b'\n_START_ARTICLE_\nBajorai\n_START_PARAGRAPH_\nBajorai on Leedu linna Kretinga osa. Saksa keeles Bajohren. Asub Kretinga l\xc3\xb5unaosas Kretinga-Klaip\xc4\x97da raudtee \xc3\xa4\xc3\xa4res. Kuni aastani 1954 oli Bajorai iseseisev alev.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKuralastele kuulunud ala h\xc3\xb5ivas aastaks 1253 Saksa ordu. XVI-XIX sajandil asus seal kolm k\xc3\xbcla - \xc5\xa0la\xc5\xbeiai, Lampsai\xc4\x8diai ja Bajorai. Aastal 1892 ehitati Kretingast Memelisse raudtee, Bajoraisse rajati piirijaam, mille \xc3\xbcmber tekkis alev. Aastal 1895 \xc3\xbchendati \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kaks k\xc3\xbcla Bajoraiga. Alevis asusid tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6v ja algkool. Enamik sealseid elanikke olid luterlased._NEWLINE_Aastal 1919 eraldati Bajorai Saksamaast, piirkonda hakkas haldama Prantsusmaa. Klaip\xc4\x97da \xc3\xbclest\xc3\xb5usu tagaj\xc3\xa4rjel liideti piirkond Leeduga._NEWLINE_S\xc3\xb5dadevahelisel perioodil tegutsesid Bajorais meierei, tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6v, pood, v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemaja. J\xc3\xb5el asus vesiveski koos saekaatriga. Aastal 1926 rajati alevisse vangla, kus hoiti ka poliitilisi vange, sealhulgas Klaip\xc4\x97da piirkonna natsipartei liikmeid._NEWLINE_Aastal 1939 h\xc3\xb5ivas piirkonna taas Saksamaa. Paljud leedulased evakueeriti alevist. Sakslased vabastasid vangis olnud natsid, vangla p\xc3\xb5letati maha._NEWLINE_Bajorai liideti Kretingaga aastal 1954.'