b'\n_START_ARTICLE_\nKilpsamblik\n_START_SECTION_\nTallus\n_START_PARAGRAPH_\nKilpsambliku perekonnale on iseloomulik lehtjas tallus, mis on jagunenud h\xc3\xb5lmadeks. Talluse suurus on varieeruv, v\xc3\xa4ike (l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on alla 5 sentimeetri) kuni suur (l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t kuni 30 cm). H\xc3\xb5lmad ei ole kunagi substraadile liibunud, nad v\xc3\xb5ivad olla lamavad, t\xc3\xb5usvad kuni p\xc3\xbcstised, m\xc3\xb5nel liigil allak\xc3\xa4\xc3\xa4ndunud servaga, lainelised, kortsus v\xc3\xb5i voltunud. Tallus on \xc3\xbclalpool paraplektenh\xc3\xbc\xc3\xbcmse koorkihiga (seeneh\xc3\xbc\xc3\xbcfid on koorkihis asetunud korrap\xc3\xa4ratult). Pealtpoolt v\xc3\xb5ivad kilpsamblikud olla sinakashallid, rohekashallid, hallid, pruunikashallid kuni tumepruunid, m\xc3\xb5ned liigid m\xc3\xa4rjana tume- v\xc3\xb5i erkrohelised, l\xc3\xa4ikivad v\xc3\xb5i tuhmid. Talluse \xc3\xbclapool on kas vildikihiga v\xc3\xb5i ilma, \xc3\xbchel liigil teraline (Peltigera scabrosa, kare kilpsamblik). Alapool koorkihita, sile v\xc3\xb5i viltjas, suurel osal liikidest kitsa ja reljeefse kuni laia ja hajusa soontev\xc3\xb5rgustikuga, seejuures on sooned enamasti \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud alapoolest tumedamad. V\xc3\xa4rvuselt on alapool valge, kollakas kuni m\xc3\xa4dapruun.\n_START_SECTION_\nKinnitumine substraadile\n_START_PARAGRAPH_\nIsendid kinnituvad substraadile ritsiinide abil (v\xc3\xa4lja arvatud P. venosa, viljakas kilpsamblik). Ritsiinid on lihtsad, kimpjad v\xc3\xb5i harunenud (v\xc3\xa4heharunenud, pintseljad, tutjad, p\xc3\xb5\xc3\xb5sasjad, pudeliharja kujulised), eraldiseisvad v\xc3\xb5i v\xc3\xb5ivad moodustada v\xc3\xa4iksemaid ja suuremaid tihedaid kogumikke. V\xc3\xa4rvuselt valged kuni mustad. Ritsiinide pikkus on tavaliselt 4\xe2\x80\x935 mm, lehtjal kilpsamblikul (P. neopolydactyla) kuni 8(10) mm.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nKilpsamblikel esinevad serva- v\xc3\xb5i laiksoraalid, servmised v\xc3\xb5i pindmised isiidid ja regeratsiooniloobulid (kilpsamblike talluse h\xc3\xb5lmaservadel, murde- ja vigastuskohtades tekkiv soomusja kujuga talluseosa). Apoteetsiumid ehk viljakehad on lekanoraalsed, need paiknevad kas talluse serval v\xc3\xb5i h\xc3\xb5lmatippudes. Viljakeha ketas on helepruun, punakaspruun v\xc3\xb5i must. Ketta l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t 10\xe2\x80\x9315 mm. Kilpsamblikel esineb kaks erinevat r\xc3\xbchma apoteetsiume. Esimesel juhul paiknevad viljakehad otse talluse serval v\xc3\xb5i l\xc3\xbchikese (mitte pikenenud ega ahenenud) lamavate v\xc3\xb5i t\xc3\xb5usvate h\xc3\xb5lmade tippudel ja on n\xc3\xb5rgalt kuni tugevalt allak\xc3\xa4\xc3\xa4ndunud servadega kuni ruljad, vahel pikisuunas n\xc3\xb5gusad \xe2\x80\x93 saduljad. Eeosed on v\xc3\xa4rvusetud ja eoskotis kaheksa kaupa, 3(4)\xe2\x80\x9310-rakulised, seejuures rakud paiknevad \xc3\xbches reas, n\xc3\xb5eljad v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ndakujulised, suuruselt (24)30\xe2\x80\x9390(105) \xd1\x85 2\xe2\x80\x938 mikromeetrit.\n_START_SECTION_\nKooseluvorm\n_START_PARAGRAPH_\nSamblikud on m\xc3\xbckobiondi ja fotobiondi kooseluvorm. Kilpsablikel on enamikul liikidel fotobiondiks ts\xc3\xbcanobakter (Nostoc), kolmel liigil rohevetikas (Coccomyxa). Rohevetikaga s\xc3\xbcmbioosis olevatel liikidel (P. venosa, P. leucophlebia, P. aphthosa) paiknevad h\xc3\xb5lmade peal v\xc3\xb5i alapoole soontel perekonna Nostoc ts\xc3\xbcanobaktereid sisaldavad hallid, helepruunid v\xc3\xb5i pruunid, muust tallusest tumedamad tsefaloodid.\n_START_SECTION_\nKeemia\n_START_PARAGRAPH_\nTallus n\xc3\xa4htavaid keemilisi reaktsioone ei anna.\n_START_SECTION_\nKasvukoht ja substraat\n_START_PARAGRAPH_\nKilpsamblikud on valdavalt maapinnasamblikud. Eelistavad kasvada mullal, maapinnasammaldel ja k\xc3\xb5dul. Paljud liigid kasvavad ka puude jalamil, k\xc3\xa4ndudel, k\xc3\xb5duneval puut\xc3\xbcvel, (eriti sammaldunud) kividel ning v\xc3\xa4ga harva epif\xc3\xbc\xc3\xbcdina.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4vinud v\xc3\xb5i t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt h\xc3\xa4vinud\n_START_PARAGRAPH_\nElisabethi kilpsamblik (P. elisabethae). Elupaigaks on loopealsed ja kaljud, kivipaljandid v\xc3\xb5i kivid. Ohuteguriks on niitude, karjamaade v\xc3\xb5i avamaade v\xc3\xb5sastumine niitmise v\xc3\xb5i/ja karjatamise katkemisel.\n_START_SECTION_\nHaruldased liigid\n_START_PARAGRAPH_\nDegeni kilpsamblik (P. degenii). Eelistab elada okaspuumetsades, segapuumetsades ja kaljudel, kivipaljanditel v\xc3\xb5i kividel. Ohuteguriks on metsamajanduslik tegevus._NEWLINE_Kare kilpsamblik (P. scabrosa). Elupaigaks on okas- ja segapuumetsad. Liiki ohustab metsamajanduslik tegevus._NEWLINE_Viljakas kilpsamblik (P. venosa). Eelistab elada j\xc3\xa4rvede ja j\xc3\xb5gede kallastel, teeveertel ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tmaadel. Ohutegureid ei ole teada.\n_START_SECTION_\nLooduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nEesti looduskaitse alla kuulub kilpsamblike perekonnast \xc3\xbcks liik \xe2\x80\x93 serva-kilpsamblik (P. collina). Peltigera collina kuulub II kategooria kaitsealuste samblike hulka.\n_START_SECTION_\nMiks kaitstakse?\n_START_PARAGRAPH_\nKilpsamblikku peetakse tundlikuks \xc3\xb5husaastuse suhtes, eriti oks\xc3\xbcdeeriva gaasi puhul nagu osoon. Kilpsamblikud on lisatud paljude riikide (Eesti, L\xc3\xa4ti, Austria ja Jaapani jt) Punasesse nimestikku \xc3\xb5hu saastuse ja vanade metsade h\xc3\xa4vitamise v\xc3\xb5i raie t\xc3\xb5ttu. Kaitse p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5ib olla nii vastavate liikide arvukuse langus, elupaikade h\xc3\xa4vimine v\xc3\xb5i kaitstakse neid, kuna m\xc3\xb5istetakse kilpsamblike \xc3\xb6koloogilist t\xc3\xa4htsust bioloogilises s\xc3\xbcsteemis.\n_START_SECTION_\nKasutusalad ja t\xc3\xa4htsus\n_START_PARAGRAPH_\nSamblikud on v\xc3\xa4ga head puhta \xc3\xb5hu ja kvaliteedi indikaatorid. Eestis leiduvatest kilpsamblikest v\xc3\xb5ib nimetada t\xc3\xa4hn-kilpsamblikku (P. aphthosa), eriti v\xc3\xa4\xc3\xa4veldioksiidi ja fluoriidide puhul. _NEWLINE_T\xc3\xa4hn-kilpsamblik on v\xc3\xb5imeline endasse koguma radioaktiivset sadet ja erinevaid metalle. N\xc3\xa4iteks Ameerika \xc3\x9chendriikides asuv Saint Helensi vulkaan eritab alumiiniumi ja r\xc3\xa4ni, mida on v\xc3\xb5imeline endasse vabalt koguma P. aphthosa._NEWLINE_Kilpsamblikud on s\xc3\xbcmbioosses suhtes ts\xc3\xbcanobakteriga, mis on \xc3\xb6koloogiliselt t\xc3\xa4htsad, sest ts\xc3\xbcanobakter suudab atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rist l\xc3\xa4mmastikku omastada. Ts\xc3\xbcanobakter on s\xc3\xbcmbiondiks enamikul kilpsamblike liikidele._NEWLINE_Koer-kilpsamblikku (P.canina) on Euroopas kasutatud ka villa raudpunaseks v\xc3\xa4rvimisel.\n_START_SECTION_\nRaviomadused\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4hn-kilpsamblikku on varem antud tuberkoloosihaigetele n\xc3\xa4rimiseks ning s\xc3\xb6\xc3\xb6miseks.  _NEWLINE_Koer-kilpsamblikku (P. canina) s\xc3\xbc\xc3\xbcakse Indias maksaprobleemide puhul. Selle p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5ib olla sambliku suur metioniinisisaldus, teisalt sisaldab koer-kilpsamblik palju olulisi valke ning esmat\xc3\xa4htsaid aminohappeid. Himaalajas kasutatakse koer-kilpsamblikku ka toiduks ning ergutavaks aineks. _NEWLINE_S\xc3\xb5rmjat kilpsambliku (P. polydactla) on Indias kasutatud l\xc3\xb5ikehaavade puhul veritsemise peatamiseks. Sellest valmistati pasta, mis kanti haavale.'