b'\n_START_ARTICLE_\nKaja Kallas\n_START_SECTION_\nPoliitiline tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nKaja Kallas astus Rain Rosimannuse soovitusel 2010. aastal Reformierakonda ning kogus 2011. aasta m\xc3\xa4rtsis parlamendivalimistel Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 7157 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt (isikumandaadi)._NEWLINE_2013. aastal sai temast Reformierakonna aseesimees._NEWLINE_2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta 21 504 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ning osutus valituks._NEWLINE_Euroopa parlamendis oli Kaja Kallas ELi-Ukraina parlamentaarse koost\xc3\xb6\xc3\xb6komisjoni (D-UA) aseesimees, kuulus t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) ning Euronesti parlamentaarsesse assambleesse (DEPA). Ta oli asendusliige siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis (IMCO) ning delegatsioonis Ameerika \xc3\x9chendriikidega suhtlemisel (D-US). Lisaks kuulus ta Euroopa Parlamendi digitaalse agenda t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchma ja oli Euroopa Parlamendi noorte t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchma aseesimees. Kallas oli kuue dokumendi raport\xc3\xb6\xc3\xb6r: "E-privaatsus: eraelu austamine ja isikuandmete kaitse elektroonilise side puhul", "Tsiviil\xc3\xb5iguse reeglid robootikale", "Digitaalse \xc3\xbchisturu strateegia", "\xc3\x95iguslik raamistik tollialaste rikkumiste ja sanktsioonide suhtes", "Uued v\xc3\xb5imalused energiatarbijatele" ja "Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruanne"._NEWLINE_Euroopa Parlamendis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kallas digitaalse \xc3\xbchtse turu strateegiaga, energia- ja tarbijapoliitikaga ning samuti ELi ja Ukraina vaheliste suhetega. Ta seisis v\xc3\xa4ikese ja keskmise suurusega ettev\xc3\xb5tete k\xc3\xa4ek\xc3\xa4igu eest ning on toonitanud, et blokeeringud ja piirangud digitaalses maailmas ei lase tekkida uutel ja innovaatilistel ettev\xc3\xb5tetel. Ta pooldab innovatsiooni ning on mitmel korral maininud, et regulatsioonidega ei tohi tehnoloogilist revolutsiooni tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rata ega innovatsiooni takistada._NEWLINE_Kaja Kallas on korduvalt valitud m\xc3\xb5jukaimate europarlamendi saadikute hulka. 2017. aasta s\xc3\xbcgisel valis poliitikav\xc3\xa4ljaanne Politico Kallase Br\xc3\xbcsseli m\xc3\xb5jukaimate naiste hulka ja 2016. aasta kevadel 40 m\xc3\xb5jukaima saadiku hulka. Sama aasta s\xc3\xbcgisel paigutas vaba\xc3\xbchendus VoteWatch Kallase 70 m\xc3\xb5jukaima saadiku hulka. 2017. aasta m\xc3\xa4rtsis hindas VoteWatch, et Kallas oli digi- ja telekommunikatsioonipoliitikate valdkonnas m\xc3\xb5jukuselt kuues saadik._NEWLINE_Novembris 2018 ilmus Kallase raamat "MEP. 4 aastat Euroopa Parlamendis", kus ta kirjeldab oma elu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6d nelja Br\xc3\xbcsselis veedetud aasta jooksul._NEWLINE_3. m\xc3\xa4rtsil 2019 toimunud XIV Riigikogu valimistel sai enim valijate h\xc3\xa4\xc3\xa4li ja vastavalt ka kohti Riigikogus Kaja Kallase juhitud Reformierakond, kuid valitsuskoalitsiooni otsustasid moodustada hoopis Keskerakond, EKRE ja Isamaa. President Kersti Kaljulaid nimetas esialgu peaministrikandidaadiks ikkagi Kaja Kallase, kuid 15. aprillil Riigikogus toimunud h\xc3\xa4\xc3\xa4letusel andsid Kallasele valitsuse moodustamise volituste andmise poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4le vaid 45 riigikogu liiget ja 55st saalis viibinud Keskerakonna, EKRE ja Isamaa saadikust oli selle vastu 53.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nKaja Kallas on Reformierakonna endise esimehe Siim Kallase t\xc3\xbctar._NEWLINE_Ta oli alates 2002. aastast abielus Roomet Leigeriga._NEWLINE_Alates 2011. aastast elas ta koos Taavi Veskim\xc3\xa4giga, neil s\xc3\xbcndis 8. novembril 2011 \xc3\xbchine poeg. 20. juunil 2014 teatasid nad Twitteri vahendusel lahkuminekust._NEWLINE_Septembris 2018 abiellus Kallas Superia Corporate Finance\'i partneri Arvo Hallikuga.'