b'\n_START_ARTICLE_\nSiseministeerium\n_START_SECTION_\nJuhtimine\n_START_PARAGRAPH_\nSiseministeeriumi juhivad siseminister, kantsler ja neli asekantslerit.\n_START_SECTION_\nSiseminister\n_START_PARAGRAPH_\nSiseminister on valitsuse liige, kes juhib riigi siseturvalisuse valdkonda. Ta korraldab siseministeeriumi t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja otsustab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid k\xc3\xbcsimusi. Lisaks annab minister siseministeeriumi tegevusest aru valitsusele ja teeb ettepanekuid ministeeriumi valitsemisala puudutavate k\xc3\xbcsimuste otsustamiseks._NEWLINE_Siseminister esitab valitsusele ettepanekuid ministeeriumi eelarve ning vajaduse korral lisaeelarve kohta. \xc3\x9chtlasi otsustab ta eelarvevahendite kasutamise \xc3\xbcle ning j\xc3\xa4lgib eelarve t\xc3\xa4itmist. Minister kinnitab riigieelarvest l\xc3\xa4htudes ka ministeeriumi valitsemisala riigiasutuste eelarved._NEWLINE_Siseminister otsustab ministeeriumi hallatavate riigiasutuste moodustamise ning kinnitab nende p\xc3\xb5him\xc3\xa4\xc3\xa4ruse, struktuuri ja t\xc3\xb6\xc3\xb6korralduse._NEWLINE_Alates 2016. aasta novembrist on Eesti siseminister Andres Anvelt. Siseministrite t\xc3\xa4ieliku loendi leiad siit.\n_START_SECTION_\nKantsler\n_START_PARAGRAPH_\nKantsler juhib ministeeriumi struktuuri\xc3\xbcksuste t\xc3\xb6\xc3\xb6d ning koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust ja ministeeriumi asjaajamist. Alates 2015. aasta augustist on siseministeeriumi kantsler Lauri Lugna.\n_START_SECTION_\nStruktuuri\xc3\xbcksused\n_START_PARAGRAPH_\nSiseministeerium on jaotatud j\xc3\xa4rgmisteks all\xc3\xbcksusteks: Euroopa Liidu ja v\xc3\xa4lissuhete osakond, infohaldusosakond, kommunikatsiooniosakond, korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakond, kodakondsus- ja r\xc3\xa4ndepoliitika osakond, personalipoliitika osakond, piirivalvepoliitika osakond, p\xc3\xa4\xc3\xa4ste- ja kriisireguleerimispoliitika osakond, rahandusosakond, rahvastiku toimingute osakond, siseauditi osakond, sisejulgeolekupoliitika osakond, strateegiaosakond, teabeseireosakond, usuasjade osakond, varahaldusosakond, v\xc3\xa4lisvahendite osakond ja \xc3\xb5igusosakond.\n_START_SECTION_\nValitsemisala\n_START_PARAGRAPH_\nSiseministeeriumi valitsemisalasse kuuluvad politsei- ja piirivalveamet, p\xc3\xa4\xc3\xa4steamet, h\xc3\xa4irekeskus, Kaitsepolitseiamet, mis on valitsusasutused ning Sisekaitseakadeemia ja siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus (SMIT), mis on siseministeeriumi hallatavad riigiasutused. Lisaks kuulub siseministeeriumi valitsemisalasse Kodaniku\xc3\xbchiskonna Sihtkapital.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSiseministeeriumi esimesed kirjalikud aktid on dateeritud 13. novembriga 1918. Sama aasta detsembriks valmis ministeeriumi esialgne struktuur. 1. juulil 1929 liideti siseministeerium kohtuministeeriumiga (kohtu- ja siseministeerium) ja loodi \xc3\xbchine ministri kantselei. 1. aprillil 1934 lahutati kohtu- ja siseministeerium taas kaheks.\n_START_SECTION_\nSiseministeerium aastatel 1918\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\n1918 koosnes siseministeerium administratiiv-, omavalitsuse, tehnika-, tervishoiu-, politsei-, usuasjade ja statistika osakondadest, mis nimetati hiljem peavalitsusteks, ning ministri kantseleiks._NEWLINE_Ministeeriumide lahutamise (1934) j\xc3\xa4rel koosnes siseministeerium administratiivosakonnast ja politseivalitsusest ning piirivalvevalitsusest. 23. novembril 1934 jagati administratiivosakond kaheks \xe2\x80\x93 \xc3\xbcldosakonnaks ja omavalitsuste osakonnaks. P\xc3\xb5hjuseks oli riigi osa m\xc3\xa4rgatav suurendamine omavalitsuste j\xc3\xa4relevalvel. 21. aprillist 1938 nimetati valitsused talitusteks._NEWLINE_1. oktoobril 1934 loodi siseministeeriumi juurde valitsuse informatsiooni ja propaganda talitus, mida juhtis siseministri abi. Kuna meediat\xc3\xb6\xc3\xb6 oli toona riiklikult \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt t\xc3\xa4htis, viidi talitus juba 20. septembril 1935 peaministri otsealluvusse. Siseministeeriumi allasutused asusid Toompeal, Toompea lossi hoonetes.\n_START_SECTION_\nSiseministeeriumi hooned\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Ajutise Valitsuse siseminister Konstantin P\xc3\xa4ts tegutses Tallinnas ohvitseride kasiinos (t\xc3\xa4nane Tallinna \xc3\x95petajate Maja Raekoja platsil). Hiljem asuti Toompuiestee 3 hoones, kust 1919. aasta jaanuaris koliti \xc3\xbcle Toompea lossi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub siseministeerium Pagari t\xc3\xa4nava hoonetes, kuhu koliti p\xc3\xa4rast Eesti Vabariigi taastamist. Varem tegutsesid nendes hoonetes Eesti NSV Siseministeerium koos Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, transpordimiilitsa ja teiste Eesti NSV Siseministeeriumi asutustega.\n_START_SECTION_\nSkandaalid\n_START_PARAGRAPH_\nLagle Parek astus tagasi 27. novembril 1993 nn Pullap\xc3\xa4\xc3\xa4 kriisi t\xc3\xb5ttu. Kuni 14. detsembrini t\xc3\xa4itis siseministri \xc3\xbclesandeid peaminister Mart Laar. Uue ministri Heiki Arikese perioodil p\xc3\xbc\xc3\xbcdis opositsioon siseministrile relva\xc3\xa4ri p\xc3\xa4rast umbusaldust avaldada, kuid Isamaa ja ERSP vastuseis nurjas selle._NEWLINE_1995. aastal puhkes Eestis nn lindiskandaal: siseministrit Savisaart s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati vestluste lindistamises peaminister Tiit V\xc3\xa4hi ja Reformierakonna esimehe Siim Kallasega. 11. oktoobril vabastas president Lennart Meri siseminister Edgar Savisaare ametist. 12. oktoobril 1995 astus valitsus lindiskandaali t\xc3\xb5ttu tagasi ja valitsuskoalitsioon lagunes._NEWLINE_Mart Siimanni valitsuse ajal (17. m\xc3\xa4rts 1997 \xe2\x80\x93 25. m\xc3\xa4rts 1999) vahetus k\xc3\xb5ige enam siseministreid. 29. aprillil 1997 vabastati siseministri ametikohalt Riivo Sinij\xc3\xa4rv ja uueks ministriks sai v\xc3\xa4hem kui pool aastat Tallinna linnapea ametis olnud Koonderakonna aseesimees Robert Lepikson. Ootamatu vahetuse taga v\xc3\xb5is olla Koonderakonna sisemine v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itlus, mida seostatakse Siimanni p\xc3\xbc\xc3\xbcdega end Tiit V\xc3\xa4hi juhitavas erakonnas rohkem maksma panna. 1998. aastal vahetus Mart Siimanni valitsuses j\xc3\xa4lle siseminister. Robert Lepiksoni asemele tuli Hoiupanga endine juht parteitu Olari Taal._NEWLINE_1999. aastal, p\xc3\xa4rast m\xc3\xb5ningast sisseelamist ministriametisse, hakkas M\xc3\xb5isalt tulema \xc3\xbchiskonda vapustavaid avaldusi. K\xc3\xb5igepealt esitas ta julgeid m\xc3\xb5tteid haldusreformist. Seej\xc3\xa4rel teatas M\xc3\xb5is ulatuslikust politseinike koondamisest, mis tekitas kolmikliidus pahameelt. M\xc3\xb5te M\xc3\xb5is linnapeaks panna oli k\xc3\xbcpsenud siiski juba p\xc3\xa4rast tema otsekoheseid avaldusi haldusreformi teemal. Peaminister Laari uus valik Tarmo Loodus pidi j\xc3\xa4tkama M\xc3\xb5isa algatatud reforme siseministeeriumis. Uus siseminister valmistas ette haldusreformi, mis hiljem Reformierakonna ja opositsiooni vastuseisu t\xc3\xb5ttu l\xc3\xb5petamata j\xc3\xa4i, olles \xc3\xbcks valitsuskriisi tekkimise p\xc3\xb5hjuseid._NEWLINE_2003. aastal astus siseminister Ain Seppik tagasi, kui ilmnes seik tema n\xc3\xb5ukogude minevikust: 1985. aastal m\xc3\xb5istis Ain Seppik \xc3\xbchena kolmest kriminaalkolleegiumi liikmest vangi n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu solvanud koolipoisid ning sulges vaimuhaiglasse Eesti rahvast \xc3\xbclistanud teisitim\xc3\xb5tleja. P\xc3\xa4rast avalikku arutelu ja opositsiooni umbusaldusavaldusi astus Seppik ise tagasi. Teda asendas Toomas Varek.'