b'\n_START_ARTICLE_\nLevanaasid\n_START_SECTION_\nStruktuur\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaasid kuuluvad oma aminohappelise j\xc3\xa4rjestuse ja struktuurilise \xc3\xbclesehituse p\xc3\xb5hjal gl\xc3\xbckosiidi h\xc3\xbcdrolaaside 32. perekonda (CAZy andmebaasis GH32) koos invertaaside, transgl\xc3\xbckos\xc3\xbc\xc3\xbclaaside ja teiste gl\xc3\xbckosiidi h\xc3\xbcdrolaasidega._NEWLINE_Selle sugukonna ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid koosnevad kahest struktuursest sub\xc3\xbchikust: katal\xc3\xbc\xc3\xbctilisest domeenist ja sahhariidi siduvast domeenist (CBM). Kahe domeeni vahel on linkerala._NEWLINE_Katal\xc3\xbc\xc3\xbctiline domeen asub valgu N-terminaalses otsas ning on 5-labalise \xce\xb2-propelleri ehitusega. Katal\xc3\xbc\xc3\xbctiliselt aktiivne piirkond asub propelleri labadevahelises \xc3\xb5\xc3\xb5nsuses. Selles on katal\xc3\xbc\xc3\xbcsis osalevad 3 aminohappe j\xc3\xa4\xc3\xa4ki: kaks aspartaati ja \xc3\xbcks glutamaat. Sarnase katal\xc3\xbc\xc3\xbctilise domeeni ehitusega on ka gl\xc3\xbckosiidi h\xc3\xbcdrolaaside 68. perekonna ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid, mille hulka kuuluvad n\xc3\xa4iteks ka levaansukraasid (sahharoosist levaani tootvad ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid)._NEWLINE_CBM-domeen asub levanaasi C-terminaalses otsas ja moodustab \xce\xb2-"v\xc3\xb5ileiva" struktuuri (kaks kuuest antiparalleelsest \xce\xb2-ahelast koosnevat \xce\xb2-lehte). See domeen stabiliseerib ens\xc3\xbc\xc3\xbcmi, abistab substraadile sidumisel ning suurendab ens\xc3\xbc\xc3\xbcmi afiinsust substraadile ja katal\xc3\xbc\xc3\xbcsi efektiivsust.\n_START_SECTION_\nFunktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaaside funktsioon bakterites on lagundada levaani pol\xc3\xbcmeeri rakku transporditavateks oligosahhariidideks. Kuna levanaasid on bakteritel rakuv\xc3\xa4lised ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid, satuvad h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsi saadused keskkonda, kus neid saavad kasutada ka teised mikroorganismid._NEWLINE_Levanaasi vajalikkuse p\xc3\xb5hjused peedis pole selged, kuid oletatakse, et see v\xc3\xb5ib aidata lagundada patogeensete bakterite levaani sisaldavat limast biofilmi.\n_START_SECTION_\nSubstraat\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaaside peamine lagundatav substraat on 2,6-\xce\xb2-D-fruktofuranos\xc3\xbc\xc3\xbcl sidemetega seotud fruktoosij\xc3\xa4\xc3\xa4kidest koosnev pol\xc3\xbcmeerne sahhariid ehk levaan, kuid mitmed levaaniahelat otsast lagundavad levanaasid suudavad samamoodi h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsida ka inuliini. Levanaaside substraadi lagundamise v\xc3\xb5ime oleneb ka pol\xc3\xbcsahhariidi struktuurist ja molekulmassist. Lineaarseid ja v\xc3\xa4hem hargnendud levaani pol\xc3\xbcmeere lagundatakse kiiremini ja edukamalt kui hargnenud pol\xc3\xbcmeere. Ka v\xc3\xa4iksema molekulmassiga levaane h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse kiiremini kui suuremaid.\n_START_SECTION_\nReaktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaas h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsib vee juuresolekul levaani pol\xc3\xbcmeeri 2,6-\xce\xb2-D-fruktofuranos\xc3\xbc\xc3\xbcl sidemed.\n_START_SECTION_\nSaadused\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsides levaani pol\xc3\xbcmeeris olevaid sidemeid, toodab levanaas l\xc3\xbchemaid levaan-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi fruktooligosahhariide ehk FOS-e pol\xc3\xbcmerisatsiooniastmetega 2-12 monomeeri. Milliseid FOS-e k\xc3\xb5ige rohkem tekib, s\xc3\xb5ltub ens\xc3\xbc\xc3\xbcmist, kuid sage on levaanbioosi (koosneb kahest fruktoosi monomeerist) v\xc3\xb5i levaantrioosi (koosneb kolmest fruktoosi monomeerist) \xc3\xbclekaal. Lisaks FOS-idele tekib ka fruktoosi monomeere.\n_START_SECTION_\nPaiknemine rakus\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaas on rakuv\xc3\xa4line ens\xc3\xbc\xc3\xbcm ehk pol\xc3\xbcmeeri lagundamise protsess toimub v\xc3\xa4ljaspool rakku. Gramnegatiivsetel bakteritel, n\xc3\xa4iteks Bacteroides thetaiotaomicron\'il, on ens\xc3\xbc\xc3\xbcm kinnitunud raku v\xc3\xa4lismembraanile. Peedis asub ens\xc3\xbc\xc3\xbcm raku kestas._NEWLINE_Metaboolselt on levanaas ja selle reaktsioonid osa t\xc3\xa4rklise ja sahharoosi metabolismi rajast.\n_START_SECTION_\nOptimaalsed tingimused\n_START_PARAGRAPH_\nOptimaalne pH ens\xc3\xbc\xc3\xbcmi t\xc3\xb6\xc3\xb6ks on 4\xe2\x80\x937, kuid v\xc3\xb5ib ulatuda \xc3\xbcksikutel levanaasidel kuni pH-ni 10. Temperatuuri optimum j\xc3\xa4\xc3\xa4b vahemikku 30\xe2\x80\x9350\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ens\xc3\xbc\xc3\xbcmi aktiivust inhibeerivad metallide ioonid (nt Hg\xc2\xb2\xe2\x81\xba ja Ag\xe2\x81\xba) ja EDTA. Levanaasi taset bakterirakus v\xc3\xa4hendab sahharoosi esinemine keskkonnas. Sahharoosi allasuruv toime tuleneb selle eelistamisest levaanile s\xc3\xbcsiniku allikana. Ka v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge fruktoosi tase inhibeerib levanaasi ekspressiooni rakus.\n_START_SECTION_\nLevanaasi kasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nLevanaase kasutatakse toiduainet\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, kosmeetikat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, p\xc3\xb5llumajanduses ja meditsiinis._NEWLINE_Toiduainet\xc3\xb6\xc3\xb6stuses kasutatakse levanaase fruktoosisiirupite ja kalorivabade magusainete tootmiseks. Tulevikus v\xc3\xb5iks levanaase rakendada uute prebiootikumide tootmiseks. Levaan ise erilist prebiootilist toimet ei oma, kuid on prekursoriks paljudele prebiootilistele FOS-idele. Tarbides levaani, soodustatakse levanaasi omavate bakterite elutegevust inimese soolestikus. Need bakterid toodavad FOS-e, mis on omakorda toitaineks teistele probiootilistele bakteritele. N\xc3\xa4iteks inimese soolestikus enim levinud bakterid laktobatsillid ei oma levanaasu ega suuda levaani lagundada, kuid selle h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsi saadusi tarvitavad meeleldi._NEWLINE_P\xc3\xb5llumajanduses kasutatakse levanaase biotsiidide toimeefektiivsuse t\xc3\xb5stmiseks. Need aitavad lagundada kaitsva limakihi kemikaali paremaks rakku tungimiseks.'