b'\n_START_ARTICLE_\nKannada keel\n_START_SECTION_\nArvs\xc3\xb5nad 1\xe2\x80\x9310\n_START_PARAGRAPH_\n1 \xe2\x80\x93 ondhu_NEWLINE_2 \xe2\x80\x93 yeradu_NEWLINE_3 \xe2\x80\x93 mooru_NEWLINE_4 \xe2\x80\x93 naalku_NEWLINE_5 \xe2\x80\x93 aidhu_NEWLINE_6 \xe2\x80\x93 aaru_NEWLINE_7 \xe2\x80\x93 yelu_NEWLINE_8 \xe2\x80\x93 entu_NEWLINE_9 \xe2\x80\x93 ombathu_NEWLINE_10 \xe2\x80\x93 hatthu\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nKannada keel nagu teisedki draviidi keeled on aglutinatiivne, mis t\xc3\xa4hendab, et uute s\xc3\xb5nade moodustamiseks ja erinevate grammatiliste suhete v\xc3\xa4ljendamiseks liidetakse s\xc3\xb5nat\xc3\xbcvedele erinevaid sufikseid. Samuti esineb keeles palju liits\xc3\xb5nu, kus kaks v\xc3\xb5i rohkem s\xc3\xb5na on kokku liidetud. Seep\xc3\xa4rast v\xc3\xb5ib keeles esineda v\xc3\xa4ga pikki s\xc3\xb5nu. Lisaks kasutatakse tagas\xc3\xb5nu, mis liidetakse nimis\xc3\xb5nafraasi l\xc3\xb5ppu, et m\xc3\xa4rkida aega v\xc3\xb5i asukohta.\n_START_SECTION_\nSugu\n_START_PARAGRAPH_\nKannada keeles eristatakse kolme sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. S\xc3\xb5nad, mis viitavad meessoost isikule on meessoost (n\xc3\xa4iteks arasa \xe2\x80\x93 kuningas), naissoost isikule viitavad s\xc3\xb5nad on naissoost (n\xc3\xa4iteks amma \xe2\x80\x93 ema) ning k\xc3\xb5ik \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud s\xc3\xb5nad liigitatakse kesksoo alla.\n_START_SECTION_\nAinsus ja mitmus\n_START_PARAGRAPH_\nKannada keeles on kaks arvu: ainsus ja mitmus. Mitmuse tunnuseks on sufiks -glu. N\xc3\xa4iteks mane \xe2\x80\x93 maja, maneglu \xe2\x80\x93 majad.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4nded\n_START_PARAGRAPH_\nKannada keeles on kuus k\xc3\xa4\xc3\xa4net: nominatiiv, akusatiiv, genitiiv, daativ, lokatiiv, vokatiiv. K\xc3\xa4\xc3\xa4ndem\xc3\xa4rgistus on nominatiiv-akusatiiv ning k\xc3\xa4\xc3\xa4namine toimub peamiselt sufiksite liitmisega s\xc3\xb5nat\xc3\xbcvele.\n_START_SECTION_\nVerbid\n_START_PARAGRAPH_\nVerbid on seondatavad isiku, arvu ja sooga. Tegus\xc3\xb5na koosneb verbi t\xc3\xbcvest, ajatunnusest ja isiku/arvu/soo tunnusest._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks "mina l\xc3\xa4hen"= hoo (minema)+ -tt (oleviku tunnus)+ -iini (ainuse esimese p\xc3\xb6\xc3\xb6rde tunnus) = hoogtini.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcntaks\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5naj\xc3\xa4rg lauses on tavaliselt SOV (subjekt-objekt-verb)._NEWLINE_Nt: Tema loeb raamatut \xe2\x80\x93_NEWLINE_Avanu pustaka oodtaane_NEWLINE_tema raamat loeb\n_START_SECTION_\nKeelen\xc3\xa4ide\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5lge: K\xc3\xb5ik inimesed s\xc3\xbcnnivad vabade ja v\xc3\xb5rdsetena oma v\xc3\xa4\xc3\xa4rikuselt ja \xc3\xb5igustelt. Neil on m\xc3\xb5istus ja s\xc3\xbcdametunnistus ning nende suhtumist \xc3\xbcksteisesse peaks kandma vendluse vaim.\n_START_SECTION_\nKirjaviis\n_START_PARAGRAPH_\nKannada keelt kirjutatakse kannada kirjas. Kannada kiri p\xc3\xa4rineb brahmi kirjast ning sarnaneb v\xc3\xa4ga telugu kirjaga. Seda peetakse \xc3\xbcle 2000 aasta vanuseks, India vanuselt kolmandaks keeleks p\xc3\xa4rast sanskriti ja tamili keelt. Iga kirjutatud s\xc3\xbcmbol vastab \xc3\xbchele silbile ning kiri kulgeb horisontaalselt vasakult paremale. Kannada kirjas \xc3\xbcletab kirjutatud s\xc3\xbcmbolite arv t\xc3\xa4hestikku kuuluvate m\xc3\xa4rkide arvu, kuna erinevaid m\xc3\xa4rke saab omavahel kombineerida mitmeteks liits\xc3\xb5nadeks, mis teeb kannada kirja k\xc3\xbcllaltki keeruliseks.'