b'\n_START_ARTICLE_\nAleksei Nikolajevit\xc5\xa1 Leontjev\n_START_PARAGRAPH_\nAleksei Nikolajevit\xc5\xa1 Leontjev (vene keeles \xd0\x9b\xd0\xb5\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x82\xd1\x8c\xd0\xb5\xd0\xb2 \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\x9d\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87; 5. veebruar 1903, Moskva \xe2\x80\x93 21. jaanuar 1979, Moskva) oli N\xc3\xb5ukogude arengups\xc3\xbchholoog, tegevusteooria rajaja, kes tegeles teadvuse ja tegevuse teemadega.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\n1924 \xe2\x80\x93 l\xc3\xb5petas M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli._NEWLINE_1931 \xe2\x80\x93 asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Harkivis, Ukraina Ps\xc3\xbchhoneuroloogia Akadeemias (kuni 1932. aastani Ukraina Ps\xc3\xbchhoneuroloogia Instituut) ps\xc3\xbchholoogiaosakonna juhatajana_NEWLINE_1933\xe2\x80\x931938 \xe2\x80\x93 Harkivi Pedagoogilise Instituudi kateedri juhataja_NEWLINE_1941 \xe2\x80\x93 Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli professor_NEWLINE_1951 \xe2\x80\x93 Moskva Riikliku \xc3\x9clikooli filosoofia teaduskonna ps\xc3\xbchholoogia kateedri juhataja_NEWLINE_1966 \xe2\x80\x93 asutas Moskva Riiklikus \xc3\x9clikoolis ps\xc3\xbchholoogia teaduskonna ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas seal kuni surmani 1979 (suri s\xc3\xbcdameataki tagaj\xc3\xa4rjel).\n_START_SECTION_\nTeadustegevus\n_START_PARAGRAPH_\nOli Lev V\xc3\xb5gotski \xc3\xb5pilane, aastatel 1924\xe2\x80\x931930 tegi koost\xc3\xb6\xc3\xb6d V\xc3\xb5gotski ja Aleksandr Luriaga. Leontjevi varasem teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 toimus V\xc3\xb5gotski kultuurilis-ajaloolise programmi raames ja keskendus kultuurilise vahendamise fenomeni uurimisele. Selle perioodi esinduslik uurimus oli laste ja t\xc3\xa4iskasvanute m\xc3\xa4lu kohta "The development of higher forms of memory", 1931._NEWLINE_Leontjevi isiklik uurimisvaldkond oli tegevuse p\xc3\xb5hjalik ps\xc3\xbchholoogiline anal\xc3\xbc\xc3\xbcs. Tegevusteooria s\xc3\xbcstemaatiline areng algas 1930. aastatel Harkivi ps\xc3\xbchholoogide grupis, mida juhtis Leontjev ja kuhu kuulusid veel Zaporozhets, Gal\'perin, Zinchenko, Bozhovich, Asnin, Lukov jt. Hiljem, kui Leontjev suundus Moskva Riiklikku \xc3\x9clikooli, kujunes tegevusteooria N\xc3\xb5ukogude Liidu s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgse perioodi juhtivaks ps\xc3\xbchholoogiliseks doktriiniks._NEWLINE_Leontjevi aktiivsel osav\xc3\xb5tul toimus mitmeid ps\xc3\xbchholoogilisi arutelusid, kus ta l\xc3\xb5i lahku seisukohast, et ps\xc3\xbc\xc3\xbchika kujuneb peamiselt v\xc3\xa4liste faktorite m\xc3\xb5jul._NEWLINE_Kriitikud m\xc3\xa4rgivad fakti, et Leontjev oli N\xc3\xb5ukogude ps\xc3\xbchholoogia ideoloogia \xc3\xbcks k\xc3\xb5ige j\xc3\xa4rjekindlamaid pooldajaid. K\xc3\xb5iki tema t\xc3\xb6id, nende hulgas raamatut "Tegevus, teadvus, isiksus" (1975), l\xc3\xa4bis tees "Kaasajal t\xc3\xa4idab ps\xc3\xbchholoogia ideoloogilist funktsiooni ja teenib klassi huve, sellega on v\xc3\xb5imatu mitte arvestada".'