b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x95ppurs\xc3\xb5dur\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95ppurs\xc3\xb5dur (ka juunior) oli Eesti Vabaduss\xc3\xb5jas v\xc3\xb5idelnud kooliealise s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elase kohta ametlikult kasutatud nimetus.\n_START_SECTION_\nKooli\xc3\xb5pilaste kaasamine Vabaduss\xc3\xb5tta\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed kooli\xc3\xb5pilased liitusid vastloodud Eesti Rahvav\xc3\xa4ega ja Kaitseliiduga juba 1918. a novembris._NEWLINE_Esimene ametlik kooli\xc3\xb5pilaste all\xc3\xbcksus - kooli\xc3\xb5pilaste rood - asutati 15. detsembril 1918 pea- ja s\xc3\xb5jaministri Konstantin P\xc3\xa4tsi korraldusega. Sinna olid kohustatud astuma k\xc3\xb5igi g\xc3\xbcmnaasiumide kolme ja kaubanduskoolide kahe viimase klassi \xc3\xb5pilased, aga samuti k\xc3\xb5ik tehnika-, p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6- ja kunstikoolide \xc3\xb5pilased. Kooli\xc3\xb5pilastest formeeriti s\xc3\xb5ja jooksul mitmeid roode ja suuremates linnades ka pataljone. Nad osalesid peamiselt tagala sisekaitseteenistuses ja vahel ka rindelahingutes. Lisaks olid osad kooli\xc3\xb5pilased liitunud 1918-1919. a talvel otse rindev\xc3\xa4eosadega, kus v\xc3\xb5itlesid s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni. _NEWLINE_S\xc3\xbcgisel 1919 pani s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhataja kooli\xc3\xb5pilaste organiseerimise alal maksma kindla korra. \xc3\x95pilastest, kes ei kuulunud mobilisatsiooni alla, kuid tegutsesid Kaitseliidus, formeeriti igas maakonnas Kaitseliidu \xc3\xbclema korraldusel \xc3\xbcks kooli\xc3\xb5pilaste rood. Tallinnas, Tartus ja Viljandis aga formeeriti kooli\xc3\xb5pilaste pataljonid. _NEWLINE_Vabaduss\xc3\xb5ja ajal teenis \xc3\xb5ppurs\xc3\xb5durina kuni 3000 kooli\xc3\xb5pilast. Enamus \xc3\xb5ppurs\xc3\xb5duritest olid 16-18 a vanused, kuid noorimad olid 12-13 a vanuses.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingute j\xc3\xa4tkamine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95ppurs\xc3\xb5duritele v\xc3\xb5imaldati s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistuse ajast ka haridustee j\xc3\xa4tkamist. Osades all\xc3\xbcksustes, kus olid nooremad poisid, toimus koolit\xc3\xb6\xc3\xb6 tihedamalt, kui s\xc3\xb5jalised \xc3\xb5ppused._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da suunas riik noori s\xc3\xb5jasangareid haridusteed j\xc3\xa4tkama koolimaksust vabastamise ja tasuta \xc3\xb5pikutega (priikooli \xc3\xb5igus). Vabaduss\xc3\xb5jas osalenud poistele ei olnud kooliellu tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumine alati lihtne \xe2\x80\x93 liiga palju oli kogetud. Koolijuht Konstantin Treffner kurtis 1920. a  oma kirjas s\xc3\xb5jaministeeriumile: kasarmu waimne \xc3\xb5hkkond, mille \xc3\xb5pilased-s\xc3\xb5durid kooli toowad ja mis alamatesse klassidesse p\xc3\xbc\xc3\xbcab tungida, teeb kooli sihtide saawutamise raskeks, kui mitte w\xc3\xb5imatuks.'