b'\n_START_ARTICLE_\nHiiukirik\n_START_SECTION_\nEhitised\n_START_PARAGRAPH_\nHiiukirikud on tavaliselt nelinurksed maja alusm\xc3\xbc\xc3\xbcri v\xc3\xb5i koguni kindlust meenutavad kivitarandid. On ka ovaalseid, \xc3\xbcmmargusi ja avatud kujundeid. Sageli on teine vall teise sees. Vallid on 2\xe2\x80\x936\xc2\xa0m paksused ja koosnevad tavaliselt pisemaist kividest. Ehitise pikkus v\xc3\xb5ib olla 15\xe2\x80\x9360\xc2\xa0m, seinte k\xc3\xb5rgus poolest kahe meetrini. V\xc3\xa4ravaid v\xc3\xb5ib olla 1\xe2\x80\x935, aga enamasti on neid 2\xe2\x80\x934 ._NEWLINE_Hiiukirikuid on Soomes Pohjois- ja Keski-Pohjanmaal Kokkolast Kemini ning eriti tihedalt Raahe ja Oulu-Liminga kandis. Yli-Ii ja N\xc3\xa4rpi\xc3\xb6 vahelisel rannikuribal on neid 40\xe2\x80\x9350: Raahen Kastellile lisaks n\xc3\xa4iteks Haukipudase Rajakangas, Pesuankangas ja J\xc3\xa4knabacken. Soome Pohjanmaa hiiukirikuiga sarnanevaid ehitisi on hiljem leitud ka Rootsipoolselt p\xc3\xb5hjarannalt ._NEWLINE_M\xc3\xb5ne hiiukiriku vallis v\xc3\xb5i \xc3\xbcmbruses on sakasteks nimetatud teadmata otstarbega kivikuhjatisi. Hiiukirikuist ja nende l\xc3\xa4hedusest on leitud ka megaliitilisi kivisambaid ehk menhire n\xc3\xa4iteks J\xc3\xa4knabackenist ja Ollisbackenist. M\xc3\xb5ned menhirid on isegi t\xc3\xa4naseni p\xc3\xbcsinud p\xc3\xbcsti. Teised on kummuli ._NEWLINE_Hiiukirikuid kaardistanud Marianna Ridderstad ja Jari Okkonen v\xc3\xa4itsid 2009. aasta uurimuses , et ligi pooled ehitistest (ka nende sissep\xc3\xa4\xc3\xa4sud) on \xc2\xb15 kraadi t\xc3\xa4psusega asetsenud olulisemate p\xc3\xa4ikset\xc3\xb5usude ja -loojangute sihis nagu oli tavaks ka Kesk-Euroopa megaliitkultuuris. Pohjanmaa hiiukirikud meenutavad enim Prantsusmaa Carnaci varajasi megaliitehitisi nagu Crucuno, Kermario ja Le Manio. Nood on samuti nelinurksed p\xc3\xb6\xc3\xb6rip\xc3\xa4evadele suunatud ehitised._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks Kastelli neli ukseava oli avanenud suvise p\xc3\xb6\xc3\xb6rip\xc3\xa4eval, vapu ajal ja l\xc3\xb5ikusp\xc3\xbchal koidu ja talvisel p\xc3\xb6\xc3\xb6rip\xc3\xa4eval nii koidu kui loojangu poole. Teisigi hiiukirikuid oli suunatud taliharja, vapu, kekri ja l\xc3\xb5ikusp\xc3\xbcha p\xc3\xa4evat\xc3\xb5usu v\xc3\xb5i loojaku poole. Ollisbackenis asetsevad kaks menhiri p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5una sihil .\n_START_SECTION_\nEhitajad\n_START_PARAGRAPH_\nHiiukirikute l\xc3\xa4hedalt on saadud hilisneoliitilisi leide \xe2\x80\x93 muuhulgas P\xc3\xb6lj\xc3\xa4 keraamikat ja kvartst\xc3\xb6\xc3\xb6riistu. Maaviljelust v\xc3\xb5idi tunda, aga sel polnud elulist t\xc3\xa4htsust._NEWLINE_Hiiukirikud ei kuulu samal ajal L\xc3\xb5una-Soomes valitsenud n\xc3\xb6\xc3\xb6rkeraamika ja venekirveste rahvale. Nende arheoloogiliste kultuuride piir oli kusagil Vaasa kandis. Vaasa \xc3\xbcmbrusest on leitud j\xc3\xa4lgi m\xc3\xb5lemast, kuid ilmselt eri aegadest. Hiiukirikuid ehitas asbestisegust P\xc3\xb6lj\xc3\xa4 keraamikat valmistanud rahvastik._NEWLINE_Hiiukirikud on omistatud ka Iijoe suudmes umbes 3500\xe2\x80\x932000\xc2\xa0e.m.a \xc3\xb5ilmitsenud rikkalikule Kieriki kultuurile._NEWLINE_P\xc3\xa4rast ehitamise tippaega 2500. aasta paiku\xc2\xa0e.m.a h\xc3\xbcljati hiiukirikud l\xc3\xbchikese aja jooksul umbes 2000\xe2\x80\x931500\xc2\xa0e.m.a, kui inimesed kolisid suurtest keskustest kaugemale.'