b'\n_START_ARTICLE_\nSosnovski karuputk\n_START_SECTION_\nIseloomustus\n_START_PARAGRAPH_\nTaim kasvab tihedate, kohati kuni viie meetri k\xc3\xb5rguste kogumikena. Lehelabad on kuni meeter pikad ja umbes sama laiad. \xc3\x95itsvate taimede varre l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t v\xc3\xb5ib suve l\xc3\xb5pus maapinna l\xc3\xa4hedal \xc3\xbcletada 10 cm. Ta on mitmeaastane taim, millel olenevalt kasvutingimustest v\xc3\xb5ib \xc3\xb5itsema hakkamiseks kuluda kolm kuni neli aastat, vahel ka kauem. Taim \xc3\xb5itseb ja annab seemneid vaid kord elus. \xc3\x95isi v\xc3\xb5ib olla kuni 160 000, millest v\xc3\xb5ib valmida kuni 100 000 seemet, mis p\xc3\xbcsivad mullas idanemisv\xc3\xb5imelistena 7\xe2\x80\x9310 aastat.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5ju loomadele\n_START_PARAGRAPH_\nRohus\xc3\xb6\xc3\xb6jatel \xc3\xbcldjuhul m\xc3\xbcrgistusi ei esine, kuid n\xc3\xa4iteks koertele ei ole kokkupuude Sosnovski karuputkega ohutu.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nAlgselt kasvas ta vaid Kaukaasia j\xc3\xb5gede \xc3\xa4\xc3\xa4res ja metsalagendikel. 1950. aastatel v\xc3\xb5eti taim N\xc3\xb5ukogude Liidus kasutusele kui silotaim ja teda kasvatati laialdaselt Karjalast Sahhalini oblastini. Kuna tol ajal oli NSV Liidu juhiks Jossif Stalin, sai taim endale h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimeks "Stalini k\xc3\xa4ttemaks". 1960. aastal n\xc3\xa4idati Karjalas komandeeringus olnud Eesti botaanikutele seda head silotaime ja m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast said Tartu botaanikud postiga kingituseks ka paki seemneid. Seemned k\xc3\xbclvati maha katseaeda._NEWLINE_T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt on Sosnovski karuputk Eestisse saabunud ka muid teid pidi, eelk\xc3\xb5ige dekoratiivtaimena.\n_START_SECTION_\nLevik Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4naseks on see taim levinud kogu Eestis ja muutunud raskesti t\xc3\xb5rjutavaks umbrohuks. Sosnovski karuputk on naturaliseerunud liik. Need on tulnuk- v\xc3\xb5i kultuurtaimed, mis suudavad ka looduslikes v\xc3\xb5i poollooduslikes kooslustes iseseisvalt paljuneda. _NEWLINE_P\xc3\xb5hiliselt kasvab ta asulate l\xc3\xa4heduses, inimese poolt m\xc3\xb5jutatud j\xc3\xa4\xc3\xa4tmaadel ja teede \xc3\xa4\xc3\xa4res, aga tungib ka j\xc3\xb5gede luhtadele, mis on iseloomulik k\xc3\xa4itumislaad invasiivsele taimele. Ta t\xc3\xb5rjub looduslikud rohttaimed v\xc3\xa4lja ja ka puittaimed ei suuda putke kasvualal areneda.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5rje\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5rjet tuleb teha j\xc3\xa4rjepidevalt mitme aasta jooksul, kuni h\xc3\xa4vitatud on k\xc3\xb5ik taimed, aga ka mullas peituvad seemned. _NEWLINE_T\xc3\xb5rjev\xc3\xb5imalusteks on juurte l\xc3\xa4bil\xc3\xb5ikamine/v\xc3\xa4ljakaevamine, niitmine v\xc3\xb5i m\xc3\xbcrgitamine. Edasise leviku \xc3\xa4rahoidmiseks on oluline \xc3\xb5isikute \xc3\xa4ral\xc3\xb5ikamine ja h\xc3\xa4vitamine. T\xc3\xb5rjet alustatakse kevadel kohe, kui esimesed v\xc3\xb5sud t\xc3\xa4rkavad, ja seda tuleb korrata 2\xe2\x80\x933 korda suve jooksul._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse Sosnovski karuputke t\xc3\xb5rjeks peamiselt herbitsiidi Roundup Gold.'