b"\n_START_ARTICLE_\nKalimantan\n_START_PARAGRAPH_\nKalimantan (indoneesia keeles Kalimantan, malai keeles Borneo) on suurim saar Malai saarestikus, \xc3\xbcks neljast Suurest Sunda saarest._NEWLINE_Kalimantani pindala on 742 000 km\xc2\xb2. Kalimantan on pindalalt maailma kolmas saar Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa ja Uus-Guinea j\xc3\xa4rel. Saarel elab umbes 16 miljonit elanikku._NEWLINE_Kalimantan jaguneb Indoneesia, Malaisia ja Brunei vahel. See on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ainus meresaar maailmas, mis jaguneb kolme riigi vahel._NEWLINE_Kalimantanist p\xc3\xb5hja ja loodesse j\xc3\xa4\xc3\xa4b L\xc3\xb5una-Hiina meri, l\xc3\xa4\xc3\xa4nde Natuna meri, l\xc3\xb5unasse Jaava meri, itta Sulawesi meri ja kirdesse Sulu meri. P\xc3\xb5hjas eraldab Kalimantanit Filipiinidele kuuluvast MIMAROPA piirkonnast ja selle k\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hemast Balabaci saarest Balabaci v\xc3\xa4in, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Indoneesiale kuuluvatest Natuna saartest ja selle k\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hemast Serasani saarest Serasani v\xc3\xa4in, edelas Indoneesiale kuuluvatest Bangka ja Belitungi saarest Karimata v\xc3\xa4in ning kagus samuti Indoneesiale kuuluvast Sulawesi saarest Makassari v\xc3\xa4in._NEWLINE_Kalimantani l\xc3\xa4hedal asub palju v\xc3\xa4ikesi saari. Temast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Natuna, Tambelani ja Badase saared ning Pejantan, edelasse Pelapise ja Karimata saared ning Bawal, l\xc3\xb5unasse Karamian, Laut Kecili ja Masalima saared ning Laut, kagusse Balabangani saared, itta Maratua ja Bunyu, kirdesse Sulu, Turtle'i ja San Migueli saared ning Cagayan Sulu (kirdesse j\xc3\xa4\xc3\xa4vad saared kuuluvad Filipiinidele), p\xc3\xb5hja Filipiinidele kuuluvad Bugsuk ja Balabaci saar ning Malaisiale kuuluvad Banggi ja Balambangan ning l\xc3\xb5puks loodesse Malaisiale kuuluvad Mantanani saared ja Mengalum ning segase kuuluvusega Spratley saared. Ka v\xc3\xa4ikesed saared on \xc3\xbcldiselt asustatud. Suurtest saartest j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Kalimantanist edelasse Bangka, Belitung ja nende taga olev Sumatra, l\xc3\xb5unasse Jaava, Bali ja Lombok, kagusse Sulawesi, kirdesse Filipiinidele kuuluvad Mindanao, Negros ja Panay ning p\xc3\xb5hja Filipiinidele kuuluv Palawan. Need selles l\xc3\xb5igus mainitud saared, mille kuuluvus ei ole m\xc3\xa4rgitud, kuuluvad Indoneesiale._NEWLINE_Halduslikult jaguneb Kalimantan neljaks provintsiks, kolmeks osariigiks ja neljaks ringkonnaks. Saarel asub viis Indoneesia provintsi: Ida-Kalimantan (18,55% saarest), Kesk-Kalimantan (20,3%), L\xc3\xb5una-Kalimantan (5,0%) ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Kalimantan (19,5%) ja P\xc3\xb5hja-Kalimantan (9,46%, kokku 72,9%). Kalimantanil asub kaks Malaisia osariiki ja \xc3\xbcks liiduala: Sarawak (16,6%), Sabah (9,8%) ja Labuan (0,01%, t\xc3\xa4psemalt \xc3\xb6eldes ei asu Labuan Kalimantanil, vaid selle rannikult 2,5 km kaugusel olevatel saartel). Brunei ringkonnad (Bandar-Muara, Belait, Temburong, Tutong) h\xc3\xb5lmavad saare pindalast kokku 0,8% ning sinna kuuluvad riigi p\xc3\xb5hiterritoorium ja idapoolne eksklaav Temburong._NEWLINE_Kalimantanil on 17 v\xc3\xa4hemalt 100 tuhande elanikuga linna ning neid j\xc3\xa4tkub k\xc3\xb5igisse provintsidesse ja osariikidesse, aga Bruneisse mitte \xc3\xbchtki. \xc3\x9cle poole miljoni elaniku on Ida-Kalimantani pealinnas Samarindas, L\xc3\xb5una-Kalimantani pealinnas Banjarmasinis ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Kalimantani pealinnas Pontianakis. Kalimantani elanikest elab 70% Indoneesias, t\xc3\xa4psemalt 15,2% Ida-Kalimantanil, 18,4% Kesk-Kalimantanil, 11,5% L\xc3\xb5una-Kalimantanil ja 24,9% L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Kalimantanil. Malaisias elab 27,9%, neist Sabah's 15,1%, Sarawakis 12,4% ja Labuanis 0,4%. Bruneis elab 2,1% Kalimantani elanikest._NEWLINE_Kalimantan on m\xc3\xa4gine. Iga provintsi ja osariigi (peale Labuani) k\xc3\xb5rgeim tipp ulatub tublisti \xc3\xbcle kilomeetri k\xc3\xb5rgusele merepinnast. Rannikud on \xc3\xbcldiselt madalad ja soised, m\xc3\xa4ed j\xc3\xa4\xc3\xa4vad pigem sisemaale. Saare k\xc3\xb5rgeim tipp on Sabah' osariigis asuv 4101 m k\xc3\xb5rgune Kinabalu, mis asub Crockeri aheliku p\xc3\xb5hjaotsas. Sellest sisemaa poole j\xc3\xa4\xc3\xa4b Tama abu ahelik, mille k\xc3\xb5rgeim tipp on ka Sarawaki k\xc3\xb5rgeim m\xc3\xa4gi, 2438 m k\xc3\xb5rgune Murud. Ida-Kalimantani k\xc3\xb5rgeim tipp on 2467 m k\xc3\xb5rgune Guguang. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Kesk-Kalimantani vaheline piir kulgeb m\xc3\xb6\xc3\xb6da Schwaneri ja M\xc3\xbclleri m\xc3\xa4gede k\xc3\xb5rgeimaid tippe ja Schwaneri m\xc3\xa4gedes asuv 2278 m k\xc3\xb5rgune Raya on m\xc3\xb5lema osariigi k\xc3\xb5rgeim tipp. L\xc3\xb5una-Kalimantani k\xc3\xb5rgeim m\xc3\xa4gi on Meratuse aheliku k\xc3\xb5rgeim tipp, 1892 m k\xc3\xb5rgune Besar._NEWLINE_Kinabalu teeb Kalimantani maailma k\xc3\xb5rguselt kolmandaks saareks. Temast k\xc3\xb5rgemad on \xc3\xbcksnes Uus-Guinea (4884 m k\xc3\xb5rgune Jaya) ja Hawaii saar (4205 m k\xc3\xb5rgune Mauna Kea)._NEWLINE_Kalimantanil valitseb ekvatoriaalne kliima. Seal on sademeid v\xc3\xa4ga palju ja sellep\xc3\xa4rast on saarel ka arvukalt j\xc3\xb5gesid. K\xc3\xb5ige pikem j\xc3\xb5gi on 1143 km pikkune Labuan, mis voolab L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Kalimantanil. Ida-Kalimantani pikim j\xc3\xb5gi on 980 km pikkune Mahakam ja Kesk-Kalimantani pikim j\xc3\xb5gi on 880 km pikkune Barito. Malaisia pikim j\xc3\xb5gi on Sarawaki osariigis voolav 563 km pikkune Rajang."