b'\n_START_ARTICLE_\nYves Leterme\n_START_PARAGRAPH_\nYves Camille D\xc3\xa9sir\xc3\xa9 Leterme (s\xc3\xbcndinud 6. oktoobril 1960 L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Flandrias Wervikis) on Belgia poliitik._NEWLINE_Leterme s\xc3\xbcndis flaami-vallooni peres. Tema isa on valloon ja sellep\xc3\xa4rast kannab ta prantsuse perekonnanime. Yves Leterme \xc3\xb5ppis flaamikeelses Leuveni katoliiklikus \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5igusteadust ja sai sealt 1981 \xc3\xb5igusteaduste bakalaureuse kraadi. Flaamikeelsest Genti \xc3\xbclikoolist sai ta 1983 politoloogia bakalaureuse- ja 1984 magistrikraadi ning 1985 teise magistrikraadi haldusjuhtimises._NEWLINE_Leterme kuulub flaami kristlik-demokraatlikku erakonda Christen-Democratisch en Vlaams. Enne poliitikasse minekut t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta riigiauditis audiitorina. Seej\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta oma erakonnas, mis sel ajal kandis nime Kristlik Rahvapartei, riikliku sekret\xc3\xa4rina, aga pani selle ameti maha ja asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Euroopa Liidu asutustes. 1995 valiti ta Ypres\'i linnan\xc3\xb5ukokku ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas seal kuni 2001. aastani. 1997 loobus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6st Euroopa Liidu asutustes, sest ta valiti Belgia parlamenti. 1999 ja 2003 valiti ta sinna tagasi._NEWLINE_2003. aasta Belgia parlamendivalimistel sai Christen-Democratisch en Vlaams l\xc3\xbc\xc3\xbca ja erakonna esimees Stefaan De Clerck astus ametist tagasi. Leterme sai tema asemel erakonna juhiks. 2004 sai ta Flaami omavalitsuse ministerpresidendiks._NEWLINE_Sellel ametikohal sai ta tuntuks avaldusega teemal, miks kakskeelne asjaajamine Flandrias on \xc3\xb5nnestunud ja Valloonias l\xc3\xa4bi kukkunud. Ta teatas: "Esialgu arvati, et paljud prantsuse keele k\xc3\xb5nelejad kohanevad uue lingvistilise reaalsusega. Kuid n\xc3\xa4htavasti ei ole prantsuse keele k\xc3\xb5nelejad intellektuaalselt v\xc3\xb5imelised hollandi keelt selgeks saama." Paljud prantsuskeelsed poliitikud kritiseerisid seda avaldust, kuid sellele j\xc3\xa4rgnenud 2007. aasta parlamendivalimistel kogus Leterme 796 521 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt, mis oli Belgia \xc3\xbcleriigiliste valimiste k\xc3\xb5igi aegade teine tulemus, ja juhtis oma erakonna suure v\xc3\xb5iduni._NEWLINE_Nendel valimistel esinesid eriti edukalt need erakonnad, kes n\xc3\xb5udsid Flandriale suuremat autonoomiat. Kuid valimised l\xc3\xb5ppesid patiseisuga: Leterme\'il ei \xc3\xb5nnestunud valitsust moodustada, kuigi kuningas Albert II nimetas ta kahel korral peaministri kandidaadiks. Ametisse astus Guy Verhofstadti valitsus. Alles 18. m\xc3\xa4rtsil 2008 sai Leterme valitsuse moodustamisega hakkama. Temast sai Belgia peaminister._NEWLINE_Leterme pidas oma valitsuse peamisteks eesm\xc3\xa4rkideks v\xc3\xb5imu delegeerimist valitsuselt omavalitsustele ja selleks vajalike muudatuste tegemist Belgia p\xc3\xb5hiseadusse. Samuti soovis ta Br\xc3\xbcsseli linnaringkonna maa-ala pooleks jagada \xe2\x80\x93 see kava oli valloonide seas v\xc3\xa4ga ebapopulaarne. Ta seadis selle t\xc3\xa4htajaks 15. juuli 2008, aga ei suutnud neid eesm\xc3\xa4rke selleks ajaks t\xc3\xa4ita ja esitas kuningale tagasiastumisavalduse. Kuningas ei v\xc3\xb5tnud seda vastu._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel otsustas Leterme natsionaliseerida raskustes vaevleva finantsteenuste ettev\xc3\xb5tte Fortis. Ettev\xc3\xb5te jagati kaheks ja Belgis valitsus m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle Belgiasse j\xc3\xa4\xc3\xa4nud osa Prantsusmaa pangale Paribas. Aktsion\xc3\xa4ridega m\xc3\xbc\xc3\xbcgi osas n\xc3\xb5u ei peetud ja need kaebasid seet\xc3\xb5ttu valitsuse kohtusse. Alama astme kohus andis valitsusele v\xc3\xb5idu, aga apellatsioonikohus t\xc3\xbchistas selle otsuse ja peatas m\xc3\xbc\xc3\xbcgitehingu. P\xc3\xa4rast kohtuotsust n\xc3\xa4itas kassatsioonikohtu esimene president Ghislain Londers, et valitsusametnikud olid p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud kohtunikke m\xc3\xb5jutada. P\xc3\xa4rast seda esitas Leterme 19. detsembril 2008 kuningale teist korda tagasiastumispalve ja 22. detsembril v\xc3\xb5ttis Albert II selle vastu. Tema j\xc3\xa4rel sai peaministriks Herman Van Rompuy._NEWLINE_17. juulil 2009 sai Belgia v\xc3\xa4lisminister Karel De Gucht Euroopa Komisjoni liikmeks. Tema asemel m\xc3\xa4\xc3\xa4rati uueks v\xc3\xa4lisministriks Leterme. 1. detsembril 2009 sai peaminister Van Rompuy Euroopa \xc3\x9clemkogu alaliseks eesistujaks ja astus 25. novembril peaministri kohalt tagasi. Tema asemel sai Leterme taas peaministriks. V\xc3\xa4lisministriks sai Steven Vanackere._NEWLINE_Valitsuserakond Open VLD seadis Br\xc3\xbcsseli ringkonna probleemi lahendamise t\xc3\xa4htajaks 22. aprilli 2010. T\xc3\xa4htajaks polnud endiselt lahenduseni j\xc3\xb5utud ja Open VLD lahkus valitsusest. Leterme esitas kuningale taas tagasiastumispalve. 26. aprillil, kui l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised uue valitsuse moodustamiseks olid eba\xc3\xb5nnestunud, rahuldas kuningas selle avalduse ja kuulutas v\xc3\xa4lja erakorralised valimised, mis toimusid 13. juunil 2010 ja l\xc3\xb5ppesid hollandikeelsete erakondade kaotusega. K\xc3\xb5ige rohkem h\xc3\xa4\xc3\xa4li kogus k\xc3\xbcll Uus Flaami Allianss, aga valitsuse moodustas Sotsialistliku Partei liider Elio Di Rupo. Need kaks erakonda j\xc3\xb5udsid teineteisega kokkuleppele siiski alles poolteist aastat hiljem ja valitsus astus ametisse 6. detsembril 2011. Senikaua oli Belgias v\xc3\xb5imul Leterme\'i ajutine valitsus. Ajutine valitsus kestis 589 p\xc3\xa4eva, mis on arenenud riikides k\xc3\xb5igi aegade k\xc3\xb5ige kauem kestnud ajutine valitsus._NEWLINE_Yves Leterme armastab kodukitsi ja kasvatab neid oma talus. Tema kaks lemmikkitse Trudy ja Vicky on m\xc3\xa4nginud Ypres\'is kohaliku teatri\xc3\xbchingu lavastatud n\xc3\xa4idendis "Kitsede saar". Sellega seoses antud intervjuus nimetas Leterme kitsi vaese mehe lehmadeks.'