b'\n_START_ARTICLE_\nMalta keel\n_START_SECTION_\nKeelesugulus\n_START_PARAGRAPH_\nMalta keel p\xc3\xa4rineb \xc3\xbchest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele l\xc3\xa4hedane sugulane. _NEWLINE_Malta keel on \xc3\xbcsna sarnane Tuneesia linnades k\xc3\xb5neldava araabia k\xc3\xb5nekeelega (fonoloogia ja s\xc3\xbcntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. \xc3\x9cksikud s\xc3\xb5nad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) p\xc3\xa4ritolu. P\xc3\xb5histruktuur, eriti morfoloogia, on semiidip\xc3\xa4rane.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5nelejad\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5nelejate arv on umbes 372 000.\n_START_SECTION_\nStaatus\n_START_PARAGRAPH_\nMalta keel on \xc3\xbcks Malta ametikeeltest ning \xc3\xbcks Euroopa Liidu ametlikest keeltest. _NEWLINE_Ta sai Malta ametlikuks keeleks aastal 1936 koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel. _NEWLINE_See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas.\n_START_SECTION_\nKiri\n_START_PARAGRAPH_\nMalta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas.  _NEWLINE_Malta t\xc3\xa4hestik:_NEWLINE_A,a; B,b; \xc4\x8a,\xc4\x8b; D,d; E,e; F,f; \xc4\xa0,\xc4\xa1; G,g; G\xc4\xa6,g\xc4\xa7; H,h; \xc4\xa6,\xc4\xa7; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; \xc5\xbb,\xc5\xbc; Z,z.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal v\xc3\xa4lja omaette kohalik araabia k\xc3\xb5nekeel. Elanikkonna ristiusustamise ning katoliiklikku kultuuriruumi \xc3\xbcletuleku t\xc3\xb5ttu kadus see keel araabia kirjakeele m\xc3\xb5juv\xc3\xa4ljast ning sattus Euroopa keelte m\xc3\xb5ju alla.'