b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Robert Faehlmann\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Robert Faehlmann (F\xc3\xa4hlmann; 31. detsember 1798 Ao m\xc3\xb5is \xe2\x80\x93 22. aprill 1850 Tartu) oli Eesti kirjamees ja arst.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndis Ao m\xc3\xb5isa eestlasest valitseja pojana, v\xc3\xb5eti 7-aastasena p\xc3\xa4rast ema surma m\xc3\xb5isaomaniku von Paykulli perekonda kasvatada._NEWLINE_\xc3\x95ppis 1810\xe2\x80\x931814 Rakvere kreiskoolis, 1814\xe2\x80\x931817 Tartu Kubermangug\xc3\xbcmnaasiumis ja 1817\xe2\x80\x931827 Tartu \xc3\x9clikooli arstiteaduskonnas. Kuulas \xc3\xbclikoolis ka filoloogia- ja filosoofialoenguid ning hakkas huvi tundma eesti keele vastu._NEWLINE_Doktoriv\xc3\xa4itekirjaga Observationes inflammationum occultiorum ("Vaatlusi varjatumatest p\xc3\xb5letikest"; 1827), mis k\xc3\xa4sitleb s\xc3\xbcdamep\xc3\xb5letikuga kaasnevaid s\xc3\xbcdame haiguslikke muutusi, rajas ta Tartu \xc3\xbclikoolis teed kardioloogiale._NEWLINE_Aastast 1824 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Faehlmann Tartus arstina, oli 1842\xe2\x80\x931850 \xc3\xbclikooli eesti keele lektor ning luges \xc3\xb5ppe\xc3\xbclesandet\xc3\xa4itjana 1843\xe2\x80\x931845 farmakoloogia- ja retseptuurikursust._NEWLINE_Peamiselt Faehlmanni \xc3\xb5hutusel asutati 1838 \xc3\x95petatud Eesti Selts, 1843\xe2\x80\x931850 oli ta selle esimees. Oma ettekannetes ja kirjutistes kaitses Faehlmann talurahvast. Ta oli Eesti mineviku romantiline austaja, m\xc3\xb5istis hukka saksa vallutajate julmuse (lektorikursuse avaloeng, k\xc3\xa4sikiri "Mein Streit mit Nolcken" 1842, eesti keeles Postimehes 1899) ning t\xc3\xb5stis esile eesti rahva vaimumaailma ja keele rikkust._NEWLINE_Faehlmann oli \xc3\xbcks Eesti eepose m\xc3\xb5tte algatajaid. Ettekandes "Die Sage vom Kallewi poeg" (Muistend Kalevipojast, \xc3\x95ES-is 1839, eesti keeles 1915) visandas ta eesti kohamuistenditest l\xc3\xa4htudes suure osa "Kalevipoja" p\xc3\xb5his\xc3\xbcndmustikust ning andis loole sakslastevastase suunitluse; tema eelt\xc3\xb6id kasutas hiljem Friedrich Reinhold Kreutzwald._NEWLINE_1840\xe2\x80\x931852 ilmus \xc3\x95ES-i toimetistes Faehlmanni kaheksa saksakeelset kunstmuistendit ("Loomine", "Vanemuise laul", "Koit ja H\xc3\xa4marik" jt.; eesti keeles 1866, 3. tr\xc3\xbckk 1986), milles eesti rahvamuistendite motiive kasutades (eriti "Emaj\xc3\xb5e s\xc3\xbcnnis" ja "Keelte keetmises") ning soome m\xc3\xbctoloogia  ("Kalevala", Kristfrid Gananderi "Mythologia Fennica") ja antiikm\xc3\xbctoloogia eeskujul on v\xc3\xa4lja arendatud pseudom\xc3\xbctoloogiline eesti jumalatemaailm. Need muistendid \xc3\xa4ratasid ka muude maade kultuuriringkondade huvi eesti rahvaluule vastu ja m\xc3\xb5jutasid viljastavalt nii eesti kirjandust kui ka kujutavat kunsti._NEWLINE_Eesti keele alal uuris Faehlmann astmevaheldust, s\xc3\xb5nade muutmist ja tuletamist ning tegi m\xc3\xb5ningaid ettepanekuid vana kirjaviisi t\xc3\xa4psustamiseks._NEWLINE_Ta k\xc3\xa4sitles ka eesti prosoodiat ning kirjutas kolm sentimentaalset, antiiksetes v\xc3\xa4rsim\xc3\xb5\xc3\xb5tudes luuletust (Asklepiadese stroofis ood "Suur on Jummal so ram", ilmunud 1852, eleegilises distihhonis epigrammid "J\xc3\xa4rva-ma vanna-mehhe \xc3\xb5ppetussed", ilmunud 1840, ja dialoogiline luuletus "Piibo jut", ilmunud 1846). \xc3\x95ES-i kalendrites ilmunud juttudes (talurahva rasket elu kujutav "T\xc3\xbchhi jut, t\xc3\xbchhi lorri, t\xc3\xbchhi assi, t\xc3\xbchhi k\xc3\xb5ik", 1842, populaarne "Kalendritegija kimbus", 1846 jt.) avaldusid Faehlmanni silmapaistvad humoristiv\xc3\xb5imed ja t\xc3\xbc\xc3\xbcbijoonistamisoskus; kalendrites jagas Faehlmann ka tervishoiualaseid n\xc3\xb5uandeid (kirjutised r\xc3\xb5ugete ja sarlakite kohta)._NEWLINE_1848 avaldas ta d\xc3\xbcsenteeriauurimuse "Die Ruhr-Epidemie in Dorpat im Herbst 1845"._NEWLINE_Faehlmanni loomingul on selle v\xc3\xa4hesusest hoolimata eesti kirjanduse rajamises keskne t\xc3\xa4htsus. Ta avaldas olulist m\xc3\xb5ju 19. sajandi II poole eesti kultuurielule. 1936. aastal ilmus Faehlmanni ja Kreutzwaldi kirjavahetus (eesti keeles 1976)._NEWLINE_Faehlmann on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule. Hauakivil on tema lemmiklause "Elu on \xc3\xbc\xc3\xbcrike, aated j\xc3\xa4\xc3\xa4davad."_NEWLINE_Tartus on s\xc3\xa4ilinud ainult \xc3\xbcks Faehlmanni elukoht (\xc3\x9clikooli 21), kus ta elas 1843\xe2\x80\x931847._NEWLINE_Faehlmanni loomingu uusim koondv\xc3\xa4ljaanne on "Teosed" (I\xe2\x80\x93II, 1999\xe2\x80\x932002, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nVaino Vahing ja Madis K\xc3\xb5iv on kirjutanud Faehlmannist n\xc3\xa4idendi._NEWLINE_Tartus Toomel Vana Anatoomikumi ees on Faehlmanni m\xc3\xa4lestussammas (autor Voldemar Mellik, 1930).'