b'\n_START_ARTICLE_\nDmitri Iljit\xc5\xa1 Uljanovi kortermuuseum\n_START_PARAGRAPH_\nDmitri Uljanovi kortermuuseum oli Tartus 1982. aastal asutatud muuseum, mis oli p\xc3\xbchendatud N\xc3\xb5ukogude Liidu rajaja Vladimir Iljit\xc5\xa1 Lenini (Uljanovi) nooremale vennale Dmitri Iljit\xc5\xa1 Uljanovile, kes \xc3\xb5ppis 1900. aasta septembri l\xc3\xb5pust 1901. aasta detsembri alguseni Tartu \xc3\x9clikooli arstiteaduskonna viiendal kursusel. _NEWLINE_Muuseum reorganiseeriti aastatel 1988-1989, selle uueks nimeks sai Tudengimuuseum. 1997. aastal muuseum suleti.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMuuseum avati Tartu \xc3\x9clikooli 350. aastap\xc3\xa4eva pidustuste raames 15. septembril 1982. See tegutses Vaksali linnaosas aadressil Veski t\xc3\xa4nav 61 (tollal Nikolai Burdenko t\xc3\xa4nav 61) asuva puumaja mansardkorrusel, kus Dmitri Uljanov \xc3\xb5pingute ajal 1900-1901 elas. Ekspositsioonis oli nii Uljanovile kuulunud kui ka ajastule t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisi esemeid, mille abil tutvustati tema tegevust arstina ja revolutsioonilise liikumise osalisena: koopiad Uljanovi avaldustest Tartu \xc3\xbclikooli rektorile ja arstiteaduskonna dekaanile vastuv\xc3\xb5tuks V kursusele, tema isikliku toimiku lehtede koopiad, sandarmi ettekirjutus, mis keelas osalemise mis tahes sala\xc3\xbchingutes, eksamiprotokollid ning Dmitri Uljanovi allakirjutatud arstivanne. Muuseumi osaks oli ka nimitegelase memoriaaltuba, mis p\xc3\xbc\xc3\xbcdis v\xc3\xb5imalikult t\xc3\xa4pselt j\xc3\xa4ljendada XIX sajandi l\xc3\xb5pu ja XX sajandi alguse Tartu tudengi \xc3\xbc\xc3\xbcrituba. Toa eksponaadid valiti kirjelduste p\xc3\xb5hjal, mis sisaldusid Uljanovi kirjades omastele. Lisaks tutvustati muuseumi avamisaegses ekspositsioonis laiemalt \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasliikumist ja marksismi levikut sajandivahetuse Tartus ning p\xc3\xb5gusalt ka \xc3\xbclikooli "t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva" 1982. aastal. Dmitri Uljanovi kortermuuseum oli TR\xc3\x9c Ajaloo Muuseumi filiaal. 1988. aastal ilmunud raamatu "Tartu muuseumid" andmeil k\xc3\xbclastas muuseumi keskmiselt 10 000 inimest aastas. Aastatel 1982\xe2\x80\x931986 oli muuseumi juhataja Elli Jaska, kelle ametikoha v\xc3\xb5ttis 1986. aastal \xc3\xbcle ajaloolane Aleksei Paukson, senine muuseumi vanemteadur._NEWLINE_1988.-1989. aastal reorganiseeriti muuseum Tudengimuuseumiks, kus eksponeeriti tudengitoa sisustust XVII sajandil, XIX sajandi l\xc3\xb5pus ja XX sajandi alguses (publikule avati uus ekspositsioon detsembris 1989). 1997. aastal Tudengimuuseum likvideeriti ning varad viidi T\xc3\x9c ajaloomuuseumisse Toomem\xc3\xa4el. Ajaloomuuseumi tollane direktor Ela Martis p\xc3\xb5hjendas sulgemist ruumide kehva seisukorraga, samuti tudengite passiivsusega: \xc3\xa4rksam osa tudengeist oli Martise s\xc3\xb5nul koondunud organisatsioonidesse ja muuseumi ei vajanud, "tudengid, kes pole organiseerunud, ei k\xc3\xa4i niikuinii kusagil, ka nemad seda muuseumi ei vaja".'