b'\n_START_ARTICLE_\nSukeldumine\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEi ole t\xc3\xa4pselt teada, millal hakati k\xc3\xa4snasid kasutama, kuid Platon ja Homeros on k\xc3\xa4sna maininud pesemisvahendina. Antiikajal v\xc3\xb5is k\xc3\xa4sna j\xc3\xa4rgi sukeldumine Kalymnose saarel olla isegi k\xc3\xb5ige vanem elukutse. Saarele t\xc3\xb5i k\xc3\xa4snade korjamine sotsiaalse ja majandusliku \xc3\xb5itsengu. K\xc3\xa4snakorjajate meeskond k\xc3\xa4is merel v\xc3\xa4ikese paadiga. Merep\xc3\xb5hjast k\xc3\xa4snade otsimiseks kasutasid nad silindrilisi klaasp\xc3\xb5hjaga esemeid. Kui m\xc3\xa4rgati k\xc3\xa4sna, l\xc3\xa4ks alasti vabasukelduja vette ja 15-kilone raskus viis ta kiiresti p\xc3\xb5hja. Seej\xc3\xa4rel l\xc3\xb5ikas sukelduja k\xc3\xa4sna lahti ja pani selle v\xc3\xb5rkkotti. Sukeldumiss\xc3\xbcgavus ja p\xc3\xb5hjasoleku aeg s\xc3\xb5ltusid sukelduja kopsumahust, kuid tavaliselt oli s\xc3\xbcgavus kuni 30 meetrit ja aeg 3\xe2\x80\x935 minutit.\n_START_SECTION_\nVarustus\n_START_PARAGRAPH_\nKasutusel on m\xc3\xa4rg \xc3\xbclikond ehk kalipso ja kuiv \xc3\xbclikond koos alusriietusega. \xc3\x9clikonna \xc3\xbclesanne on hoida sukelduja keha soojas. \xc3\x9clikonnale lisaks kuuluvad riietuse juurde kindad, saapad, lestad ja kapuuts.\n_START_SECTION_\nSaapad\n_START_PARAGRAPH_\nSukelduja \xc3\xbclikonna juurde kuuluvad saapad. Kuival \xc3\xbclikonnal on need osa \xc3\xbclikonnast, liimitud s\xc3\xa4\xc3\xa4rte k\xc3\xbclge. M\xc3\xa4rja \xc3\xbclikonna jaoks on olemas pehme ja k\xc3\xb5va tallaga saapad. Saabastel on kaks \xc3\xbclesannet: hoida jalad soojas ja lestad jalas. Lesti on palju parem kinnitada saapa k\xc3\xbclge kui otse jalalabale._NEWLINE_Vahel soojas kliimas sukeldumisel kasutatakse pehmeid kummist lesti, mis k\xc3\xa4ivad palja jala otsa. Saapaid ei l\xc3\xa4he siis vaja. Nende lestade puuduseks on, et t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5ud on v\xc3\xa4ike, edasisaamiseks tuleb rohkem vaeva n\xc3\xa4ha.\n_START_SECTION_\nKuiv \xc3\xbclikond\n_START_PARAGRAPH_\nKuiva \xc3\xbclikonna \xc3\xbcheks suurimaks eeliseks on soojapidavus. Kuna selle kandmisel puutub keha veega kokku v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he, on soojakadu v\xc3\xa4ike. Kuivas \xc3\xbclikonnas on isolaatoriks \xc3\xb5hk._NEWLINE_Kuiva \xc3\xbclikonna kasutamine on keerulisem ja n\xc3\xb5uab harjutamist, kuna ujuvust hoiavad \xc3\xbclikond ja vest. Lisaks peab oskama vee all \xc3\xbclikonnast \xc3\xb5hku v\xc3\xa4lja lasta.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95huventiil\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95huventiili abil lastakse \xc3\xbclikonnast \xc3\xb5hku v\xc3\xa4lja. On olemas automaatsed ja poolautomaatsed ventiilid. Automaatse korral tuleb \xc3\xb5hk v\xc3\xa4lja, kui see t\xc3\xb5sta \xc3\xb5igesse asendisse. Poolautomaatse korral tuleb seda ise reguleerida ja \xc3\xb5iges asendis hoida.\n_START_SECTION_\nSoojendus\n_START_PARAGRAPH_\nKui temperatuurid on madalad ja vee all on vaja olla kaua, hakkab ka kuiva \xc3\xbclikonnaga k\xc3\xbclm. Selle v\xc3\xa4ltimiseks pannakse kuiva \xc3\xbclikonna alla soojendusega vest, mille akud kinnituvad \xc3\xbclikonna k\xc3\xbclge.\n_START_SECTION_\nTuukri\xc3\xbclikond\n_START_PARAGRAPH_\nTuukri\xc3\xbclikond on nagu \xc3\xbchemeheallveelaev. See on kuiv \xc3\xbclikond, mis hoiab endas tavalist \xc3\xb5hur\xc3\xb5hku 1 atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nKapuuts\n_START_PARAGRAPH_\nKapuuts v\xc3\xb5i m\xc3\xbcts on vajalik, et pea vees ei jahtuks. Lisaks v\xc3\xb5ib k\xc3\xbclmetuda p\xc3\xa4rast veest laevale ronimist tuule k\xc3\xa4es. M\xc3\xbcts on tavaliselt samast materjalist nagu m\xc3\xa4rg kalipso. Kapuuts v\xc3\xb5ib olla ka kummist.\n_START_SECTION_\nSukeldumisvest\n_START_PARAGRAPH_\nSukeldumisvestiga reguleeritakse ujuvust. Sellesse \xc3\xb5hku lisades muutub ujuvus positiivseks ja ujuja kerkib \xc3\xbclespoole, pinnale l\xc3\xa4hemale. Vestist \xc3\xb5hku v\xc3\xa4lja lastes muutub ujuvus negatiivseks ja ujuja hakkab vajuma p\xc3\xb5hja. Kui vestis on \xc3\xb5hku nii palju, et ujuja ei vaju ega t\xc3\xb5use, siis on saavutatud neutraalne ujuvus ja ujuja h\xc3\xb5ljub kaalutult nagu kosmoses._NEWLINE_Lisaks tavalisele vestile on olemas ka liblikakujulisi veste.\n_START_SECTION_\nSeljaplaat\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt kinnitub vesti k\xc3\xbclge seljaplaat ja selle k\xc3\xbclge balloon. On olemas ka teistsuguse ehitusega seljaplaate, mis l\xc3\xa4hevad \xc3\xb5larihmadega sukeldujale selga ja kus vest kinnitub plaadile.\n_START_SECTION_\nHingamisreduktor ehk regulaator\n_START_PARAGRAPH_\nReduktor, k\xc3\xb5nekeeles regu, on seadis, millega juhitakse hingamissegu balloonidest v\xc3\xb5i pinnavoolikuga sukeldujale suhu.\n_START_SECTION_\nLestad\n_START_PARAGRAPH_\nLestad v\xc3\xb5ivad olla pehmed v\xc3\xb5i j\xc3\xa4igad. Pehmed lestad pannakse palja jala otsa. J\xc3\xa4ik lest k\xc3\xa4ib saapa k\xc3\xbclge._NEWLINE_Egiptusse tuleb lisaks oma sukeldumis\xc3\xbclikonnale kaasa v\xc3\xb5tta saapad ja lestad, sest kohapeal saab laenutada ainult pehmeid lesti. Pehmete lestade puuduseks on v\xc3\xa4hene ujumisj\xc3\xb5ud: rabeled rohkem ja kulutad oma \xc3\xb5hku.\n_START_SECTION_\nTuukrinuga\n_START_PARAGRAPH_\nTuukrinuga kinnitatakse jala v\xc3\xb5i k\xc3\xa4e k\xc3\xbclge. Soovitatav on see kinnitada k\xc3\xa4e k\xc3\xbclge, sest h\xc3\xa4daolukorras on see l\xc3\xa4hemalt v\xc3\xb5tta. Nuga l\xc3\xa4heb vaja, kui j\xc3\xa4\xc3\xa4dakse kinni kalav\xc3\xb5rku v\xc3\xb5i n\xc3\xb6\xc3\xb6ridesse. Kui nuga on kinnitatud saapa ehk jala k\xc3\xbclge, v\xc3\xb5ib see olla liiga kaugel, et sellest kinni haarata. \xc3\x9chtlasi v\xc3\xb5ib selle haaramisega ennast veel halvemini kalav\xc3\xb5rku sisse m\xc3\xa4ssida.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcgavuse n\xc3\xa4itur\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcgavuse n\xc3\xa4itur n\xc3\xa4itab, kui s\xc3\xbcgaval vee all ollakse.\n_START_SECTION_\nKompass\n_START_PARAGRAPH_\nKompass aitab vee all orienteeruda.\n_START_SECTION_\nSukelduma minek\n_START_PARAGRAPH_\nSukelduma saab minna kaldalt, paadist, laevast jne. Igal kohal on oma ise\xc3\xa4rasus, millega tuleb arvestada.\n_START_SECTION_\nPaadist sukeldumine\n_START_PARAGRAPH_\nPaadist sukeldumisel minnakse vette, kallutades ennast \xc3\xbcle \xc3\xa4\xc3\xa4re. Tavaliselt n\xc3\xa4idatakse filmides sellist vetteminekut, kus sukeldujad istuvad \xc3\xa4\xc3\xa4re peal, varustus seljas, ja siis kallutavad end, selg ees, \xc3\xbcle paadi \xc3\xa4\xc3\xa4re.\n_START_SECTION_\nLaevast sukeldumine\n_START_PARAGRAPH_\nKuna laev on tavaliselt suurem kui paat, siis seal minnakse vette, astudes \xc3\xbcle parda. Vetteastumise ja veest laeva tulemise koha \xc3\xbctleb tavaliselt kapten v\xc3\xb5i sukeldumisinstruktor. Egiptuses k\xc3\xa4ib vette minek ja veest tulek ahtrist.\n_START_SECTION_\nKaldalt sukeldumine\n_START_PARAGRAPH_\nKaldalt sukelduma minek on k\xc3\xb5ige lihtsam. Selleks tuleb merre jalutada ja piisava s\xc3\xbcgavuse korral sukelduda. Kaldalt sukeldumisel tuleb j\xc3\xa4lgida, et vee all liiga kaugele ei ujutaks, sest vee pinnal tagasi ujuda on vahel igav ja ebamugav. Suured lained v\xc3\xb5i kuum ilm v\xc3\xb5ivad selle veel ebamugavamaks teha. Seega on t\xc3\xa4htis vaadata \xc3\xb5hukulu ja kompassi, otsustamaks, millal ja kuhu p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda, et vee all tagasi j\xc3\xb5uda.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjaaeg\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjaaeg t\xc3\xa4hendab vee all oldud aega. P\xc3\xb5hjaaja arvutamine algab hetkest, mil sukelduja alustas sukeldumist (peanupp vajus vee alla), ja l\xc3\xb5peb hetkel, mil sukelduja alustab otset\xc3\xb5usu.\n_START_SECTION_\nOhutuspeatus\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt tehakse p\xc3\xb5hjast t\xc3\xb5ustes 5 meetri s\xc3\xbcgavusel 3 minutit kestev peatus. Siis saavad sukeldumise ajal verre l\xc3\xa4inud gaasid sealt rahulikult eralduda.'