b'\n_START_ARTICLE_\nNobeli auhind\n_START_PARAGRAPH_\nNobeli auhind (ka Nobeli preemia) on rootsi keemiku, leiduri ja t\xc3\xb6\xc3\xb6sturi Alfred Nobeli testamendi p\xc3\xb5hjal asutatud iga-aastane rahvusvaheline f\xc3\xbc\xc3\xbcsika-, keemia-, f\xc3\xbcsioloogia- ja meditsiini-, kirjandus- ning rahuauhind. Selle p\xc3\xa4lvinu on nobelist._NEWLINE_Nobeli auhinna saajad m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (f\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja keemia alal), Kuninglik Meditsiiniinstituut (f\xc3\xbcsioloogia ja meditsiini alal), Rootsi Akadeemia (kirjanduse alal) ja Norra parlamendi Nobeli komitee (rahuauhinna). Komiteesid abistavad nelja Nobeli instituudi esindajad (3 instituuti asuvad Stockholmis, 1 on Oslos). Need komiteed p\xc3\xb6\xc3\xb6rduvad iga aasta septembris kogu maailma teadlaste, kirjandustegelaste ja varasemate Nobeli auhinna laureaatide poole, et nad teeksid ettepanekuid, keda auhinnata. Valimised toimuvad oktoobri viimasel neljap\xc3\xa4eval. Nobeli surma-aastap\xc3\xa4eval, 10. detsembril annab Rootsi kuningas valituile Stockholmis k\xc3\xa4tte Nobeli bareljeefiga kuldmedali, diplomi ja t\xc5\xa1eki. Samal ajal annab Norra kuningas Oslos k\xc3\xa4tte rahuauhinna._NEWLINE_Lisaks nendele auhindadele annab 1969. aastast Rootsi Riigipank v\xc3\xa4lja Alfred Nobeli m\xc3\xa4lestusauhinda majanduse alal. Selle saaja otsustab samuti Rootsi Teaduste Akadeemia._NEWLINE_Nobeli auhind m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse \xc3\xbchele isikule harilikult ainult \xc3\xbcks kord, erandina on 2 auhinda saanud Marie Curie, Linus Pauling, John Bardeen ja Frederick Sanger. Surnud isikule auhinda ei m\xc3\xa4\xc3\xa4rata, erandina on postuumselt p\xc3\xa4lvinud auhinna rootsi kirjanik Erik Axel Karlfeldt (1931) ja \xc3\x9cRO peasekret\xc3\xa4r Dag Hammarskj\xc3\xb6ld (1961. a. rahuauhind)._NEWLINE_Esimesed auhinnad anti v\xc3\xa4lja Alfred Nobeli viiendal surmaaastap\xc3\xa4eval 1901. M\xc3\xb5nel aastal pole sobivaid kandidaate leitud v\xc3\xb5i on auhinnad andmata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud s\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu.'