b'\n_START_ARTICLE_\nSussexi kuningriik\n_START_SECTION_\nAsutamine\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb5unasakside kuningriigi asutamislegend on antud Anglosaksi kroonikas, mis m\xc3\xa4rgib, et aastal 477 saabus \xc3\x86lle koos oma kolme pojaga kolmel laeval kohta nimega Cymenshore. Kroonika kirjeldab, kuidas randunud \xc3\x86lle tappis kohalikud kaitsjad ja ajas \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Andredi metsa. Kroonika kirjeldab \xc3\x86lle lahingut brittidega aastal 485 Mercredesburne\'i kalju juures ja tema Pevensey piiramist aastal 491, p\xc3\xa4rast mida asukad m\xc3\xb5rvati._NEWLINE_Cymenshore arvatakse olevat olnud kohas, kus n\xc3\xbc\xc3\xbcd on Owers Rocks Selseyst l\xc3\xb5unas, siiski ei ole siin arheoloogilisi t\xc3\xb5endeid toetuseks \xc3\x86lle ja tema kolme poja olemisest Selsey alal. Enamus ajaloolasi peab Sussexi asutamist \xc3\x86lle randumisega kolme laeva ja kolme pojaga m\xc3\xbc\xc3\xbcdiks._NEWLINE_Olemasolevad arheoloogilised t\xc3\xb5endid, mis n\xc3\xa4itavad selle aja asustatud ala, on kalmistute asukohad. Asukate p\xc3\xa4ritolu on v\xc3\xb5imalik tuletada, v\xc3\xb5rreldes hauapanuste ja keraamika disaini sarnaste esemete disainiga Germaani kodumaal. Asustuse p\xc3\xb5hiala 5. sajandil on tuvastatud Ouse\'i ja Cuckmere\'i j\xc3\xb5gede alamjooksude vahel Ida-Sussexis, mis p\xc3\xb5hineb anglosaksi kalmistute arvul siin. Siiski on erandkorras kaks kalmistut L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Sussexis Highdownis, Worthingi ja Apple Downi l\xc3\xa4histel, 11 km v\xc3\xb5i 7 miili Chichesterist loodes. Ala Ouse\'i ja Cuckmere\'i vahel usuti olevat olnud anglosaksi palgas\xc3\xb5duritest f\xc3\xb6deraatide lepingulise asuala asukohaks._NEWLINE_On m\xc3\xb5ningaid t\xc3\xb5endeid lepinguh\xc3\xbcpoteesi toetuseks, mis p\xc3\xb5hinevad selle perioodi haualeidudel. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xa4ljakaevamised \xc3\xbchel kalmistul Rookery Hillis, Bishopstone\'is, Ida-Sussex, andsid hilisrooma v\xc3\xb5i saarerooma metallit\xc3\xb6\xc3\xb6, sealhulgas r\xc3\xb5ngasprossi stiilis pannal, mis viitab asustusele siin 5. sajandi alguses. Edasised v\xc3\xa4ljakaevamised t\xc3\xb5id avalikuks m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rse ala sakside ehitistega. 22 v\xc3\xa4ljakaevatud ehitisest 3 olid uppunud h\xc3\xbctid, 17 olid nelinurksed, p\xc3\xbcstitatud \xc3\xbcksikutele postidele aukudes, 1 oli aukudes postidega, mille vahel olid talapesad ja \xc3\xbcks 8 \xc3\xbcksiku suure postiga._NEWLINE_Highdown on ainus 5. sajandi sakside kalmistu, mis leitud v\xc3\xa4ljaspool Ouse/Cuckmere ala, ja on 2 km Rooma kulla- ja h\xc3\xb5beda-aardest, mis leiti aastal 1997. Patchingi aare, nagu see tuntuks sai, sisaldab m\xc3\xbcnti aastast 461. Seega oli Highdowni kalmistu sakside poolt kasutusel, kui aare Patchingis maeti. Asustus, kes kasutas Highdowni 5. sajandil matmiskohana, pole tuvastatud, kuid Sally White oletab, et Patchingi ja Highdowni vahel v\xc3\xb5is olla mingi side ning M. G. Welch vihjab, et siin oli rooma-briti kogukond ja et see kontrollis gruppi saksi palgas\xc3\xb5dureid.\n_START_SECTION_\n7. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast aastat 491 t\xc3\xbchjenes Sussexi kirjutatud ajalugu aastani 607, kus \xc3\xbcrikud teatavad, et Wessexi Ceolwulf v\xc3\xb5itles l\xc3\xb5unasakside vastu._NEWLINE_Aastal 681 saabus maapakku saadetud Selsey kloostri asutaja, Northumbria Wilfrid l\xc3\xb5unasakside kuningriiki ning j\xc3\xa4i siia viieks aastaks jutlustama ja rahvast ristima. Beda j\xc3\xa4rgi ristiti Sussexi kuningas \xc3\x86thelwealh esmalt Mercias Wulfhere soovitusel, kes esitles talle Wighti saart ja meonvaare._NEWLINE_L\xc3\xb5unasakside maal oli n\xc3\xa4lg, kui Wilfrid saabus. Wilfrid \xc3\xb5petas kohalikele kalap\xc3\xbc\xc3\xbcki ja need imetlesid Wilfridi \xc3\xb5petusi ning n\xc3\xb5ustusid ristimisega en masse. Ristimise p\xc3\xa4eval sadas vihma "janusele maale", l\xc3\xb5petades nii n\xc3\xa4lja._NEWLINE_\xc3\x86thelwealh andis Wilfridile 87 hide (maa-ala) ja kuningliku vill, mis v\xc3\xb5imaldas tal asutada Selsey klooster. Klooster sai l\xc3\xb5puks l\xc3\xb5unasakside piiskopi residentsiks, kuhu see j\xc3\xa4i kuni Normanni vallutuse j\xc3\xa4rgse ajani, mil see viidi 1075. aasta Londoni kirikukogu otsusega Chichesterisse._NEWLINE_Varsti p\xc3\xa4rast Wilfridi saabumist laastati kuningriik ja tapeti \xc3\x86thelwealh maapakku sunnitud l\xc3\xa4\xc3\xa4nesakside printsi C\xc3\xa6dwalla poolt. Viimane aeti \xc3\x86thelwealh\'i j\xc3\xa4rglaste, kahe ealdormani, Berthuni ja Andhuni poolt l\xc3\xb5puks v\xc3\xa4lja. Aastal 686 r\xc3\xbcndasid l\xc3\xb5unasaksid Kenti kuningat Hlothhere\'i, toetades tema vennapoega Eadricit, kuid varsti p\xc3\xa4rast seda tapeti Berthun ja kuningriik alistati m\xc3\xb5neks ajaks C\xc3\xa6dwalla poolt, kellest n\xc3\xbc\xc3\xbcd oli saanud Wessexi kuningas._NEWLINE_Hilisematest l\xc3\xb5unasaksi kuningatest on v\xc3\xa4he teada, v\xc3\xa4ljaarvatud juhuslikest hartadest._NEWLINE_Aastal 692 tegi kuningas Nothhelm (v\xc3\xb5i Nunna) oma \xc3\xb5ele annetuse, mida tunnistas teine kuningas Watt. On teooria, et Watt v\xc3\xb5is olla alamkuningas, kes valitses t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Hastingsi \xc3\xbcmbruses Ida-Sussexis rahvakildu, tuntud kui haestingid, ja Nunna\'t kirjeldatakse Anglosaksi kroonikas kui sugulast Wessexi Inele, kes v\xc3\xb5itles aastal 710 koos temaga brittide kuninga Gerainti vastu. Beda j\xc3\xa4rgi oli Sussex aastaid Ine alam.\n_START_SECTION_\n8. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nVastavalt 775. aasta hartale andis kuningas Nunna endisele Selsey abtile, Selsey piiskopile Eadberhtile (u. 705/709 \xe2\x80\x93 716) kingitusena maad; dokumendis on tunnistajana mainitud kuningas Watt. Siiski usutakse n\xc3\xbc\xc3\xbcd, et harta on 10. v\xc3\xb5i 11. sajandi alguse v\xc3\xb5ltsing._NEWLINE_On veel \xc3\xbcks harta, mida peetakse ehtsaks, ja mis kirjeldab rida maatehinguid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Burphami juures, Aruni orus. See algab maa kinkimisest Nunna poolt Berhfrith\'ile Pepperingis, arvatavasti kloostrikiriku asutamiseks. Berhfrith andis maa edasi Eolla\'le, kes omakorda m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle Wulfhere\'ile. Maa l\xc3\xa4ks siis Beoba\'le, kes loovutas selle Beorra\'le ja Ecca\'le. L\xc3\xb5puks ostis kuningas Osmund maa oma comes Erra\'lt ja annetas selle usunaine Tidburgh\'ile. Harta on dateerimata, kuid erinevaid tehinguid on olnud v\xc3\xb5imalik dateerida ligikaudu, ristviidates inimesi, kes olid nii selles hartas kui ka teistes hartades, mis andsid daatumeid. Tehingul, kus Eolla omandas maa Berhfrith\'ilt ja m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle Wulfhere\'ile [u. 705 \xe2\x80\x93 716], on Nunna allkirja j\xc3\xa4rel kellegi Osrici allkiri, kes oli arvatavasti Nunna kaasvalitseja. Teised tunnistajad p\xc3\xa4rast Osric\'it olid Eadberht ja Eolla, kes on tuvastatud vaimulikena._NEWLINE_Nunna viimane s\xc3\xa4ilinud harta, mis on aastast 714, vea t\xc3\xb5ttu justkui aastast 717, sellel on tunnistajaks kuningas \xc3\x86thelstan._NEWLINE_Anglosaksi kroonika \xc3\xbctleb, et "aastal 722 p\xc3\xb5genes Ealdberht Surrey\'sse ja Sussexisse, ja Ine v\xc3\xb5itles l\xc3\xb5unasakside vastu"._NEWLINE_Veidi hiljem oli \xc3\x86thelberht Sussexi kuningas, kuid ta on teada vaid hartadest. \xc3\x86thelberht\'i valitsusaeg on teadmata, v\xc3\xa4ljaarvatud fakt, et ta oli Selsey piiskopi aastast 733 Sigeferthi kaasaegne, kuna Sigeferth oli tunnistajaks \xc3\x86thelberhti dateerimata hartale, milles \xc3\x86thelberhti nimetatakse Ethelbertus rex Sussaxonum._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda pole midagi rohkem kuulda umbes aastani 765, kui maa-annetuse tegi kuningas Ealdwulf, kus tunnistajaks oli kaks muud kuningat, \xc3\x86lfwald ja Oslac._NEWLINE_Aastatel 765 ja 770 tegi annetusi kuningas Osmund, viimast kinnitas hiljem Mercia Offa._NEWLINE_Offa kinnitas ka \xc3\x86thelberhti kaks hartat ja aastal 772 annetas ta Sussexis maad iseendale, tunnistajaks oli Oswald, dux Su\xc3\xb0sax\'. On t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et umbes sel ajal liidendas Offa Sussexi kuningriigi, kui mitmed isikud, Osmund, \xc3\x86lfwald ja Oslac, kes varem kasutasid kuningatiitlit, on n\xc3\xbc\xc3\xbcd allkirjastanud kui dux._NEWLINE_Mercia v\xc3\xb5im lagunes Offa surmale j\xc3\xa4rgnenud aastatel ja aastaks 796 taastusid l\xc3\xb5unasaksid s\xc3\xb5ltumatu poliitilise \xc3\xbcksusena. See seisund oli l\xc3\xbchiealine, kuna Wessexi v\xc3\xb5im kasvas ja Sussex oli esimene Seitsmest kuningriigist, mis annekteeriti protsessis, mis t\xc3\xb5i kaasa \xc3\x86nglecynne j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rgulise \xc3\xbchendamise ja \xc3\xbchendatud Inglismaa loomise.\n_START_SECTION_\n9. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 825 alistusid l\xc3\xb5unasaksid Wessexi Egbertile ja sellest ajast alates j\xc3\xa4id nad l\xc3\xa4\xc3\xa4nesaksi d\xc3\xbcnastia alamateks. Sussexi krahvkond n\xc3\xa4ib hiljem olevat m\xc3\xb5nikord olnud \xc3\xbchendatud Kentiga._NEWLINE_Aastast 895 kannatas Sussex sagedaste taanlaste r\xc3\xbcnnakute all kuni \xc3\xbchinemiseni Knudiga, misj\xc3\xa4rel tekkis kaks suurt j\xc3\xb5udu, Godwini ja Normannide d\xc3\xbcnastiad. Godwin oli arvatavasti p\xc3\xb5liselt Sussexist p\xc3\xa4rit ja Edward Usutunnistaja valitsusaja l\xc3\xb5puks oli kolmandik krahvkonnast tema perekonna k\xc3\xa4es.\n_START_SECTION_\n900\xe2\x80\x931066\n_START_PARAGRAPH_\nArvatakse, et \xc3\x86ellingi (l\xc3\xb5unasaksi kuningakoda) j\xc3\xa4tkas Sussexi valitsemist krahvidena (eorlderman) l\xc3\xa4\xc3\xa4nesaksi \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu all kuni normannide vallutusteni Inglismaal aastal 1066._NEWLINE_Sussexi ealdorman Eadwine surm on \xc3\xbcles t\xc3\xa4hendatud aastal 982, kuna ta maeti Abingdoni kloostrisse Berkshire\'is, kus koostati Anglosaksi kroonika \xc3\xbcks versioon. Vastavalt kloostri \xc3\xbcrikutele, milles teda kutsuti princeps Australium Saxonum, Eadwinus nomine (l\xc3\xb5unasakside juht Eadwine), p\xc3\xa4randas ta oma maad neile, kuigi dokument ise pole s\xc3\xa4ilinud. Varem samal aastal oli ta olnud tunnistajaks kuningas Ethelred N\xc3\xb5utu hartale kui Eaduuine dux. Tema nimi oli lisatud ka v\xc3\xb5ltsitud hartale aastast 956 (arvatavasti vea t\xc3\xb5ttu aastast 976)._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmises p\xc3\xb5lvkonnas m\xc3\xa4ngis Sussexi thegn Wulfnoth Cild Inglise poliitikas olulist osa. Aastal 1009 p\xc3\xb5hjustasid tema teod Inglise laevastiku h\xc3\xa4vitamise ja aastaks 1011 oli Sussex \xc3\xbcheskoos enamuse Kagu-Inglismaaga taanlaste k\xc3\xa4es. Kohaliku valitsusreformi varajase n\xc3\xa4itena saadeti anglosaksi krahvkonnad Taani kuningate poolt laiali ja asendati v\xc3\xa4hema arvu suuremate krahvkondadega. Wulfnoth Cild oli Godwini isa, kes tehti Wessexi krahviks aastal 1020. Tema krahvkond h\xc3\xb5lmas Sussexi. Kui ta aastal 1053 suri, j\xc3\xa4rgnes Wessexi krahvina (sealhulgas Sussex) Godwin koos oma poja Haroldiga, kes oli varem olnud East Anglia krahv._NEWLINE_14. oktoobril 1066 tapeti viimane saksist Inglismaa kuningas Harold II Hastingsi lahingus ning Inglise armee alistati William Vallutaja ja tema armee poolt. On t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et k\xc3\xb5ik Sussexi v\xc3\xb5itlevad mehed olid lahingus, kuna krahvkonna thegnid h\xc3\xa4vitati ja m\xc3\xb5ni elluj\xc3\xa4\xc3\xa4ja j\xc3\xa4eti tema maadest ilma. V\xc3\xa4hemalt 353 m\xc3\xb5isa 387-st krahvkonnas v\xc3\xb5eti nende saksi omanikelt ja anti Vallutaja poolt v\xc3\xb5idukatele normannidele, sakside v\xc3\xb5im Sussexis oli l\xc3\xb5ppenud.'