b'\n_START_ARTICLE_\nEdgar von Wahl\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nEdgar von Wahl kuulus Wahlide immatrikuleerimata P\xc3\xa4inurme liini (Haus Assick). Edgar von Wahli vanavanaisa oli Carl Gustav von Wahl, kes omandas Pajusi, Tapiku ja Kavastu m\xc3\xb5isa ning oli l\xc3\xbchikest aega ka Kaave m\xc3\xb5isa omanik. Carl Gustav von Wahlil oli kahest abielust kokku 14 last, kellest p\xc3\xb5lvnesid mitmed Wahlide liinid. Neist \xc3\xbcks, Edgar von Wahli vanaisa, riigiametnik Alexei von Wahl, kes ostis P\xc3\xa4inurme m\xc3\xb5isa 1837. aastal, panigi aluse P\xc3\xa4inurme liinile. Lisaks oli ta rentnik Taevere m\xc3\xb5isas, kus s\xc3\xbcndis Edgar von Wahli isa Oskar von Wahl (1841\xe2\x80\x931906)._NEWLINE_Edgar von Wahli juured ulatusid osaliselt ka Inglismaale. Tema \xc3\xbcks vanavanaema, Carl Gustav von Wahli esimene abikaasa Henriette Edwards oli inglise kaupmehe George Edwardsi t\xc3\xbctar. Teine vanavanaema, Alexei von Wahli abikaasa Kornelia Elisabeth Knirschi ema oli Inglismaalt p\xc3\xa4rit Marie Turner._NEWLINE_Edgar von Wahli isa, ametilt raudteeinsener Oskar von Wahl abiellus 1866. aastal Tallinnas sealtsamast p\xc3\xa4rit Lydia Amalie Marie von Huseniga (1845\xe2\x80\x931907).\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja noorus\n_START_PARAGRAPH_\nEdgar von Wahl s\xc3\xbcndis Ukrainas Podoolias 23. augustil 1867. Tema vanemad olid sinna kolinud, kuna Oskar von Wahl asus 1866. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6le Odessa\xe2\x80\x93Balta\xe2\x80\x93Krement\xc5\xa1uki\xe2\x80\x93Harkivi raudtee ehitusel. Wahli t\xc3\xa4pse s\xc3\xbcnnikoha kohta leidub vastakaid andmeid. \xc3\x9cldjuhul on tema s\xc3\xbcnnilinnaks m\xc3\xa4rgitud Olviopoli linn, ent leidub allikaid, milles on tema s\xc3\xbcnnikohana kirjas Bogopili (ka Bogopol) linn Olviopoli k\xc3\xbclje all, teisel pool L\xc3\xb5una-Bugi j\xc3\xb5ge. M\xc3\xb5nedes allikates on v\xc3\xa4lja toodud m\xc3\xb5lemad linnad._NEWLINE_Hiljemalt 1869. aastaks kolis Wahlide pere Krement\xc5\xa1ukki. Seal s\xc3\xbcndisid Wahli kaks venda: 1869. aastal imikuna surnud Oskar Paul Karl ja 1870 Arthur Johann Oskar (surnud 1951). Hiljem juba Tallinnas s\xc3\xbcndisid Wahli kaks \xc3\xb5de Lydia Jenny Cornelia (1871\xe2\x80\x931917) ja Harriet Marie Jenny (1873\xe2\x80\x931920) ning 1877 Peterburis Jenny Theophile (surnud 1961)._NEWLINE_Pere kolis p\xc3\xa4rast vahepealset Tallinna-aega 1876. aastal Peterburi. Samal aastal asus Edgar von Wahl \xc3\xb5ppima Peterburi 3. g\xc3\xbcmnaasiumis, mille l\xc3\xb5petas 1886. aastal. J\xc3\xa4rgnevalt \xc3\xb5ppis ta Peterburi \xc3\xbclikooli f\xc3\xbc\xc3\xbcsika-matemaatikateaduskonnas ning Peterburi kunstiakadeemias arhitektuuri ja hiljem maalimist. \xc3\x9clikooli astumise j\xc3\xa4rel 1886. aastal liitus Wahl Peterburis tegutsenud baltisaksa korporatsiooniga Nevania, kus ta 1891. aasta s\xc3\xbcgissemestril pidas ka laekuri ametit. Peterburi \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petas Wahl 1891, kunstiakadeemiast sai ta 1893 elementaarkooli joonistus\xc3\xb5petaja diplomi. \xc3\x9clikooli l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Wahl 1891. aasta s\xc3\xbcgisel l\xc3\xbchikest aega Peterburis asendus\xc3\xb5petajana, et seej\xc3\xa4rel s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusse astuda._NEWLINE_Wahl \xc3\xb5ppis lapse ja noorukina selgeks mitu keelt. Lapsep\xc3\xb5lves oli ta omandanud saksa, vene, eesti ja prantsuse keele oskuse, g\xc3\xbcmnaasiumis \xc3\xb5ppis ta neile lisaks ladina ja vanakreeka ning \xc3\xbclikoolis hispaania keelt. Lisaks neile suutis ta ennast veel \xc3\xbcheksas keeles m\xc3\xb5istetevaks teha. Wahli enda s\xc3\xb5nade j\xc3\xa4rgi oli tal juba lapsep\xc3\xb5lves olnud soov leiutada uus keel. Indiaanlasem\xc3\xa4ngude jaoks arendas ta v\xc3\xa4lja isikliku "indiaanikeele", mille grammatika p\xc3\xb5hines kreeka ja eesti keelel.\n_START_SECTION_\nLinnavolinikuna esimese maailmas\xc3\xb5ja eel ja ajal\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95petajaameti pidamise k\xc3\xb5rval sisenes Wahl enne esimese maailmas\xc3\xb5ja puhkemist ka poliitikasse. 1913 valiti ta Tallinna linnavolikogu liikmeks. Samal aastal sai temast volikogu vanade ehitusm\xc3\xa4lestiste kaitse komisjoni liige. Hoolimata \xc3\xb5petajaametist ei tegelenud Wahl linnavolikogus haridusk\xc3\xbcsimustega. \xc3\x9cldse oli ta volikogu istungitel k\xc3\xbcll aktiivne kohalk\xc3\xa4ija, ent s\xc3\xb5na v\xc3\xb5ttis v\xc3\xa4he._NEWLINE_P\xc3\xa4rast esimese maailmas\xc3\xb5ja algust tabasid Vene impeeriumis elanud sakslasi repressioonid, mis ei j\xc3\xa4tnud t\xc3\xa4ielikult puutumata ka Wahli. N\xc3\xa4iteks suleti Tallinna aadliklubi, mille liige Wahl oli olnud. 1914. aasta s\xc3\xbcgisel sattus ta saksap\xc3\xa4raste kohanimede \xc3\xbcmbermuutmise propagandakampaania keskmesse. Linnavolinikuna osales ta Tallinna linna nime muutmise aruteludes, mis j\xc3\xa4rgnesid linnapea Jaan Poska ettepanekule asendada saksakeelne Revel vanavene keelest p\xc3\xa4rineva Kol\xc3\xb5vaniga (seejuures kasutati asja arutamisel eba\xc3\xb5iget nimekuju Kal\xc3\xb5van). Wahl leidis, et linna vanimad nimed olevat olnud hoopis Ledenets v\xc3\xb5i Lindanisa. \xc3\x9chtlasi tundis ta huvi, kui palju nime muutmine maksma v\xc3\xb5iks minna, mille peale olevat volikogus puhkenud "\xc3\xbcle\xc3\xbcldine naer". Nime muutmiseks vajalikud h\xc3\xa4\xc3\xa4led saadi volikogus ka l\xc3\xb5puks kokku, ent muutmise endani ei j\xc3\xb5utud._NEWLINE_Wahl valiti linnavolikokku ka 1917. aastal vahetult enne Veebruarirevolutsiooni toimunud valimistel. Uues volikogus sai temast tulet\xc3\xb5rje-, rahvahariduse ja linna pandimaja asjade komisjonide liige, samuti j\xc3\xa4tkas ta ehitusm\xc3\xa4lestiste komisjoni liikmena. Ent 1917. aasta augustis valiti juba uus volikogu ja sellega Wahli poliitiline tegevus ka l\xc3\xb5ppes.\n_START_SECTION_\nElu l\xc3\xb5pp ja surm\n_START_PARAGRAPH_\n1945. aasta veebruaris koostatud sakslaste k\xc3\xbc\xc3\xbcditamisaktsiooni nimekirjas oli sarnaselt teiste veel Eestis elavate sakslastega ka Wahli nimi. Augustis toimunud k\xc3\xbc\xc3\xbcditamise k\xc3\xa4igus kuulus Wahl aga nende k\xc3\xbcmmekonna inimese hulka, keda v\xc3\xa4lja ei saadetud v\xc3\xb5i kelle asukohta kindlaks teha ei suudetud. Ehkki Wahli p\xc3\xa4\xc3\xa4semise p\xc3\xb5hjused ei ole t\xc3\xa4pselt teada, kuid on teada, et m\xc3\xb5nel juhul langetas k\xc3\xbc\xc3\xbcditamist l\xc3\xa4bi viinud operatiivgrupi juht otsuse raskelt haigeid v\xc3\xb5i invaliide mitte \xc3\xa4ra viia, otsuse tegemist v\xc3\xb5is seejuures m\xc3\xb5jutada haigla t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate arvamus. Seega p\xc3\xa4\xc3\xa4stis just vaimuhaiglas viibimine suure t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusega Wahli juba teist korda._NEWLINE_P\xc3\xa4rast k\xc3\xbc\xc3\xbcditamisest p\xc3\xa4\xc3\xa4semist \xc3\xb5nnestus Wahlil endiselt pidada kirjavahetust v\xc3\xa4lismaiste kolleegidega. On v\xc3\xb5imalik, et Seewaldi arstid tunnustasid tema p\xc3\xbchendumist filoloogiale, kui v\xc3\xa4lismaailmaga suhtlemist v\xc3\xb5imaldasid._NEWLINE_Wahl suri 9. m\xc3\xa4rtsil 1948 kell 15. Tema s\xc3\xb5pradeni L\xc3\xa4\xc3\xa4nes j\xc3\xb5udis surmateade "raudse eesriide" t\xc3\xb5ttu suure hilinemisega. Wahl maeti 14. m\xc3\xa4rtsil Tallinna Siselinna kalmistu Aleksander Nevski kalmistule. 1996. aastal maeti Wahli s\xc3\xa4ilmed \xc3\xbcmber Pajusi m\xc3\xb5isa kalmistule, kus asub ka Wahlide perekonnakabel.\n_START_SECTION_\nLoomine ja tutvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed sammud uue keele loomiseks astus Wahl 19. sajandi viimastel aastatel. 1896 ja 1897 avaldas ta Hannoveris ilmunud ajakirjas Linguist kaks artiklit, milles tutvustas oma ideid. Umbes samal ajal esitles Rosenberger, kes oli sajandi viimasel k\xc3\xbcmnendil Wahli heaks tuttavaks saanud, ning oli sel ajal Peterburi volap\xc3\xbcki-akadeemia president, akadeemia liikmetele enda loodud uut keelt \xe2\x80\x93 idiom neutrali. Aastast 1906 andis Rosenberger Peterburis v\xc3\xa4lja ka uues keeles ajakirja Progres. Samas v\xc3\xa4ljaandes tegi Wahl 1906. aastal omapoolsed ettepanekud keele reformimiseks, mille Rosenberg aasta hiljem ka vastu v\xc3\xb5ttis. Hoolimata reformimisest idiom neutral populaarsust ei kogunud ja h\xc3\xa4\xc3\xa4bus. Samal ajal arendas Wahl romaani keelte baasil loodud AULIt (Auxiliari lingue International), mis kujunes oktsidentaali vaheastmeks, ja tutvustas seda 1909. aastal ajakirjas Academia pro Interlingua \xe2\x80\x93 Discussiones. 1911 s\xc3\xb5nastas Wahl oktsidentaali aluseks saanud s\xc3\xb5namoodustusreegli, mis sai hiljem tuntuks de Wahli reeglina._NEWLINE_Aastal 1916 rajasid Venemaa tehiskeelte huvilised Peterburis \xc3\xbchingu Kosmoglot. Wahl ei olnud \xc3\xbchingu asutajate hulgas, vaid liitus sellega hiljem, nagu ka eesti keeleteadlane Jakob Linzbach. Wahlist sai \xc3\xbchingus "naturalistliku koolkonna" eestk\xc3\xb5neleja; ta rajas sellega teed oktsidentaali loomisele. 1917. aasta revolutsiooniliste s\xc3\xbcndmustega ja liikmete lahkumisega Peterburist \xc3\xbchingu tegevus h\xc3\xa4\xc3\xa4bus ning l\xc3\xb5ppes 1921. aastal t\xc3\xa4ielikult, kuid taastus samal aastal Tallinnas. \xc3\x9chingu tegevuse taaselustas Wahl koos Linzbachiga ning m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra muudeti \xc3\xbchingu nime, milleks n\xc3\xbc\xc3\xbcd sai Kosmoglott. Sidemed s\xc3\xa4ilisid ka \xc3\xbchingu endiste liikmetega, kes n\xc3\xbc\xc3\xbcd tegutsesid mitmes Euroopa riigis. Wahl oli \xc3\xbchtlasi \xc3\xbchingu poolt 1922\xe2\x80\x931926 v\xc3\xa4lja antud ajakirja Kosmoglott toimetaja. Sama ajakirja esimeses numbris tutvustaski Wahl enda loodud tehiskeelt oktsidentaali, mis baseerus valdavalt hispaania keele s\xc3\xb5navaral, aga ka teistel romaani ja lisaks germaani keeltel. Ta tutvustas 1923\xe2\x80\x931928 keelt ka sariv\xc3\xa4ljaandes "Occidental, unic natural, vermen neutral e max facil e comprensibil lingue por International relationes". Oktsidentaali grammatika kohta andis Wahl 1925. aastal v\xc3\xa4lja raamatu "Radicarium directiv del lingue International (Occidental). In 8 lingues".\n_START_SECTION_\nPropageerimine\n_START_PARAGRAPH_\nAjakirja esimeses numbris ilmus ka \xc3\xbchingu \xc3\xbcks esimesi katseid saavutada oma tegevusele rahvusvaheline t\xc3\xa4helepanu. Nimelt tr\xc3\xbckiti seal \xc3\xa4ra 5. septembril 1921 Rahvasteliidule saadetud kiri, milles soovitati kasutusele v\xc3\xb5tta perfektne, mitte ilmtingimata levinuim rahvastevahelise suhtlemise keel, mis oleks lihtsalt omandatav. Sobiva keele leidmiseks soovitati korraldada v\xc3\xb5istlus ja kandidaate pidanuks hindama Rahvasteliidu kokku kutsutav ekspertide komisjon. Rahvasteliit l\xc3\xbckkas ettepaneku Rahvasteliidu poolt tagasi._NEWLINE_Vaatamata ebaedule Rahvasteliidus muutus oktsidentaal kiiresti populaarseks. Aja jooksul selgus ka, et uus keel meelitas \xc3\xbcle ka paljud ido harrastajad, kuid esperantistid j\xc3\xa4id oma keelele truuks. Paul Ariste j\xc3\xa4rgi olid idistide vahel vastuolud ja p\xc3\xa4rast Wahli isiklikku p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumist asuda oktsidentaali propageerima paljud seda tegidki. Keele populaarsuse kasvuga paralleelselt v\xc3\xa4henes aga Kosmoglotti aktiivsus ning 1928. aasta detsembris toimunud m\xc3\xa4lestus\xc3\xbcritust 10 aastat varem surnud Rosenbergerile on peetud \xc3\xbchingu viimaseks teadaolevaks \xc3\xbcrituseks._NEWLINE_K\xc3\xbcll aga tekkis 1920. aastate jooksul mitmeid uusi oktsidentaali\xc3\xbchinguid. 1927 loodi oktsidentaali\xc3\xbchinguid koondav Association International Cosmoglotta, mis aasta hiljem nimetati \xc3\xbcmber Occidental-Unioniks. 1927. aastast hakkas ka ajakiri Kosmoglott ilmuma Tallinna asemel Viinis ja Cosmoglotta nime all. Viimases Tallinnas ilmunud numbris avaldas Wahl muuhulgas Lydia Koidula luuletuse "Kallim kingitus" oktsidentaalikeelse t\xc3\xb5lke pealkirja all "Max car donation". Wahlile isiklikult t\xc3\xb5i uue keele populaarsus kaasa rahvusvahelise tuntuse. Ta esines ettekannetega mitmes Euroopa riigis ning suhtles tihedalt lingvistidega. 1939 kutsuti ta t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ainsana Eestist V lingvistide konverentsile Br\xc3\xbcsselis. Teisalt j\xc3\xa4i Wahl j\xc3\xa4tkuvalt asjaarmastajaks. Tema keeltealane tegevus ei j\xc3\xb5udnud kunagi laiemate teoreetiliste lingvistikaprobleemideni, vaid piirdus omaenda tehiskeele konstrueerimise ja sellega seonduvate k\xc3\xbcsimuste k\xc3\xa4sitlemisega._NEWLINE_Oktsidentaal ei saavutanud ka kunagi esperantoga v\xc3\xb5rreldavad populaarsust, ehkki Wahl sooviks oli olnud luua ideaalne rahvusvahelise suhtlemise keel. Erinevalt esperantost, millest sai populaarne keel t\xc3\xb6\xc3\xb6lisliikumiste seas, olid oktsidentaali kasutajateks s\xc3\xb5dadevahelisel ajal valdavalt L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa haritlased. Paul Ariste on oktsidentaali v\xc3\xa4hest levikut seletanud sellega, et oktsidentaali grammatika on k\xc3\xbcll kerge, ent tuletus\xc3\xb5petus keeruline._NEWLINE_1949. aastal, p\xc3\xa4rast Wahli surma, nimetati oktsidentaal interlingueks, et kaotada nimest viide l\xc3\xa4\xc3\xa4nele ja keel seel\xc3\xa4bi rahvusvahelisemaks muuta. Pekka Erelti s\xc3\xb5nul pidurdas just nimelt keele l\xc3\xa4\xc3\xa4nele viitav nimetus selle levikut idablokis. Occidental-Unionist sai keele \xc3\xbcmbernimetamise j\xc3\xa4rel Interlingue-Union, millist nime kannab see ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval. \xc3\x9chingul on oma akadeemia, lisaks j\xc3\xa4tkab \xc3\xbchingu v\xc3\xa4ljaandena ilmumist ajakiri Cosmoglotta.\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nWahl abiellus 1894. aastal Peterburis Maria von H\xc3\xbcbbenetiga (1871\xe2\x80\x931933), kes oli suurv\xc3\xbcrstinna Maria Pavlovna ihuarsti t\xc3\xbctar. Neil oli viis last: Johann ehk Hans (1895\xe2\x80\x931968), Guido (1896\xe2\x80\x93?), Ellen (s\xc3\xbcndinud ja surnud 1900), Anatol (1903\xe2\x80\x931972) ja Lydia Maria (1907\xe2\x80\x931989). Abielu lahutati 1913. aastal, mille j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4id Johann, Guido ja Lydia Maria isa juurde elama. Anatol j\xc3\xa4i Soome kolinud ema juurde, m\xc3\xb5ni aeg hiljem suundus sinna ka Lydia Maria. Wahli vanemad pojad olid esimese maailmas\xc3\xb5ja alguseks kolinud Saksamaale ja teenisid s\xc3\xb5jas Saksa armees. Guido viibis Saksa okupatsiooni ajal l\xc3\xbchikest aega Tallinnas puhkusel, aasta l\xc3\xb5pupoole j\xc3\xa4i ta aga s\xc3\xb5jas kadunuks. Teistel andmetel langes ta 1919. aastal L\xc3\xa4tis Tukumsi l\xc3\xa4heduses enamlastega peetud lahingus. Wahli vanima poja Johanni kaks poega \xe2\x80\x93 Volker (s\xc3\xbcndinud 1935) ja Asko (s\xc3\xbcndinud 1937) \xe2\x80\x93 elavad Saksamaal ja osalevad sealse Balti R\xc3\xbc\xc3\xbctelkondade Liidu tegevuses._NEWLINE_1914. aastal abiellus Wahl Agnes Riesenkampffiga. Agnes oli sarnaselt abikaasaga \xc3\xb5petaja, andes v\xc3\xb5imlemistunde mitmes Tallinna koolis. 1917. aastal s\xc3\xbcndis neil t\xc3\xbctar Veronika. Wahli teine abielu kestis kuni 1941. aastani, kui Agnes NKVD poolt arreteeriti ja maha lasti.\n_START_SECTION_\nHarrastused\n_START_PARAGRAPH_\nLisaks lingvistikale harrastas Edgar von Wahl avamerepurjetamist. 1895 sai temast Keiserliku Eestimaa Merejahtklubi liige ja j\xc3\xa4rgnevatel aastatel v\xc3\xb5ttis ta selle tegevusest aktiivselt osa, kuuludes selle tehnilisse komiteesse ja olles klubi sekret\xc3\xa4r. Ta koostas 1913. aastal ka klubi 25. aastap\xc3\xa4evale p\xc3\xbchendatud aastaraamatu. 1922. aastal sai Wahlist klubi auliige. Talle kuulus aastate jooksul mitu laeva, millest \xc3\xbche \xe2\x80\x93 Auli-nimelise ket\xc5\xa1i \xe2\x80\x93 olevat ta ise konstrueerinud.'