b'\n_START_ARTICLE_\nEerik Haamer\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nEerik Haamer s\xc3\xbcndis Aleksander Haameri ja Karoliine-Juliane Jasneri kolmest pojast noorimana Kuressaares. L\xc3\xb5petanud 1926. aastal Saaremaa \xc3\x9chisg\xc3\xbcmnaasiumi, \xc3\xb5ppis tulevane kunstnik aastatel 1928\xe2\x80\x931931 Tartu \xc3\x9clikooli Kehalise Kasvatuse Instituudis. 1931. aastal kujundas ta krooliujumist tutvustava voldiku. Aastal 1930 astus ta K\xc3\xb5rgemasse Kunstikooli Pallas, kus oli viis aastat Nikolai Triigi \xc3\xb5pilane. P\xc3\xa4rast kooli l\xc3\xb5petamist t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tartu Poeglaste G\xc3\xbcmnaasiumis joonistamise ja v\xc3\xb5imlemise \xc3\xb5petajana. 1941. aastal asus ta elama Tallinna ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas s\xc3\xb5ja ajal Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti koolis maali-, joonistus- ja anatoomia\xc3\xb5ppej\xc3\xb5una. 1931. aastal oli ta abiellunud Lille Ploomipuuga, 1940. aastal v\xc3\xb5ttis ta Lille isalt Jakob Ploompuult \xc3\xbcle Laane talu Koitj\xc3\xa4rvel._NEWLINE_S\xc3\xbcgisel 1944 p\xc3\xb5genes N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni eest Vilsandilt paadiga Rootsi, kus liitus juba sama aasta m\xc3\xa4rtsis Soome s\xc3\xb5itnud perekonnaga. Aastatel 1945\xe2\x80\x931975 elas ta G\xc3\xb6teborgis, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1954. aastani etnograafiamuuseumi arhiivis ja p\xc3\xa4rast seda Nils Einar Erikssoni arhitektib\xc3\xbcroos joonestajana. 1954. aastal suri tema abikaasa Lille Haamer. 1963. aastal abiellus ta rootslanna Kajsa Erikssoniga._NEWLINE_Kodumaad k\xc3\xbclastas Eerik Haamer kahel korral. 1970.\xe2\x80\x931971. aasta vahetusel oli Kadrioru kunstimuuseumis tema t\xc3\xb6\xc3\xb6de n\xc3\xa4itus, mille avamisel viibis ka kunstnik ise. 1986. aasta mais oli Kadrioru kunstimuuseumis taas tema t\xc3\xb6\xc3\xb6de n\xc3\xa4itus ning siis \xc3\xb5nnestus tal veeta pool p\xc3\xa4eva ka Kuressaares._NEWLINE_1975. aastal kolis Kung\xc3\xa4lvi, kus suri 4. novembril 1994. Urn tema p\xc3\xb5rmuga on maetud vanemate hauaplatsile Kudjape kalmistul.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema vend Harri Haamer oli vaimulik ja skaudijuht, teine vend Eugen Haamer arhitekt ja ehitusinsener. Kunstniku abikaasa Lille Haamer m\xc3\xa4ngis t\xc3\xa4htsat osa Haameri kunstnikuteel ja just naise m\xc3\xb5jutustel ja majanduslikul toel teostusid kunstniku \xc3\xb5pingud Pallases. Rootsis oli Lille see, kes t\xc3\xb5ukas Haamerit "Kalevipoja" illustratsioonidega tegelema. Poeg Joel Haamer on okeanoloog.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nHaameri s\xc3\xb5jaeelse loomingu v\xc3\xb5tmemotiiviks kujunes Ruhnu saar, kuhu kunstnik sattus oma kunstnikutee alguses uue ainestiku otsingutel. Ruhnu ainesest kujunes Haameri elu edukaim motiiv. Ruhnu-ainelisi t\xc3\xb6id lisati alati eesti esindusn\xc3\xa4ituste kavva ning 1937. aastal omandas teose "Ruhnu kalurid" Kaunase Kunstimuuseum, "Kalasadamas", Budapesti Kunstimuuseum ning Rooma Kunstimuuseum ostis 1938. aastal Haameri "Kammeljap\xc3\xbc\xc3\xbcdjad"._NEWLINE_Tema selle perioodi loomingut iseloomustavad suvisele Saaremaale iseloomulikud k\xc3\xb5rbenud toonid ning saarlane oma igap\xc3\xa4evategevuste juures. Selliste maalide seeria algab 1938. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6ga "Pime", kus pime mees kolib koos oma vara, laste, koera ja kalaga. Sotsiaalseid probleeme k\xc3\xa4sitles ta maalides "P\xc3\xb5ud", "Perekond vees" ja "Teeandja". Viimane on valminud 1943. aastal, juba Saksa okupatsiooni ajal, kus matsil tuli naasnud saksa eest teelt k\xc3\xb5rvale astuda. 1940. aastal maalis ta panoraamse maali "Saaremaa", mis on maalitud Atla ja Karala motiividel. Kunstnik tegi selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 tema venna Eugen Haameri projekteeritud Kuressaare Algkooli uue hoone tarbeks, kus see asus saali ukse kohal._NEWLINE_Rootsi perioodi algusaegade teostes on tunda \xc3\xbcmbritseva looduse v\xc3\xb5\xc3\xb5rust ja \xc3\xbcmberasumisele j\xc3\xa4rgnenud kaotustunnet ning koduigatsust. Sel perioodil elasid vanad kujundid ja motiivid kunstniku loomingus j\xc3\xb5uliselt edasi. Esialgu maaliski ta Ruhnu-ainelisi m\xc3\xa4lestusmaale, kuid 1950. aastatel hakkas ta kujutama realistlikult Rootsi ja Norra kalurite elu. Neid aastaid on nimetatud Haameri pagulusaastate loomingu ekspressiivseks perioodiks. Samast perioodist p\xc3\xa4rinevad ka monumentaalmaalid Lapimaa p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5drakarjadest._NEWLINE_1954. aastal ilmus Torontos Eerik Haameri illustratsioonidega "Kalevipoeg". Kunstnik tegi v\xc3\xa4ljaande jaoks 25 illustratsiooni, millest viis j\xc3\xa4id eri p\xc3\xb5hjustel kasutamata._NEWLINE_1950.\xe2\x80\x931960. aastatel vahetas Haamer tihti motiive ning tema looming s\xc3\xb5ltus reisidel kogutud muljetest. Aastatel 1958\xe2\x80\x931960 reisis ja maalis ta Hispaanias ja Portugalis. 1959. aastal k\xc3\xbclastas kunstnik Nazare kalurik\xc3\xbcla Portugalis, kus leidis ainet mitmete maalide jaoks._NEWLINE_1970. aastatel hakkas ta maalima sotsiaalkriitilises realismis, kaldudes kohati groteski. Kompositsioonides on esikohal rahvarohked peo- ja pidulauastseenid, kus kunstnik realiseeris oma pikaajalisi t\xc3\xa4helepanekuid inimkarakteritest. Ta l\xc3\xb5i rea maale lapsep\xc3\xb5lve-Kuressaare m\xc3\xa4lupiltide najal. \xc3\x9cheks niisuguseks oli poisikesena osav\xc3\xb5tt Kuressaare tulet\xc3\xb5rjujate igakevadisest paraadist. Selle m\xc3\xa4lestuse najal s\xc3\xbcndis teos "Pidup\xc3\xa4ev"._NEWLINE_Hilisesse loomeperioodi kuuluvad ka Bohusl\xc3\xa4ni kaljusid kujutavad seeriad._NEWLINE_Tema tuntumate maalide seas on "Pime", "Noor ema", "Perekond vees" jt._NEWLINE_Kuressaares asub Haameri t\xc3\xb6id n\xc3\xa4itav Haamerite n\xc3\xa4itusemaja.'