b'\n_START_ARTICLE_\nRegionaalne innovatsioonis\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nRegionaalne innovatsioonis\xc3\xbcsteem (RIS) on kontseptsioon edendamaks innovatsiooniprotsessi ja tehnoloogilist arengut. Selle kohaselt on regioon keskseks m\xc3\xb5isteks tehnoloogia ja innovatsiooni arendamise uurimisel ._NEWLINE_M\xc3\xa4rks\xc3\xb5naks on \xc3\xbchine \xc3\xb5ppimisprotsess, mille k\xc3\xa4igus toodetakse innovatsiooni._NEWLINE_Regionaalse innovatsioonis\xc3\xbcsteemi m\xc3\xb5iste p\xc3\xb5hineb eeldusel, et innovatsiooniprotsessis omavad t\xc3\xa4htsust nii erinevad ettev\xc3\xb5ttesisesed kui ka -v\xc3\xa4lised tegurid. Innovatsioon ei saa toimuda isolatsioonis ja teadmust ei looda ainult ettev\xc3\xb5ttesiseselt, vaid selle loomise protsessis on suur kaal erinevate osapoolte (ettev\xc3\xb5tete, institutsioonide) koost\xc3\xb6\xc3\xb6l ja interaktsioonil. Ettev\xc3\xb5tluskeskkonda n\xc3\xa4hakse innovatsioonis\xc3\xbcsteemis kui v\xc3\xb5rgustikku, mis on omavahel seotud interaktiivse, \xc3\xbchise \xc3\xb5ppimisprotsessi l\xc3\xa4bi. Sellep\xc3\xa4rast on t\xc3\xa4htsad teadmuse ja informatsiooni, investeeringute ja rahavoogude levik, tihedalt v\xc3\xb5rgustunud sidemed ja majandussuhted, mille tulemusel genereeritakse \xc3\xbchine innovatsiooniprotsess._NEWLINE_Regionaalse innovatsioonis\xc3\xbcsteemi m\xc3\xb5istel pole t\xc3\xa4pset m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlust, kuid selle all m\xc3\xb5istetakse enamasti erinevate era- ja avaliku sektori ettev\xc3\xb5tete, institutsioonide ja teiste organisatsioonide kogumit, mis koost\xc3\xb6\xc3\xb6s loovad, kasutavad ja arendavad eelk\xc3\xb5ige kohapealse tekkep\xc3\xa4ritoluga teadmust (n\xc3\xa4iteks tehnoloogiliste protsesside toimimiseks vajalikku oskusteavet, teadus- ja arendust\xc3\xb6\xc3\xb6d jne)._NEWLINE_\xc3\x9cldjoontes n\xc3\xb5ustuvad erinevad autorid, et RIS h\xc3\xb5lmab koost\xc3\xb6\xc3\xb6d ettev\xc3\xb5tete, teadmust loovate ja vahendavate organisatsioonide (\xc3\xb5ppeasutused, n\xc3\xa4iteks \xc3\xbclikoolid, kutse\xc3\xb5ppeasutused, teadus- ja arendust\xc3\xb6\xc3\xb6ga tegelevad asutused) ja finantsinstitutsioonide vahel ning antud piirkonna ettev\xc3\xb5tluskeskkonda kui tervikut._NEWLINE_M\xc3\xb5iste on v\xc3\xa4lja kasvanud riikliku innovatsioonis\xc3\xbcsteemi kontseptsioonist (NIS \xe2\x80\x93 National Innovation System), mille kohaselt toimub innovatsiooni arendamine riiklikul tasandil riigi poolt koordineerituna. Regionaalse innovatsioonis\xc3\xbcsteemi puhul on innovatsioon antud piirkonna erinevate ettev\xc3\xb5tete ja ettev\xc3\xb5tlusprotsessi toetavate institutsioonide (tugiinstitutsioonid) interaktsioon \xe2\x80\x93 koostoime tulem._NEWLINE_Selle eelduseks on \xc3\xbchise kultuurilise ja poliitilise institutsionaalse struktuuri olemasolu. Regioonide innovatsiooniv\xc3\xb5imekus paraneb, kui selle siseselt tehakse koost\xc3\xb6\xc3\xb6d, seda nii teadus- ja arendust\xc3\xb6\xc3\xb6 kui ka ettev\xc3\xb5tluskeskkonna arendamise nimel. Seel\xc3\xa4bi on koost\xc3\xb6\xc3\xb6alased institutsioonid, oskusteadmise siire ja levik, samuti pikaajalisemad strateegiad olulisteks baastingimusteks ja stiimuliteks regiooni arengul ning innovatsiooniprotsessi kui terviku arendamisel._NEWLINE_N\xc3\xa4itena regionaalsest innovatsioonis\xc3\xbcsteemist Eestis v\xc3\xb5ib tuua Tartu regiooni innovatsioonis\xc3\xbcsteemi. See koosneb teadus- ja haridusasutustest (Tartu \xc3\x9clikool, Eesti Maa\xc3\xbclikool, Tartu Kutsehariduskeskus), avaliku ja erasektori tugiorganisatsioonidest (erialaliidud, Tartu Teaduspark, konsultatsioonifirmad) ja ettev\xc3\xb5tetest, kelle hulgas on ka \xc3\xbclikoolist alguse saanud spin-off firmad. Riiklikest tugiorganisatsioonidest v\xc3\xb5ib nimetada erinevad maakondlikud arenduskeskused, Ettev\xc3\xb5tluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja Sihtasutus Archimedese.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hielemendid\n_START_PARAGRAPH_\nRISi moodustavad ettev\xc3\xb5tted, institutsioonid ja rakendatav innovatsioonipoliitika._NEWLINE_Ettev\xc3\xb5tted ei ole selle k\xc3\xa4sitluse kohaselt mitte majandussubjektid, mis on orienteeritud ainult tootmisele, vaid ka teadmuse loomise ja levimise allikad. Sellised institutsioonid nagu uurimis- ja teadusasutused, \xc3\xbclikoolid, riiklikud asutused, finantsasutused, erinevad n\xc3\xb5ustamis- ja konsultatsioonifirmad on eelk\xc3\xb5ige vahendaja ja soodsa ettev\xc3\xb5tluskeskkonna tagaja rollis. Teadmuse tootmisega tegelevate institutsioonide (knowledge infrastructure) all m\xc3\xb5eldakse f\xc3\xbc\xc3\xbcsilist ja organisatsioonilist infrastruktuuri, mille l\xc3\xa4bi saab teadmuse tootmine toimuda. N\xc3\xa4ide sellisest infrastruktuurist on teadus- ja tehnoloogiapargid, mis on orienteeritud uute tehnoloogiate arendamisele. Innovatsioonipoliitika h\xc3\xb5lmab teadust\xc3\xb6\xc3\xb6 koordineerimist, erinevaid materiaalseid toetusi, tehnoloogia ja teadmuse levimise h\xc3\xb5lbustamist ja muid tegevusi.\n_START_SECTION_\nTeadmuse loome\n_START_PARAGRAPH_\nTeadmuse loome kui \xc3\xb5piprotsess on oma iseloomult kuhjuva (incremental) iseloomuga. See on kui eneseregulatsioon, mis viib \xc3\xb5ppimisele ja tegurite v\xc3\xb5ime muuta enda k\xc3\xa4itumist leidmaks uusi lahendusi. Kui kodeeritavat (codified) teadmist on v\xc3\xb5imalik lihtsamalt jagada, siis kodeerimata ehk vaikivat (tacit) teadmist on keerukam levitada. Kodeerimata teadmise alla liigituvad tavad, kogemused, praktikad, normid, v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused ja eelk\xc3\xb5ige oskusteave (know-how, know-what, know-why, know-who).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4hedus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cha v\xc3\xa4hem hakkab m\xc3\xa4\xc3\xa4rama geograafiliselt l\xc3\xa4hestikku paiknemine, sest t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva tehnoloogiate arenedes ei ole pikkade vahemaade tagant suhtlemine enam kulukas. Samas m\xc3\xa4ngib rolli sotsiaalne sidusus ehk siinkohal eelk\xc3\xb5ige \xc3\xbchesugune ettev\xc3\xb5tluskeskkond, sarnased kultuurinormid ja -tavad, mis h\xc3\xb5lbustavad suhtlemisv\xc3\xb5rgustike toimimist .'