b'\n_START_ARTICLE_\nBertel Thorvaldsen\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nBerthel Thorvaldsen s\xc3\xbcndis Kopenhaagenis \xc3\xbcsna vaestesse oludesse \xe2\x80\x93 ta isa Gotskalk Thorvaldsen emigreerus Islandilt ning teenis elatist laevadele m\xc3\xb5eldud puuskulptuuride valmistamisega, kuid ta karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri takistas tema joomisharjumus. Thorvaldseni ema Karen Dagnes oli p\xc3\xa4rit talupojaperest J\xc3\xbc\xc3\xbctimaalt. Kunstniku ristimisdokumendid j\xc3\xa4id aga kadunuks, millest tulenesid ka segadused tema nime ja s\xc3\xbcnniaasta suhtes. Esimesel elupoolel vaevasid Thorvaldseni tihti n\xc3\xb5rk tervis ja masendushood._NEWLINE_Thorvaldseni varasest haridusest ei ole eriti palju teada ja arvatakse, et v\xc3\xb5ib-olla koolitati teda kodus, mist\xc3\xb5ttu puudus tal ka klassikaline baasharidus. Aga juba 11-aastasena v\xc3\xb5eti poiss vastu Kopenhaageni Kuninglikku Kunstiakadeemiasse, kus teda tunnustati \xc3\xb5pingute jooksul mitme auhinnaga, neist esimese p\xc3\xa4lvis ta aastal 1787 ning aastal 1793 hinnati ta t\xc3\xb6\xc3\xb6d k\xc3\xb5ige olulisema autasu, kuldmedaliga. Kooli k\xc3\xb5rvalt aitas Thorvaldsen poole kohaga oma isa tema t\xc3\xb6\xc3\xb6 juures. Kunstiakadeemias \xc3\xb5ppis ta muuhulgas ka kunstnik Nicolai Abraham Abildgaardi k\xc3\xa4e all. Aastal 1793 anti Thorvaldsenile koos kuldmedaliga ka 3-aastane stipendium reljeefi "Peetrus ja Johannes ravimas lombakat meest" eest, mille toel asus ta edasi \xc3\xb5ppima Itaaliasse Rooma ja j\xc3\xa4i sinna 40 aastaks. _NEWLINE_Itaaliasse saabumise kuup\xc3\xa4eva 8. m\xc3\xa4rts 1797 pidas Thorvaldsen oma "Rooma s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evaks". Kuigi ta tegi antiikkunstist inspireeritud skulptuure, ei k\xc3\xa4inud Thorvaldsen kunagi Kreekas. Samas andsid Itaalias olemasolevad koopiad talle v\xc3\xb5imaluse natukenegi l\xc3\xa4hemal olla antiikkunstile ja nende pealt \xc3\xb5ppida. Olulist osa kunstniku arenguloos m\xc3\xa4ngis arheoloog Georg Zo\xc3\xabga, kellega s\xc3\xb5brunes Thorvaldsen kiiresti ning kes oli Thorvaldsenile mentoriks. 1804. aastal sai Bertel Thorvaldsen Firenze akadeemias professoritiitli. Roomas tegutses ta suures ateljees, kus oli koos temaga umbes 40 t\xc3\xb6\xc3\xb6list ja kunstnikku ning tema t\xc3\xb6\xc3\xb6koda tegutses ka kohtumispaigana Itaalia kunstikogukonnale. Skulptor naasis Taani alles aastal 1838, kus ta nimetati rahvuskangelaseks._NEWLINE_Kuigi Thorvaldsen ei abiellunud kunagi, oli tal kaks last Anna Maria Uhdeniga. Aastal 1806 s\xc3\xbcndis neil poeg Carlo Alberto, kuid suri juba aastal 1811. Kaks aastat hiljem 1813. aastal s\xc3\xbcndis neil t\xc3\xbctar Elisa. _NEWLINE_Thorvaldsen suri 24. m\xc3\xa4rtsil 1844 Taani Kuninglikus Teatris s\xc3\xbcdamepuudulikkusse.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nBertel Thorvaldsen on eelk\xc3\xb5ige tuntud uusklassitsistliku skulptorina, kuid ta tegi ka reljeefe ja joonistusi. Tema teoste teemad p\xc3\xa4rinesid enamasti antiikm\xc3\xbctoloogiast ning tihti on need \xc3\xbcleelusuurused. V\xc3\xb5rreldes Canovaga on Thorvaldseni skulptuurid loogilised ja selged, kuid neil puudub Canovale omane emotsionaalsus ja \xc3\xb5rnus. Thorvaldsen valmistas ka hauamonumente \xe2\x80\x93 muuhulgas n\xc3\xa4iteks paavst Pius VII oma \xe2\x80\x93, memoriaale ja muid m\xc3\xa4lestusehitisi. _NEWLINE_Rooma aastate alguses l\xc3\xb5i ta skulptuuri "Iason kuldvillakuga", millest sai tema kuulsus alguse. Kui ta enne seda lihtsalt kopeeris antiikskulptuure, siis sellest kujust sai alguse tema nii-\xc3\xb6elda klassikaline periood, mis kestis kuni aastani 1819. _NEWLINE_\xc3\x9cldiselt on Thorvaldseni skulptuuridele omane kontuuri puhtus ja r\xc3\xb5hutamine, skulptuuride teatav reljeefsus ja eestvaate v\xc3\xa4lja toomine.\n_START_SECTION_\n"Iason kuldvillakuga" (1803)\n_START_PARAGRAPH_\n"Iason kuldvillakuga" oli esimene Thorvaldseni teos, mis saavutas \xc3\xbcle\xc3\xbcldise tuntuse. Skulptuur on valmistatud Carrara marmorist, 242 cm k\xc3\xb5rgune ning asub praegu Thorvaldseni muuseumis. Teose idee tekkis kunstnikul juba 1801. aastal, kuid l\xc3\xb5plikult valmis see alles 1828. aastal. Teoses on kujutatud Iasonit, Antiik-Kreeka m\xc3\xbctoloogilist kangelast ja argonautide juhti, kes k\xc3\xa4is kuldvillakut otsimas, et aidata oma isal kuningriik tagasi saada. Thorvaldsen on tabanud hetke p\xc3\xa4rast suurt lahingut ning kujust h\xc3\xb5ngub nii sisemist kui ka v\xc3\xa4list rahu. Kunstnik sai inspiratsiooni Jakob Asmus Carstensilt ja Polykleitose "Doryphorosest"._NEWLINE_Skulptuur oli algselt m\xc3\xb5eldud Kopenhaageni Kuningliku Kunstiakadeemia jaoks, et n\xc3\xa4idata Thorvaldseni edusamme Roomas, kuid Thomas Hope tellis endale selle marmorist versiooni.\n_START_SECTION_\n"Ganymedes kotkaga" (1817)\n_START_PARAGRAPH_\n"Ganymedes kotkaga" on p\xc3\xa4rit Thorvaldseni klassikalisest perioodist, m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega 93,3 x 118,3 cm ja asub praegu Thorvaldseni muuseumis. Ganymedes oli Trooja kuningapoeg, kes viidi Zeusi kotka poolt Ol\xc3\xbcmposele jumalate karikat\xc3\xa4itjaks, mis oli enne olnud Hebe amet. Thorvaldsen on r\xc3\xb5hutanud kontrasti noore poisi sileda naha ning kotka terava noka ja karmi sulestiku vahel. Ganymedesel on peas fr\xc3\xbc\xc3\xbcgia m\xc3\xbcts.\n_START_SECTION_\n"Kristus" (1821)\n_START_PARAGRAPH_\nKuju asub Kopenhaageni Jumalaema kirikus, kuigi oli algselt m\xc3\xb5eldud Christiansborgi palee kirikusse. See on 345 cm k\xc3\xb5rge ja kujutab hetke p\xc3\xa4rast Kristuse \xc3\xbclest\xc3\xb5usmist, kui ta n\xc3\xa4itab end stigmadega rahvale. Selle skulptuuri koopiaid v\xc3\xb5ib leida paljudest Taani k\xc3\xbclakirikutest.\n_START_SECTION_\nPius VII hauamonument (1824\xe2\x80\x931825)\n_START_PARAGRAPH_\nHauamonument asub P\xc3\xbcha Peetruse basiilikas Vatikanis ja on 295,3 cm k\xc3\xb5rge. Pius VII oli Rooma paavst aastatel 1800\xe2\x80\x931823 ning skulptuuril ta justkui \xc3\xb5nnistaks vaatajaid. Temast m\xc3\xb5lemal pool olevad naisekujud s\xc3\xbcmboliseerivad jumalikku j\xc3\xb5udu ja tarkust. Thorvaldsenilt telliti see kuju katoliku kiriku tarvis, vaatamata asjaolule, et kunstnik ise oli protestant.\n_START_SECTION_\nOlulisus\n_START_PARAGRAPH_\nBertel Thorvaldsen tegutses ka kunstikogujana, ostes kokku pigem kaasaegset, kuid ka antiikkunsti ning tema kaasaegse kunsti kogu oli \xc3\xbcks oma aja silmapaistvamatest. Ta oli oma loominguga hiljem eeskujuks paljudele skulptoritele, sealhulgas ka August Weizenbergile. Kuigi skulptor oli omal ajal v\xc3\xa4ga kuulus ja armastatud, ei hinnatud tema kunsti vahepealsetel aegadel ning uuesti hakati r\xc3\xa4\xc3\xa4kima tema olulisusest alles 20. sajandi keskpaigas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval peetakse teda esimeseks Taani p\xc3\xa4ritolu kunstnikuks, kes saavutas \xc3\xbclemaailmse kuulsuse ja kes m\xc3\xb5jutas oma aja kunstikeskkonda.'