b'\n_START_ARTICLE_\nJaan Kaplinski\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Kaplinski on s\xc3\xbcndinud Tartus poola rahvusest \xc3\xb5ppej\xc3\xb5u Jerzy Kaplinski ja eestlannast tantsijatari Nora Raudsepp-Kaplinski pojana._NEWLINE_Ta l\xc3\xb5petas 1958 Tartu 1. Keskkooli ja \xc3\xb5ppis 1958\xe2\x80\x931964 Tartu \xc3\x9clikoolis prantsuse filoloogiat, eriplaani j\xc3\xa4rgi ka strukturaal- ja rakenduslingvistikat. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1964\xe2\x80\x931972 vanemlaborandina Tartu \xc3\xbclikooli arvutuskeskuses ja sotsioloogialaboris, oli 1968\xe2\x80\x931970 eesti keele kateedri aspirant ja 1974\xe2\x80\x931980 Tallinna Botaanikaaias algul nooremteadur, hiljem vaneminsener, tegeldes muu hulgas inimese ja looduse suhete k\xc3\xbcsimustega. 1980. aastal siirdus ta taas Tartusse, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Viljandi teatri Ugala kirjandusala juhatajana ning 1983\xe2\x80\x931988 uuesti Tartu \xc3\x9clikoolis, kus ta v\xc3\xa4liskirjanduse kateedri laborandina juhendas noori t\xc3\xb5lkehuvilisi. Hiljem on ta tegutsenud vabakutselisena. 2000. aastal oli ta Tartu \xc3\x9clikooli vabade kunstide professor._NEWLINE_Alates 1968. aastast on Kaplinski Eesti Kirjanike Liidu liige._NEWLINE_Aastal 1980 oli Kaplinski seotud kuulsa 40 kirja koostamisega: ta s\xc3\xb5nastas kirja esimese versiooni. 40 kiri t\xc3\xb5i kaasa l\xc3\xa4biotsimise ja surveavaldusi. Eesti taasiseseisvumise algusaastatel tegutses Kaplinski poliitikuna, kuulus Eesti Kongressi ja aastail 1992\xe2\x80\x931995 Riigikokku._NEWLINE_Praegu elab Jaan Kaplinski peamiselt oma maakodus Vana-Mutiku talus P\xc3\xb5lvamaal._NEWLINE_Jaan Kaplinski abikaasa on Tiia Toomet._NEWLINE_Tal on lapsed Maarja Kaplinski, Lemmit Kaplinski, Lauris Kaplinski, Ott-Siim Toomet, Elo-Mall Toomet ja M\xc3\xa4rt-Matis Lill.\n_START_SECTION_\nLuule\n_START_PARAGRAPH_\nKaplinski esimene luulekogu "J\xc3\xa4ljed allikal" ilmus 1965 noorte autorite kassetis. Selles raamatus v\xc3\xb5ib juba \xc3\xa4ra tunda autori ainuomase hoiaku, kuigi vormiliselt sarnaneb ta tolleaegse luule peavooluga._NEWLINE_Aastal 1967 avaldatud luulekogu "Tolmust ja v\xc3\xa4rvidest" on seevastu Kaplinski m\xc3\xb5jukas ja l\xc3\xa4bimurdeline teos, mis sisaldab tuntud luuletusi ("Vercingetorix \xc3\xbctles", "Me peame ju v\xc3\xa4ga tasa k\xc3\xa4ima", "\xc3\x9cks kuningas oli kord maata"). Silma paistab loodusetaju, mis n\xc3\xa4ib p\xc3\xbc\xc3\xbcdlevat subjekti-objekti piiri kustutamise poole. Suhe ajalooga on pigem t\xc3\xb5rjuv, loomup\xc3\xa4raselt patsifistlik. Stiil on elliptiline ja metafoorirohke. Vaheldumisi on paigutatud v\xc3\xb5imsalt voolav vabav\xc3\xa4rss ja l\xc3\xb5ppriimilised tekstid, kus v\xc3\xa4ljendus on j\xc3\xa4rsk ja taotleb  kirkaid l\xc3\xbchivalemeid. Kaplinski ise on selle raamatu kohta \xc3\xb6elnud: "Terve luuletuskogu on tegelikult heitlemine piirides, ruutudes, k\xc3\xbctketes, enda s\xc3\xb5numine neist lahti, p\xc3\xbc\xc3\xbcd piire liigutada, keset \xc3\xbcmber paigutada v\xc3\xb5i temast hoopis loobuda. Kui see viivuks \xc3\xb5nnestub, on mina "minata", osaledes k\xc3\xb5igis kujudes, v\xc3\xa4rvides ja k\xc3\xb5lades, elu k\xc3\xbcllalisuses, mille vahetu tunnetamine k\xc3\xb5igutab selle olematu minu laululaevas pilvede alla."_NEWLINE_P\xc3\xb5hijoontes samalaadset luulet sisaldab 1976. aastal ilmunud "Ma vaatasin p\xc3\xa4ikese aknasse", kus on palju varem kirjutatud tekste (k\xc3\xb5ige varasemad juba aastast 1958)._NEWLINE_Seitsmek\xc3\xbcmnendate aastate algul muutub Kaplinski v\xc3\xa4ljenduslaad napiks. Seda ennustab juba "Valge joon V\xc3\xb5rumaa kohale" (1972), mille tekstid on kirjutatud 1967\xe2\x80\x9368. Eriti s\xc3\xb5nas\xc3\xa4\xc3\xa4stlik on 1970\xe2\x80\x9372 valminud "Seesama meri meis k\xc3\xb5igis" (avaldatud kogus "Uute kivide kasvamine", 1977), kus Kaplinski v\xc3\xa4rsi m\xc3\xb5istet  h\xc3\xbcljates koostab teksti peamiselt \xc3\xbches\xc3\xb5nalistest ridadest, nii et luuletust valitseb graafiline vertikaal. S\xc3\xb5nastus on v\xc3\xa4ga metafoorne, peaaegu m\xc3\xb5istuk\xc3\xb5neline. Enam-v\xc3\xa4hem sarnases stiilis on ka 1973\xe2\x80\x9375 kirjutatud poeem "Hinge tagasitulek" (avaldatud alles 1990), kus autor eneserefleksiivselt kirjutab: "kui lihtne on otsida leida metafoor v\xc3\xb5i / kuidas seda eesti keeles peaks nimetama / ja lasta tal minna oma elu elama". Oma poeemi on Kaplinski hiljem iseloomustanud n\xc3\xb5nda: "See on \xc5\xa1amaani loveretk, kes peab tagasi tooma kadunud hinge. Hinge on meilt r\xc3\xb6\xc3\xb6vinud tsivilisatsioon, millesse oleme sattunud ja mida liigse \xc3\xb5hinaga teenime, uskudes, et ta on meile annud vabaduse... Hinge tagasitulek t\xc3\xa4hendaks ka eestlaste taas-saamist p\xc3\xa4ris-eestlasteks"._NEWLINE_Minimalistlikku laadi j\xc3\xa4tkab veel 1982 ilmunud "Raske on kergeks saada", aga metafoorsus on siin taandunud._NEWLINE_Aastal 1985 avaldab Kaplinski luulekogu "\xc3\x95htu toob tagasi k\xc3\xb5ik", mis l\xc3\xb6\xc3\xb6b tema eelnenud luuleloomingust lahku. Valitseb pealtn\xc3\xa4ha lihtne kirjeldus, millesse p\xc3\xb5imuvad paradoksaalsed m\xc3\xb5ttek\xc3\xa4igud ja m\xc3\xbcstilised \xc3\xa4ratundmised. Stiil on vaoshoitud, ilma tunder\xc3\xb5hkudeta._NEWLINE_"T\xc3\xbckk elatud elu" (1991) j\xc3\xa4tkab samas laadis, raamatusse kuulub ka pikem proosaluuletus "L\xc3\xa4bi metsa"._NEWLINE_Luulekogu "Mitu suve ja kevadet" sisaldab peale Kaplinski enese luuletuste t\xc3\xb5lkeid hiina luuletaja Su Dungpo (Su Shi) tekstidest. J\xc3\xa4rels\xc3\xb5nas p\xc3\xb5hjendab autor valikut sellega, et teda \xc3\xbchendab Su Dungpoga "kiindumus chan-buddhismisse"._NEWLINE_Raamatus "\xc3\x96\xc3\xb6linnud. \xc3\x96\xc3\xb6m\xc3\xb5tted" (1998) on Kaplinski avaldanud eestikeelsete luuletuste k\xc3\xb5rval rea tekste soome ja inglise keeles, "S\xc3\xb5nad s\xc3\xb5natusse" (2005) sisaldab venekeelseid. 2001 on Kaplinski eestinduses ilmunud Laozi "Daodejing"._NEWLINE_Aastal 2000 ilmunud "Kirjutatud" on Kaplinski luuletuste koondkogu (\xc3\xbcle 900 lk), kus autor on teistmoodi r\xc3\xbchmitanud kogu oma selleks ajaks ilmunud luuleloomingu (alapealkiri "Valitud luuletused" on eksitav).\n_START_SECTION_\nProosa\n_START_PARAGRAPH_\n1980. aastate l\xc3\xb5pust hakkas Kaplinski avaldama oma luulele l\xc3\xa4hedast autobiograafilist proosat: "J\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kanarbik" (ajakirjas \'Looming\' 1989, nr 11), "Kust tuli \xc3\xb6\xc3\xb6" (1990), "J\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Titanic" (1995). \xc3\x9cheksak\xc3\xbcmnendatel aastatel kirjutas ta luule k\xc3\xb5rval ka pikemat proosat. Reisikiri "Teekond Ayia Triadasse" (1993) arutleb antiikkultuuri, m\xc3\xbctoloogia ja religiooni \xc3\xbcle. "Silm" ja "Hektor" (2000) on ulmejutud. "Kevad kahel rannikul" (2000) on vormilt reisikiri, kuid tegelikult erinevaid teemasid puudutav essee, kus muuhulgas leidub tagasivaateid Kaplinski varasemale luuleloomingule. P\xc3\xbchendusteos "Isale" (2003) on autobiograafiline raamat, mis jutustab peamiselt autori noorusajast. Romaani "Seesama j\xc3\xb5gi" (2007) tegevus toimub kuuek\xc3\xbcmnendate aastate Eestis, kuid hoolimata autobiograafilistest joontest ja \xc3\xa4ratuntavatest protot\xc3\xbc\xc3\xbcpidest on siiski tegemist fiktsiooniga.\n_START_SECTION_\nEsseed\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Kaplinski mahukas esseetoodang on suurelt osalt koondatud kogumikesse "Poliitika ja antipoliitika" (1992), "See ja teine" (1996), "V\xc3\xb5imaluste v\xc3\xb5imalikkus" (1997), "Usk on uskmatus" (1998) ja "K\xc3\xb5ik on ime" (2004) jm. "Paralleele ja parallelisme" (2009) sisaldab filosoofilisi arutlusi ja m\xc3\xb5tteteri. Kogumik on koostatud aastatel 2000\xe2\x80\x932001 Tartu \xc3\x9clikoolis peetud loengute p\xc3\xb5hjal.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ljaspool Eestit\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Kaplinski on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Eesti tuntumaid ja t\xc3\xb5lgitumaid kirjanikke. Tema teoseid on t\xc3\xb5lgitud inglise, rootsi, soome, prantsuse, heebrea, ungari, l\xc3\xa4ti, leedu, islandi, taani, t\xc5\xa1ehhi jt keeltesse. Kui 2007. aastal t\xc3\xb5lgiti G\xc3\xb6teborgi raamatumessi jaoks rootsi keelde 21 eesti kaasaegset kirjandusteost (seda nimetati sajandialguse suurimaks eesti kultuuriekspordiks), oli nende seas ka Jaan Kaplinski "Kusagil maailma \xc3\xa4\xc3\xa4rel". Eesti kutsuti selle raamatumessi peaesinejaks.'