b'\n_START_ARTICLE_\nSuur-konnakotkas\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-konnakotkaste suled on \xc3\xbchtlaselt mustjas-pruunide toonidega, vaid sabal ja tiibadel on \xc3\xbcksikud valged laigud. Kaugemalt vaadates n\xc3\xa4ib lind \xc3\xbcleni tumedana. Isastel lindudel on heledamad ainult laba-hoosulgede rood ning saba kattesulgede \xc3\xa4\xc3\xa4red. Emastel lindudel on tiibadel heledad laigud ning saba tipus kitsas valge triip. Vanalindudel v\xc3\xb5ivad kere ja tiiva kattesuled olla kergelt heledama tooniga. Kotka jalad on kaetud sulgedega kuni varvasteni._NEWLINE_Suur-konnakotkaste keha pikkus on 59\xe2\x80\x9371\xc2\xa0cm, saba pikkus 23\xe2\x80\x9327\xc2\xa0cm, tiibade siruulatus 1,57\xe2\x80\x931,79\xc2\xa0m. Emased linnud on reeglina veidi suuremad ja kuni 50% raskemad kui isased. T\xc3\xa4iskasvanud isaslindude mass on 1,7\xe2\x80\x931,9, emaslindude oma aga 1,8\xe2\x80\x932,5, teistel andmetel ka kuni 3,2\xc2\xa0kg._NEWLINE_Suur-konnakotkas on enamasti \xc3\xbchtlaselt tumepruun, suleroodudest moodustuvad tiivapealsed laigud paistavad hajusatena. V\xc3\xa4ike-konnakotkal on seevastu h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4htav heledam tiiva eesserv ning sulelabadest moodustunud \xc3\xbchtlaselt valged tiivalaigud paistavad paremini v\xc3\xa4lja. Vahetegemist raskendab veel tavalistest v\xc3\xa4rvitoonidest k\xc3\xb5rvalekaldumine \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4ike-konnakotkad v\xc3\xb5ivad olla ka tumedamad ja vanade suur-konnakotkaste suled v\xc3\xb5ivad olla heledamaks kulunud. Samuti moodustavad v\xc3\xa4ike- ja suur-konnakotkas segapaare ning annavad h\xc3\xbcbriide.\n_START_SECTION_\nPesitsusalad ja arvukus\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-konnakotkas pesitseb v\xc3\xa4ga suurel territooriumil L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerest Vaikse ookeanini, mille pindala on v\xc3\xa4hemalt 8 miljonit ruutkilomeetrit. V\xc3\xa4ikesed isoleeritud populatsioonid pesitsevad Pakistani l\xc3\xb5unaosas ja India p\xc3\xb5hjaosas._NEWLINE_Suures, kuid h\xc3\xb5redalt asustatud levilas pesitsevate lindude arvukust on v\xc3\xa4ga raske t\xc3\xa4pselt kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rata. Arvestuslikult on maailmas kokku 3000 pesitsevat paari. K\xc3\xb5ige rohkem on pesitsevaid paare Venemaal._NEWLINE_Suur-konnakotkaste arvukus on olnud viimastel aastak\xc3\xbcmnetel pidevalt langustrendis; selle aja jooksul on nad kadunud Slovakkiast, Ungarist, Rumeeniast, Bulgaariast, endise Jugoslaavia territooriumilt ning P\xc3\xb5hja-Iisraelist. Kiiresti on h\xc3\xa4\xc3\xa4bumas ka Ukraina populatsioon, kus pesitseb praegusel ajal hinnanguliselt 10\xe2\x80\x9320 paari, kuigi veel 1997. aastal oli sealse asurkonna suuruseks 40\xe2\x80\x9360 paari._NEWLINE_Valgevenes pesitseb t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval eeldatavalt 150\xe2\x80\x93200 paari, veel 1990. aastate alguses peeti pesitsevate paaride arvuks vaid 20\xe2\x80\x9325. Neist 100\xe2\x80\x93150 paari elutseb Valgevene Polesje madaliku soostunud aladel._NEWLINE_Kasahstanis pesitsevad suur-konnakotkad \xc3\xbcldjuhul maa p\xc3\xb5hjaosas, metsastepi bioomis. V\xc3\xa4ike isoleeritud pesitsusala asub riigi kaguosa m\xc3\xa4gedes Almat\xc3\xb5 oblastis, 1000\xe2\x80\x932000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel \xc3\xbcle merepinna. Selle pesitsusala arvukuseks on hinnatud 5\xe2\x80\x9310 paari. Kogu riigi asurkonna suuruseks hinnatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval 74\xe2\x80\x9397 paari, neist k\xc3\xb5ige enam (27\xe2\x80\x9330 paari) pesitseb I\xc5\xa1imi j\xc3\xb5e basseinis, Petropavli \xc3\xbcmbruskonnas._NEWLINE_Eestis on varasemate aastate suur-konnakotkaste arvukuse kohta andmed puudulikud \xe2\x80\x93 pesitsemine t\xc3\xb5estati alles 1995. aastal. Hinnanguliselt pesitses meil 2012. aasta seisuga 5\xe2\x80\x9310 paari suur-konnakotkaid. Neist \xc3\xbcle pooled on segapaarid v\xc3\xa4ike-konnakotkaga. Uuematel andmetel on arvukus t\xc3\xb5usnud 20\xe2\x80\x9330 paarini._NEWLINE_Poolas pesitseb teadaolevalt 15 suur-konnakotka paari._NEWLINE_Leedus on hinnatud pesitsevate paaride arvu 15-le, nendest on arvatavalt ligi pooled segapaarid v\xc3\xa4ike-konnakotkaga._NEWLINE_L\xc3\xa4tis pesitseb oletatavalt 1\xe2\x80\x935 paari._NEWLINE_Mongoolias on suur-konnakotkas ilmselt harv suvine k\xc3\xbclaline ja l\xc3\xa4bir\xc3\xa4ndaja. Oletatavalt v\xc3\xb5ib ta samuti pesitseda maa p\xc3\xb5hjaosas._NEWLINE_Hiinas pesitsevad suur-konnakotkad maa kirdeosas, kuid arvukuse hindamiseks pole piisaval hulgal uuringuid l\xc3\xa4bi viidud.\n_START_SECTION_\nElupaigad\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-konnakotka meeliselupaikadeks on metsastunud m\xc3\xa4rgalad, h\xc3\xb5redama metsaga avatud m\xc3\xa4eharjad, metsanurgad koos paduritega, rabad v\xc3\xb5i \xc3\xbcleujutatud luhad ja lammid. Kesk-Aasias sobivad pesitsemiseks kuivemad m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvade metsad, ent ta v\xc3\xb5ib leppida ka v\xc3\xa4iksemate tihnikutega. Talvitumisperioodil elutsevad nad enamasti h\xc3\xb5reda puistuga m\xc3\xa4rgaladel, j\xc3\xb5edeltades, mangroovides, m\xc3\xa4rgadel j\xc3\xb5eluhtadel, j\xc3\xa4rvekallastel jm. Aafrikas v\xc3\xb5ib neid samuti kohata poolk\xc3\xb5rbelistes savannides. Elupaik on enamasti alla 300\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel \xc3\xbcle merepinna, saaki jahtides v\xc3\xb5ib kotkas t\xc3\xb5usta m\xc3\xa4gedes kuni 1700\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele, r\xc3\xa4nde ajal kuni 3800\xe2\x80\x934000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele (Nepalis ja Iraanis)._NEWLINE_Eestis ja L\xc3\xa4tis l\xc3\xa4bi viidud uuringute p\xc3\xb5hjal toimub suur-konnakotkaste pesitsusaegne tegevus peamiselt 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0km\xc2\xb2 suurusel alal, mida nimetatakse pesitsusterritooriumiks v\xc3\xb5i kodupiirkonnaks. Saaki jahitakse eelistatult lagedatel luhtadel ja teistel rohumaadel.\n_START_SECTION_\nPesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nPesitsemine leiab enamasti aset aprilli l\xc3\xb5pust kuni augustini, Pakistanis novembrist m\xc3\xa4rtsini._NEWLINE_Suur-konnakotkas ehitab tavaliselt oma pesa ise, kuid v\xc3\xb5ib samuti kasutada vanu pesi, mille on valmistanud hiireviu, kanakull v\xc3\xb5i must-toonekurg._NEWLINE_Pesa on tavaliselt k\xc3\xbcllalt suur, selle l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 0,7\xe2\x80\x931,1\xc2\xa0m ja s\xc3\xbcgavus kuni 1\xc2\xa0m. \xc3\x9chel kotkapaaril v\xc3\xb5ib olla mitu pesa (tavaliselt kuni 2\xe2\x80\x934 lisapesa), mis asuvad \xc3\xbcksteisest 390\xe2\x80\x931110\xc2\xa0m kaugusel._NEWLINE_Pesa \xc3\xa4\xc3\xa4ristatakse roheliste lehtede ja v\xc3\xa4rske rohuga, mida lisatakse juurde kogu pesitsusperioodi jooksul. Pesa paikneb \xc3\xbcldjuhul 5\xe2\x80\x9325\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel puu ladvas v\xc3\xb5i v\xc3\xb5ra keskel. Venemaal on sageli t\xc3\xa4heldatud pesa paiknemist v\xc3\xb5ra alumisel kolmandikul. Pesapuu asub tavaliselt \xc3\xbcsna tihedas puistus, mitte v\xc3\xa4ga kaugel metsaservast. Liikidest on esindatud kask, m\xc3\xa4nd, haab, sanglepp, lehis jt. Suuremates puudeta regioonides v\xc3\xb5ib pesa olla madalamates p\xc3\xb5\xc3\xb5sastes. Kurnas on tavaliselt kaks (harva \xc3\xbcks v\xc3\xb5i kolm) muna._NEWLINE_Munad on valged, violetsete v\xc3\xb5i pruunikate triipudega, nende m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed on keskmiselt 69\xc3\x9754\xc2\xa0mm._NEWLINE_Haudeperiood kestab 42\xe2\x80\x9344 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva. Kahest koorunud pojast hukkub noorem vanema poja agressiivsuse t\xc3\xb5ttu tavaliselt esimese elun\xc3\xa4dala jooksul. Siiski on L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Siberis pesade j\xc3\xa4lgimisel t\xc3\xa4heldatud, et vanem poeg muutub noorema suhtes agressiivsemaks vaid juhul, kui toitu pole piisavalt v\xc3\xb5i kui emaslind j\xc3\xa4\xc3\xa4b liiga kauaks pesast eemale._NEWLINE_Pojad saavad lennuv\xc3\xb5imeliseks 60\xe2\x80\x9367 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evaga, j\xc3\xa4\xc3\xa4des p\xc3\xa4rast seda ligi 30 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva jooksul veel vanematest s\xc3\xb5ltuvaks.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nSuur-konnakotkas on r\xc3\xb6\xc3\xb6vlind ning tema toidulaud on v\xc3\xa4ike-konnakotka omaga \xc3\xbcsna sarnane. Saakloomad on vaid m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra suuremad (mass peamiselt kuni 250 g) ning nende hulgas on rohkem linde. Peamised saakloomad on: v\xc3\xa4ikeimetajad, linnud, kahepaiksed, roomajad, harvem v\xc3\xa4iksemad kalad, samuti suuremad putukad ja raiped. S\xc3\xb5ltuvalt elupaikadest on peamiseks toiduks veega seotud selgroogsed. Mitmed Venemaal tehtud uuringud on n\xc3\xa4idanud, et p\xc3\xb5hilisteks saakloomadeks on m\xc3\xbcgrid, veelinnud ja konnad, samuti k\xc3\xbcllalt sageli uruhiired; Indias aga konnad ja veelinnud. Jahitavate roomajate hulka kuuluvad nii maod kui ka sisalikud. Talvitumisperioodil on samuti t\xc3\xa4htsal kohal suuremad putukad (ritsiklased, rohutirtsud, termiidid) ja imetajate korjused._NEWLINE_Suur-konnakotkad peavad m\xc3\xb5nikord jahti koos teiste r\xc3\xb6\xc3\xb6vlindudega (nt stepikotkastega) tirtsuparvedele, samuti t\xc3\xb5mbavad neid ligi maastikup\xc3\xb5lengud, sest sel ajal on lihtsam saakloomi p\xc3\xbc\xc3\xbcda. Saakloomi otsib kotkas peamiselt maapinnalt, \xc3\xb5hus patrullides. Harvad juhused pole ka saagi varitsemine k\xc3\xb5rgematelt puudelt ning jalgsi maapinnalt jahtimine. Samuti esineb juhtumeid, kui suur-konnakotkad v\xc3\xb5tavad j\xc3\xb5uga saagi \xc3\xa4ra v\xc3\xa4iksematelt r\xc3\xb6\xc3\xb6vlindudelt._NEWLINE_Eestis toituvad suur-konnakotkad peamiselt v\xc3\xa4ikeimetajatest (osakaal saakloomade arvust 73% ja biomassist 42%), lindudest (21% ja 54%), konnadest (4% ja 1%), kaladest (1% ja 2%) ja roomajatest (1% ja 1%). V\xc3\xa4ikeimetajate hulgast moodustavad uruhiired 55%, lindudest on sageli esindatud suuremakasvulised liigid (nt sinikael-part).'