b'\n_START_ARTICLE_\nAdolf von Harnack\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf von Harnack (kuni 1914 Adolf Harnack) (7. mai 1851 Tartu, Liivimaa kubermang, Venemaa Keisririik \xe2\x80\x93  10. juuni 1930 Heidelberg, Saksamaa) oli baltisaksa p\xc3\xa4ritolu teoloog ja kirikuloolane, keda on peetud t\xc3\xa4htsaimaks protestantlikuks teoloogiks, kirikuloolaseks ning teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 organisaatoriks 19. sajandi l\xc3\xb5pu ja 20. sajandi alguse Saksamaal.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nHarnack \xc3\xb5ppis 1869\xe2\x80\x931872 Tartu \xc3\x9clikoolis teoloogiat, j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid Leipzigi \xc3\xbclikoolis ning kaitses seal doktorikraadi ja habilitatsiooniv\xc3\xa4itekirja. 1874 sai ta Leipzigis eradotsendiks ja hakkas pidama loenguid. Tema loengud gnostitsismist ja apokal\xc3\xbcpsisest \xc3\xa4ratasid teadusringkondade t\xc3\xa4helepanu ning 1876 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta Leipzigi \xc3\xbclikooli erakorraliseks professoriks. 1879 kutsuti ta Giesseni \xc3\xbclikooli korraliseks kirikuajaloo professoriks. 1886 kutsuti Harnack Marburgi \xc3\xbclikooli ja 1888 Berliini \xc3\xbclikooli, hoolimata konservatiivsemate kirikutegelaste protestist, kus ta tegutses kuni 1924. aastani._NEWLINE_Adolf Harnack v\xc3\xb5eti 1890. aastal Preisi Teaduste Akadeemia liikmeks. Aastatel 1905\xe2\x80\x931921 oli ta Saksamaa t\xc3\xa4htsaima teadusraamatukogu (Berliini Kuningliku raamatukogu) peadirektor. Tema ettepanekul rajati Saksamaa t\xc3\xa4htsaim teadusarenduskeskus, mille algne nimi oli Keiser Wilhelmi \xc3\x9ching, aga mis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on tuntud Max Plancki \xc3\x9chinguna. Harnack oli aastatel alates 1911 kuni surmani selle teadusarenduskeskuse esimene president._NEWLINE_Adolf Harnack pooldas Saksamaa astumist Esimesse maailmas\xc3\xb5tta ning kirjutas alla avalikule kirjale, milles toetas Saksamaa eesm\xc3\xa4rke s\xc3\xb5jas ja nende saavutamist s\xc3\xb5ja abil. 1914 t\xc3\xb5stis Saksamaa keiser Wilhelm II Harnacki r\xc3\xbc\xc3\xbctliseisusse ja andis talle p\xc3\xa4randatava aadlitiitli._NEWLINE_Adolf Harnack oli korporatsioon Livonia vilistlane.\n_START_SECTION_\nVaated\n_START_PARAGRAPH_\nHarnack n\xc3\xb5udis oma t\xc3\xb6\xc3\xb6des t\xc3\xa4ielikku vabadust kiriku ajaloo ja Uue Testamendi uurimisel. Varem olid seal tabuteemad, mida ei tohtinud kriitiliselt uurida. Ta ei usaldanud spekulatiivset teoloogiat, ei ortodoksset ega liberaalset l\xc3\xa4henemist. Kuigi 4 evangeeliumi oli juba 2. sajandil elanud Lyoni piiskopi Irenaeuse ajast peale kanooniliseks peetud, l\xc3\xbckkas Harnack tagasi Johannese evangeeliumi ega tunnistanud seda usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rse ajalooallikana Jeesuse elu kohta. Ta eitas imede v\xc3\xb5imalikkust, kuid pidas v\xc3\xb5imalikuks, et Jeesus oli v\xc3\xb5imekas arst, kelle t\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xb5isid teised inimesed imeliseks pidada.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nHarnacki isa Theodosius Harnack oli Tartu \xc3\x9clikooli praktilise (ja l\xc3\xbchiajaliselt ka s\xc3\xbcstemaatilise) teoloogia \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud. Ema Anna Carolina Maria, neiup\xc3\xb5lvenimega Ewers, oli Tartu \xc3\x9clikooli rektori Gustav Ewersi t\xc3\xbctar. Ema suri 1857 viienda lapse s\xc3\xbcnnitamisel. Adolfi kaksikvend Axel von Harnack (1851\xe2\x80\x931888) oli matemaatikaprofessor. Vend Erich Harnack (1852\xe2\x80\x931915) oli farmakoloogiaprofessor ja vend Otto Harnack (1857\xe2\x80\x931914) kirjandusteadlane._NEWLINE_Adolf Harnack abiellus 27. detsembril 1879 Amalie Thierschiga ja sellest abielust s\xc3\xbcndis 7 last, kellest 6 elasid t\xc3\xa4iskasvanuks. Tema poeg Ernst von Harnack (1888\xe2\x80\x931945) oli antifa\xc5\xa1ist ja vastupanuliikumise tegelane, kes osav\xc3\xb5tu t\xc3\xb5ttu 20. juuli vanden\xc3\xb5ust m\xc3\xb5isteti surma ja hukati.'