b"\n_START_ARTICLE_\nMunajuha\n_START_PARAGRAPH_\nMunajuha (ladina keeles tuba uterina; tuba faloppii; ka: salpinx) on selgroogse emasloomade (sh naise) torukujuline sisesuguelund, mille kaudu kandub munarakk emakasse. _NEWLINE_Munajuha areng, asend, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia v\xc3\xb5ivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. _NEWLINE_Munajuha puudub l\xc3\xb5uatutel kaladel.\n_START_SECTION_\nRoomajad\n_START_PARAGRAPH_\nRoomajate munajuha on enamikul roomajatel paariline elund, mis areneb lootestaadiumis M\xc3\xbclleri juhast._NEWLINE_Munajuha m\xc3\xa4ngib rolli viljastumisel, seemnevedeliku hoidmisel ja transportimisel, munakoore moodustamisel, loodete (loote) elushoidmisel, muna munemisel. Eluspoegivatel roomajatel (vivipaaria) ka platsenta moodustamisel ja poegimisel jms._NEWLINE_Roomajate munajuhadel, millele on omane as\xc3\xbcmmeetria, eristatakse j\xc3\xa4rgmisi piirkondi: munajuhalehter ja emakas, need on \xc3\xbchenduses kloaagi keskmise osa kusesoolega ja mille kaudu v\xc3\xa4ljutatakse munad ning pojad. Osad autorid aga kasutavad siintoodust erinevaid termineid nagu munajuhakitsus ja munajuhaampull.\n_START_SECTION_\nMadudel\n_START_PARAGRAPH_\nKa emaste madude kuse-suguelundkonda kuulub paariline munajuha. Osadel madudel, nagu m\xc3\xb5nedel perekonda Tantilla liigitatud madudel, infraseltsi Scolecophidia sugukondadel ahassuumadulased ja pimemadulased ning kahel Anomalepidae maoperekonnal on vasem munajuha atrofeerunud v\xc3\xb5i puudub.  _NEWLINE_Munajuha histoloogia ja morfoloogia ning asend on liigiti varieeruv ja oleneb ka emase mao reproduktiivsest seisundist. _NEWLINE_Munajuha koosneb munajuha lehtrist, suurosast (magnum) ja emakast. _NEWLINE_Munajuha funktsioonideks on viljastumine, seemnerakkude s\xc3\xa4ilitamine (vt ka mitmikisadus), munade transport, munakoore formatsioon, kaltsiumi, vee ning toitainete transport munadesse, gaasivahetus, ema-loote toitainete varustuse tagamine ja munade v\xc3\xa4ljutamine._NEWLINE_Seemnerakkude s\xc3\xa4ilitamise t\xc3\xa4pseid mehhanisme emase mao kehas k\xc3\xa4esoleval ajal ei tunta. Emakalihaste 'keerdumise' h\xc3\xbcpoteesi ei peeta osade uurijate poolt usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rseks. Ka ei ole selge seemnerakkude s\xc3\xa4ilitamise piirkond emase mao kehas, t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt on seemnerakud n\xc3\xa4iteks r\xc3\xa4stiklastel, kuni ovulatsioonini, hoiul munajuhas aga t\xc3\xa4pse piirkonna osas pole kokkuleppele j\xc3\xb5utud, need on kas munajuhalehtris v\xc3\xb5i emakas.\n_START_SECTION_\nPatoanatoomia\n_START_PARAGRAPH_\nVangistuses peetavatel emastel madudel, nagu koerpea-puuboal (Corallus caninus), Corallus enydris enydrisel, tiigerp\xc3\xbc\xc3\xbctonil (Python molurus bivittatus),Pituophis melanoleucus melanoleucusel ja _NEWLINE_maisi-roninastikul on avastatud munajuha pahaloomulist kasvajat adenokartsinoomi.\n_START_SECTION_\nImetajatel\n_START_PARAGRAPH_\nImetajatel on munajuha munasarjast emakani viiv juha (paariline), mille kaudu ovots\xc3\xbc\xc3\xbct (munarakk) emakasse liigub."