b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Jackson Watt\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Jackson Watt (1879\xe2\x80\x931925) oli \xc5\xa1oti p\xc3\xa4ritolu eksperimentaalps\xc3\xbchholoog. _NEWLINE_Watt oli Oswald K\xc3\xbclpe tudeng ja W\xc3\xbcrzburgi koolkonna liige. Teda tunnustatakse eesk\xc3\xa4tt tema teedrajavate uurimuste eest vaimse seisundi kohta probleemilahenduses, millele ta viitas m\xc3\xb5istega Einstellung \xe2\x80\x93 seadumus. _NEWLINE_Selle aja v\xc3\xb5tmes\xc3\xb5naks olid "kujunditeta ideed". Kui varem arvati, et igale aistingule ja tajule peab vastama mingi v\xc3\xa4lismaailma omadus (v\xc3\xa4rv, heledus, kuju jne), siis K\xc3\xbclpe avastas ps\xc3\xbc\xc3\xbchilise seisundi, mis ei olnud kujundlik. Watt v\xc3\xb5ttis kasutusele determineerivate assotsiatsioonide meetodi, mis vastandus Wundti ja Titcheneri arvamusele, et assotsiatsioonid moodustavad teadvuse kogu sisu. Koos W\xc3\xbcrzburgi koolkondlastega olid nad arvamusel, et assotsiativism ei selgita \xc3\xa4ra m\xc3\xb5tlemise m\xc3\xb5istet, kuna miski peab m\xc3\xb5tet l\xc3\xa4bi assotsiatiivse v\xc3\xb5rgustiku \xc3\xb5igesti juhendama, et inimene j\xc3\xb5uaks \xc3\xb5igete j\xc3\xa4reldusteni.\n_START_SECTION_\nBiograafia\n_START_PARAGRAPH_\nWatt s\xc3\xbcndis ja kasvas \xc3\xbcles Aberdeenis \xc5\xa0otimaal. Ta alustas oma \xc3\xb5pinguid 1896. aastal Aberdeeni \xc3\x9clikoolis, mille ta l\xc3\xb5petas filosoofiamagistrina 1900. aastal. Carl Stumpfi juhendamisel \xc3\xb5ppis ta 1901\xe2\x80\x931902 Berliini \xc3\x9clikoolis, kuid liikus siis edasi K\xc3\xbclpe ja W\xc3\xbcrzburgi juurde, kus l\xc3\xb5petas 1906. aastal doktorantuuri. Watti doktorit\xc3\xb6\xc3\xb6 teemaks olid m\xc3\xb5tteprotsessid ja probleemilahendus ("Experimentelle Beitr\xc3\xa4ge zu einer Theorie des Denkens"). Ingliskeelne l\xc3\xbchikokkuv\xc3\xb5te tema t\xc3\xb6\xc3\xb6st avaldati 1906. aastal ajakirjaartiklina "Eksperimentaalne panus m\xc3\xb5tlemise teooriasse"._NEWLINE_1907. aastal naasis Watt Inglismaale ning pidas ps\xc3\xbchhof\xc3\xbcsioloogialoenguid Liverpooli \xc3\x9clikoolis ja 1908. aastal ps\xc3\xbchholoogialoenguid Glasgow\' \xc3\x9clikoolis. 1909. aastal avaldas ta \xc3\xb5petajatele suunatud raamatu "M\xc3\xa4lu majandus ja treenimine" ("The Economy and Training of Memory"). Ta k\xc3\xbclastas 1914. aastal W\xc3\xbcrzburgi, kui puhkes Esimene maailmas\xc3\xb5da, ning ta paigutati tsiviilvanglasse, kus ta tervis sai j\xc3\xa4\xc3\xa4davalt kahjustada. Ta vabastati 1915. aastal ja ta naasis Glasgow\'sse. Aastal 1917 avaldas ta teose "Helips\xc3\xbchholoogia" ("The Psychology of Sound") ja 1919. aastal "Muusikaps\xc3\xbchholoogia" ("The Psychology of Music") \xe2\x80\x93 teemadel, mida ta oli viisteist aastat tagasi Stumfi juhendamisel uurinud._NEWLINE_Watt suri 1925. aastal 46-aastaselt. P\xc3\xa4rast tema surma avaldati veel kaks raamatut: "Teadmiste sensoorne baas ja struktuur" ("The Sensory Basis and Structure of Knowledge") (1925) ja "Unen\xc3\xa4gude tavam\xc3\xb5istus" ("The Commonsense of Dreams") (1929). Viimases neist pakkus Watt v\xc3\xa4lja alternatiivi Sigmund Freudi unen\xc3\xa4gude t\xc3\xb5lgendamise meetodile.'