b"\n_START_ARTICLE_\nKarl Suur\n_START_SECTION_\nNoorus ja esimesed valitsusaastad\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Suure lapsep\xc3\xb5lvest pole peaaegu midagi teada, ka s\xc3\xbcnniajaks on pakutud erinevaid daatumeid. Selge on, et ta s\xc3\xbcndis enne Frangi kuninga (756\xe2\x80\x93768) Pippin L\xc3\xbchikese ja ta naise abielu ehk ta oli abielueelne poeg. Seevastu tema vend Karlmann s\xc3\xbcndis ilmselt 751 ja oli seaduslik p\xc3\xa4rija. Isa surma j\xc3\xa4rel jagati riik aga siiski m\xc3\xb5lema poja vahel ning Karl p\xc3\xa4ris P\xc3\xb5hja-Austraasia T\xc3\xbc\xc3\xbcringiga ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Neustria ning Akvitaania l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa. Noorem vend Karlmann aga p\xc3\xa4ris ida-Akvitaania, Burgundia koos Provence'iga ning l\xc3\xb5una-Austraasia alad koos Elsassi ja Hesseniga. Karl haaras vanemana initsiatiivi, ta surus 769 maha m\xc3\xa4ssu Akvitaania hertsogkonnas ning seej\xc3\xa4rel n\xc3\xa4htavasti plaanis saada Frangi riigi ainuvalitsejaks. 771. aasta detsembris suri Karlmann ootamatult ning nii sai Karl veretult v\xc3\xb5imu haarata. Ta oli n\xc3\xbc\xc3\xbcd Frangi riigi ainus isand ning asus peagi oma suurejoonelisi plaane ellu viima.\n_START_SECTION_\nSuhted Rooma paavstiga\n_START_PARAGRAPH_\nLeo III teavitas oma saamisest paavstiks Frangi kuningat Karl Suurt ning saatis talle P\xc3\xbcha Peetruse v\xc3\xb5tmed ja Rooma lipu. Karl Suur teatas paavstile, et tema \xc3\xbclesanne on kaitsta kirikut ja kindlustada selle misjonit\xc3\xb6\xc3\xb6d, kuid paavst v\xc3\xb5iks tema kuningriigi ning v\xc3\xa4gede eest palvetada._NEWLINE_799 korraldasid Hadrianus I sugulased Rooma paavsti Leo III tagandamise katse, keda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati vandemurdmises ja abielurikkumises. Kahe Karl Suure saadiku abiga suutis paavst kloostrist p\xc3\xb5geneda. 799 arutas juhtunut Lateraani palees kogunenud kirikukogu, mille j\xc3\xa4rel saadeti vanden\xc3\xb5ulased asumisele. _NEWLINE_Karl Suur saabus novembris 800 Itaaliasse seoses kirikukoguga, mis tegeles Leo III vastu suunatud vanden\xc3\xb5u uurimisega. 25. detsembril 800 l\xc3\xa4ks Karl Suur Rooma Peetri kirikusse apostel Peetruse altari ette palvetama. P\xc3\xa4rast evangeeliumi lugemist asetas paavst talle p\xc3\xa4he Lombardia raudkrooni ja p\xc3\xb5lvitas tema ette. Kroonik Einhardi s\xc3\xb5nul oli kroonimine Karl Suure jaoks ebameeldiv \xc3\xbcllatus._NEWLINE_Leo III siirdus j\xc3\xb5uludeks 804 Aachenisse ja kohtus Karl Suurega Reimsis Saint Remy kloostris. Ta oli esimene paavst Stephanus II j\xc3\xa4rel, kes k\xc3\xa4is Frangi riigis visiidil.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nSurres oli Karl Suur eri hinnangute kohaselt 65\xe2\x80\x9372 aastat vana, mis toona oli k\xc3\xb5rge iga. Ometi oli ta oma teotahte ning eduka riigijuhtimisv\xc3\xb5ime s\xc3\xa4ilitanud l\xc3\xb5puni ning temast j\xc3\xa4i j\xc3\xa4reltulevatele p\xc3\xb5lvedele s\xc3\xa4ravam m\xc3\xa4lestus kui mistahes teisest varakeskaja valitsejast. Tema isiksuses olid \xc3\xbchinenud germaani v\xc3\xa4gev s\xc3\xb5japealik, osav diplomaat, suur sisereformide l\xc3\xa4biviija, Rooma impeeriumi taastaja ja riigiisa nii prantslaste kui ka sakslaste jaoks. Seega polnud ime, et nii Prantsuse kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser pidasid just ennast Karl Suure t\xc3\xb5eliseks j\xc3\xa4reltulijaks ning tema riigi ja p\xc3\xa4randuse p\xc3\xa4rijaks. Seet\xc3\xb5ttu on Karl Suur rahvuskangelane m\xc3\xb5lema rahva jaoks ning aegade jooksul on kumbki neist p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud Karli enda kangelaseks monopoliseerida. K\xc3\xb5rgkeskajal oli Karl rohkem prantsuse poeemide ja proosakangelane, hiliskeskajal, alates 15. sajandist, r\xc3\xb5hutasid Karli saksalikkust \xc3\xbcha enam aga ka saksa autorid."