b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdytkavi\xc4\x8dy\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdytkavi\xc4\x8dyt on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud aastal 1445. Aastast 1500 on teada kohtuasi sealse m\xc3\xb5isa p\xc3\xa4rast, kus otsustati, et k\xc3\xbcla kuulub Kuczukowiczite valdusesse. Algselt kuulus see halduslikult Tura\xc5\xad v\xc3\xbcrstiriigi koosseisu, seoses haldusreformiga aga Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda. Aastal 1581 oli see Azarynskite valduses, kes ehitasid sinna \xc3\xb5igeusu kiriku. K\xc3\xbcla on kuulunud veel Jaros\xc5\x82awowiczitele ja Chwalczewskitele._NEWLINE_Seoses Poola jagamisega l\xc3\xa4ks \xc5\xbdytkavi\xc4\x8dy aastal 1763 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Moz\xc3\xb5ri maakonda. Aastal 1795 alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d postimaantee, mis kulges Mazyrist l\xc3\xa4bi \xc5\xbdytkavi\xc4\x8dy, Tura\xc5\xad ja Lenini Davyd-Haradokki. Asula, nagu ka \xc3\xbcmbruskonna teiste k\xc3\xbclade, p\xc3\xb5hiliseks sissetulekuallikaks oli meejaht._NEWLINE_Aastal 1866 valmis Polesje raudtee ja k\xc3\xbclla rajati raudteejaam. Selle juurde tekkis t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasula, kus tegeleti puidu t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisega ja toodeti p\xc3\xb5llumajandust\xc3\xb6\xc3\xb6riistu. Sel ajal hakkas asula kujunema \xc3\xbcmbruskonna keskuseks. XIX sajandil kuulus \xc5\xbdytkavi\xc4\x8dy Jele\xc5\x84skitele, kes ehitasid ka sealse \xc3\xb5igeusu kiriku._NEWLINE_Aastal 1919 l\xc3\xa4ks \xc5\xbdytkavi\xc4\x8dy Valgevene NSV koosseisu. 19. oktoobril 1971 sai asula linna\xc3\xb5igused, toona liideti \xc5\xbdytkavi\xc4\x8dyga ka naabruses asunud Dvareci k\xc3\xbcla.'