b"\n_START_ARTICLE_\nRahva Harta\n_START_PARAGRAPH_\nRahva Harta (inglise keeles People's Charter) oli 1838. aastal Londonis kuuest parlamendiliikmest ja kuuest t\xc3\xb6\xc3\xb6lisest koosneva komitee koostatud dokument, mis esitas t\xc3\xb6\xc3\xb6liste n\xc3\xb5udmised._NEWLINE_Inglismaa t\xc3\xb6\xc3\xb6lisklass ei olnud rahul oma \xc3\xb5iguste ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tingimustega. Olukorra muutmise lootuses loodi t\xc3\xb6\xc3\xb6liste \xc3\xbchinguid ja otsustati p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda oma n\xc3\xb5udmistega parlamendi poole. Harta (inglise keeles charter) j\xc3\xa4rgi sai ka liikumine endale nime - t\xc5\xa1artism. Hartale koguti \xc3\xbcle miljoni allkirja, kuid parlament l\xc3\xbckkas selle ikkagi tagasi. See s\xc3\xbcvendas veelgi pingeid. T\xc5\xa1artristid kasutasid esialgu oma eesm\xc3\xa4rkide saavutamiseks demonstratsioone ja massimiitinguid, kuid osa nende juhtidest pooldasid ka v\xc3\xa4givaldseid meetodeid. Mitmel pool puhkesidki \xc3\xbclest\xc3\xb5usud. Massiliikumine vaibus alles 1840. aastate l\xc3\xb5pul. T\xc5\xa1artistide tegevuse t\xc3\xb5ttu viis valitsus l\xc3\xa4bi mitmed \xc3\xbcmberkorraldused. 1847. aastal s\xc3\xa4testati 10-tunnine t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4ev."