b"\n_START_ARTICLE_\nHalapaju\n_START_SECTION_\nNomenklatuur ja s\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nEnamasti peetakse halapaju eraldi liigiks Salix acutifolia. Liigi autor on Carl Ludwig Willdenow. S\xc3\xbcnon\xc3\xbc\xc3\xbcmid on Salix violacea Willd. ja Salix coerulescens Turcz. _NEWLINE_Liigiepiteet acutifolia t\xc3\xa4hendab 'teravalehine'. _NEWLINE_M\xc3\xb5ned autorid, sealhulgas Soome botaanikud, peavad halapalju h\xc3\xa4rmpaju alamliigiks (Salix daphnoides ssp. acutifolia). Alamliigi autor on Frederik Elias Ahlfvengren.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nHalapaju kasvab p\xc3\xa4rismaisena Soomes, Leedus, Valgevenes, Ukrainas, Venemaa Euroopa-osas, P\xc3\xb5hja-Kaukaasias, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Siberis, Kasahstanis, K\xc3\xb5rg\xc3\xb5zstanis ja Tad\xc5\xbeikistanis._NEWLINE_Seda kasvatatakse ka kultuurtaimena._NEWLINE_Eestis kasvab halapaju k\xc3\xb5rgete h\xc3\xb5redate p\xc3\xb5\xc3\xb5sastena Peipsi liivadel ja L\xc3\xb5una-Eesti j\xc3\xb5gede \xc3\xa4\xc3\xa4res (Koiva ja Piusa j\xc3\xb5gi)_NEWLINE_v\xc3\xb5i ka istutatult elamute juures.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nHalapaju on 1\xe2\x80\x9312 m (tavaliselt 3\xe2\x80\x938 m) k\xc3\xb5rgune puu v\xc3\xb5i p\xc3\xb5\xc3\xb5sas. V\xc3\xb5rsed on halapajul punakaspruunid kuni lillakaspunased. Tal on tumepruunid v\xc3\xb5i tumepunased (erepunased v\xc3\xb5i kollakad) sinaka kirmega pikad, peened ja hargnevad oksad. Oksad on sageli rippuvad._NEWLINE_Ovaalse kujuga pungad on punased v\xc3\xb5i tumepunased, pikkusega kuni 6 mm pikad. Lantsetjad, kiiljad lehed (harva joon-lansetjased), mille pikkus on 6\xe2\x80\x9315 cm ja laius 0,7\xe2\x80\x931,2 cm. Alt on nad hallid, \xc3\xbclevalt tumerohelised ja teravad. Rootsud on kollakas-punased, pikkusega 1 cm._NEWLINE_Urvad on silindrilise kujuga 2,5\xe2\x80\x933,5 cm pikkused. Nad on h\xc3\xb5bevalget v\xc3\xa4rvi. Halapaju on kahekojaline taim ja tema urbade j\xc3\xa4rgi ei ole algul v\xc3\xb5imalik vahet teha, kas oksad on p\xc3\xa4rit isas- v\xc3\xb5i emastaimelt. _NEWLINE_Halapaju \xc3\xb5iel on kaks tolmukat, \xc3\xbcks lindikujuline tagameen\xc3\xa4\xc3\xa4re, munakujuline paljas sigimik, pikk emakakael ja pikergune emakasuue. Emasurvad saavad heleroheka v\xc3\xa4rvuse just v\xc3\xa4ljaulatuvatelt emakasuudmetelt.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt kasvab veekogu kallastel (j\xc3\xb5gede, j\xc3\xa4rvede, ojade kallastel)._NEWLINE_Halapaju \xc3\xb5itseb vara, koos paiselehega. \xc3\x95itsemise ajal, mis kestab n\xc3\xa4dal-paar, annavad isasurbadele v\xc3\xa4rvi kollased tolmukapead. Pajude isastaimed on kevadel v\xc3\xa4ga olulised mesilaste \xc3\xb5ietolmuga varustajad, emastaimedelt saab ainult mett.\n_START_SECTION_\nRahvameditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nLehtedest valmistatakse salitsiini sisaldusega teed v\xc3\xb5i vesit\xc3\xb5mmist, mida kasutatakse palavikuvastase ainena. Salitsiin on gl\xc3\xbckosiid, mis moodustub salits\xc3\xbc\xc3\xbclhape organismi sattumisel. See hape on keemiliselt sarnane aspiriinis sisalduva happega, aga nendel on erinevused toime suhtes. _NEWLINE_Taime koorest valmistatakse \xc3\xbcrditeed, millel on soodne toime seedimisele. Tee taastab isu ja omab k\xc3\xb5hulahtisuse vastaset efekti. Samuti selle vesit\xc3\xb5mmisega ravitakse artriiti, neuralgiat, ja \xc3\xbcldist valu.\n_START_SECTION_\nVastun\xc3\xa4idustused\n_START_PARAGRAPH_\nHalapajust valmistatud droogi ei tohi kasutada kui inimesel on suurenenud tundlikkus salits\xc3\xbclaatide suhtes v\xc3\xb5i kui inimene v\xc3\xb5tab verd vedeldavaid ravimeid.\n_START_SECTION_\nKeemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nLehed sisaldavad salitsiini, antokloore, parkaineid ja askorbiinhapet."