b'\n_START_ARTICLE_\nMust auk\n_START_SECTION_\nOmadused ja ehitus\n_START_PARAGRAPH_\nJuustetuse teoreem (no-hair theorem) v\xc3\xa4idab, et kui must auk on p\xc3\xa4rast tekkimist j\xc3\xb5udnud stabiilsesse olekusse, siis tal on ainult kolm s\xc3\xb5ltumatut f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalist omadust: mass, elektrilaeng ja impulsimoment. Kaks musta auku, millel nende suuruste v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused langevad kokku, on eristamatud, kui ei rakendata kvantmehaanikat._NEWLINE_Need omadused on erilised, sest need on v\xc3\xa4ljastpoolt musta auku n\xc3\xa4htavad. N\xc3\xa4iteks t\xc3\xb5ukub laetud must auk samam\xc3\xa4rgilistest laengutest nagu iga laetud keha.  Samamoodi v\xc3\xb5ib musta auku sisaldava sf\xc3\xa4\xc3\xa4ri sees paikneva kogumassi kaugelt leida Gaussi seaduse gravitatsioonilise analoogi j\xc3\xa4rgi (ADM-mass). Ka impulsimomenti saab kaugelt m\xc3\xb5\xc3\xb5ta, kasutades gravitomagnetv\xc3\xa4lja Lense-Thirringi efekti._NEWLINE_Kui keha langeb musta auku, siis mis tahes informatsioon keha kuju kohta v\xc3\xb5i laengujaotuse kohta sellel on musta augu s\xc3\xbcndmuste horisondil \xc3\xbchtlaselt jaotunud ja v\xc3\xa4lisvaatlejate jaoks kadunud.  Horisont k\xc3\xa4itub selles olukorras nagu dissipatiivne s\xc3\xbcsteem, mis on \xc3\xbcsna analoogne s\xc3\xbcsteemile, mille moodustab elektrit juhtiv h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumise ja elektritakistusega elastne membraan (membraaniparadigma). See erineb teistest v\xc3\xa4ljateooriatest (n\xc3\xa4iteks elektromagnetism), kus puudub mikroskoopiline h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumine ja vastupanu, sest nad on p\xc3\xb6\xc3\xb6ratavad (T-s\xc3\xbcmmeetrilised). Et must auk j\xc3\xb5uab l\xc3\xb5puks ainult kolme parameetriga stabiilsesse olekusse, siis pole v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ltida, et informatsioon algtingimuste kohta l\xc3\xa4heb kaduma:  musta augu gravitatsiooni- ja elektriv\xc3\xa4li annab v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he informatsiooni selle kohta, mis musta auku sattus.  Kaduma minema informatsiooni hulka kuuluvad k\xc3\xb5ik suurused, mida ei saa m\xc3\xb5\xc3\xb5ta kaugel musta augu s\xc3\xbcndmuste horisondist, sealhulgas ligikaudse j\xc3\xa4\xc3\xa4vusega kvantarvud, nagu summaarne bar\xc3\xbconarv ja leptonarv. Seda n\xc3\xa4htust on hakatud nimetama musta augu infokao paradoksiks.'