b'\n_START_ARTICLE_\n100 meetri jooks\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n100 meetri jooksu eelk\xc3\xa4ija oli 100 jardi jooks (distantsi pikkus 100 jardi ehk 91,44 m), mida 19. sajandil harrastati ingliskeelses maades rohu- ja tuharadadel. _NEWLINE_Aastal 1887 leiutas ameeriklane Charles H. Sherrill madalstardi, kaevates endale v\xc3\xa4ikesi s\xc3\xbcvendeid, kuhu ta \xc3\xa4rat\xc3\xb5ukel jalad toetas. _NEWLINE_Aastatel 1928 ja 1929 t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid USA treenerid George Breshnahan ja William Tuttle v\xc3\xa4lja t\xc3\xa4naseni kasutusel olevad stardipakud. IAAF lubas neid kasutada alates 1937. aastast._NEWLINE_Alates 1938. n\xc3\xb5utakse rekordite tunnustamisel, et oleks m\xc3\xb5\xc3\xb5detud tuule kiirust. Taganttuule kiirus ei tohi \xc3\xbcletada 2 m/s.  _NEWLINE_1920. aastatel hakati katsetama elektroonilisi stoppereid. 1932. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel kasutati esimest korda fini\xc5\xa1ikaamerat. Alates 1977. aastast tunnustatakse ainult elektrooniliselt m\xc3\xb5\xc3\xb5detud rekordeid. _NEWLINE_Tulemused paranesid m\xc3\xa4rgatavalt, kui 1960. aastatel v\xc3\xb5eti kasutusele kunstkattega rajad. Esimene maailmarekord (9,9 sekundit) sellisel rajal registreeriti 1968. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel M\xc3\xa9xicos Jim Hinesi nimele._NEWLINE_Ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngude kavas on 100 m jooks meestele 1896. aastast ja naistele 1928. aastast. 1900. ja 1904. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel oli kavas ka 60 m jooks.'