b'\n_START_ARTICLE_\nFresneli valemid\n_START_PARAGRAPH_\nFresneli valemid on matemaatilised seosed, mis kirjeldavad kahe isotroopse dielektriku lahutuspinnale langeva elektromagnetlaine amplituudi muutust peegeldumisel ja murdumisel. Elektromagnetlainet saab vaadelda kahes omavahel risti polariseeritud osas (s- ja p-polariseeritud kiir), mis dielektriku pinnal erinevalt murduvad v\xc3\xb5i peegelduvad. Milline osa valgusest peegeldub ja milline murdub, s\xc3\xb5ltub keskkondade murdumisn\xc3\xa4itajatest, langemisnurgast ja valguse polarisatsioonist.\n_START_SECTION_\nPeegeldunud ja murdunud valguse intensiivsus\n_START_PARAGRAPH_\nFresneli valemid saab tuletada, kasutades Snelli murdumisseadust, langemisnurga  ja peegeldumisnurga  v\xc3\xb5rdsust, elektri- ja magnetv\xc3\xa4lja vahelist seost elektromagnetlaines  ning tingimust, et elektriv\xc3\xa4lja  ja magnetv\xc3\xa4lja tugevuse  tangentsiaalkomponendid ning elektrinihke v\xc3\xa4lja  ja magnetilise induktsiooni  normaalkomponendid on dielektriliste keskkondade lahutuspinnal pidevad.\n_START_SECTION_\nSuhtelised energeetilised koefitsiendid ehk suhteline intensiivsus\n_START_PARAGRAPH_\nPeegeldavat pinda iseloomustatakse suhtelise energeetilise peegeldumiskoefitsiendiga  ning murdvat keskkonda l\xc3\xa4bilaskvuskoefitsiendiga . Energia j\xc3\xa4\xc3\xa4vuse seaduse kohaselt on .\n_START_SECTION_\n\xce\xb1\n      \n    \n    {\\displaystyle \\alpha }\n  \n=0\n_START_PARAGRAPH_\nKui langemisnurk  siis valemid lihtsustuvad ning elektriv\xc3\xa4lja tugevused avalduvad:_NEWLINE_elektriv\xc3\xa4lja amplituudi peegeldumis- ja neeldumiskoefitsiendid avalduvad:_NEWLINE_ja energeetilised koefitsiendid avalduvad:\n_START_SECTION_\nN21>0\n_START_PARAGRAPH_\nKui  ehk valgus murdub optiliselt h\xc3\xb5redamast keskkonnast optiliselt tihedamasse keskkonda, siis langemisnurga suurenedes peegeldumisel  amplituud v\xc3\xa4heneb,  aga kasvab. _NEWLINE_Kui  siis Fresneli valemite p\xc3\xb5hjal l\xc3\xa4heneb nimetaja l\xc3\xb5pmatusele ning . Sellist langemisnurka  nimetatakse Brewsteri nurgaks (nurk, mille all valguse langedes materjalile l\xc3\xa4heb materjalist l\xc3\xa4bi nii s- kui ka p-polariseeritud valgus, kuid peegeldub vaid s-polariseeritud valgus). Kui valgus langeb Brewsteri nurgast v\xc3\xa4iksema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir vastasfaasis. Kui valgus langeb Brewsteri nurgast suurema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir samas faasis. S-polariseeritud langev ja peegelduv kiir on alati vastasfaasis. Langev ja murduv kiir on alati samas faasis.\n_START_SECTION_\nN21<0\n_START_PARAGRAPH_\nKui  ehk valgus murdub optiliselt tihedamast keskkonnast optiliselt h\xc3\xb5redamasse keskkonda, siis eksisteerib langemisnurk , mille korral murdumisnurk saab v\xc3\xb5rdseks . Sellist nurka nimetatakse t\xc3\xa4ieliku sisepeegeldumise piirnurgaks. Kui , siis kogu valgus peegeldub.'