b"\n_START_ARTICLE_\nSookask\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nSookask on \xc3\xbchekojaline heitlehine mitmeaastane lehtpuu. Liik v\xc3\xb5ib kasvada paarik\xc3\xbcmne meetri k\xc3\xb5rguseks (kuni 28 meetrit) ja t\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t v\xc3\xb5ib olla kuni 50\xc2\xa0cm. Eesti k\xc3\xb5rgeim sookask (27,6\xc2\xa0m, diameeter 54\xc2\xa0cm) kasvab J\xc3\xa4rvseljal. Tegemist on l\xc3\xbchiealise liigiga, kes ei ela tihti \xc3\xbcle 80 aasta. Esimese 15\xe2\x80\x9320 aastaga kasvab puu v\xc3\xa4ga kiirelt, hiljem kasvutempo aeglustub. 10 meetri k\xc3\xb5rguseks v\xc3\xb5ib kasvada esimese 10 aastaga._NEWLINE_V\xc3\xb5ra on \xc3\xbcmara, ovaalse v\xc3\xb5i munaja kujuga ja \xc3\xbclespoole suunatud tihedate tugevate okstega. T\xc3\xbcve koor on valge ja sile, kuid vanemas eas moodustub allossa tumedam korp. Koor okstel v\xc3\xb5ib olla vasekarva. Sookask laasub halvasti, sest t\xc3\xbcvi on tavaliselt j\xc3\xa4ndrik, k\xc3\xb5verav\xc3\xb5itu ja okslik._NEWLINE_V\xc3\xb5rsed on noorena tihedalt hallikarvased (eriti k\xc3\xa4nnuv\xc3\xb5sud), nagu ka munajad pungad, mis on \xc3\xbchev\xc3\xa4rvilised, rohekalt v\xc3\xb5i hallikalt punakaspruunid ja n\xc3\xb5rgalt kleepuvad._NEWLINE_Lehed on munajad, 4\xe2\x80\x936\xc3\x973\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm, lihtsaagja serva, l\xc3\xbchidalt teritunud tipu ja \xc3\xbcmara alusega (vesiv\xc3\xb5sude lehtedel sageli s\xc3\xbcdajas alus). Lehed on noorena karvased, kuid hiljem j\xc3\xa4\xc3\xa4b karvasus vaid lehe alumise poole k\xc3\xbclgroodude nurkadesse. Leheroots on 1\xe2\x80\x932,5\xc2\xa0cm pikkune ja karvane. Lehed muutuvad s\xc3\xbcgisel kollaseks. Lehed asetsevad oksal \xc3\xbchekaupa ja vahelduvalt._NEWLINE_Sookask on \xc3\xbchekojaline \xc3\xbchesuguliste \xc3\xb5itega puu. Isasurvad on kollakad, emasurvad 2,5\xe2\x80\x933\xc2\xa0cm pikad ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t kuni 1\xc2\xa0cm. Urvad asuvad l\xc3\xbchikestel karvastel raagudel._NEWLINE_Viljaks on p\xc3\xa4hklike. Viljad valmivad augustis, seemned ei pudene kohe, vaid j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kuni talveni puule. 1000 seemne mass 0,6 g. Viljatiib on seemnega \xc3\xbchelaiune v\xc3\xb5i kuni 1,5 korda laiem.\n_START_SECTION_\nLevik ja kasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nSookasel on lai looduslik levila, haarates Euraasia p\xc3\xb5hjaosa ja ulatudes kuni Jakuutiani. Teda leidub ka Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal ja Islandil, kus on ainuke p\xc3\xa4rismaine puuliik, kes suudab kasvada \xc3\xbcle 13 meetri. \xc5\xa0otimaal ja P\xc3\xb5hja- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Inglismaal on domineeriv kase liik. Asustab katmata alasid, n\xc3\xa4iteks m\xc3\xa4gesid. Eestis leidub sookaske eelk\xc3\xb5ige P\xc3\xb5hja- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis, kus kasvab koos hariliku m\xc3\xa4nni v\xc3\xb5i hariliku kuusega, esineb ka puhtpuistusi ja puuder\xc3\xbchmi._NEWLINE_Sookask kasvab liivastel, liivsavistel ja savistel muldadel ja ka v\xc3\xa4ga toitainevaestel muldadel. Tegemist on h\xc3\xbcgrof\xc3\xbc\xc3\xbctse taimega, kes kasvab m\xc3\xa4rgadel muldadel ja vajab normaalselt elutegevuseks rohkelt vett. V\xc3\xb5ib kasvada ka rabades, madal- ja siirdesoodes (sealt ka liiginimetus) ja puisniitudel. Sookask on k\xc3\xbclmakindel, v\xc3\xb5ib taluda temperatuuri langust kuni \xe2\x88\x9235 ja \xe2\x88\x9250 kraadini, mist\xc3\xb5ttu ulatub tema levila kaugele p\xc3\xb5hja tundraladele. Liik on mulla pH suhtes v\xc3\xa4ga tolerantne, kasvab nii happelistel, neutraalsetel, kui ka aluselistel muldadel. Talub tugevaid tuuli, kuid mitte mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsetel aladel. Talub h\xc3\xa4sti varju ja p\xc3\xa4ikest._NEWLINE_Tegu on pioneerliigiga, kes asustab raielanke v\xc3\xa4ga kiiresti ja loob sellega teistele liikidele sobivad keskkonnatingimused elamiseks.\n_START_SECTION_\nPaljunemine ja kasv\n_START_PARAGRAPH_\nSookask on \xc3\xbchekojaline, \xc3\xbchesuguliste \xc3\xb5itega lehtpuu. Isas- ja emasurvad produtseeritakse enne lehti. Need \xc3\xb5itsevad aprillis-mais. Tegu on tuultolmlejaga. Viljaks on p\xc3\xa4hklike, mis on 1\xe2\x80\x934\xc2\xa0cm pikkune ja 5\xe2\x80\x937\xc2\xa0mm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga. P\xc3\xa4hklike avaneb, kui on valmis saanud ja vabanevad \xc3\xbcksikud seemned. Seemned valmivad augustis ja p\xc3\xbcsivad peal kuni talvekuudeni. Need on 2\xc2\xa0mm pikad ja levimise h\xc3\xb5lbustamiseks on k\xc3\xbclgedel 2 v\xc3\xa4ikest tiivakest. Sookask uueneb v\xc3\xa4ga edukalt ka vegetatiivselt t\xc3\xa4nu k\xc3\xa4nnuv\xc3\xb5sule. Vanemad puud annavad ka p\xc3\xa4rast raiumist v\xc3\xb5su. Sookasel v\xc3\xb5tab 15 aastat, et mahakukkunud seemnest areneks t\xc3\xa4isv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslik puu, mis hakkaks ise seemneid tootma._NEWLINE_Soo- ja arukasel esinevad tihti h\xc3\xbcbriidsed vormid, keda esineb metsas sama palju, kui l\xc3\xa4hteliike. Et h\xc3\xbcbriidid tekkida saaksid, peavad olema t\xc3\xa4idetud mitmed tingimused. Aru- ja sookask \xc3\xb5itsevad erinevatel aegadel, aga kui arukase \xc3\xb5itsemine on hilinenud v\xc3\xb5i sookask \xc3\xb5itseb liiga vara v\xc3\xb5i on teisi soodustavaid tegureid, v\xc3\xb5ib toimuda viljastumine ja v\xc3\xa4lja areneda kuldkask (B. \xc3\x97 aurata, s\xc3\xbcnon\xc3\xbc\xc3\xbcm B.pendula \xc3\x97 B.pubescens), kel on vahepealsed tunnused. Sookask v\xc3\xb5ib h\xc3\xbcbridiseeruda ka madala kasega (tekib B. X warnstorfii C. K. Schneider) v\xc3\xb5i vaevakasega (B. \xc3\x97 intermedia (Hartm) Thomas)._NEWLINE_Liigil on v\xc3\xa4lja aretatud ka mitmed sordid: 'Aurea', 'Drost's Dwarf', 'Incisa', 'Integrifolia', 'Murithii', 'Purpurea', 'Urticifolia'.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nSookase puitu kasutatakse samamoodi kui arukase oma, aga j\xc3\xa4ndriku t\xc3\xbcve t\xc3\xb5ttu on tarbekauba hulk v\xc3\xa4iksem. Puit ei ole vastupidav ja seda kasutatakse rohkem siseruumides. Sookasel on hele puit, sellet\xc3\xb5ttu saab teda paberi valmistamisel kasutada, sest ei pea \xc3\xbcleliia pleegitama.Skandinaavias, Venemaal ja Balti riikides kasutatakse kaske vineeri tootmiseks._NEWLINE_\xc5\xa0otimaal kasutati vanasti sookase puitu majade, vankrite, saanide, aedade ehitamiseks ja m\xc3\xb6\xc3\xb6bli valmistamiseks, mujal Inglismaal tarvitati teiste lehtpuude puitu, v\xc3\xa4ljaarvatud luuavarre valmistamisel, milleks vanade kommete j\xc3\xa4rgi oli sobilik sookask. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse sookaske v\xc3\xb5idus\xc3\xb5iduradadel t\xc3\xb5kkepuude materjalina. T\xc3\xbcve koorega pargiti nahka. Samuti saab koort kasutada leivak\xc3\xbcpsetamisel, kui see eelnevalt jahvatada ja seej\xc3\xa4rel lisada jahule, kuid seda kasutati vaid juhul, kui muud t\xc3\xa4rklise varud olid otsas. Puumahlal arvati olevat ravivaid omadusi neerukivide ja teiste terviseh\xc3\xa4dade vastu. Kasemahl on magusamaitseline ja hea suhkru allikas ning seda sai kasutada \xc3\xb5lle ja veini k\xc3\xa4\xc3\xa4ritamisel. Kasemahla kogutakse kevadel enne lehtede avanemist, suurima hulga mahla saab p\xc3\xa4ikesepaistelistel p\xc3\xa4evadel (4\xe2\x80\x937 liitrit). Lehtedest ja sisemise koore eeterlikest \xc3\xb5lidest saab valmistada teed. Noored lehed ja urvad on s\xc3\xb6\xc3\xb6davad._NEWLINE_Sookaske kasutatakse ka ilupuuna haljastuses, enim p\xc3\xb5\xc3\xb5sasjat vormi f. Fruticosa, mis on laiovaalne lameda \xc3\xbclaosaga 2\xe2\x80\x933-meetrine p\xc3\xb5\xc3\xb5sas._NEWLINE_Sookask on hea taim, mida kasvatada komposti hunnikute l\xc3\xa4heduses, kuna aitab kaasa fermentatsiooniprotsessile._NEWLINE_On toiduks paljudele putukatele ja teistele selgrootutele, teada on 334 liiki, kes v\xc3\xb5ivad sookasega seotud olla .\n_START_SECTION_\nRaviomadused\n_START_PARAGRAPH_\nSookasel arvatakse olevat mitmeid tervist parandavaid omadusi. Koor on uriini tootmist soodustav (diureetiline) ja lahtistava toimega. Sisemist koort kasutatakse perioodiliste palavike raviks. \xc3\x95lil, mis koorest saadakse, on kokkut\xc3\xb5mbav toime ja seda kasutatakse erinevate nahavaeguste raviks, n\xc3\xa4iteks ekseemi ja psorioosi puhul. Noored lehed ja v\xc3\xb5rsed eritavad valgulist ainet, millel on happelised omadused ja mis leelisega kokku segades omandab lahtistava toime. Lehed aitavad v\xc3\xa4hendada kolesterooliga seotud vaevusi ja samuti soodustavad uriini tootmist kehas. Lehtedes sisalduvad ained on head pisikuh\xc3\xa4vitajad. Lehtede tarbimisega saab ravida luuvalu, vesit\xc3\xb5bi, reumat ja neerukive. Keedetud ja jahvatatud puitu on kasutatud nahal\xc3\xb6\xc3\xb6ve korral."