b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo (inglise cut-over peatland) on soo, kus turbavarud on ammendatud v\xc3\xb5i kaevandamine on l\xc3\xb5ppenud.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo teke\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo on tekkinud p\xc3\xa4rast soo kuivendamist ja turba kaevandamist. 20. sajandi alguses kaevandati turvast v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikestes kogustes. Seda tehti raba servadest p\xc3\xa4tsidena. Kuna raba ei kuivendatud ja turbaaukude k\xc3\xb5rval s\xc3\xa4ilis sootaimestik, taastus looduslik v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemine sellise kaevandamisviisi juures \xc3\xbcsna kiiresti._NEWLINE_Alates 1950. aastatest muutus turba tootmine suureks t\xc3\xb6\xc3\xb6stuseks. Kasutusele v\xc3\xb5eti freestehnoloogia. See v\xc3\xb5imaldas turba kaevandamise suurtes kogustes laial territooriumil. Selleks tuli soo k\xc3\xb5igepealt kuivendada, eemaldada kogu taimestik ning rajada suured tasase pinnaga turbav\xc3\xa4ljad. T\xc3\xa4nu sellele, et n\xc3\xb5ukogude perioodil oli turba kaevandamine v\xc3\xa4ga soositud tegevus, omasid turbav\xc3\xa4lju paljud sovhoosid ja kolhoosid. Kuna 21. sajandil Eestis neid enam ei eksisteeri, pole t\xc3\xa4pselt teada, palju Eestis j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoid \xc3\xbcldse on. L\xc3\xa4htudes 2001. aasta andmetest, arvatakse j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoode pindalaks ligikaudu 20 000 hektarit.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoode probleemid\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoode algne loomastik ja taimestik on t\xc3\xa4nu kaevandamisele h\xc3\xa4vinud. Kuivendamise t\xc3\xb5ttu on veetase langenud looduslikust kuni poolteist meetrit s\xc3\xbcgavamale. See toob kaasa v\xc3\xa4ga rasked tingimused taastaimestumiseks. Lisaks v\xc3\xa4heneb \xc3\xb6koloogiline elukeskkond, sest looduslik soo pakub elupaiku v\xc3\xa4ga paljudele looma- ja taimeliikidele. J\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo seda teha ei suuda, kuna lagedad v\xc3\xa4ljad ei paku looma- ja taimeliikidele piisavalt kaitset ning toitu. Taimkatte puudumise t\xc3\xb5ttu on j\xc3\xa4\xc3\xa4ksood v\xc3\xa4ga tuleohtlikud. Eestis on suuremad p\xc3\xb5lengud toimunud 2006. aastal, kui p\xc3\xb5lesid Sangla turbav\xc3\xa4ljad ning 1990. aastate alguses Oru turbav\xc3\xa4ljad. Suuremad p\xc3\xb5lengud, mis on hiljuti maailmas toimunud, on aset leidnud Venemaal ja Indoneesias._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo erineb looduslikust soost lisaks v\xc3\xa4limusele ka oma funktsiooni poolest. Kui looduslik soo seob s\xc3\xbcsinikdioksiidi, siis j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo eritab \xc3\xb5hku olulisi kasvuhoonegaase \xe2\x80\x93 metaani ja s\xc3\xbcsinikdioksiidi. Eesti j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoodest eraldub igal aastal \xc3\xb5hku umbes 10 miljonit tonni s\xc3\xbcsinikdioksiidi. Looduslikus soos seovad taimed l\xc3\xa4bi fotos\xc3\xbcnteesi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris leiduvat s\xc3\xbcsinikdioksiidi ning s\xc3\xbcsinik ladestub anaeroobses turbakihis \xe2\x80\x93 katotelmis. Kuna j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoos enam taimkatet ei eksisteeri, siis fotos\xc3\xbcnteesi toimuda ei saa. Lisaks ei ole turvas taimede poolt enam seotud, vaid hakkab akumuleerumise asemel hoopis mineraliseeruma. Aastas mineraliseerub ning haihtub \xc3\xb5hku umbes 2,5 miljonit tonni turvast. Eestis kaevandatakse turvast veidi \xc3\xbcle \xc3\xbche miljoni tonni aastas. Maailma k\xc3\xb5ige suurem soode kuivenduspindalaga riik on Indoneesia. T\xc3\xa4nu soode kuivendamisele on Indoneesia maailmas suuruselt kolmas kasvuhoonegaaside emiteerija.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4ksoode taastamine\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Vabariigi maap\xc3\xb5ueseadus n\xc3\xa4eb ette kaevanduse rekultiveerimise kohustuse kaevandavale firmale. See t\xc3\xa4hendab seda, et p\xc3\xa4rast kaevandamise l\xc3\xb5ppu tuleb kaevandusala taastada. Selleks soovitatakse kas kasutuselev\xc3\xb5ttu p\xc3\xb5llumajanduses v\xc3\xb5i marjakasvatuses (v\xc3\xb5imalik on kasvatada mustikaid, j\xc3\xb5hvikaid v\xc3\xb5i muid sootaimi), metsastamist v\xc3\xb5i tingimuste loomist ala taassoostumiseks. J\xc3\xb5hvikaid saab kasvatada suhteliselt k\xc3\xb5rge p\xc3\xb5hjavee ja v\xc3\xa4helagunenud (20\xe2\x80\x9340%) turbaga j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoodes. Ajapikku hakkab marjakultuuriga kaetud aladel akumuleeruma ka turvas._NEWLINE_Riikide kogemused on n\xc3\xa4idanud, et metsastamine ei ole eriti kasulik. J\xc3\xa4\xc3\xa4ksoole istutatud mets on v\xc3\xa4ga vastuv\xc3\xb5tlik tormiheidetele ning korralikku palki mets toota ei suuda. Lisaks tuleb rajada korralik ja toimiv kuivenduss\xc3\xbcsteem ning maa-ala pidevalt v\xc3\xa4etada. Tarbetu on j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoid taastada ka p\xc3\xb5llumajandusmaana, sest taimed ei saa sealt k\xc3\xa4tte vajalikke toitaineid. Pidev v\xc3\xa4etamine tagaks k\xc3\xbcll toitained, aga tooks omakorda kaasa uued keskkonnaprobleemid. Lisaks on Eestis palju kvaliteetsemat p\xc3\xb5llumaad, mida saaks kultiveerida._NEWLINE_J\xc3\xb5hvikakasvatuse meetodi t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Eestis v\xc3\xa4lja Nigula looduskaitseala omaaegne juhataja Henn Vilbaste. Tema metoodika kohaselt suurendatakse mahlatootmise j\xc3\xa4\xc3\xa4kidest saadud j\xc3\xb5hvikaseemne idanevust nende leotamisega naatriumkarbonaadi 10%-lises lahuses. Seej\xc3\xa4rel pestakse seemned hoolikalt puhta veega. Keemilise t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemise tulemusena suureneb seemnete idanevus 80\xe2\x80\x9390%-ni. Looduslikes tingimustes on see vaid 2\xe2\x80\x935%. Seemneid kuivatatakse 24 tundi ning k\xc3\xbclvatakse \xc3\xbchtlasema hajutuse tagastamiseks saepuruga segatult niiskele turbapinnale. K\xc3\xbclvinorm on 20\xc2\xa0kg seemneid hektaril. P\xc3\xa4rast k\xc3\xbclvi tuleb j\xc3\xb5hvikap\xc3\xb5ld v\xc3\xa4etada superfosfaadiga (300\xe2\x80\x93400\xc2\xa0kg/ha), mis kiirendab rabataimestiku taastumist. Esimene suurem hariliku j\xc3\xb5hvika (Oxycoccus palustris) kultuur rajati sel viisil P\xc3\xa4rnumaal M\xc3\xa4tta raba ammendatud turbav\xc3\xa4ljadele 1976. aastal. 1980. aastate l\xc3\xb5puks oli Eestis j\xc3\xb5hvikakultuuride pindala kokku 275 ha. Mingeid hooldust\xc3\xb6id nendel aladel tehtud ei ole._NEWLINE_Alates 2000. aastatest on Eestis kasvatama hakatud ka k\xc3\xa4nnasmustikat (Vaccinium angustifolium). 2010. aasta l\xc3\xb5puks oli Eestis k\xc3\xa4nnasmustikaid umbes 100 hektaril. K\xc3\xa4nnasmustika kasvatamiseks sobib muld, mille pH on 4,0\xe2\x80\x935,0. Rabaturbaga j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoodes varieerub mulla pH 2,5 ja 4,0 vahel. Seega v\xc3\xb5ib arvata, et k\xc3\xa4nnasmustikas ei suuda rabas kasvada, ning raba peaks lupjama. Siiski on Eesti Maa\xc3\xbclikooli teadlaste poolt l\xc3\xa4bi viidud katsed n\xc3\xa4idanud, et k\xc3\xa4nnasmustikas on t\xc3\xa4nu m\xc3\xbckoriisaseentele v\xc3\xb5imelised h\xc3\xa4sti kasvama tunduvalt happelisemal mullal, kui siiani arvatud. Lupjamine kutsub esile vaid istanduste rohtumise tuule abil levivate taimedega._NEWLINE_Tingimuste loomine ala taassoostumiseks on ainuke viis, kuidas saab peatada soo mineraliseerumist ja taaselustada turba juurdekasvu. See on perspektiivikas uurimisvaldkond, milles Kanada teadlased on teinud suure l\xc3\xa4bimurde. Turbaaladele tekitatakse horisontaalsed nelinurksed ruudud, mille serva pikkus on umbes 20\xe2\x80\x9330 meetrit. Servadesse l\xc3\xbckatakse v\xc3\xa4ikesed paarik\xc3\xbcmne sentimeetri k\xc3\xb5rgused vallid, et vesi paremini alale p\xc3\xbcsima j\xc3\xa4\xc3\xa4ks. Sinna peale kogutakse doonoralalt taimede fragmente. Doonoralaks kasutatakse tavaliselt l\xc3\xa4hedal asuvaid turbaalasid, kuhu hakatakse uut kaevandust looma. Seda on vaja selleks, et taastada j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo seemnepank, mis kaevandamise perioodil on soost h\xc3\xa4vitatud. Kui taimematerjal on laiali laotatud, pannakse k\xc3\xb5ige peale \xc3\xb5huke kiht \xc3\xb5lgi. Need p\xc3\xbcsivad m\xc3\xb5ned aastad, aidates hoida soodsamaid niiskustingimusi. L\xc3\xb5puks suletakse kuivenduskraavid. 4\xe2\x80\x935 aastaga hakkavad taas sootaimed, eriti turbasamblad, j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoos v\xc3\xb5imust v\xc3\xb5tma ja kujundavad endale vastavad elutingimused juba ise. See tagab selle, et j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo hakkab j\xc3\xa4lle turvast tootma. Ilma inimeste kaasabita v\xc3\xb5ib minna j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoo taastaimestumiseks sadu aastaid, sest tingimused taimede kasvamiseks on v\xc3\xa4ga ebasoodsad._NEWLINE_Eestis on j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoode rekultiveerimises teatav segadus. Paljud endised turbav\xc3\xa4ljad kuuluvad n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks kadunud sovhoosidele ja kolhoosidele. On selgusetu, kes peaks vastavaid soid taastama, kuna neil puudub otsene omanik._NEWLINE_Mitmetes Eesti j\xc3\xa4\xc3\xa4ksoodes \xc3\xbcritatakse kasutada Kanada meetodit ja taastada teadlaste abiga turbatekke- ning soostumisprotsesse. Olulisemaid ja laiaulatuslikke katsetusi tehakse Viru rabas ja Soomaale j\xc3\xa4\xc3\xa4vas Kuresoo raba freesturbav\xc3\xa4ljadel. Kaevandamine on l\xc3\xb5ppenud m\xc3\xb5lemas rabas rohkem kui 20 aastat tagasi. Ometi n\xc3\xa4evad m\xc3\xb5lemad v\xc3\xa4lja sellised, nagu oleks kaevandamine l\xc3\xb5petatud alles hiljuti.'