b'\n_START_ARTICLE_\nLindude lisatoitmine\n_START_PARAGRAPH_\nLindude lisatoitmine t\xc3\xa4hendab metsikutele lindudele lisatoidu andmist, kasutades selleks enamasti linnutoidumaju. K\xc3\xb5ige levinum on v\xc3\xa4rvuliste ja haneliste lisatoitmine._NEWLINE_Lindude lisatoitmine on alguse saanud inimlikust kaastundest n\xc3\xa4lgivate lindude vastu. 20. sajandi alguse karmid talved, mille jooksul leiti tuhandeid k\xc3\xbclmunud linde linnat\xc3\xa4navatelt, on ilmselt andnud hoogu juurde massilistele lindude abistamise liikumistele USAs.\n_START_SECTION_\nTegevus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjapoolkeral on mitu k\xc3\xbcsitlust lindude toitmise kohta n\xc3\xa4idanud, et v\xc3\xa4hemalt USAs ja \xc3\x9chendkuningriigis on 34\xe2\x80\x9375% majapidamistest linde toitnud._NEWLINE_Lindude toitmist propageerivad ka mitu tuntud linnu\xc3\xbchingut nagu BTO, RSPB ja Cornelli ornitoloogialabor, kes aktiivselt propageerivad lisatoitmist kui positiivset investeeringut lindude elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mise nimel._NEWLINE_Austraalia eluslooduse ja looduskaitse agentuuride ja linnundusorganisatsioonide seas on n\xc3\xa4ha selget ja \xc3\xbcldtunnustatud lisatoitmisevastast seisukohta. Kuigi suurem fookus sellel vastasusel on olnud p\xc3\xb5hiliselt seoses lisatoitmisega kaitsealadel ja parkides, on siiski mitu agentuuri t\xc3\xb5siselt kaalunud isegi koduse toitmise keelamist. Vastuseisust hoolimata toidetakse Austraalias linde nagu mujalgi maailmas.\n_START_SECTION_\nToitmise alustamine\n_START_PARAGRAPH_\nLinnud harjuvad kiiresti kindlatest kohtadest toitu leidma ja seet\xc3\xb5ttu on oluline, et toitmist alustataks varakult. N\xc3\xa4iteks ameerika p\xc3\xb5hjatihane (Poecile atricapilla) hakkab talve alguses \xc3\xbclesseatud toidumaju k\xc3\xbclastama kahe n\xc3\xa4dala jooksul; keset talve \xc3\xbcles seatud toidumajade avastamine v\xc3\xb5tab aga oluliselt kauem aega. Uuringu k\xc3\xa4igus r\xc3\xb5ngastati linde ja j\xc3\xa4lgiti nende toidumajade k\xc3\xbclastuse sagedust. K\xc3\xb5igest 0,48% k\xc3\xbclastustest leidsid aset toidumajade juures, kus linde ei r\xc3\xb5ngastatud. Asulates s\xc3\xb5ltub toidumajade avastamise aeg t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ka sellest, kui tihedalt neid piirkonnas asetseb \xe2\x80\x93 mida rohkem maju on, seda suurema t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusega satub m\xc3\xb5ni lind hiljem \xc3\xbclespandud toidumaja juurde.\n_START_SECTION_\nTalvise toidu olulisus\n_START_PARAGRAPH_\nSelleks, et hinnata lindude lisatoitmise ja eelk\xc3\xb5ige just talvise lisatoitmise m\xc3\xb5jusid, on oluline j\xc3\xa4lgida, mis toimub looduses ning mismoodi m\xc3\xb5jutab \xc3\xbcldiselt talvine toit looduslikke linnupopulatsioone. K\xc3\xbclmad ja toiduvaesed talved raskendavad lindude elu, sest nende energiakulu toidu otsimiseks on suurem kui pehmemal talvel. K\xc3\xb5ige olulisem on p\xc3\xa4eval koguda piisavalt energiat, et k\xc3\xbclmad \xc3\xb6\xc3\xb6d \xc3\xbcle elada. Uuringute tulemused n\xc3\xa4itavad, et k\xc3\xbclmema ilma puhul kogutakse \xc3\xb6\xc3\xb6seks suuremad energiavarud kui soojema ilma puhul. _NEWLINE_Paljudel lindudel m\xc3\xb5jutab talvist elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral seemnete rohkus looduses. P\xc3\xa4rast seemnerohkeid talvi on Inglismaal rasvatihaste arvukus 37,2% suurem kui talvedel, kus seemneid on v\xc3\xa4hem. Kusjuures oluliselt suureneb nii vana- kui ka noorlindude elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mus._NEWLINE_Seega m\xc3\xb5jutab talvise toidu hulk otseselt populatsiooni suurust. Eesti karmid ja lumerohked talved m\xc3\xb5jutavad samuti rasvatihaste elluj\xc3\xa4\xc3\xa4must. N\xc3\xa4iteks leidus Edela-Eestis p\xc3\xa4rast karme talvi 2011. ja 2013. aastal v\xc3\xa4hem rasvatihaseid kui tavap\xc3\xa4raselt.\n_START_SECTION_\nPopulatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLisatoitmise v\xc3\xb5imalikke m\xc3\xb5jusid on mitu. N\xc3\xa4iteks on uuringud n\xc3\xa4idanud, et linnastikes v\xc3\xb5ib lindude toitmine m\xc3\xb5jutada linnustiku koosseisu, andes eelise v\xc3\xb5\xc3\xb5rliikidele, kes ilma lisatoitmiseta nii h\xc3\xa4sti hakkama ei saaks. Viimastel aastak\xc3\xbcmnetel on rasvatihaste arvukus Soomes kasvanud ja levila laienenud varasemaga v\xc3\xb5rreldes p\xc3\xb5hja poole. Lindude talvine toitmine on \xc3\xbcks p\xc3\xb5hjusi, mille t\xc3\xb5ttu on v\xc3\xb5imalik mitmel liigil (ka harakas) talvituda P\xc3\xb5hja-Soome asulates, kus vabas looduses nende jaoks piisavalt toitu ei leiduks._NEWLINE_Talvine lisatoitmine v\xc3\xb5ib oluliselt suurendada lindude elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mist, sest siis suudavad ka n\xc3\xb5rgemad isendid ellu j\xc3\xa4\xc3\xa4da. Uuringud on n\xc3\xa4idanud, et talvel lisatoitu saanud linnud hakkavad j\xc3\xa4rgneval pesitsushooajal varem munema, nende kurn on suurem, neil on suuremad pojad ja suurem pesitsemisedukus._NEWLINE_Lisatoitmisel v\xc3\xb5ib olla ka negatiivseid m\xc3\xb5jusid. Selleks et uurida, kuidas lisatoitmise m\xc3\xb5jud kanduvad edasi pesitsemisele, v\xc3\xb5rreldi omavahel sinitihaseid, kes said lisatoiduna puhast rasva, kellele anti E-vitamiini rikast rasva ja kellele lisatoitu ei antud. Kevadel olid ainult rasva saanud lindude munade rebud proportsionaalselt oluliselt v\xc3\xa4iksemad, kui kontrollgrupi (lisatoitu mitte saanud) lindude munad. E-vitamiini rikast rasva saanud sinitihaste munade rebud sarnanesid kontrollgrupi omadega.\n_START_SECTION_\nTervis\n_START_PARAGRAPH_\nLisatoitmisel v\xc3\xb5ib olla ka negatiivne m\xc3\xb5ju lindude tervisele. Linnutoidumajade \xc3\xbcmber kogunenud lindude tiheduse t\xc3\xb5ttu on soodustatud mitmete v\xc3\xa4rvuliste patogeenide levik._NEWLINE_Briti saartel p\xc3\xb5hjustas 2005. aastal avastatud ainurakse Trichomonas gallinae tekitatud haigus vindi trihhomonoos rohevindi populatsioonis suurt langust. Aastatel 2007\xe2\x80\x932009 kahanes rohevintide arvukus umbes 4,3 miljonilt isendilt 2,8 miljonini ning aedu k\xc3\xbclastavad parved v\xc3\xa4henesid varasemaga v\xc3\xb5rreldes poole v\xc3\xb5rra._NEWLINE_1990ndate keskpaigas USA idaosas h\xc3\xa4visid karmiinleevikeste populatsioonid suures osas m\xc3\xbckoplasmoosi p\xc3\xb5hjustatud haiguse t\xc3\xb5ttu. Kahe aasta jooksul hukkus s\xc3\xb5ltuvalt asustustihedusest 50\xe2\x80\x9370% populatsioonist. Karmiinleevikesed toituvad p\xc3\xb5hiliselt seemnetest ja m\xc3\xbckoplasmoos kandub edasi otsesel kontaktil ning suudab olla 12 tundi nakatumisv\xc3\xb5imeline ka pinnal, mida on puudutanud nakatunud lind. See viitab, et linnutoitmisalad v\xc3\xb5isid olla haiguse \xc3\xbcheks \xc3\xbclekande tulipunktiks, mis s\xc3\xbcvendasid epideemia levikut._NEWLINE_Ka teised haigused (nt r\xc3\xb5uged, nahanakkused, silmap\xc3\xb5letikud ja kloaaginakkused) v\xc3\xb5ivad olla linnutoidumaju k\xc3\xbclastavate v\xc3\xa4rvuliste seas levinumad. Samas v\xc3\xb5ib nende lindude tervislik seisund olla parem. Lisatoitu saanud lindude antioks\xc3\xbcdantide tase on reeglina suurem, neil on stressi v\xc3\xa4hem ja sulgede kasv on kiirem. See t\xc3\xa4hendab, et lisatoitmisest saadav kasu v\xc3\xb5ib kompenseerida haigustesse nakatumise riski.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nMitmed uuringud on n\xc3\xa4idanud, et lindudel, kes saavad lisatoitu, esineb rohkem territoriaalset k\xc3\xa4itumist. Isased rasvatihased, kellel oli ligip\xc3\xa4\xc3\xa4s linnutoidumajale, olid agressiivsemad sissetungijate vastu kui lisatoiduta isased. Linnulaulu, mida piiravad energiareservid, esines lisatoitu saanud isastel palju tihedamini. Laul aga algas hiljem p\xc3\xa4rast p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usu.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4nne\n_START_PARAGRAPH_\nLisatoitmine v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4hendada teatud linnuliikidel r\xc3\xa4ndevajadust. Suurbritannias on 1960. aastatest alates mustpea-p\xc3\xb5\xc3\xb5salinnud t\xc3\xa4nu lisatoidule j\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\xbcha paiksemaks. Selle tulemusena on aja jooksul tekkinud uus talvitusala varasematest talvitusaladest 1000\xe2\x80\x931500 km p\xc3\xb5hja pool. Erinevate talvitusalade mustpea-p\xc3\xb5\xc3\xb5salinnud saabuvad pesitsusaladele eri aegadel ja eelistavad paare moodustada sama talvitusala lindudega.\n_START_SECTION_\nKiskjate oht\n_START_PARAGRAPH_\nLindude tihedus on suurem piirkondades, kus on rohkem linnutoidumaju, mis omakorda t\xc3\xa4hendab seda, et ka r\xc3\xb6\xc3\xb6vlinde on nende l\xc3\xa4heduses rohkem. Selleks, et lindudel \xc3\xb5nnestuks lisatoidust maksimaalselt kasu l\xc3\xb5igata, peab olema toitumisaeg v\xc3\xb5imalikult l\xc3\xbchike. Mida pikem toitumisaeg, seda suurem on t\xc3\xb5en\xc3\xa4osus kiskja saagiks langeda. R\xc3\xb6\xc3\xb6vlinde leidub rohkem linnumajade l\xc3\xa4heduses, kus k\xc3\xa4ib rohkem linde, ning seet\xc3\xb5ttu langevad nende ohvriteks pigem seltsivamad liigid, kes toituvad salkadena koos.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nAmeerika \xc3\x9chendriikides toidab aastas linde 82,5 miljonit inimest, kulutades selleks rohkem kui miljard dollarit. USAs jagasid 2002. aasta jooksul 82 miljonit majaomanikku lindudele v\xc3\xa4lja \xc3\xbcle 450 miljoni kilogrammi seemneid. 2006. aastal oli viimaste hinnangute alusel selle t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuseks riigis 4,5 miljardit dollarit aastas._NEWLINE_\xc3\x9chendkuningriigis n\xc3\xa4itavad viimased hinnangud, et brittidest linnutoitjad kulutavad seemnetele ning toidujaoturitele ja muudele sellistele seadmetele aastas kokku 240\xe2\x80\x93290 miljonit naela. \xc3\x9chendkuningriigis ja USA-s kokku ostetakse aastas 500 tuhat tonni kaubanduslikku linnutoitu.'