b'\n_START_ARTICLE_\nRaudteetransport Islandil\n_START_PARAGRAPH_\nIslandil puudub \xc3\xbchistranspordis\xc3\xbcsteemi kuuluv raudtees\xc3\xbcsteem. Saarel on k\xc3\xbcll olnud kolm v\xc3\xa4ikest raudteed, kuid need ei ole kunagi olnud \xc3\xbcldise \xc3\xbchistranspordis\xc3\xbcsteemi osa.\n_START_SECTION_\nRaudteev\xc3\xb5rk\n_START_PARAGRAPH_\nIlmselt k\xc3\xb5ige tuntum Islandi raudteeprojekt on Reykjav\xc3\xadkis asunud sadamaraudtee. Aastatel 1913\xe2\x80\x931928 kasutusel olnud ja sadama lainemurdjate ehituseks kasutatud raudtee oli 900 mm r\xc3\xb6\xc3\xb6baste vahekaugusega kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee. Raudtee l\xc3\xa4htus linnast v\xc3\xa4ljas asunud karj\xc3\xa4\xc3\xa4rist \xe2\x80\x93 kohast Perlan, mida t\xc3\xa4nased turistid tunnevad kui sooja vee hoiukohta ning p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevat restorani. Sealt l\xc3\xa4ks raudtee veidi edasi kuni raudtees\xc3\xb5lme, m\xc3\xb6\xc3\xb6das\xc3\xb5idus\xc3\xb5lme ja man\xc3\xb6\xc3\xb6verdusr\xc3\xb6\xc3\xb6basteni. See raudtees\xc3\xb5lm omakorda asus veidi l\xc3\xb5unapool suurest v\xc3\xa4ljast, millest sai hiljem Reykjav\xc3\xadki lennujaam._NEWLINE_Sealt suundus \xc3\xbcks raudteeliin l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, liikudes \xc3\xbcmber linna l\xc3\xa4\xc3\xa4neserva ning j\xc3\xb5udes seej\xc3\xa4rel sadama v\xc3\xa4rskelt ehitatud l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolse muuli \xc3\xa4\xc3\xa4rde Effersey saarel. Seal leiduv k\xc3\xb5rvaltee v\xc3\xb5imaldas rongidel tagurdada m\xc3\xb6\xc3\xb6da sadama v\xc3\xa4lism\xc3\xbc\xc3\xbcrile ehitatud t\xc3\xa4iendavat rada, mida m\xc3\xbc\xc3\xbcri pikemaks kasvades jooksvalt pikendati. Esimesest s\xc3\xb5lmest suundus teine liin ida suunas, liikudes taludest m\xc3\xb6\xc3\xb6da linnast vaid veidi v\xc3\xa4lja j\xc3\xa4\xc3\xa4nud vedurite depoosse ning edasi veel \xc3\xbche s\xc3\xb5lmeni, kust viis l\xc3\xbchike raudteeharu teise karj\xc3\xa4\xc3\xa4rini (see koht asub praegu linna elamupiirkonna s\xc3\xbcdames). Idasuunas liikunud p\xc3\xb5hiharu suundus aga kaide \xc3\xa4\xc3\xa4res asunud raudtees\xc3\xb5lmeni._NEWLINE_Kail olnud s\xc3\xb5lmest suundus \xc3\xbcks rada m\xc3\xb6\xc3\xb6da kai\xc3\xa4\xc3\xa4rset maariba (kuhu on praegu \xc3\xbcks veduritest vaatamiseks v\xc3\xa4lja pandud) ning teine suundus edasi m\xc3\xb6\xc3\xb6da idapoolset sadama m\xc3\xbc\xc3\xbcri._NEWLINE_Raudteeplaanid on s\xc3\xa4ilinud 1902. aastast p\xc3\xa4rineval kaardil, mida on 1913. aastal k\xc3\xa4sitsi muudetud. Kaardi originaali omanik on N. P. Kirk, kuid kaardi koopiad leiduvad Reykjav\xc3\xadki Sadama kontorites ja \xc3\x81rb\xc3\xa6ri muuseumis.\n_START_SECTION_\nVedurid\n_START_PARAGRAPH_\nRaudteel t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid kaks Saksamaa ettev\xc3\xb5ttes "Jung" toodetud auruvedurit, mis on m\xc3\xb5lemad ka s\xc3\xa4ilinud. 1890. aastatel Saksamaal ehitatutena t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid need enne 1913. aastal Islandile importimist p\xc3\xb5gusalt ka Taanis. Vedur Pioner on n\xc3\xbc\xc3\xbcd \xc3\x81rb\xc3\xa6ri muuseumi p\xc3\xbcsieksponaat ja vedur Min\xc3\xb8r, mida hoiti aastaid sodihunnikute all angaaris, on n\xc3\xbc\xc3\xbcd vaba\xc3\xb5hu-p\xc3\xbcsieksponaat Reykjav\xc3\xadkis. Reykjav\xc3\xadki Meremuuseumis on v\xc3\xa4lja pandud selle raudtee mudel, kus on kujutatud ka t\xc3\xb6\xc3\xb6d tegevaid vedureid. Esimesena k\xc3\xb5rvaldati kasutusest Min\xc3\xb8r, kuid Pioner (mis oli saanud 1910. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6ea pikendamiseks uue aurukatla) t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni raudtee sulgemiseni 1928. aastal.\n_START_SECTION_\nVeerem\n_START_PARAGRAPH_\nSelle raudtee p\xc3\xb5his\xc3\xb5iduk oli neljarattaline lahtine vagun. Neid t\xc3\xb6\xc3\xb6tas raudteel suur hulk ja need olid ehitatud laadimise ja mahalaadimise jaoks t\xc3\xa4ielikult avanevate k\xc3\xbclgedega. Arvatakse, et neist \xc3\xbckski ei ole s\xc3\xa4ilinud.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa1rahnj\xc3\xbakari kergraudtee\n_START_PARAGRAPH_\nTegemist on 21. sajandi algusaastatel ehitatud kergraudteega, mis rajati seoses K\xc3\xa1rahnj\xc3\xbakari h\xc3\xbcdroelektrijaama projektiga ning kus s\xc3\xb5itsid diiselrongid. Raudteel s\xc3\xb5itsid kolm rongi \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4ev l\xc3\xa4bi ning vedasid inimesi, betooni ja k\xc3\xb5ike muud, mida oli puurimismasinate k\xc3\xa4igushoidmiseks tarvis. Rongi koosseisud koosnesid valget v\xc3\xa4rvi vedurist ja vagunitest ning need olid ehitatud Saksamaa tehases Schoma Lokomotiven. Raudtee t\xc3\xb6\xc3\xb6iga oli piiratud projekti ehitusajaga ja n\xc3\xbc\xc3\xbcd see raudtee enam k\xc3\xa4igus ei ole. Suur osa kasutatud varustusest renditi Itaaliast ja tagastati p\xc3\xa4rast ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6de l\xc3\xb5ppu.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95nnetus\n_START_PARAGRAPH_\n2004. aastal toimus saareriigi esimene kahe rongi kokkup\xc3\xb5rge. T\xc3\xb6\xc3\xb6lisi vedanud rong s\xc3\xb5itis Val\xc3\xbej\xc3\xb3fssta\xc3\xb0arfjalli m\xc3\xa4e aluses tunnelis otsa betooni vedavale rongile ja \xc3\xb5nnetuses sai vigastada kolm inimest.\n_START_SECTION_\nKorp\xc3\xbalfssta\xc3\xb0iri taluraudtee\n_START_PARAGRAPH_\nKorp\xc3\xbalfssta\xc3\xb0ir oli \xc3\xbcks Islandi esimesi t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku p\xc3\xb5llumajandusega tegelevaid talusid. Selle rajas 1930. aastal islandlasest t\xc3\xb6\xc3\xb6stur Thor Jensen Reykjav\xc3\xadki \xc3\xa4\xc3\xa4relinna, \xc3\x9eingvellirile viiva tee \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Talu 600 mm r\xc3\xb6\xc3\xb6baste vahekaugusega kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee v\xc3\xb5imaldas transportida kaupu ja materjale talu piires. Veermik koosnes peamiselt neljarattalistest vagunitest ning m\xc3\xb5lema dokumenteeritud k\xc3\xbclastuse ajal (aastatel 1984 ja 1993) ei olnud seal t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat vedurit. Vaguneid liigutas talus t\xc3\xb6\xc3\xb6tav personal ning ei ole teada, kas raudteel oli algselt kasutusel ka vedur. Korp\xc3\xbalfssta\xc3\xb0iri talu enam ei tegutse ning selle maadele on rajatud golfiv\xc3\xa4ljak ja kool, mis kasutavad ka endisi taluhooneid. \xc3\x9chtegi raudtee osa s\xc3\xa4ilinud ei ole.\n_START_SECTION_\nMuud v\xc3\xa4ljapakutud raudteeideed\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aastatel tehti ettepanek rajada raudtee Reykjav\xc3\xadkist Selfossini, kuid plaan ei teostunud. Viimasel ajal on aeg-ajalt v\xc3\xa4lja pakutud Reykjav\xc3\xadki ja Keflav\xc3\xadki rahvusvahelist lennujaama \xc3\xbchendav reisirongidele m\xc3\xb5eldud raudtee, kuid selle asemel ehitati sinna 2008. aastal neljarealine maantee nr 41._NEWLINE_2008. aastal tegid k\xc3\xb5igi Al\xc3\xbeingi kuuluvate parteide 12 esindajat ettepaneku uurida Reykjav\xc3\xadkist Keflav\xc3\xadki lennujaamani viiva raudtee ehitamise v\xc3\xb5imalikkust ning ka pealinna piirkonda h\xc3\xb5lmava kergraudtees\xc3\xbcsteemi rajamist.'