b'\n_START_ARTICLE_\nZimbabwe\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nZimbabwe on olnud tuntud kui L\xc3\xb5una-Rodeesia (1923), Rodeesia (1965) ja Zimbabwe Rodeesia (1979). Nime Zimbabwe tutvustati 1960. aastatel v\xc3\xb5imaliku nimena iseseisvale riigile ja seda kasutasid iseseisvust n\xc3\xb5udvad liikumised._NEWLINE_Nimi tuleb \xc5\xa1ona keelest ja see t\xc3\xa4hendab kas kivimaja v\xc3\xb5i iidset varet, mis on n\xc3\xbc\xc3\xbcd p\xc3\xbcha koht. Zimbabwet mainiti esmakordselt kui Symbaoe aastal 1531 Vicente Pegado poolt, kes oli Sofala Portugali garnisoni kapten.\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nZimbabwe on ilma merepiirita riik L\xc3\xb5una-Aafrikas. Riik asub laiuste 15\xc2\xb0 ja 23\xc2\xb0S ning pikkuste 25\xc2\xb0 and 34\xc2\xb0E vahel.\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nEnamik riigist asub keskplatool, mis ulatub edelast loodesse k\xc3\xb5rguste 1200 ja 1600 m vahel. Riigi idapoolne ala on m\xc3\xa4gine ning seal asub 2592 m k\xc3\xb5rge _NEWLINE_Nyngani m\xc3\xa4gi. Umbes viiendiku riigist moodustab rohumaa (veld), mis asub madalamal kui 900 m. Victoria juga, \xc3\xbcks maailma suurimaid, asub Zimbabwe loodeosas Zambezi j\xc3\xb5el. Kliima on troopiline ning vihmaperiood on oktoobri l\xc3\xb5pust m\xc3\xa4rtsini. Kliima muudab m\xc3\xb5\xc3\xb5dukamaks k\xc3\xb5rgus merepinnast.\n_START_SECTION_\nTaimed ja loomad\n_START_PARAGRAPH_\nSavannid moodustavad suurema osa riigist, kuigi niiskes ja m\xc3\xa4gises idas leidub troopilisi igihaljaid taimi. Zimbabwes kasvavad puud nagu tiikpuu, mahagon, msasa ja ahvileivapuu. Lillede hulgas on hibiskus, \xc3\xa4mblikliilia, leonotis ja kassia._NEWLINE_Imetajate hulgas on j\xc3\xb5ehobu, ninasarvik, paavian, okaapi, kaelkirjak, suurkudu, must Ida-Aafrika antiloop, sebra, m\xc3\xa4ger, saarmas, okassiga ja j\xc3\xa4nes. Kokku leidub Zimabwes umbes 350 imetajaliiki._NEWLINE_Roomajaid ja madusid on palju. Suurim roomaja on varaan, kuid j\xc3\xb5gedes elavad mitmed krokodilliliigid. Lisaks on Zimbabwe koduks \xc3\xbcle 500 linnuliigile ja lugematule hulgale putukatele._NEWLINE_Zimbabwe looduslik mitmekesisus on suur, kuid leidub ka tavap\xc3\xa4rast troopilist Aafrika floorat ja faunat. Riigi t\xc3\xa4htsaimad loomad on l\xc3\xb5vi, elevant, Aafrika p\xc3\xbchvel, leopard, ninasarvik, m\xc3\xb5ned primaadid ja antiloop. Kalaliike on 131.\n_START_SECTION_\nKeskkonnaprobleemid\n_START_PARAGRAPH_\nMinevikus katsid suurt osa riigist tihedad metsad, milles oli palju liike. Vaesus, rahvaarvu kasv ja k\xc3\xbctuse puudumine viisid metsade maharaiumiseni, mis omakorda v\xc3\xa4hendas tunduvalt metsiku looduse hulka. Metsade h\xc3\xa4vimine ja erosioon on t\xc3\xb5sised probleemid ning p\xc3\xb5llumajanduseks sobiva maa hulk on kahanenud. Sellest hoolimata peavad m\xc3\xb5ned organisatsioonid Zimbabwet \xc3\xbcheks parima kliimaga kohaks, kus elada.\n_START_SECTION_\nEnne koloniseerimist (1000\xe2\x80\x931887)\n_START_PARAGRAPH_\nProto-\xc5\xa1ona keelt r\xc3\xa4\xc3\xa4kivad kogukonnad tekkisid 9. sajandil Limpopo j\xc3\xb5e oru keskosas. Seal liikusid nad edasi Zimbabwe m\xc3\xa4gismaale. 10. sajandil sai Zimbabwe k\xc3\xb5rgplatoo \xc5\xa0ona riikide keskmeks ning sama sajandi alguses hakkasid nad kauplema araabia kaupmeestega, mis aitas kaasa Mapungubwe kuningriigi \xc3\xb5itsengule 11. sajandil. See riik oli v\xc3\xb5imsamate \xc5\xa0ona riikide eelk\xc3\xa4ija, mis domineerisid piirkonda 13. kuni 15. sajandi._NEWLINE_13.\xe2\x80\x9315. sajandil asus riigi territooriumil Suur-Zimbabwe riik. Riigi j\xc3\xb5ukus p\xc3\xb5hines maavaradel (kuld, vask, tina). Elanikud h\xc3\xbclgasid teadmata p\xc3\xb5hjustel umbes 1450. aasta paiku riigi pealinna ning l\xc3\xa4ksid elama p\xc3\xb5hjapoolsetele aladele. Kui 19. sajandi keskel avastasid Euroopa maadeuurijad Suur-Zimbabwe linna, siis ei uskunud nad, et v\xc3\xb5imsad kiviehitised on kuulunud aafriklastele. Selle linna s\xc3\xa4ilinud tornid, m\xc3\xbc\xc3\xbcrid ja templid n\xc3\xa4itavad, et see riik oli v\xc3\xb5imas._NEWLINE_Uut riiki kutsuti Monomotapa ehk Makaranga (P\xc3\xa4ikeseriik) ning selle \xc3\xb5itseaeg oli 15.-17. sajandil. Monomotapa tuntuim kuningas Mutopa valitses 15. sajandi algul. Tema ajal ulatas \xc5\xa1onade riigi m\xc3\xb5jupiirkond India ookeanini. Peamiselt kauples riik kulla, elevandiluu, loomanahkade ning orjadega. Sisse veeti Araabia maitseaineid, India kangaid ja Hiina portselani.\n_START_SECTION_\nKoloniaalaeg (1888\xe2\x80\x931965)\n_START_PARAGRAPH_\n1880. aastatel hakkas piirkonna vastu huvi tundma Cecil Rhodese Briti L\xc3\xb5una-Afrika Kompanii. Rhodes sai ndebele rahva k\xc3\xa4est kaevandus\xc3\xb5iguse aastal 1888 ning seej\xc3\xa4rel alistas ta \xc5\xa1ona ja ndebele h\xc3\xb5imude riigid. 1890 sai ta Briti valitsuselt nende maade haldamise ainu\xc3\xb5iguse._NEWLINE_Zimbabwes valitsevad soodsad looduslikud tingimused meelitasid sinna valgeid koloniste. Aafrika h\xc3\xb5imud t\xc3\xb5rjuti v\xc3\xa4hem viljakatesse reservaatidesse. Nii tagati eurooplaste istanduste odav t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5ud ning hakati kasvatama tubakat, suhkruroogu ja tegelema karjakasvatusega._NEWLINE_1923. l\xc3\xb5ppes L\xc3\xb5una-Aafrika Kompanii ainuvalitsemine Rodeesias ning maa jagati piki Zambezi j\xc3\xb5ge Briti L\xc3\xb5una-Rodeesia (praegune Zimbabwe) krooniasumaaks ja P\xc3\xb5hja-Rodeesia (praegune Sambia) protektoraadiks. L\xc3\xb5una-Rodeesia valgetele anti omavalitsuse \xc3\xb5igused._NEWLINE_1953. aastal \xc3\xbchendati m\xc3\xb5lemad Rodeesiad ja Njassamaa (praegune Malawi) Rodeesia ja Njassamaa F\xc3\xb6deratsiooniks, mille pealinnaks sai Salisbury. Tekkis liitriik, kus v\xc3\xb5im kuulus valgele v\xc3\xa4hemusele. See riik lagunes musta elanikkonna survel 1963. aastal, kes tahtsid iseseisvust. Ka L\xc3\xb5una-Rodeesia valged hakkasid n\xc3\xb5udma iseseisvust, kuid Suurbritannia valitsus soovis enne garantiid, et kehtestataks enamuse v\xc3\xb5im.\n_START_SECTION_\nIseseisvus ja kodus\xc3\xb5da (1965\xe2\x80\x931979)\n_START_PARAGRAPH_\n1965 kuulutas valge v\xc3\xa4hemuse valitsuse peaminister Ian Smith maa \xc3\xbchepoolselt Rodeesia nime all iseseisvaks. \xc3\x9cRO kehtestas seepeale majanduslikud sanktsioonid._NEWLINE_Rodeesia mustanahaline elanikkond alustas Smithi valitsuse vastu relvastatud v\xc3\xb5itlust. \xc5\xa0ona h\xc3\xb5imud toetasid Zimbabwe Aafrika Rahvusliitu (ZANU), mida juhtis Robert Mugabe. Ndebeled toetasid oma h\xc3\xb5imupealikku Joshua Nkomet ja tema Zimbabwe Aafrika Rahvusliitu (ZAPU). 1976 \xc3\xbchendati j\xc3\xb5ud Isamaarindeks (PF)._NEWLINE_T\xc3\xa4nu L\xc3\xb5una-Aafrikale sai Rodeesia \xc3\x9cRO majanduslikest sanktsioonidest m\xc3\xb6\xc3\xb6da hiilida, aga kodus\xc3\xb5da kurnas riiki. 1979. aastal loobus Smith peaministri kohast musta piiskopi Abel Muzorewa kasuks, kuid teised riigid ei pidanud seda piisavaks. Algasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised, mille tulemusel toimusid 1980. aastal valimised. V\xc3\xb5itjaks osutus Isamaarinne ja Zimbabwet kui iseseisvat riiki tunnustati rahvusvaheliselt. Valitsusjuhiks sai Robert Mugabe, kes oli 1988\xe2\x80\x932017 president.\n_START_SECTION_\nAlates 1980. aastast\n_START_PARAGRAPH_\n2009. aastani kehtis riigis dollar (ZWD). H\xc3\xbcperinflatsiooni t\xc3\xb5ttu loobuti aprillis 2009 oma rahast ja riigis kasutatakse naaberriikide raha\xc3\xbchikuid, USA dollareid ja eurosid.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi p\xc3\xb5hitulud p\xc3\xa4rinevad p\xc3\xb5llumajandustoodete (peamiselt tubaka) m\xc3\xbc\xc3\xbcgist.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nZimbabwe rahvaarv on 12 miljonit._NEWLINE_Zimbabwe arvukaim rahvus on \xc5\xa1onad (82%), kes elavad riigi kesk- ja idaosas. Arvukuselt teine rahvas on l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja l\xc3\xb5unapiirkondi asustavad ndebeled (17%). Suurim v\xc3\xa4hemus on valged, keda on v\xc3\xa4hem kui 1% rahvaarvust. Valged on enamasti inglise p\xc3\xa4ritolu, kuid leidub ka buuride, kreeklaste, portugallaste, prantslaste ja hollandlaste esindajaid. Valgete kogukond oli arvukaim 1975, kui neid oli umbes 278 000 ehk 4,3% rahvastikust. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on neid v\xc3\xa4hem kui 50 tuhat._NEWLINE_Umbes 75% elanikest on v\xc3\xa4hemalt osaliselt kristlased ning 24% usuvad muistseid jumalaid._NEWLINE_2016. aasta andmetel oli 13,5% Zimbabwe elanikest nakatunud HIV-viirusse.'