b'\n_START_ARTICLE_\nHallrebane\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4limuselt on hallrebased l\xc3\xa4hedased rebastele. Nad on pisut l\xc3\xbchemate k\xc3\xb5rvade ja koonuga. Nende keha \xc3\xbclaosa, pea ja saba on kaetud hallika kirmega, mis selgroo kohal ja sabal l\xc3\xa4heb \xc3\xbcle mustaks jutiks. Pea, kaela ja keha k\xc3\xbclg on roostekarva, k\xc3\xb5ht valge._NEWLINE_Tava-hallrebane on suurem kui rannarebane. Tema t\xc3\xbcvepikkus on 53\xe2\x80\x9369 cm, sabapikkus 28\xe2\x80\x9345 cm ja mass kuni 7 kg.\n_START_SECTION_\nLevila, eluviis ja toitumine\n_START_PARAGRAPH_\nHallrebaste levila ulatub USA ja Kanada piirist kuni Panamani. Nad elavad ainult seal, kus kasvab puid. Ranna-hallrebane elab m\xc3\xb5nel California saarel. _NEWLINE_Eluviisilt ei sarnane nad eriti rebase perekonna liikidega. Nad on ainsad koerlased, kes puu otsa ronivad. Selles on nad nii osavad, et neid kutsutakse puisrebasteks. Nad r\xc3\xbc\xc3\xbcstavad orava- ja linnupesi ning varjuvad puu otsas vaenlaste eest. Vahel nad puhkavad puu otsas. Sagedamini elavad nad siiski urgudes, kaljul\xc3\xb5hedes, kivivaredes, koobastes ja langenud puude \xc3\xb5\xc3\xb5nsustes._NEWLINE_Hallrebaste toiduks on k\xc3\xb5ik elukad, kellest j\xc3\xb5ud \xc3\xbcle k\xc3\xa4ib, kuid ajuti on nende toidus \xc3\xbclekaalus puuviljad ja rohelised taimeosad. Vahel varastavad nad tibusid.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nKevadel p\xc3\xa4rast 63-p\xc3\xa4evast kandeaega s\xc3\xbcnnitab emane kuni 7 mustakarvalist poega. Juba poolteise kuu p\xc3\xa4rast hakkavad nad tavalist toitu s\xc3\xb6\xc3\xb6ma ja hilissuvel v\xc3\xb5i varas\xc3\xbcgisel alustavad iseseisvat elu. Vanemad aga j\xc3\xa4tkavad kooselu.'