b'\n_START_ARTICLE_\nEesti eesistumine Euroopa Liidu N\xc3\xb5ukogus\n_START_PARAGRAPH_\nEesti eesistumine Euroopa Liidu N\xc3\xb5ukogus kestis 2017. aasta teise poolaasta, 1. juulist kuni 31. detsembrini 2017. Euroopa Liidu N\xc3\xb5ukogu (ja selle eelk\xc3\xa4ijate) eesistujariigid on vahetunud iga poole aasta takka juba 1958. aastast, Eestile eelnes 2017. aasta esimesel poolel Malta ja j\xc3\xa4rgnes 2018. aasta algul Bulgaaria. Eesti kuulub \xc3\xbchte eesistumistriosse Bulgaaria ja Austriaga._NEWLINE_Eesistujariik korraldab liikmesriikide valitsusi esindava Euroopa Liidu N\xc3\xb5ukogu istungeid ja ligi 200 t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchma t\xc3\xb6\xc3\xb6d, esindab N\xc3\xb5ukogu tervikuna ning kaitseb selle seisukohti l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistel Euroopa Komisjoni ja Parlamendiga._NEWLINE_Algselt Eesti Vabariigi 100. aastap\xc3\xa4evale 2018. aastal planeeritud eesistumisperiood tuli ootamatult poole aasta v\xc3\xb5rra ettepoole, kui rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letuse tulemusel v\xc3\xb5eti Suurbritannias vastu otsus Euroopa Liidust lahkumiseks ning seet\xc3\xb5ttu t\xc3\xbchistati 2016. aastal Suurbritannia eesistumine 2017. aasta teisel poolaastal. Suurbritannia loobumisega seoses kaaluti ka v\xc3\xb5imalust jagada periood Eesti ja Malta vahel, pikendades kummagi eesistumist kolme kuu v\xc3\xb5rra, kuid sellest lahendusest siiski loobuti._NEWLINE_Eesistumise korraldusmeeskonda juhtis Piret Lillev\xc3\xa4li, Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi Euroopa Liidu asjade direktori aset\xc3\xa4itja. Eesti eriesindaja N\xc3\xb5ukogu eesistumise ajaks oli Eesti senine alaline esindaja Euroopa Liidu juures Matti Maasikas, kelle \xc3\xbclesandeks sai esindada Eestit Euroopa Parlamendi plenaaristungitel, kaitstes seal EL-i N\xc3\xb5ukogu \xc3\xbchiseid seisukohti. Kokku oli eesistumisega seotud ligi 1300 inimest, kellest umbes 300 pakkusid tugiteenuseid, enamik aga tegutses ekspertidena. Uusi t\xc3\xb6\xc3\xb6kohti loodi siiski vaid umbes 300, neist kolmandik Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures Br\xc3\xbcsselis. Enamjaolt suunati eesistumisega tegelema juba varem riigisektoris t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad inimesed._NEWLINE_Euroopa Liidu N\xc3\xb5ukogu eesistumise ettevalmistused algasid 2012. aastast. 2015. aastal valmis eesistumise tegevuskava ning selle p\xc3\xb5hjal ka keskne eelarve vajalikeks tegevusteks. Eesistumise ettevalmistusi koordineeris Riigikantselei. Eesti eesistumise sisuprogramm koostati 2016. aasta suvest kuni 2017. aasta suveni, mil see valmis vahetult eesistumise eel. Selle aluseks oleva Eesti Euroopa Liidu poliitika kohaselt oli Eesti fookuses Euroopa \xc3\xbchisturg (sh digitaalne \xc3\xbchisturg), energialiit, idapartnerite tugevam sidumine Euroopaga ning e-lahenduste ja info\xc3\xbchiskonna edendamine Euroopa Liidu poliitikates._NEWLINE_Korraldusmeeskonna teatel leidis Eestis eesistumisega seoses aset 223 s\xc3\xbcndmust, neist 11 toimus ministrite tasemel. \xc3\x9crituste peamine toimumiskoht oli Tallinna Kultuurikatel, v\xc3\xa4ljaspool Tallinna toimuvast 9 s\xc3\xbcndmusest enamik leiab aset Tartus Eesti Rahva Muuseumis. Br\xc3\xbcsselis toimub eesistumise ajal \xc3\xbcle 2000 kohtumise. Riigikogu kavatses Eestis seoses eesistumisega korraldada seitse \xc3\xbcritust, millest ELi parlamentide peasekret\xc3\xa4ride istung ja ELi spiikrite konverents j\xc3\xa4\xc3\xa4vad 2018. aasta esimesse poolaastasse._NEWLINE_Eesistumise eelarves oli 75 miljonit eurot, millele lisandus 3 miljonit eurot koolitusteks Euroopa Sotsiaalfondist.'