b'\n_START_ARTICLE_\nJaunjelgava\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nXIII sajandil asus linna l\xc3\xa4histel seelide S\xc4\x93rene linnam\xc3\xa4gi. Aastal 1450 rajati selle juurde Vecs\xc4\x93rene m\xc3\xb5is. Selle maadele hakkas Daugava k\xc3\xb5rgele kaldapealsele tekkima kaupmeeste asula. Aastal 1567 nimetas Gotthard Kettler selle Neustadtiks, ent l\xc3\xa4tlased hakkasid seda kutsuma uueks Jelgavaks._NEWLINE_Aastal 1590 andis Friedrich Kettler asulale alevi staatuse. Aastal 1646 nimetas tema lesk alevi tema j\xc3\xa4rgi \xc3\xbcmber Friedrichstadtiks. Linn aastast 1647; linna\xc3\xb5igused andis asulale W\xc5\x82adys\xc5\x82aw IV Waza. Aastal 1652 p\xc3\xbcstitati sinna luteri kirik. _NEWLINE_Vene v\xc3\xb5imu ajal oli linn Jaunjelgava kreisi keskuseks. Jaunjelgavas oli suur juutide kogukond. Juudi kaupmehed eksportisid Venemaa kaupu nii Inglismaale kui ka Saksamaale. Aastal 1861 valmis Riia\xe2\x80\x93Daugavpilsi raudtee, mille tagaj\xc3\xa4rjel Daugava kui veetee t\xc3\xa4htsus v\xc3\xa4henes. Paljud sealsed juudid asusid elama Riiga v\xc3\xb5i Liep\xc4\x81jasse, suundudes sealt Ameerika \xc3\x9chendriikidesse._NEWLINE_Aastal 1914 oli linnas 7300 elanikku. Bermondtiaadi ajal, 1919. aasta 17. oktoobrist kuni 15. novembrini toimus linna all lahing, mille k\xc3\xa4igus suur osa linna hoonetest h\xc3\xa4vis. Aastal 1925 oli linnas vaid 1577 elanikku. Aastaks 1935 olid vaid 25% linna elanikest juudid. Osa neist k\xc3\xbc\xc3\xbcditati 1941. aasta juunis, osa aga hukkus holokaustis, kui sama aasta 2. augustil Saksa v\xc3\xa4ed linna juudi kogukonna likvideerisid.'