b'\n_START_ARTICLE_\nVihm\n_START_PARAGRAPH_\nVihm on vee vedelate osakeste sadu atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris._NEWLINE_Vihma sajuks on vajalik, et atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris oleks  \xc3\xb5hutemperatuur j\xc3\xa4\xc3\xa4tunud vee sulamispunktist k\xc3\xb5rgem. Kui atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale._NEWLINE_\xc3\x95hu niiskusest k\xc3\xbcllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks  koos toimivat protsessi: \xc3\xb5hu jahenemine ja veeauru lisandumine \xc3\xb5hku._NEWLINE_Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani j\xc3\xb5udmist; see on \xc3\xbcks viis, kuidas \xc3\xb5hk v\xc3\xb5ib veeaurust k\xc3\xbcllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad v\xc3\xb5i j\xc3\xa4\xc3\xa4kristallid pilves  omavahel t\xc3\xb5ukudes liituvad._NEWLINE_Vihma peamine tekkimise p\xc3\xb5hjus on \xc3\xb5huniiskuse liikumine ruumis (kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelistes) temperatuuri- ja niiskuskontrasti tsoonides, mida tuntakse atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rifrontide nime all. Kui on piisavalt niiskust, mis t\xc3\xb5useb \xc3\xb5huvooluga \xc3\xbclespoole, tekib konvektsioonipilvedest nagu r\xc3\xbcnksajupilved (cumulonimbus; \xc3\xa4ikesepilved) sadu, mis v\xc3\xb5ib moodustada kitsaid vihmasaju ribasid._NEWLINE_M\xc3\xa4gedes v\xc3\xb5ib tihe sadu tekkida paikades, kus tuulega surutav, m\xc3\xb6\xc3\xb6da m\xc3\xa4ek\xc3\xbclge  t\xc3\xb5usma sunnitud \xc3\xb5humass m\xc3\xa4eaheliku samal tuulepealsel k\xc3\xbcljel vabaneb adiabaatilise jahenemise t\xc3\xb5ttu kondensatsioonik\xc3\xb5rgusel k\xc3\xbcllastavast niiskusest, niiskus \xc3\xb5hus kondenseerub ja sajab enne m\xc3\xa4eharja \xc3\xbcletamist vihmana m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadele. M\xc3\xa4gede tuulealustel aladel on \xc3\xb5hk kuiv, kuna allan\xc3\xb5lva langev \xc3\xb5huvool soojeneb juba kuivadiabaatiliselt (f\xc3\xb6\xc3\xb6n)._NEWLINE_Mussoone p\xc3\xb5hjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemidele, annab vett h\xc3\xbcdroelektrijaamadele ja niisutuss\xc3\xbcsteemidele. Vihma hulka m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse sademem\xc3\xb5\xc3\xb5tjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil._NEWLINE_Linnade sooajussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavap\xc3\xa4raseid sajutingimusi, p\xc3\xb5hjustades niiskemat ilma P\xc3\xb5hja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on \xc3\xbcks p\xc3\xb5hikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma keskmine aastane sademete hulk on 990\xc2\xa0mm. Kliimaklassifikatsioonis\xc3\xbcsteemid nagu K\xc3\xb6ppeni kliimaklassifikatsioonis\xc3\xbcsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimare\xc5\xbeiimide eristamiseks. Maa k\xc3\xb5ige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on t\xc3\xa4heldatud v\xc3\xb5i oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist v\xc3\xb5i v\xc3\xa4\xc3\xa4velhappest._NEWLINE_Eesti vihmakestusrekord p\xc3\xa4rineb 1996. aastast, kui V\xc3\xa4ike-Maarjas sadas 29.\xe2\x80\x9331. oktoobrini 57 tundi j\xc3\xa4rjest.\n_START_SECTION_\nRahvakombed\n_START_PARAGRAPH_\nKui polnud kaua vihma, siis h\xc3\xbcppasid eelteismelised t\xc3\xbcdrukud joodiku haua juurde, et teda \xc3\xa4ratada ja t\xc3\xb5releda, et see vihmad joomata j\xc3\xa4taks. Nad pissisid haua k\xc3\xb5ikidele nurkadele, s\xc3\xb5nades: "N\xc3\xa4h, v\xc3\xb5ta, siin on natuke rammusam, kibedam vesi, j\xc3\xa4ta vesi meile!"'