b'\n_START_ARTICLE_\nMunga t\xc3\xa4nav (Viljandi)\n_START_PARAGRAPH_\nMunga t\xc3\xa4nav on t\xc3\xa4nav Viljandi kesklinnas._NEWLINE_T\xc3\xa4nav saab alguse Lossi t\xc3\xa4navalt, ristub Sepa t\xc3\xa4navaga ja l\xc3\xb5peb Pikal t\xc3\xa4naval._NEWLINE_T\xc3\xa4nava pikkus on 144 m.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4navat on mainitud 1599. aasta Poola nimerevisjonis, 1784. aasta linnaplaanil nimega Kloostri t\xc3\xa4nav (Klostergasse) ja alates 1804. aastast Munga t\xc3\xa4nav (M\xc3\xb6nchenstrasse, M\xc3\xb6chgasse). T\xc3\xa4nav kulges t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt keskaegselt turuplatsilt (Johan Laidoneri plats) kuni linnam\xc3\xbc\xc3\xbcrini ja oli arvatavalt teisej\xc3\xa4rguline liiklustee. N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni ajal kandis t\xc3\xa4nav Olevi t\xc3\xa4nava nime.\n_START_SECTION_\nArheoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nMunga t\xc3\xa4navalt leitud varaseimad inimtegevuse j\xc3\xa4ljed on liigniiskele alale rajatud kuivenduskraavid, mille \xc3\xa4\xc3\xa4res asus vitspunutistest aed, see on dateeritud ajavahemikku 1290\xe2\x80\x931410. Vanim ladestunud kultuurkiht t\xc3\xa4nava olemasolule otseselt ei viita. Arvatakse, et t\xc3\xa4nava kohale kraavi kaldale oli kujunenud raskesti l\xc3\xa4bitav tee, mida oli korduvalt t\xc3\xa4idetud piki t\xc3\xa4navat asetsevate puut\xc3\xbcvedega. Munakivikatte sai t\xc3\xa4nav ilmselt alles 16. sajandi keskel, k\xc3\xb5ige varem sajandi teisel veerandil. 10\xe2\x80\x9315 cm suurused munakivid olid tihedalt laotud 40\xe2\x80\x9370 cm paksuse punase liiva padjale, samuti avastati risti t\xc3\xa4navat asunud vee \xc3\xa4ravoolu renn.'