b'\n_START_ARTICLE_\nMichael Wittlich\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Wittlich (ka Mihkel Vitsut; 26. september (vkj) 1866 Kunda \xe2\x80\x93 6. veebruar 1933 Tartu) oli eesti keemik._NEWLINE_Ta s\xc3\xbcndis Kunda m\xc3\xb5isa rehevanema Kristjan Vitsuti ja selle abikaasa Miina kolmanda lapsena. Tal olid kaks vanemat \xc3\xb5de, Maria ja Mai. Ta suri 6. veebruaril 1933 Tartus ning maeti Vana-Jaani kalmistule.\n_START_SECTION_\nHaridusk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nAlghariduse omandas Michael Wittlich Kunda k\xc3\xbclakoolis, kus j\xc3\xa4i silma John Karl Girard de Soucantonile, kes aitas andekat noormeest haridust omandada ja \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petada. P\xc3\xa4rast Rakvere kreiskooli ja Tallinna Reaalkooli l\xc3\xb5petamist \xc3\xb5ppiski ta aastail 1885\xe2\x80\x931890 Riia Pol\xc3\xbctehnikumis keemiat.\n_START_SECTION_\nKutsetegevus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petamist t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta 1890\xe2\x80\x931901 Tallinnas Girardide perekonnaga seotud aktsiaseltsi "R. Mayer" keemiatehases ning oli viimaseil aastail selle tehniline juhataja. Aastatel 1901\xe2\x80\x931905 tegutses ta insenerkonsulendina firmas "Rosen & Co" ja "Estl\xc3\xa4ndischer Landwirtschaftlicher Vereini" juures. Seoses t\xc3\xb6\xc3\xb6ga k\xc3\xbclastas ta paljusid keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse ettev\xc3\xb5tteid nii kodu- kui ka v\xc3\xa4lismaal, kujunedes n\xc3\xb5nda hinnatud eksperdiks keemilise tehnoloogia valdkonnas._NEWLINE_T\xc3\xa4nu tema praktilistele kogemustele ning teadmistele kutsuti Wittlich 1905. aastal Riia Pol\xc3\xbctehnikumi adjunkt-professoriks, kus sai varsti hinnatud pedagoogiks ja teadlaseks. Alates 1910. aastast nimetati ta Pol\xc3\xbctehnikumi korraliseks keemilise tehnoloogia professoriks. \xc3\x95ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 ja teadustegevuse k\xc3\xb5rvalt tegutses ta keemiateaduskonna dekaani, prorektori ja alates 1916. aastast, mil Pol\xc3\xbctehnikum oli evakueeritud Moskvasse, ka selle rektorina. 1918. aastal viibis ta taas L\xc3\xa4tis ning aitas rajada L\xc3\xa4ti \xc3\x9clikooli._NEWLINE_Eesti iseseisvumise j\xc3\xa4rel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta tagasi kodumaale ning m\xc3\xa4\xc3\xa4rati haridusministri k\xc3\xa4skkirjaga 20. augustist 1919 Tartu \xc3\x9clikooli keemilise tehnoloogia professoriks. Aastail 1920\xe2\x80\x931925 oli Vittlich \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 k\xc3\xb5rvalt matemaatika-loodusteaduskonna dekaan ja \xc3\xbclikooli valitsuse liige. Ka p\xc3\xa4rast professoriametist lahkumist 1. jaanuaril 1932 j\xc3\xa4i ta \xc3\xbclikooli teenistusse eradotsendina, lugedes \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastele j\xc3\xa4tkuvalt erialaseid loenguid.\n_START_SECTION_\nTeadustegevus\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Wittlich on teinud uurimusi suhkru- ja t\xc3\xa4rkliset\xc3\xb6\xc3\xb6stuse ning k\xc3\xa4\xc3\xa4rimisprotsesside tehnoloogia alal. Ta on uurinud muu hulgas Eesti kohalike k\xc3\xbctuste (turba ja p\xc3\xb5levkivi) keemilist koostist ning p\xc3\xb5levkivi\xc3\xb5li otstarbekat kasutamist. Ta on olnud Eesti Vabariigi algaastail riikliku ettev\xc3\xb5tte "Riigi P\xc3\xb5levkivit\xc3\xb6\xc3\xb6stus" n\xc3\xb5ukogu liige. 1925. aastal asutas ta Tartu \xc3\x9clikoolis koos Paul Kogermanniga p\xc3\xb5levkivi uurimise labori. Michael Wittlich on kirjutanud ka esimese eestikeelse keemiatehnoloogia\xc3\xb5piku "Valitud peat\xc3\xbckid tehnoloogiast", Tartu 1927.\n_START_SECTION_\nHobid\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Vittlichit olevat Eesti spordiringkondades tuntud kui head tennisem\xc3\xa4ngijat, mist\xc3\xb5ttu ta ka vanas eas "noore ja paenduvana" p\xc3\xbcsinud.\n_START_SECTION_\nPere\n_START_PARAGRAPH_\nTema abikaasa oli muusikalise haridusega. Neil oli viis last. Neljas neist oli grafoloog Bernhard Wittlich ja viies Felix Wittlich.'