b'\n_START_ARTICLE_\nMir (kaevandus)\n_START_PARAGRAPH_\nMir on teemandikaevandus Venemaal Sahhas Mirn\xc3\xb5is Ireljahhi j\xc3\xb5e vasakul kaldal._NEWLINE_Mir oli aastani 2001 peamiselt avakaevandus, p\xc3\xa4rast seda on kaevandatud ainult maa all. Karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri s\xc3\xbcgavus oli 525 meetrit ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t 1200 meetrit. Miri lehter on Utah\' Binghami kanjoni kaevanduse j\xc3\xa4rel suuruselt teine inimese loodud auk._NEWLINE_Kaevanduse geograafilised koordinaadid on 62\xc2\xb0\xc2\xa031\xe2\x80\xb2\xc2\xa046\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 113\xc2\xb0\xc2\xa059\xe2\x80\xb2\xc2\xa037\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E._NEWLINE_Kaevandus rajati 1957. aastal. Miris kaevandatakse kimberliiti._NEWLINE_V\xc3\xa4idetavalt h\xc3\xa4irivad s\xc3\xbcvendist tingitud \xc3\xb5hutemperatuuri k\xc3\xb5ikumine ja ootamatud \xc3\xb5huvoolud helikopterite lendamist.\n_START_SECTION_\nTeemandivarude avastamine\n_START_PARAGRAPH_\nKimberliidi leiukoha avastasid 13. juunil 1955 geoloogid Juri Habardin, Jekaterina Jelagina ja Viktor Avdejenko.\n_START_SECTION_\nKaevanduse rajamine\n_START_PARAGRAPH_\nKarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri hakati rajama 1957. aastal. Pikk talv, igikelts ja maa pehmenemine suvel muutsid selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 raskeks. Ehitised tuli rajada vaiadele, et nad vajuma ei hakkaks. Peamine t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemistehas ehitati 20\xc2\xa0km kaugusele sobivamale pinnasele. Madal \xc3\xb5hutemperatuur muutis hapraks nii masinate metall- kui ka kummidetailid. K\xc3\xbclmunud pinnas l\xc3\xb5hati v\xc3\xb5i p\xc3\xbc\xc3\xbcti seda kohati sulatada. Karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri teenindamise jaoks rajati Mirn\xc3\xb5i linn.\n_START_SECTION_\nTootmine\n_START_PARAGRAPH_\nMir oli N\xc3\xb5ukogude Liidu esimene ja suurim teemandikaevandus. 1960. aastatel toodeti umbes 10 miljonit karaati (2000\xc2\xa0kg) teemante aastas. Neist umbes 20 protsenti olid juveelikvaliteediga. Karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri pealmises kihis (umbes 340 meetri s\xc3\xbcgavuseni) oli teemandisisaldus v\xc3\xa4ga suur \xe2\x80\x93 \xc3\xbchest tonnist maagist leiti umbes 4 karaati teemante. Nende seas oli suhteliselt palju kvaliteetseid kive. S\xc3\xbcgavamal v\xc3\xa4henes maagi teemandisisaldus umbes kaks korda._NEWLINE_Miri teemandid olid v\xc3\xa4ga \xc3\xbchtlase suuruse ja kujuga. Miri suurim teemant leiti 23. detsembril 1980. Selle mass oli 342,5 karaati (68 g). Sellele anti nimeks NLKP XXVI kongress. Teemant anti hoiule Moskvas Kremlis asuvasse v\xc3\xa4\xc3\xa4riskivide fondi._NEWLINE_1990. aastatel tekkis karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri t\xc3\xb6\xc3\xb6s ajutine katkestus, kui 340 meetri s\xc3\xbcgavusele j\xc3\xb5udes kaevanduse p\xc3\xb5hjaosa veega t\xc3\xa4itus._NEWLINE_P\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu lagunemist v\xc3\xb5ttis kaevandamise \xc3\xbcle Sahha teemandikompanii. Ettev\xc3\xb5tte andmetel teenis ta teemandim\xc3\xbc\xc3\xbcgilt aastas \xc3\xbcle 600 miljoni USA dollari._NEWLINE_Hiljem sai kaevanduse omanikuks Venemaa suurim teemanditootja Alrosa. Juba 1970. aastatel oli hakatud rajama maa-aluseid k\xc3\xa4ike, et asuda p\xc3\xa4rast maapealsete varude ammendumist kaevandama s\xc3\xbcgavamalt. Aastal 1999 kaevandati juba praktiliselt ainult allmaakaevanduses. 1220 meetri s\xc3\xbcgavusele ulatunud puurimiste p\xc3\xb5hjal ennustati, et allmaakaevanduse tasuv eluiga on 27 aastat._NEWLINE_Miri karj\xc3\xa4\xc3\xa4ris kaevandati teemante 44 aastat. Selle aja jooksul toodi karj\xc3\xa4\xc3\xa4rist v\xc3\xa4lja hinnanguliselt umbes 350 miljonit m\xc2\xb3 maaki. L\xc3\xb5puks pidi koormaga veoato karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri p\xc3\xb5hjast maa peale j\xc3\xb5udmiseks l\xc3\xa4bima 8\xc2\xa0km pikkuse spiraalselt m\xc3\xb6\xc3\xb6da n\xc3\xb5lva kulgeva teekonna. Pealmaakaevandus suleti l\xc3\xb5plikult 2001. aastal. Karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri stabiliseerimiseks kaeti selle p\xc3\xb5hi 45 meetri paksuse killustikukihiga._NEWLINE_Aastal 2012 toodeti maa-aluses kaevanduses 1,9\xc2\xa0miljonit karaati teemante. Maagi keskmine teemandisisaldus oli 3,7 karaati tonni kohta.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbc\xc3\xbck ja suhted De Beersiga\n_START_PARAGRAPH_\n1960. ja 1970. aastate hiilgeaegadel m\xc3\xbc\xc3\xbcdi suurem osa teemante lihvimata kujul De Beersile. Enamasti teemanditoodang heades leiukohtades esimestel aastatel kasvab, seej\xc3\xa4rel stabiliseerub ja hakkab peagi langema. Sahhas aga toodeti paark\xc3\xbcmmend aastat p\xc3\xa4rast kaevandama hakkamist ikka \xc3\xbcha suuremaid koguseid kvaliteetseid teemante. De Beers kutsus neid "h\xc3\xb5bekarudeks". P\xc3\xbcsiv kvaliteet oli nii \xc3\xbcllatav, et De Beersi esindajad eesotsas Philip Oppenheimeriga kauplesid 1976. aastal N\xc3\xb5ukogude Liidult v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5imaluse kaevandust k\xc3\xbclastada. Neid hoiti aga Moskvas nii kaua kinni, et Miriga tutvumiseks j\xc3\xa4i aega ainult 20 minutit ja saladustele j\xc3\xa4lile ei j\xc3\xb5utud. Eelk\xc3\xb5ige \xc3\xbcllatas De Beersi esindajaid asjaolu, et Miris ei kasutatud maagi t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemiseks vett. See oli aga m\xc3\xb5istetav, sest vesi oleks enamasti kohe k\xc3\xbclmunud.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96kolinn 2020\n_START_PARAGRAPH_\nVenemaa arhitektuurib\xc3\xbcroo AB Ellis on otsinud rahastajaid oma plaanile katta Miri karj\xc3\xa4\xc3\xa4r klaaskupliga ja rajada sinna 100 000 elanikule m\xc3\xb5eldud kunstliku kliimaga \xc3\xb6kolinn.'