe ei saa j\xc3\xa4\xc3\xa4da surematuks v\xc3\xa4\xc3\xa4ritus operetis. Kuid Tauber esitas rolli sedav\xc3\xb5rd inimlikult ja kaasahaaravalt, et kriitikud taltusid.\xc2\xa0Nende suhtumine muutus ning Leh\xc3\xa1r\xc2\xa0sai ka kriitikutelt kiita. Oli v\xc3\xa4ljatuleku j\xc3\xa4rgsel aastal eriti edukas saksa keelt k\xc3\xb5neleva publiku seas. Berliinis m\xc3\xa4ngiti 262 ning Viinis \xc3\xbcle 200 korras. V\xc3\xb5eti m\xc3\xa4ngukavva ka Pariisis (110 etendust), Londonis, New Yorgis, Stockholmis ja Kopenhaagenis. Kaasajal esitatakse regulaarselt vaid saksakeelsetes maades. Eestis pole seda operetti lavastatud._NEWLINE_Leh\xc3\xa1r tegi \xe2\x80\x9eFriederike\xe2\x80\x9d komponeerimisel tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d tollase saksa operetimaailma esimese armastaja, tenor Richard Tauberiga, keda algusest peale n\xc3\xa4hti ette Goethe rollis. \xe2\x80\x9eFriederikes\xe2\x80\x9d on enamus laule spetsiaalselt tema jaoks kirjutatud v\xc3\xb5i kohandatud. Aastaid oli operetil \xc2\xa0publiku soosing, kuid 1930.aastate alguses sai Saksamaal v\xc3\xb5imule \xc3\xbcks s\xc3\xb5nakas seltskond, kellel oli selle ja veel mitmete teiste populaarsete operettide kohta oma arvamus. Natsionaalsotsialistid olid \xc2\xa0vastu, et \xe2\x80\x9eFriederike\xe2\x80\x9d oleks Berliini juhtiva operetiteatri repertuaaris. 1933. aastal keelasid nad selle t\xc3\xbcki esitamise Saksamaal ja 1938. aastast ka Austrias. P\xc3\xb5hjuseks polnud opereti sisu v\xc3\xb5i muusika, vaid asjaolu, et libretistid olid juudid. Leh\xc3\xa1r p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus natside propagandaminister Joseph Goebbelsi poole, et keeld maha v\xc3\xb5etaks, kuid see ei andnud tulemusi. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da m\xc3\xa4ngiti teost esialgu sageli. Siis langes see praktiliselt unustusse kuna peale tungiv muusikal t\xc3\xb5rjus opereti \xc3\xbcldse teatrilavadelt v\xc3\xa4lja. Kaasajal esitatakse seda operetti tervikuna isegi Saksamaal v\xc3\xa4ga harva. Kuid mitmed opereti populaarsed laulud on sageli kontsertnumbrid.\n_START_SECTION_\nOpereti sisu\n_START_PARAGRAPH_\nFriederike on t\xc3\xb5sieluline operett ning k\xc3\xa4sitlev \xc3\xbchte episoodi Goethe noorp\xc3\xb5lvest, kui ta oli armunud preestri t\xc3\xbctar Friederike Brioni.\xc2\xa0Tegevus toimub 1771-79. aastal Sesenheimis ja Strasbourgis._NEWLINE_I vaatus._NEWLINE_Noor luuletaja Goethe \xc3\xb5pib Strasbourgis \xc3\xb5igusteadust ja on kiindunud Sesenheimi pastori Jakob Brioni t\xc3\xbctresse. \xc2\xa0Friederike ja tema \xc3\xb5de Salomea ootavad Goethet ja tema s\xc3\xb5pru \xc2\xa0k\xc3\xbclla. Froederike ja Goethe plaanivad \xc3\xbchist tulevikku. Goethe \xc3\xb5pingukaaslast Friedrich Weyland ja Lenz tunnevad huvi Friederike \xc3\xb5e Salomea vastu. \xc3\x9chel kohtumisel Friederike ja Goethe suudlevad. Goethe polnud seda seni teha julgenud, kuna kartis, et \xc3\xbcks teine t\xc3\xbcdruk, kellega ta oli suudelnud, paneb k\xc3\xb5ik need needuse alla, kes poeeti suudlevad. P\xc3\xa4rast seda, kui Goethe on oma ebausust \xc3\xbcle saanud ja Friederike on poeedi omaks v\xc3\xb5tnud, algab l\xc3\xbchike ja muretu armuaeg._NEWLINE_II vaatus_NEWLINE_Goethe on k\xc3\xbclaline Friederike ja Salomea t\xc3\xa4di Madame Sch\xc3\xb6lli salongis. Salomea on otsustanud Weylandi kasuks. Goethe plaanib sel p\xc3\xa4eval Friederiket kosida. Ta on juba s\xc3\xb5rmused ostnud ning on kindel, et asi l\xc3\xa4heb plaanip\xc3\xa4raselt. Poeedi s\xc3\xb5ber Weyland hoiatab Goethet liigselt Friederikesse kiindumast, sest ta ei usu neiu p\xc3\xbcsivasse armastusse. Goethe ignoreerib hoiatust._NEWLINE_Saabub k\xc3\xa4skjalg Weimarist ja toob kohaliku kohtu pakkumise Goethele hakata seal t\xc3\xb6\xc3\xb6le. Goethe keeldub alguses, kuna ei soovi Alsacest ja Friederikeist lahkuda. Weimari pakkumisel oli ka tingimus, et ta saab t\xc3\xb6\xc3\xb6d vaid vallaliselt. Weyland selgitab olukorda Friederike'ile. Neiu saab aru, et ta takistab Goethe edasist karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Raske s\xc3\xbcdamega etendab ta Goethele teatrit, milles alav\xc3\xa4\xc3\xa4ristab nende armastust ning flirdib Weylandti,\xc2\xa0John Meyeri, Johann Jung-Stilling ja Engelbachiga. Vihane Goethe lahkub majast h\xc3\xbcvasti j\xc3\xa4tmata ja l\xc3\xa4heb Weimarisse. Friederike j\xc3\xa4\xc3\xa4b kurvana teda igatsema._NEWLINE_III vaatus_NEWLINE_Eelnevatest s\xc3\xbcndmustest on m\xc3\xb6\xc3\xb6dunud kaheksa aastat. Goethe koos oma prote\xc5\xbeee, suurv\xc3\xbcrst Karl Augustiga k\xc3\xbclastab Sesenheimi. Ta soovib n\xc3\xa4idata suurv\xc3\xbcrstile kohta, kust tuli inspiratsioon kirjutada suurest armastusest ja paganlikust roosist. Nad k\xc3\xbclastavad ka kiriku\xc3\xb5petajat ning kohtuvad seal Friederikega. Neiu pole ikka veel kaheksa aasta tagustest p\xc3\xa4evade s\xc3\xbcndmustest ja lahkumineku valudest \xc3\xbcle saanud. Goethe teab, millise ohvri Friederike temale t\xc3\xb5i. Kuid k\xc3\xb5ik j\xc3\xa4\xc3\xa4b sinnapaika. V\xc3\xbcrst soovib tungivalt reisi j\xc3\xa4tkamist. Goethe ja Friederike j\xc3\xa4tavad igaveseks h\xc3\xbcvasti. Friederike lohutab end sellega, et Goethe kuulub n\xc3\xbc\xc3\xbcd kogu maailmale ja seet\xc3\xb5ttu natuke ka temale."