b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9cheokkaline m\xc3\xa4nd\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheokkaline m\xc3\xa4nd on k\xc3\xbcllaltki pikaealine okaspuu, puude vanus v\xc3\xb5ib k\xc3\xbc\xc3\xbcndida \xc3\xbcle 900 aasta. M\xc3\xa4nd on pikaealine t\xc3\xa4nu levilas valitsevale kuivale kliimale, kus seenhaiguste levik on raskendatud. Puu on \xc3\xbcsna madalakasvuline ja kasvab tavaliselt 5\xe2\x80\x939, harva kuni 14 m k\xc3\xb5rguseks, t\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on kuni 0,5 m. V\xc3\xb5ra on \xc3\xbcldjuhul \xc3\xbcmara kujuga ja tihe. T\xc3\xbcve koor on punakaspruun, ebakorrap\xc3\xa4raste l\xc3\xb5hedega, plaatjas._NEWLINE_Pungad on ellipsoidsed, helepunakaspruunid, 0,5\xe2\x80\x930,7\xc2\xa0cm pikkused. V\xc3\xb5rsed on j\xc3\xa4medad, noorelt oran\xc5\xbeikaspruunid, hiljem hallid kuni pruunid, kohati h\xc3\xb5redalt karvakestega kaetud. Okkad on \xc3\xbchekaupa v\xc3\xb5i harva ka kahekaupa kimbus, 2\xe2\x80\x936\xc2\xa0cm pikkused, veidi k\xc3\xb5verad, terava tipuga, hallikasrohelised, j\xc3\xa4medad (1,3\xe2\x80\x932,5\xc2\xa0mm), \xc3\xb5hul\xc3\xb5heread k\xc3\xb5ikidel k\xc3\xbclgedel, p\xc3\xbcsivad v\xc3\xb5rsetel 4\xe2\x80\x936 (10) aastat._NEWLINE_Isas\xc3\xb5isikud on ellipsoidsed, kollased, ligi 10\xc2\xa0mm pikkused._NEWLINE_K\xc3\xa4bid on 4\xe2\x80\x936 (8) cm pikkused, enne avanemist munaja kujuga, noorena rohelised, valminult kollakaspruunid. S\xc3\xb6\xc3\xb6davate seemnete kestad on hallikaspruunid kuni pruunid, 15\xe2\x80\x9320\xc2\xa0mm pikkused, tiivakeseta. Seemne mass on 294\xe2\x80\x93833\xc2\xa0mg.\n_START_SECTION_\nLevila ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheokkalise m\xc3\xa4nni levila asub P\xc3\xb5hja-Ameerika l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, p\xc3\xb5hiliselt USA ja veidi Mehhiko territooriumil, kus ta kasvab tavaliselt 1000\xe2\x80\x932800 m k\xc3\xb5rgusel \xc3\xbcle merepinna. Suure N\xc3\xb5o piirkonnas kasvab ta 1520\xe2\x80\x932130 m k\xc3\xb5rguseni, California Valgetes m\xc3\xa4gedes t\xc3\xb5useb aga kuni 3050 m k\xc3\xb5rguseni.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheokkalise m\xc3\xa4nni levilas valitseb soe ja v\xc3\xa4ga kuiv kliima. Aasta keskmine sademete hulk on ligi 200\xe2\x80\x93460\xc2\xa0mm, ning see varieerub aastate jooksul \xc3\xbcsna suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral. Enim esineb sademeid tavaliselt lumena detsembrist aprillini. Aasta keskmine \xc3\xb5hutemperatuur on 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, juuli keskmised maksimumtemperatuurid k\xc3\xbc\xc3\xbcndivad kuni 30\xc2\xa0\xc2\xb0C, jaanuari keskmised miinimumtemperatuurid langevad aga kuni \xe2\x88\x926\xc2\xa0\xc2\xb0C. K\xc3\xbclmakraade talub puu talvel kuni \xe2\x88\x9218...\xe2\x80\x9323\xc2\xa0\xc2\xb0C. Kasvuperiood algab tavaliselt aprillis ja kestab kuni septembri-oktoobrini, s\xc3\xb5ltudes olulisel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral talve jooksul pinnasesse akumuleerunud niiskusest.\n_START_SECTION_\nKasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nLevila kasvupinnaseks on \xc3\xbcldjuhul h\xc3\xa4sti vett l\xc3\xa4bilaskvad mullad, mille l\xc3\xa4htekivimiks on graniit, r\xc3\xbcoliit, andesiit, lubjakivi jm. Muldade s\xc3\xbcgavus ja vanus varieerub suures ulatuses. Mulla \xc3\xbclemise kihi pH on tavaliselt 6,0\xe2\x80\x938,0. Puud parandavad pinnast, kuna suurendavad varisega (kuivanud okkad, oksad ja k\xc3\xa4bid) selle viljakust.\n_START_SECTION_\nKaasliigid\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4bi kogu areaali on \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni peamisteks kaasliikideks kadakad. Enamuses \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni metsades on tema kaasliigiks Juniperus osteosperma. Tavaliselt on m\xc3\xa4nd nendes metsades domineeriv liik, kuid kadakas domineerib tihti levila p\xc3\xb5hjaosas ja madalamatel k\xc3\xb5rgustel. Juniperus osteosperma puudub m\xc3\xb5ningates Nevada l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja l\xc3\xb5unaosa puistutes ja enamuses California l\xc3\xb5unaosa metsades, kus teda asendab kalifornia kadakas (Juniperus californica). Cercocarpus ledifolius kasvab sageli \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni leviku \xc3\xbclempiiri l\xc3\xa4hedal, samuti esineb suurematel k\xc3\xb5rgustel temaga koos igim\xc3\xa4nd (Pinus longaeva). Sierra Nevada n\xc3\xb5lvadel v\xc3\xb5ib \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni k\xc3\xb5rval n\xc3\xa4ha Jeffrey m\xc3\xa4ndi (Pinus jeffreyi), kollast m\xc3\xa4ndi (Pinus ponderosa) ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nekadakat (Juniperus occidentalis). Harvem esinevad kaasliikidena hall nulg (Abies concolor) ja Coulteri m\xc3\xa4nd (Pinus coulteri). Levilate kokkupuutealadel h\xc3\xbcbridiseerub \xc3\xbcheokkaline m\xc3\xa4nd neljaokkalise m\xc3\xa4nniga (Pinus quadrifolia) ja kaljum\xc3\xa4gede m\xc3\xa4nniga (Pinus edulis).\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cheokkaline m\xc3\xa4nd toiduallikana\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheokkalise m\xc3\xa4nni rammusad seemned on toiduks paljudele loomaliikidele, kellest on esindatud hiired, rotid, oravad, v\xc3\xb6\xc3\xb6toravad, baribalid (Ursus americanus), lumelambad jt. Lindudest on olulised seemnetest toitujad ja abilised nende levitamisel hallm\xc3\xa4nsak (Nucifraga columbiana), m\xc3\xa4nni-sinin\xc3\xa4\xc3\xa4r (Gymnorhinus cyanocephalus), tutt-sinin\xc3\xa4\xc3\xa4r (Cyanocitta stelleri) jt. Kambium on toiduks ursonidele (Erethizon dorsatum), pesukarudele (Procyon lotor), oravatele, j\xc3\xa4nestele, v\xc3\xb6\xc3\xb6tsabadele (Bassariscus astutus), koiottidele (Canis latrans) ja hallrebastele (Urocyon cinereoargenteus)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige olulisem \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni levitaja on m\xc3\xa4nni-sinin\xc3\xa4\xc3\xa4r. Ta kisub oma nokaga seemned k\xc3\xbcpsetest, juba avanenud k\xc3\xa4bidest v\xc3\xa4lja ja s\xc3\xb6\xc3\xb6b neid, kuid \xc3\xbchtlasi matab ta palju seemneid tagavarana maha. Paljusid peidetud seemneid ei otsita enam \xc3\xbcles ja need v\xc3\xb5ivad kasvama minna. On t\xc3\xa4hele pandud, et need \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni seemned, mis ei ole l\xc3\xa4binud m\xc3\xa4nni-sinin\xc3\xa4\xc3\xa4ri v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne teise looma seedekulglat, idanevad halvemini kui need, mis on vahepeal \xc3\xa4ra s\xc3\xb6\xc3\xb6dud.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheokkaline m\xc3\xa4nd on \xc3\xbchekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. Puud hakkavad tavaliselt viljuma 35 aasta vanuselt. Head seemnesaaki annavad aga 100-aastased ja vanemad puud. Tolmlemine toimub tavaliselt juunis, viljastumine j\xc3\xa4rgmisel kevadel, misj\xc3\xa4rel k\xc3\xa4bid arenevad j\xc3\xb5udsalt kuni valmimiseni septembri alguses. Sageli kolme-neljakaupa kobaras olevad k\xc3\xa4bid avanevad s\xc3\xb5ltuvalt kasvukoha tingimustest septembrist kuni novembri alguseni. Seemnesaak varieerub suures ulatuses, heal seemneaastal v\xc3\xb5ib \xc3\xbcks puu toota 5\xc2\xa0kg seemneid._NEWLINE_Head seemneaastad esinevad 3\xe2\x80\x937 aasta j\xc3\xa4rel. Seemnete idanevus on k\xc3\xbcllalt k\xc3\xb5rge (kohati kuni 90%), kuid kahaneb kiiresti nende s\xc3\xa4ilitamisel \xc3\xbche aasta jooksul. Raskeid ja tiivakeseta seemneid levitavad eelk\xc3\xb5ige nendest toituvad n\xc3\xa4rilised ja linnud, sest nad kukuvad otse puu alla. Seemnete edukaks idanemiseks on vajalik poolvarjuline kasvukoht, kuna kuumuse ja p\xc3\xb5ua k\xc3\xa4es t\xc3\xa4isvalguses kasvavad t\xc3\xb5usmete sageli hukkuvad. Seemikute kasvukiirus on esimestel eluaastatel v\xc3\xa4ga aeglane, k\xc3\xbc\xc3\xbcndides aastas kuni 2,5\xc2\xa0cm. Juured kasvavad oluliselt kiiremini, peajuur v\xc3\xb5ib 10 p\xc3\xa4eva peale idanemist ulatuda 15\xc2\xa0cm s\xc3\xbcgavusele. Puu kasvukiirus on okaspuude seas \xc3\xbcks aeglasemaid, 60 aastaga saavutab puu tavaliselt k\xc3\xb5rguse 2 m.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nPuu v\xc3\xa4ikeste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmete, rohkete oksakohtade ja halva laasumise t\xc3\xb5ttu ei sobi \xc3\xbcheokkalise m\xc3\xa4nni puit saematerjaliks. K\xc3\xbcll kasutatakse seda laialdaselt k\xc3\xbcttepuuna. Samuti kasutatakse hea l\xc3\xb5hna ja tugevate okste t\xc3\xb5ttu puid j\xc3\xb5ulupuudena. Seemneid kasutatakse toiduks ning nad sisaldavad s\xc3\xbcsivesikuid 54%, \xc3\xb5lisid 23%, valkusid 9,5%, aminohappeid, tr\xc3\xbcptofaani, k\xc3\xbcstiini, A-vitamiini, tiamiini, riboflaviini, niatsiini jm. Olulisel kohal olid m\xc3\xa4nniseemned piirkonnas elanud indiaanlastele._NEWLINE_K\xc3\xb5ikjal, kus \xc3\xbcheokkaline m\xc3\xa4nd kasvab, korjatakse selle seemneid toiduks. Paljudes piirkondades kuulub \xc3\xb5igus seemneid korjata kohalikele indiaanih\xc3\xb5imudele, kelle jaoks see on suure kultuurilise ja majandusliku t\xc3\xa4htsusega._NEWLINE_19. sajandi keskel hakkasid valged sisser\xc3\xa4ndajad m\xc3\xa4nnikuid maha raiuma ja sellest puus\xc3\xbctt tegema. Niimoodi h\xc3\xa4vitasid nad indiaanlaste traditsioonilise elustiili, v\xc3\xb5ttes \xc3\xa4ra nende toiduallika. Kui sinnakanti j\xc3\xb5udis raudtee, siis l\xc3\xb5petati puus\xc3\xb6e tegemine, sest selle asemel sai rongidega kohale tuua kivis\xc3\xbctt._NEWLINE_20. sajandi keskel hakati m\xc3\xa4nnikuid taas h\xc3\xa4vitama, sest m\xc3\xa4nnikud ei sobinud heina- ega karjamaaks. K\xc3\xb5ige massilisem metsalangetamine toimus 1950. aastatel. Selleks kasutati ankrukette, mis olid \xc3\xbchendatud kahe ekskavaatori vahele. Sellisel moel h\xc3\xa4vitati rohkem kui 3,2 miljonit aakrit (ca 13 000\xc2\xa0km\xc2\xb2) metsa. Metsalangetamisest loobuti siis, kui farmerid t\xc3\xa4heldasid, et langetatud metsa asemele rajatud heinamaa ei andnud ikkagi head saaki. Niisugust looduskeskkonna h\xc3\xa4vitamist on peetud ka \xc3\xb6koloogiliseks ja kultuuriliseks vandalismiks._NEWLINE_\xc3\x9cheokkalist m\xc3\xa4ndi kasvatatakse kohati ilupuuna. Teda v\xc3\xb5ib leida USA idaosa ja Suurbritannia suuremates parkides ja arboreetumites._NEWLINE_\xc3\x9cheokkaline m\xc3\xa4nd on koos ohtelise m\xc3\xa4nniga \xc3\xbcks kahest Nevada tunnuspuust.'