b'\n_START_ARTICLE_\nKolga-Jaani vald\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nVallas oli 1 alevik (Kolga-Jaani) ja 15 k\xc3\xbcla: Eesnurga, J\xc3\xa4rtsaare, Kaavere, Lalsi, Leie, L\xc3\xa4tkalu, Meleski, Oiu, Otik\xc3\xbcla, Odiste, Oorgu, Parika, Taganurga, Vaibla ja Vissuvere._NEWLINE_Valla elanike arv oli 1. jaanuaril 2010. aastal 1599, 1. jaanuaril 2009. aastal 1626, 1. jaanuaril 2008. aastal 1681 (neist 863 meest ja 818 naist), 1. jaanuaril 2007. aastal 1701, 1. jaanuaril 2006. aastal 1734. Asustustihedus oli 2006. aastal 5,7 in/km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nLiivi ordu valitsusajal kuulus praegune Kolga-Jaani ala P\xc3\xb5ltsamaa komtuurkonda. Kihelkonda mainiti esimest korda 1559. aastal, toona oli selle nimi K\xc3\xb5rve (Corpes)._NEWLINE_Kolga-Jaani kirikukihelkond sai alguse 1639, kui P\xc3\xb5ltsamaa lossih\xc3\xa4rra Hermann Wrangel t\xc3\xb5stis kohaliku kiriku abikiriku seisusest iseseisvaks ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ras sinna esimese luteri \xc3\xb5petaja. Koolihariduse andmist alustati n\xc3\xbc\xc3\xbcdse Kolga-Jaani alal 1686, kui Bengt Gottfried Forseliuse algatusel asutati Eestis mitmel pool talurahvakoole._NEWLINE_18. sajandil rajas P\xc3\xb5ltsamaa lossiomanik sinnakanti mitu ettev\xc3\xb5tet. Muuhulgas loodi V\xc3\xb5isiku m\xc3\xb5isa maadel Meleskis klaasivabrik, selle tooteist oluline osa l\xc3\xa4ks ekspordiks. Vabrikuasulaks j\xc3\xa4i Meleski kuni klaasitootmise l\xc3\xb5puni 1992. aastal._NEWLINE_1840. aastatel astus 25,5% praeguse Kolga-Jaani valla alade asukaist \xc3\xb5igeusku, paljud neist r\xc3\xa4ndasid 1860\xe2\x80\x9370ndail Venemaale. 1872 p\xc3\xbcstitati Lalsi k\xc3\xbclla \xc3\xb5igeusu kirik._NEWLINE_19. sajandi II poolel arenes Kolga-Jaanis p\xc3\xb5llumajandus, muuhulgas edenes piimakarjandus. N\xc3\xb5ukogude ajal oli vallas kaks kolhoosi: Kolga-Jaani ja Leie. Kohalik ettev\xc3\xb5tlus tegeleb t\xc3\xa4nini suuresti p\xc3\xb5llumajandusega._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pul ja 20. sajandi algul tegutses Kolga-Jaanis pastorina eesti rahvusliku liikumise tegelane Villem Reiman. Tema juhatusel sai hoo sisse ka kohalik karskusselts "Eesm\xc3\xa4rk", mis rajas 1901. aastal mahap\xc3\xb5lenud k\xc3\xb5rtsi kohale rahvamaja._NEWLINE_Kolga-Jaani vald taastati 19. detsembril 1991. aastal. Kohaliku luteri koguduse juhatuse esimehe, endise agronoomi ja raamatukogut\xc3\xb6\xc3\xb6taja Hovard Nurme eestvedamisel ehitati koguduse aidast uus pastoraat, mis p\xc3\xbchitseti 6. juunil 1999, ning taastati 1902. aastal ehitatud, n\xc3\xbc\xc3\xbcd Villem Reimani nimeline rahvamaja, mis avati 22. septembril 2007.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nValda l\xc3\xa4bis kaks riigimaanteed: Tartu \xe2\x80\x93 Viljandi \xe2\x80\x93 Kilingi-N\xc3\xb5mme ja Viljandi\xe2\x80\x93P\xc3\xb5ltsamaa maantee._NEWLINE_Kolga-Jaani vald asus suuresti sooaladel. Seep\xc3\xa4rast on turvas t\xc3\xa4htsaim kohalik maavara, seda kaevandatakse T\xc3\xa4ssi, Soosaare ja Parika rabas. Taganurga ja J\xc3\xa4rtsaare k\xc3\xbclas on ka kruusakarj\xc3\xa4\xc3\xa4rid._NEWLINE_Suur osa valla t\xc3\xb6\xc3\xb6tavast elanikkonnast oli h\xc3\xb5ivatud p\xc3\xb5llumajanduses, tegeldakse ka puidut\xc3\xb6\xc3\xb6tlemise ja kaubandusega. Suurim t\xc3\xb6\xc3\xb6andja oli vallavalitsus koos allaasutustega. Vallas asus \xc3\xbcks Eesti v\xc3\xa4hestest kohalikest krediidiasutustest, Leie Hoiu-Laenu\xc3\xbchistu.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nHaridust andis vallas kaks kooli: Kolga-Jaani P\xc3\xb5hikool ja Leie P\xc3\xb5hikool. 1995 valmis Leie koolihoone, 1996 Kolga-Jaani kooli spordihoone. Lasteaedu on samuti kaks: Leie ja Kolga-Jaani. Kohalikest kultuuritraditsioonidest paistavad silma Villem Reimani m\xc3\xa4lestusp\xc3\xa4evad ja 2007. aastal algatatud Kolga-Jaani valla k\xc3\xbclade p\xc3\xa4evad. Tegutsevad Kolga-Jaani Maanaiste Selts, Lions-klubi Kolga-Jaani, V. Reimani kolleegium, Leie Spordiklubi ning Meleski Klaasiajaloo Seltsing.\n_START_SECTION_\nVaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused\n_START_PARAGRAPH_\nKolga-Jaani turismiobjektidest \xc3\xbcks silmapaistvamaid on 14.\xe2\x80\x9315. sajandil ehitatud Kolga-Jaani Johannese kirik. Kiriku kaitsep\xc3\xbchak ei ole p\xc3\xa4ris kindel, eri allikad mainivad nii Ristija Johannest kui ka 20. m\xc3\xa4rtsil 1393 m\xc3\xa4rtrina Vltava j\xc3\xb5kke uputatud Johannes Nepomuki (Jan Nepomuck\xc3\xbd). Pastoraadis on avatud Villem Reimani m\xc3\xa4lestustuba, kiriku juures on 1988. aastal p\xc3\xbcstitatud Reimani m\xc3\xa4lestussammas (pronks; kujur Villu Jaanisoo) ja Vabaduss\xc3\xb5ja m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk._NEWLINE_Sooalad on ka kohaliku loodusturismi peamine siht. 12 000 hektari suurusest Soosaare raba p\xc3\xb5hjaosast 1550 hektarit kuulub 2006. aastast Alam-Pedja looduskaitseala koosseisu, samas kaevandatakse raba l\xc3\xb5unaosas turvast._NEWLINE_Valla Tartumaa-poolsele piirile j\xc3\xa4\xc3\xa4b J\xc3\xb5esuu, kus V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rvest voolab v\xc3\xa4lja Emaj\xc3\xb5gi, mida \xc3\xa4\xc3\xa4ristab J\xc3\xb5esuu-Pede luht. Emaj\xc3\xb5e luhal on terve rida haruldasi puid ja rohttaimi, n\xc3\xa4iteks k\xc3\xbcnnapuu, madal kask, siberi v\xc3\xb5hum\xc3\xb5\xc3\xb5k ja mitmed k\xc3\xa4palised, samas elutseb ka rohunepp._NEWLINE_J\xc3\xb5esuu puhkealale p\xc3\xbcstitati 2008. aastal 15-meetrine puust vaatetorn. Samuti asuvad seal 2008. aastal valminud maanteesild, vanast maanteesillast ehitatud kergliiklussild, kaks paadisilda ning l\xc3\xb5kke- ja telkimisplats. Et aeglase voolu ja tuulte t\xc3\xb5ttu kogunev liiv ei ummistaks j\xc3\xb5e l\xc3\xa4het, kaitseb seda kummalgi kaldal poolekilomeetrine raudkividest muul._NEWLINE_Turiste meelitavad ka V\xc3\xb5rtsj\xc3\xa4rve p\xc3\xb5hjakallast palistavad liivarannad.'