b'\n_START_ARTICLE_\nPehme koeratubakas\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nPehme koeratubakas on tavaline Kesk-Euroopas, Prantsusmaalt Poolani. Leedu keskosas on liik k\xc3\xbcllaltki sage ning L\xc3\xa4tis on \xc3\xbcksikuid leiukohti l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas.  L\xc3\xa4tis ja Eestis kuulub pehme koeratubakas punase raamatu ohualdiste kategooriasse. Eestis on ta j\xc3\xb5udnud oma levila p\xc3\xb5hja- ja kirdepiirile. Eestis on see liik 2004. aastast arvatud esimesse kaitsekategooriasse._NEWLINE_Eestis on pehmel koeratubakal l\xc3\xa4bi aegade olnud vaid \xc3\xbcks suhteliselt kitsas leiukohtade piirkond: teda leidub Tartu \xc3\xbcmbruse niisketel lamminiitudel ja v\xc3\xb5sastikes. Teated leidude kohta mujalt Eestist on v\xc3\xa4ga vanad ja herbaarselt t\xc3\xb5endamata.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nLooduses hakkab pehme koeratubakas \xc3\xbcsna h\xc3\xa4sti silma \xc3\xb5itsemise ajal, juuni keskpaigast juuli keskpaigani, mil liit\xc3\xb5isikud ulatuvad muust rohustust v\xc3\xa4lja. Taimed on siis ligikaudu 40\xe2\x80\x9390 cm k\xc3\xb5rgused, aga varre \xc3\xbclaosa on v\xc3\xa4he lehistunud ning kuivab v\xc3\xb5rdlemisi kiiresti p\xc3\xa4rast viljumist.'