b'\n_START_ARTICLE_\nTorrese v\xc3\xa4ina kreoolkeel\n_START_SECTION_\nArvs\xc3\xb5nad 1-10 selles keeles\n_START_PARAGRAPH_\n1 \xe2\x80\x93 wan, 2 \xe2\x80\x93 tu, 3 \xe2\x80\x93 tri, 4 \xe2\x80\x93 po, 5 \xe2\x80\x93 paib, 6 \xe2\x80\x93 siks, 7 \xe2\x80\x93 seben, 8 \xe2\x80\x93 eit, 9 \xe2\x80\x93 nain, 10 \xe2\x80\x93 ten\n_START_SECTION_\nFoneetika\n_START_PARAGRAPH_\nTorrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles esinevad t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4likud on /i/, /u/, /\xc3\xb9/, /e/, /o/, /a/, /\xc3\xb2/, lisaks leiduvad selle keele dialektides t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4likud /\xc5\x93/ ja /\xc3\xac/. T\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4liku pikkus selles keeles \xc3\xbcldiselt ei muutu. Keeles leiduvad kaash\xc3\xa4\xc3\xa4likud on /p/, /b/, /m/, /w/, /\xce\xb8/, /\xc3\xb0/, /n/, /l/, /t/, /d/, /r/, /s/, /z/, /y/, /k/, /g/, /\xc5\x8b/._NEWLINE_/P/, /b/, /\xce\xb8/, /\xc3\xb0/, /k/ ja /g/ on aspireeritud klusiilid ja neil on ka t\xc3\xa4ielikult aspireeritud allofoonid ( [p\xca\xb0] - [\xc9\xb8], [b\xca\xb1] - [\xce\xb2], [t\xcc\xaa\xca\xb0] - [\xce\xb8], [d\xcc\xaa\xca\xb1] - [\xc3\xb0], [k\xca\xb0] - [x], [\xc9\xa1\xca\xb1] - [\xc9\xa3]), /s/ ja /z/ aga varieeruvad h\xc3\xa4\xc3\xa4lduses [s/z], [\xca\x83/\xca\x92], ja [t\xca\x83/d\xca\x92] vahel.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcntaks\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5naj\xc3\xa4rg on SVO (subjekt \xe2\x80\x93 verb \xe2\x80\x93 objekt).\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nPaljud sufiksid on tuletatud inglise keele prepositsioonidest ja nad modifitseerivad verbi t\xc3\xa4hendust, n\xc3\xa4iteks -aut \xe2\x80\x98v\xc3\xa4lja\xe2\x80\x99, -daun \xe2\x80\x98alla\xe2\x80\x99, -raun \xe2\x80\x98\xc3\xbcmber\xe2\x80\x99 ja -ap \xe2\x80\x98\xc3\xbcles\xe2\x80\x99. Omaduss\xc3\xb5nade ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rs\xc3\xb5nadega v\xc3\xb5ib kasutada nelja t\xc3\xbc\xc3\xbcpi sufikseid: -kain (hinnang), -said (asukoht), -taim (aeg) ja -wei (viis). Kasutatakse ka reduplikatsiooni, et intensiivistada omaduss\xc3\xb5na t\xc3\xa4hendust, n\xc3\xa4iteks kalakala \xe2\x80\x98mitmev\xc3\xa4rviline\xe2\x80\x99 ja spotspot \xe2\x80\x98t\xc3\xa4piline\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nArv\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt eesti keelest esineb duaali, n\xc3\xa4iteks personaalpronoomenid esimeses isikus on ai (ainsus) mitu (duaal) ja mipla (mitmus).  Eesti keelest on erinev ka see, et nimis\xc3\xb5nadel pole Austraalia kreoolkeeltes mitmuse vormi. Mitmuse v\xc3\xa4ljendamiseks kasutatakse Torrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles n\xc3\xa4iteks kvantoreid.\n_START_SECTION_\nIsik\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt eesti keelest eksisteerib Torrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles inklusiivne \xe2\x80\x98meie\xe2\x80\x99 - yumi (duaal) ja yumpla (mitmus). Eksklusiivne \xe2\x80\x98meie\xe2\x80\x99 on mitu (duaal) ja mipla (mitmus). Erinevalt eesti keelest verbil isik ei rakendu.\n_START_SECTION_\nDefiniitsus\n_START_PARAGRAPH_\nTorrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles on neli artiklit, mille kasutamine on mittekohustuslik: da (ainsus, definiitne), dem (mitmus, definiitne), wan (ainsus, indefiniitne) ja ol (mitmus, \xc3\xbcldine). On t\xc3\xa4heldatud kalduvust kasutada inglise keele artikleid the ja a seal, kus inglise kirjakeeles neid ei kasutata, n\xc3\xa4iteks come in a two dinghi v\xc3\xb5i the las Sunday.\n_START_SECTION_\nSugu\n_START_PARAGRAPH_\nAustraalia kreoolkeeltes ei kajastu sugu nimis\xc3\xb5nades. Torrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles on v\xc3\xb5imalik (aga mitte kohustuslik) m\xc3\xa4rkida sugu omaduss\xc3\xb5nadega man \xe2\x80\x98meessoost\xe2\x80\x99 ja oman \xe2\x80\x98naissoost\xe2\x80\x99, nagu n\xc3\xa4iteks man ata \xe2\x80\x98vanaisa\xe2\x80\x99 ja oman ata \xe2\x80\x98vanaema\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4ne\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt eesti keelest on tegemist anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise keelega, k\xc3\xa4\xc3\xa4net v\xc3\xa4ljendavad prepositsioonid. Neli p\xc3\xb5hilist prepositsiooni Torrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles on lo (asukoht, s\xc3\xb5nast along), go (eesm\xc3\xa4rk, s\xc3\xb5nast go), kam (p\xc3\xa4rinemiskoht, s\xc3\xb5nast come) ja blo (kuuluvus, s\xc3\xb5nast belong).  N\xc3\xa4iteks: We aus blo misnari? \xe2\x80\x98Kus on preestri maja?\xe2\x80\x99 Prepositisioonidel v\xc3\xb5ib olla lauses ka teisi t\xc3\xa4hendusi, n\xc3\xa4iteks blo v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ljendada kohustust (Ai blo go nau \xe2\x80\x98Ma pean n\xc3\xbc\xc3\xbcd minema\xe2\x80\x99) ja p\xc3\xb2 eesm\xc3\xa4rki (Bos i kam p\xc3\xb2 luk w\xc3\xb2k blo yumi \xe2\x80\x98Boss on tulnud meie t\xc3\xb6\xc3\xb6d vaatama\xe2\x80\x99)._NEWLINE_M\xc3\xb5ningatele asukohta ja liikumist v\xc3\xa4ljendavatele verbidele ei j\xc3\xa4rgne prepositsiooni, n\xc3\xa4iteks Awa bi stap aus bik\xc3\xb2s em i sikwan \xe2\x80\x98Onu j\xc3\xa4i koju, sest ta on haige\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nAeg\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt eesti keelest aeg verbil ei rakendu. Minevikku v\xc3\xb5ivad m\xc3\xa4rkida verbi ees abitegus\xc3\xb5nad bin v\xc3\xb5i bi, tulevikku go. N\xc3\xa4iteks: Dat stori we yu bi spik i prapa paniwan \xe2\x80\x98See lugu, mis sa r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid, on v\xc3\xa4ga naljakas\xe2\x80\x99\n_START_SECTION_\nAspekt\n_START_PARAGRAPH_\nTorrese v\xc3\xa4ina kreoolkeeles v\xc3\xa4ljendatakse aspekti verbi ees olevate s\xc3\xb5nadega. Kuus p\xc3\xb5hilist aspektimarkerit lauses on kip (korduv), nomo (peatatud), oltaim (habituaalne), pinis (l\xc3\xb5petatud), stat (inhoatiivne) ja stil (kontinuatiivne). Korduvat tegevust saab v\xc3\xa4ljendada ka lihtsalt verbi kordamisega, n\xc3\xa4iteks Yu ran ran go! \xe2\x80\x98Jookse edasi!\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nHuvitavat\n_START_PARAGRAPH_\nTorrese v\xc3\xa4ina saartel k\xc3\xb5neleti juba 1840. aastatel Vaikse ookeani inglise pid\xc5\xbeinit, mille olid endaga kaasa toonud kaupmehed Euroopast, L\xc3\xb5unamere saartelt, Paapua Uus-Guineast, Filipiinidelt, Indoneesiast ja Austraaliast. Kreoolkeel arenes pid\xc5\xbeinist aga alles 1890ndate l\xc3\xb5pus.  Keele kaks peamist murret on ida ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ne dialektid. Ida dialekti s\xc3\xb5navara sisaldab rohkelt meriam miri keelest laenatud s\xc3\xb5nu, mis kuulub Paapua keelte hulka, l\xc3\xa4\xc3\xa4ne dialekti s\xc3\xb5navara on aga tugevalt m\xc3\xb5jutanud kala-lagau-jaa keel, mis on Austraalia aborigeenikeel. Torrese v\xc3\xa4ina kreoolkeele s\xc3\xb5navara p\xc3\xa4rineb siiski 80% ulatuses inglise keelest.  Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel on selle kreoolkeele struktuur j\xc3\xa4rjest enam l\xc3\xa4henenud oma superstraadile, inglise keelele.'