b'\n_START_ARTICLE_\nTartu piiramine (1656)\n_START_SECTION_\nPiiramise algus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96\xc3\xb6l vastu 28. juulit 1656 j\xc3\xb5udsid Vene eelv\xc3\xa4ed Tartu juurde ning p\xc3\xb5letasid \xc3\xbcmberkaudsed k\xc3\xbclad, 28. juuli p\xc3\xa4eval tulid vene v\xc3\xa4ed linna m\xc3\xbc\xc3\xbcride alla ning seadsid oma suurt\xc3\xbckipatareid \xc3\xbcles T\xc3\xa4htvere ja Riia m\xc3\xa4ele ning hakkasid sealt linna pommitama. 12. augustil ehitasid nad Narva m\xc3\xa4ele kolmanda suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4epatarei ning sellega oli linn k\xc3\xb5ikjalt sisse piiratud. Rootsi v\xc3\xa4gede valdusse j\xc3\xa4i aga Emaj\xc3\xb5gi ja neile kuulus ka Vana-Kastre piiskopilinnus._NEWLINE_12. august 1656, vallutasid vene v\xc3\xa4ed Emaj\xc3\xb5el asunud Vana-Kastre vesilinnuse ning sellega langes veetee Pihkvast Tartusse venelaste kontrolli alla.\n_START_SECTION_\nPiiramine\n_START_PARAGRAPH_\nAugustis l\xc3\xa4ks olukord sissepiiratud Tartus \xc3\xbcha raskemaks ja L. Fleming palus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere provintsides paiknenud v\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhatajalt Magnus Gabriel De la Gardielt abi. Too oli aga Riias piiramisr\xc3\xb5ngas ega saanud teda aidata. Eestimaa kuberner Bengt Klasson Horn koondas P\xc3\xb5hja-Eestist Paidesse 500-600 s\xc3\xb5durit ning alustas 16. augustil nendega liikumist Tartu poole, lootes ootamatult vallutada Raadi m\xc3\xb5isa juures oleva Vene s\xc3\xb5jalaagri, kuid venelased said tema liikumisest teada ja t\xc3\xb5id laagrisse juurde veel 1000 meest. Seet\xc3\xb5ttu ei saanud Horn linnani v\xc3\xa4lja murda ja taandus._NEWLINE_21. septembril esitasid venelased linnale alistumisettepaneku, L. Fleming arutas ettepanekuid raega ning l\xc3\xb5puks j\xc3\xb5uti seisukohale, et vastupanu tuleks j\xc3\xa4tkata ja Fleming leidis, et vastupanu tuleks osutada kuni venelaste tormijooksuni._NEWLINE_Eestimaa kuberner Bengt Klasson Horn koos oma sugulase, Rootsi Ingeri kuberneri Gustaf Horniga tegi katset aidata piiratud Tartut. Vene v\xc3\xa4ed olid oktoobri alguseks Ingerimaalt taandunud ning seega avanes v\xc3\xb5imalus seal olnud v\xc3\xa4gesid Tartu aitamiseks kasutada. Bengt Klasson Horn oli aga vahepeal kogunud tuhatkond s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elast ning liikus nendega 5. oktoobril vaid miili kaugusele Tartust. _NEWLINE_Vene v\xc3\xa4gede suuremate v\xc3\xa4eosade l\xc3\xa4henemisel pidi aga Bengt Klasson Horn taanduma, ta liikus Laiuse juurde, kuhu asus koondama uusi v\xc3\xa4gesid, et uuesti Tartu vabastamist proovida. 3. oktoobril edastati talle L. Flemingi kiri infoga, et venelased kavatsevat P\xc3\xa4rnut ja Tallinna piirata ja et ta ise on alustanud venelastega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi, mispeale liikus Horn Tallinna kindlustama.\n_START_SECTION_\nKapitulatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n12. oktoobril s\xc3\xb5lmis Tartu v\xc3\xa4epealik Lars Fleming venelastega alistumislepingu. Alistumisleping oli rootslastele \xc3\xbcpris suuremeelne: nende v\xc3\xa4gedel lasti vabalt linnast lahkuda, laskemoona ja provianti kaasa v\xc3\xb5ttes. Samuti v\xc3\xb5isid linnast lahkuda ka kodanikud ja teised, kes Vene v\xc3\xb5imu alla j\xc3\xa4\xc3\xa4da ei soovinud, kogu oma vara kaasa v\xc3\xb5ttes. Seda vara, mida kohe kaasa v\xc3\xb5tta ei saadud, v\xc3\xb5is ka hiljem \xc3\xa4ra vedada. Linnale lubati usuvabadust ja kaubandusprivileegide s\xc3\xa4ilimist._NEWLINE_13. oktoobril marssisid Vene v\xc3\xa4ed Tartusse sisse.'