b'\n_START_ARTICLE_\nRozbe\xc4\xb7i vasallilinnus\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nLinnuse p\xc3\xb5hiosa \xe2\x80\x93 laagerkastell \xe2\x80\x93 valmis t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tulirelvade ajastu alguseks XIV ja XV sajandi vahetusel ja on tunduvalt noorem, kui Riia Peapiiskopkonna liivlaste alade idapoolse kaitseliini kaks p\xc3\xb5hilinnust \xe2\x80\x93 Lielstraupe ja Augstroze._NEWLINE_Arvatakse, et algne linnus on rajatud XIV sajandi II poolel Riia peapiiskopi poolt._NEWLINE_1372 on Rosbeki nimest esimest korda r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud, kui Hennecke Roseni poolt v\xc3\xa4lja antud \xc3\xbcrikus on sellel kohal mainitud m\xc3\xb5isat (Hof)._NEWLINE_1385 on j\xc3\xa4rgnevalt \xc3\xbches \xc3\xbcrikus kirjas j\xc3\xa4rgmine omanik Woldemar von Rosen._NEWLINE_1395 on Woldemar von Roseni testamendis mainitud juba majalinnust (Haus Rosenbeck). Siit n\xc3\xa4htub, et XIV sajandi l\xc3\xb5puks oli algne linnus juba valmis ehitatud._NEWLINE_XIV sajandi l\xc3\xb5pus oli siin \xc3\xbcrikute j\xc3\xa4rgi \xc3\x9cxk\xc3\xbcllidel kasutada kindlustatud plats._NEWLINE_1399 l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas peapiiskop Johann Wallenrode Rozbeki Johann Wildenbergile koos 5 vakuse ja 12 k\xc3\xbclaga (pagastis et vilis)._NEWLINE_1419 ostis linnuse Claus Kursellilt Bertram Uexk\xc3\xbcll, peapiiskop Johann VI Ambundi kinnitas l\xc3\xa4\xc3\xa4nistuse._NEWLINE_1428 on kinnistu omanikud j\xc3\xa4tkuvalt \xc3\x9cxk\xc3\xbcllid. Vaheaegadega l\xc3\xa4bi terve XV sajandi olid linnuseomanikeks \xc3\x9cxk\xc3\xbcllid ja nagu kunstiajaloolane ja linnusteuurija Armin Tuulse arvab, ehitasid ja laiendasid ka viimased hoolega linnuserajatist._NEWLINE_1431. aastal peapiiskopi poolt Otto Rosenile v\xc3\xa4ljaantud l\xc3\xa4\xc3\xa4nikirjas on \xc3\xb6eldud, et viimasele antakse \xc3\xbcle Rozbeki koos \xc3\xbcmbruskonnaga, K\xc5\xabl\xc4\x93nu, Uzkalna ja Rupsala k\xc3\xbclad, kingsepp Peter Schumacheri maad, Rubene k\xc3\xb5rts ja Sv\xc4\x93tezeri, Unguri ning \xc4\x92i\xc4\xb7\xc4\x93ni j\xc3\xa4rved._NEWLINE_1437 m\xc3\xbc\xc3\xbcsid 3 venda Kudezelli selle (dat slod ko Rozenbeke ) Roloff Persevalile ja tema pojale J\xc3\xbcrgenile._NEWLINE_1477 m\xc3\xbc\xc3\xbcs Persevali lesk Katarina selle Wolmar Ixkullile. Linnuses on loetletud v\xc3\xa4ikest s\xc3\xb6\xc3\xb6gisaali tornis ja keldrit selle all, kahte v\xc3\xb5lvitud ruumi selle k\xc3\xb5rval ja \xc3\xbchte k\xc3\xb6\xc3\xb6ki, \xc3\xbchte v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemaja, \xc3\xbchte hoonet liha s\xc3\xa4ilitamiseks kabeli k\xc3\xb5rval, nende taga \xc3\xbchte maja neitsikambritega ja keldriga seal all. Dokumendis mainitakse ka veskit ja veskij\xc3\xa4rve, mis t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt t\xc3\xa4itis linnust loodest ja kirdest kaitsnud vallikraave veega. \xc3\x9crikus on mainitud ka linnuse alla kuuluvat asulat, samuti on loetletud Sul\xc4\x81ni (Sulen), Uzkalni (Uszkalnen) ja Bai\xc5\xa1\xc4\x81ni (Beysen) k\xc3\xbclasid ning mainitud kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgi\xc3\xb5igust Rust\xc4\x93ga (Arellen) ja Ungura j\xc3\xa4rvedel._NEWLINE_1479. aastal, kui peapiiskop Sylvester Stodewescher kutsus omale orduvastases v\xc3\xb5itluses appi Rootsi kuninga, h\xc3\xb5ivasid Liivi ordu v\xc3\xa4ed linnuse. Samal ajal, 1480ndatel hukkus linnuses Persevalide pere, kes kaitsesid koos kapellaaniga linnuse kabelit._NEWLINE_1493 m\xc3\xbc\xc3\xbcs Brandt von der Luden oma poole linnusest koos Rupsala ja Billeni k\xc3\xbcladega 2500 vana Riia marga eest peapiiskop Michael Hildebrandile._NEWLINE_1498 m\xc3\xbc\xc3\xbcs Wolmar Uexk\xc3\xbclli t\xc3\xbctar mingi osa linnusest vendadele Bartholomeus ja Andreas Patkulitele._NEWLINE_1508 m\xc3\xbc\xc3\xbcs Hans Netken oma osa (ilmselt peapiiskopile)._NEWLINE_1518 andis peapiiskop Jaspar Linde Rosenbeki (ilmselt kogu linnuse) koos \xc3\xbche paigaga Turaida l\xc3\xa4hedal \xc3\xbcle Georg Kr\xc3\xbcdenerile, oma venna Gerdt Linde t\xc3\xbctre peigmehele. Ka 1538 on valdajatena m\xc3\xa4rgitud Kr\xc3\xbcdenere. Linnuseajaloos paistab silma, et linnus oli pidevalt samaaegselt jagatud mitmete eri omanike vahel. Ilmselt h\xc3\xb5lbustas seda jagamist, et linnus oli maja- v\xc3\xb5i tornlinnusega jaotatud kaheks eraldi \xc3\xb5ueks, millest suuremasse j\xc3\xa4i suur l\xc3\xb5unapoolne \xc3\xbcmar suurt\xc3\xbckitorn ja v\xc3\xa4ravatorn ning v\xc3\xa4iksemasse v\xc3\xa4ike \xc3\xbcmar suurt\xc3\xbckitorn. Suurem \xc3\xb5u moodustas otsekui teatud eeslinnuse. Taoliselt mitme valdaja vahel oli jagatud n\xc3\xa4iteks ka Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonnas Kasti vasallilinnus._NEWLINE_1560, Liivi s\xc3\xb5ja ajal h\xc3\xb5ivasid Vene v\xc3\xa4ed vastupanu kohtamata ja panid p\xc3\xb5lema paljude teiste P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4ti linnuste hulgas ka Rozbeki._NEWLINE_1597 jagasid kaks venda Kr\xc3\xbcdenere linnuse omavahel v\xc3\xb5rdselt pooleks._NEWLINE_1601. aasta varakevadel h\xc3\xb5ivasid Rosbeki rootslased. Sama aasta suvel vallutasid selle poolakad vojevood \xc5\xa0isinsky (Schissinsky) juhtimisel tagasi ja p\xc3\xb5letasid maha. Arvatavasti p\xc3\xa4rast seda linnus h\xc3\xbcljati._NEWLINE_1622 andis Rootsi kroon p\xc3\xa4rast poolakate moodustatud V\xc3\xb5nnu ja Volmari peapiiskopkonnas toimunud linnuste ja m\xc3\xb5isate reduktsiooni linnused ja 13 m\xc3\xb5isat oma riigikantslerile krahv Axel Oxenstiernale._NEWLINE_1632. aasta kohta on andmeid, et Rozbeki, Augstroze, Raiskumsi ja Murjani m\xc3\xb5isaid valitses Fabian von Rosen._NEWLINE_1663 ja 1671 m\xc3\xbc\xc3\xbcsid J\xc3\xbcrgen Kr\xc3\xbcdener ja tema naine Rozbeki osade kaupa maan\xc3\xb5unik Heinrich von Patkulile._NEWLINE_XVII sajandi keskpaigani kuulus Rozbeki valdus Kr\xc3\xbcdeneride perekonnale._NEWLINE_1767 l\xc3\xa4ks valdus p\xc3\xa4rimise teel von Albedyllile ja von Rakassovskile ja h\xc3\xbcpoteegi teel von Taubele ja von Laudonile._NEWLINE_1872 ostis selle parun Balthasar Kampenhausen, tema poeg m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle linnuseala h\xc3\xa4rra Max von Siversile._NEWLINE_1902 uuris linnusevaremeid Karl von L\xc3\xb6wis of Menar, kes joonistas sket\xc5\xa1e p\xc3\xb5hiplaanist.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nTegemist on loode-kagu suunda orienteeritud pika 27 * 70 meetrise p\xc3\xb5hiplaaniga ristk\xc3\xbclikukujulise ja kahe \xc3\xbcmara suurt\xc3\xbckinurgatorniga varustatud laagerkastelli-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi linnusega. Keset kastelli asus vanem majalinnus v\xc3\xb5i kindlustatud m\xc3\xb5isamaja. Kirdest ja loodest \xc3\xbcmbritses linnust vallikraav, edelas oli linnuse ja oja vahel v\xc3\xa4ike soo ja kagus v\xc3\xa4ike org. V\xc3\xa4ljap\xc3\xa4\xc3\xa4s oli kirdek\xc3\xbcljel asuvas v\xc3\xa4ravatornis ja l\xc3\xa4ks \xc3\xbcle vallikraavi. Oletatakse, et XIV sajandi l\xc3\xb5puks oli valmis majalinnus koos ringm\xc3\xbc\xc3\xbcriga ja XV sajandi II poolel lisati tulirelvade vastu kaitseks l\xc3\xb5una- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nenurkadesse 2 flankeerivat \xc3\xbcmarat suurt\xc3\xbckitorni. Horisontaalsete kihtidena ja valitud graniitkividest laotud ning 16 m l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga l\xc3\xb5unasuurt\xc3\xbckitorn oli 4-korruseline 3\xe2\x80\x933,5 m paksuse m\xc3\xbc\xc3\xbcriga v\xc3\xb5imas kaitseehitis. Selle esimesel korrusel oli suurt\xc3\xbckkide ja haakp\xc3\xbcsside jaoks 4 laskeava, teisel korrusel 5 laskeava ja kolmandal korrusel j\xc3\xa4lle 4 laskeava. Neljandast korrusest on kohati s\xc3\xa4ilinud 2 m k\xc3\xb5rgused seinafragmendid ja selle laskeavade arv ei ole teada._NEWLINE_Karl von L\xc3\xb6wis of Menari m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste j\xc3\xa4rgi oli linnuse ringm\xc3\xbc\xc3\xbcri l\xc3\xa4\xc3\xa4nenurgas samuti 9,6 m l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga ja 2,6 m paksude seintega \xc3\xbcmartorn_NEWLINE_ja kirdepoolses (v\xc3\xb5i idak\xc3\xbcljes) kaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcris 8 m pikkuste seintega vallikraavi eenduv v\xc3\xa4ravatorn. Linnuse keskel oli m\xc3\xa4rgata 4 tellistega v\xc3\xb5lvitud ruumi.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nLinnuse v\xc3\xa4liskaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcrist endast on alles vundamendik\xc3\xbcnkad ja selle ringm\xc3\xbc\xc3\xbcri l\xc3\xb5unanurgas asuv 12\xe2\x80\x9314 m k\xc3\xb5rgune kolmekorruseline (algselt neljakorruseline) \xc3\xbcmmargune suurt\xc3\xbckitorn. Hoovi keskel asunud majalinnusest on j\xc3\xa4rel rusuhunnik. Suure suurt\xc3\xbckitorni maakividest v\xc3\xa4lisvoodrikivid on kohati tugevalt v\xc3\xa4lja varisenud, eriti aknaavade \xc3\xbcmbert, l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel on pikk pragu rususervani v\xc3\xa4lja ja torn vajaks kokkuvarisemise v\xc3\xa4ltimiseks kiiret konserveerimist. Vallikraavid on alles ja \xc3\xbcsna s\xc3\xbcgavad, kuid 2019 a. suve seisuga puude, v\xc3\xb5sa ja pajup\xc3\xb5\xc3\xb5sastikuga kinni kasvanud ning raskesti j\xc3\xa4lgitavad. V\xc3\xa4liskaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcri k\xc3\xbcnkad on kohati 3-4 m k\xc3\xb5rgused ja seet\xc3\xb5ttu on piki linnusek\xc3\xbcnka keskosa s\xc3\xbcgav lohk. Linnusek\xc3\xbcngas on metsaga kaetud.\n_START_SECTION_\nMuistendid\n_START_PARAGRAPH_\nBrasla j\xc3\xb5e (Roopa) vasakul kaldal, 900 m sillast \xc3\xbclesvoolu lebab nn armastuse kivi. Seal v\xc3\xa4ljendasid teineteisele tundeid linnusepreili paruness von Rosen ja tema saatja hobusel l\xc3\xa4tlasest tallipoiss. Et mingisugune abielu seisuste vahe t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5imalik ei olnud, siis sidusid preili ja tema armastatu \xc3\xbchel p\xc3\xa4eval oma k\xc3\xa4ed r\xc3\xa4tikuga kokku ja viskusid j\xc3\xb5kke.'