b'\n_START_ARTICLE_\nEesti haiku\n_START_PARAGRAPH_\nEesti haiku on luulevorm, mis on jaapani haikust l\xc3\xbchem. Jaapani haikus on silpide arv 5 + 7 + 5, aga eesti haikus on kolme rea peal kokku vaid 4 + 6 + 4 silpi._NEWLINE_Eesti haiku luulevormi leiutaja on Asko K\xc3\xbcnnap._NEWLINE_Esimene eesti haikude kogu ilmus aastal 2010: Asko K\xc3\xbcnnapi, J\xc3\xbcrgen Rooste ja Karl Martin Sinij\xc3\xa4rve "Eesti haiku". Selle eess\xc3\xb5nas kirjutab J\xc3\xbcrgen Rooste j\xc3\xa4rgmiselt: "Eesti haiku koosneb kolmest v\xc3\xa4rsist silpide arvuga 4, 6, 4, kokku seega 14 silbist, ja selles kujutatakse p\xc3\xb5hiliselt eestlasele, Eesti elule, olule ja loodusele olemuslikku v\xc3\xb5i eksistentsiaalselt olulikku tabavas lakoonilises s\xc3\xb5nastuses. Eesti haikude kirjutamist harrastatakse 21. sajandi teisel k\xc3\xbcmnendil ja edaspidi, kuni me kirjutatud keeleruumi l\xc3\xb5puni."_NEWLINE_Eesti haikude esimene t\xc3\xb5lkekogumik "Aika sattuu. Vironhaikuja" ilmus Turu raamatumessil Soomes 2011. aastal. Soomekeelse teose jaoks leiutas t\xc3\xb5lkija Hannu Oittinen \xc5\xbeanri soome vasteks m\xc3\xb5iste vironhaiku._NEWLINE_Oktoobris 2012 ilmus Hannu Oittineni sulest "Assamallan asemalla. Vironhaikuja" esimene algselt soome keeles kirjutatud eesti haikude raamat, mis sisaldab soomekeelsetele eesti haikudele lisaks ka k\xc3\xbclalisluuletusi eesti keeles ning keelelisi katsetusi. Teatavasti on see teos esimene raamat maailmas, mis on v\xc3\xa4lja antud Hellinnas ehk Helsingist ja Tallinnast moodustuvas fiktiivses kaksiklinnas._NEWLINE_2011. aasta Helsingi raamatumessil, kus Eesti oli peak\xc3\xbclaline, korraldati eesti haikude kirjutamise v\xc3\xb5istlus. Eesti haiku valimikke on avaldanud Eesti Kirjanike Liidu ajakiri Looming. Facebookis t\xc3\xb6\xc3\xb6tab soome-eesti haikukirjutajate grupp Vironhaiku.'