b'\n_START_ARTICLE_\nLehmja m\xc3\xb5is\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRosenhageni r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is (eesti keeles Roosikoppel) rajati 1630. aastatel. Tegu oli ilmselt karjam\xc3\xb5isaga, kus tegeldi peamiselt veiste ja hobuste kasvatamisega. Umbes 1916. aastal nimetati kogu piirkond \xc3\xbcmber Lehmjaks (Peeter I merekindluse tagala plaan 1916), m\xc3\xb5ned aastad kehtisid paralleelselt kaks nime Rosenhagen ja Lehmja. P\xc3\xa4rast Eesti Vabariigi tekkimist v\xc3\xb5eti kasutusele tsaariaegsed topograafilised kaardid ja nendel kajastatud koha nimed. Harjumaa, Kurna vald, Lehmaja m\xc3\xb5is._NEWLINE_Rosenhagen m\xc3\xb5isa asutas Bogislaus von Rosen (1572 \xe2\x80\x93 4. detsember 1658 Tallinn), kes oli saksa p\xc3\xa4ritolu Rootsi kuningriigi riigimees ja majandustegelane. Roosna-Alliku, Lehmja, Karinu, Viisu, V\xc3\xa4inj\xc3\xa4rve ja Domassova m\xc3\xb5isnik, Koporje ja Jamburgi asehaldur. Eestimaa valgete Rosenite suguv\xc3\xb5sa asutaja. Ta oli p\xc3\xa4rit P\xc3\xb5hja-Saksamaalt, Pommerist ning tegutses Tallinnas eduka kaupmehena ning kuulus ka Tallinna Mustpeade vennaskonda._NEWLINE_Rosenit on esmakordselt m\xc3\xa4rgitud Tallinna Mustpeade vennaskonna dokumentides. Tegemist oli v\xc3\xa4ga rikka mehega, kes andis s\xc3\xb5dade t\xc3\xb5ttu pidevas rahah\xc3\xa4das olnud Rootsi kroonile laene ja kujunes nii \xc3\xbcheks suurimaks riigi v\xc3\xb5lausaldajaks. V\xc3\xb5lgade katteks kinkis kuningas talle ulatuslikke maavaldusi Eesti- ja Ingerimaal. Truu teenistuse ja eelmisel talvel Tallinna garnisonile laenatud 600 Rootsi taalri eest doneerib kuningas Koporje asehaldurile, Rosehageni ja Roosna-Alliku m\xc3\xb5isnikule Suure- ja V\xc3\xa4ike-Lehmja k\xc3\xbcla, Wallepallis \xc3\xbche adramaa ja samuti Paide l\xc3\xa4\xc3\xa4nist seni tema pandivalduses olnud Komby k\xc3\xbcla Roosna-Alliku m\xc3\xb5isa juures. 1617. aastal t\xc3\xb5stis kuningas Gustav II Adolf ta aadliseisusse, et vahet teha Vana-Liivimaal juba varem tuntud "rot" (punane) Rosenite aadlisuguv\xc3\xb5saga, lisati nimele t\xc3\xa4iendavalt "weiss" (valge). Rosenite suguv\xc3\xb5sa vapil on kujutatud valged roosid._NEWLINE_Alates 1723. aastast kuulus m\xc3\xb5is Berend J\xc3\xb6rgen Lantinghausenile. 29. detsembril 1844 p\xc3\xa4ris m\xc3\xb5isa Pontus, Karl Henrichi p von Knorring oma emalt Helene Elisabeth von Knorringilt (s\xc3\xbcndinud von Lantinghausen). 12. juulil 1865 p\xc3\xa4ris Karl von Knorring oma isalt Karl Pontus Woldemar von Knorringilt Cournul m\xc3\xb5isa v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega 90 000 h\xc3\xb5berubla, Rosenhagen m\xc3\xb5isa 60 000 h\xc3\xb5berubla ja Keedika m\xc3\xb5isa koos Pirga k\xc3\xbclaga, nelja hajataluga: Reitsla, Wanira, Kisa, Kibbero ning Ulla k\xc3\xb5rtsiga v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuses 30 000 h\xc3\xb5berubla. Arvestades Rosenhagen m\xc3\xb5isa v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust 60 000 h\xc3\xb5berubla siis oli tegu korraliku ja esindusliku m\xc3\xb5isaga, kus ei puudunud ka esindushoone._NEWLINE_22. detsembril 1883 sai Cournul m\xc3\xb5isa omanikuks Ludwig Karl Gotthardi p von Knorring. 27. veebruaril 1898 ostis Rosenhageni ja Cournul m\xc3\xb5isa ning Arrohanso talumaad 350 000 rubla eest s\xc3\xbcnnij\xc3\xa4rgne aukodanik Nikolai Andrei p Koch. 8. mail 1917 ostis Tallinna linn 1 miljoni rublaga Rosenhageni (Lehmja) ja Cournul (Kurna) m\xc3\xb5isa._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on m\xc3\xb5isas\xc3\xbcda muutunud J\xc3\xbcri aleviku l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolseks osaks. M\xc3\xb5isast on s\xc3\xa4ilinud peamiselt mitmeid k\xc3\xb5rvalhooneid, sh pikk kivist t\xc3\xb6\xc3\xb6listemaja. Arvatav puidust esindushoone v\xc3\xb5is h\xc3\xa4vida v\xc3\xb5i see lammutati. Vanadel kaartidel kuni 1915. aastani on kujutatud peahoonet t\xc3\xa4nase vallakeskuse t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspargi territooriumil. 08.05.1917 tehtud kinnistu ostutehing, kus Tallinna linn ostis 1 miljoni rublaga Lehmja ja Kurna m\xc3\xb5isa. Kahjuks ei ole Rosenhagen (Lehmja) m\xc3\xb5isa esindushoone s\xc3\xa4ilinud ning leitud veel vanu eskiise, jooniseid ega fotosid. 1937. aastal on koostatud Harjumaal, Kurna vallas, Lehmaja m\xc3\xb5isa plaan, mis tehti planeeritava Tallinna\xe2\x80\x93Riia maantee tarbeks, millele on kantud peale k\xc3\xb5ik Lehmja m\xc3\xb5isa hooned v\xc3\xb5i selle rekonstrueeritud ansambel. Seega pidi need alles olema veel 1937. aastal. Kurna vallas asuvad p\xc3\xb5llu- ja metsamaad, sh Lehmja, Kurna ja M\xc3\xb5igu m\xc3\xb5is, kuulusid Tallinna linnale. Linn kaotas maavaldused p\xc3\xa4rast sovhooside ja kolhooside tekkimist._NEWLINE_Rosenhageni m\xc3\xb5isas\xc3\xbcdant l\xc3\xa4bis ajalooline Tallinna\xe2\x80\x93Tartu maantee, mis lookles m\xc3\xb5isast m\xc3\xb5isani ja vahepeatuseks oli Loo k\xc3\xb5rts. 1970. aastatel hakati sirgendama Tallinna\xe2\x80\x93Tartu maanteed, mille puhul ei v\xc3\xb5etud aluseks 1937. aastal kavandatud Tallinna\xe2\x80\x93Riia maantee otseteed, mis oleks v\xc3\xb5imaldanud viia tee sujuvalt m\xc3\xb6\xc3\xb6da suurematest asumitest, v\xc3\xa4hendades m\xc3\xbcra- ja saasteprobleeme.'