b'\n_START_ARTICLE_\nJellingi kivid\n_START_PARAGRAPH_\nJellingi kivid (taani keeles Jellingstenene) on kaks 10. sajandist p\xc3\xa4rit ruunikivi Taanis L\xc3\xb5una-J\xc3\xbc\xc3\xbctimaal Jellingis. V\xc3\xa4iksema ja vanema Jellingi kivi p\xc3\xbcstitas kuningas Gorm Vana oma naise Thyra m\xc3\xa4lestuseks umbes aastal 935. Suurema Jellingi kivi p\xc3\xbcstitas nende poeg Harald Sinihammas oma vanemate auks ning t\xc3\xa4histamaks taanlaste kristlasteks saamist. Jellingi kivid kuuluvad alates 1994. aastast UNESCO maailmap\xc3\xa4randi nimistusse \xc3\xbcheskoos Jellingi kiriku ja k\xc3\xa4\xc3\xa4bastega.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nJellingi kivid t\xc3\xa4histavad Taani \xc3\xbcleminekuperioodi paganlikust viikingiajast kristlikku keskaega. Jellingi kividest r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse tihti kui Taani s\xc3\xbcnnitunnistusest (taani keeles d\xc3\xa5bsattest). Kuningas Gorm Vana p\xc3\xbcstitatud kivil mainitakse seni teadaolevalt esimest korda Taani riiki kirjalikult. Jellingi kive nimetatakse Taani s\xc3\xbcnnitunnistuseks ka seep\xc3\xa4rast, et nooremal neist v\xc3\xa4idab kuningas Harald Sinihammas ruunikirjas, et ta on teinud taanlased kristlasteks. Seda v\xc3\xb5iks vaadelda pigem p\xc3\xbchendumuse v\xc3\xa4ljendamisena ristiusule kui faktina , eriti kuna 2009. aastal leiti Taanist Ribest kristlikele kombetalitustele vastavaid haudu, mis on tunduvalt vanema p\xc3\xa4ritoluga kui Harald Sinihamba ja Gorm Vana p\xc3\xbcstitatud ruunikivid Jellingis.\n_START_SECTION_\nVandaalitsemine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96\xc3\xb6l vastu 12. veebruari 2011 vandaalitses 16-aastane Jellingist p\xc3\xa4rit noormees Jellingi ruunikivide kallal ning kirjutas nende peale grafiti: "Gelwan E". Talle m\xc3\xa4\xc3\xa4rati tingimisi karistus ja ambulatoorne ps\xc3\xbchhiaatriline ravi.\n_START_SECTION_\nKlaasist kaitse\xc3\xbcmbrised\n_START_PARAGRAPH_\nRohkem kui 1000 aastat on j\xc3\xa4tnud ilmaolud Jellingi kividele oma j\xc3\xa4lje ning neid ei ole piiratud ega kaitstud ka k\xc3\xbclastajate eest. 2010. aastal korraldati disainiv\xc3\xb5istlus, et selgitada v\xc3\xa4lja Jellingi kivide \xc3\xbcmber sobivad kaitsepiirded. 157 v\xc3\xb5istlust\xc3\xb6\xc3\xb6 seast osutus parimaks "Nobel Arkitekter". N\xc3\xbc\xc3\xbcd hoiab klaasist ja pronksplaatidest paviljon kive stabiilses keskkonnas ning takistab neid edasi lagunemast.'