b'\n_START_ARTICLE_\nTegus\xc3\xb5na p\xc3\xb6\xc3\xb6rdelised vormid\n_START_PARAGRAPH_\nTegus\xc3\xb5na p\xc3\xb6\xc3\xb6rdeline vorm ehk finiitvorm ehk finiitne vorm on tegus\xc3\xb5na vorm, mis v\xc3\xb5ib esineda lauses iseseisvalt \xc3\xb6eldisena ja milles avalduvad tegus\xc3\xb5na morfoloogilised kategooriad. Finiitne verbivorm on lause tuum(s\xc3\xb5na) \xe2\x80\x93 lause esindaja, millest olenevad lause kui terviku omadused ja mis v\xc3\xb5ib ka \xc3\xbcksi lausena  toimida, n\xc3\xa4iteks nagu M\xc3\xa4ngib v\xc3\xb5i Tulen.\n_START_SECTION_\nFiniitsed lihtvormid\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb6\xc3\xb6rdelised verbivormid v\xc3\xb5ivad olla \xc3\xbches\xc3\xb5nalised ehk lihtvormid: Ta elas korteris._NEWLINE_Finiitsetes lihtvormides avalduvad p\xc3\xb6\xc3\xb6rde-, tegumoe- ja k\xc3\xb5neviisikategooria ning osa ajakategooria liikmeid._NEWLINE_S\xc3\xb5navormis on tunnuste \xc3\xbcldine j\xc3\xa4rjestus selline: t\xc3\xbcvi + tegumood + aeg + k\xc3\xb5neviis + p\xc3\xb6\xc3\xb6re. Finiitsed lihtvormid on n\xc3\xa4iteks ela/t/i (t\xc3\xbcvi + tegumood + aeg), ela/si/me (t\xc3\xbcvi + aeg + p\xc3\xb6\xc3\xb6re)._NEWLINE_Ajatunnus v\xc3\xb5ib teatud t\xc3\xbc\xc3\xbcpi s\xc3\xb5nades  t\xc3\xbcvega \xc3\xbchte sulada: tuli/me (t\xc3\xbcvi-aeg + p\xc3\xb6\xc3\xb6re)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige keerulisem tegus\xc3\xb5na lihtvorm saab eesti keeles sisaldada aja-, k\xc3\xb5neviisi- ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdetunnust: ela/nu/ksi/me.'