b'\n_START_ARTICLE_\nViljandi ordulinnus\n_START_SECTION_\nLinnuse \xc3\xbclesehitus\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi ordulinnus koosnes pealinnusest (13. ja 14. sajandi vahetusel rajatud konvendihoone) ning kolmest eeslinnusest. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval nimetatakse pealinnust koos seda \xc3\xbcmbritseva I eeslinnusega Kaevum\xc3\xa4eks, II eeslinnust Teiseks Kirsim\xc3\xa4eks ning III eeslinnust Esimeseks Kirsim\xc3\xa4eks. Sisuliselt oli keskaegne Viljandi linn neljas eeslinnus._NEWLINE_Linnusel oli kaks v\xc3\xa4ravat, m\xc3\xb5lemad kolmandas eeslinnuses. \xc3\x9cks neist avanes l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ja oli linnuse peav\xc3\xa4rav. Teise kaudu p\xc3\xa4\xc3\xa4ses linna, see asus praeguse Lossi t\xc3\xa4nava joonel. Praegu l\xc3\xb5peb samal kohal Varese sild._NEWLINE_Linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcridest on t\xc3\xa4nini j\xc3\xa4lgitavad II eeslinnuse p\xc3\xb5hjasein, I eeslinnuse v\xc3\xa4rav ja konvendihoone v\xc3\xa4lisperimeeter. \xc3\x84ratuntavad on I eeslinnuse p\xc3\xb5hja- ja idak\xc3\xbcljel asunud hooned, linnuse l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel asunud Villu kelder ning vallikraavi ulatunud dansker.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi ordulinnuse kohal asus eestlaste Viljandi muinaslinnus, mis on rajatud hiljemalt viikingiajal. Viljandi linnuse esmamainimine (Viliende nime all) p\xc3\xa4rineb Henriku Liivimaa kroonikast, kus on ka detailsed kirjeldused linnuse piiramisest 1211. ja 1223. aastal. Viljandi oli 13. sajandi alguses Sakala muinasmaakonna peamine keskus. 1211. aasta alguses piiras linnust Riia piiskopi, M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu, latgalite ja liivlaste v\xc3\xa4gi. Linnust vallutada aga ei suudetud ja vastasseis l\xc3\xb5ppes kokkuleppega, mille kohaselt sakalased andsid piirajatele rahu kinnituseks pantvange ja lubasid tulevikus ristiusu vastu v\xc3\xb5tta. Kindlama v\xc3\xb5imu Sakala \xc3\xbcle kehtestasid riialased p\xc3\xa4rast Madisep\xc3\xa4eva lahingut 1217. aastal. Arvatavasti alates 1220. aastast asusid kohalike k\xc3\xb5rvale linnusesse elama ka orduvennad, kes hiljemalt 1223. aasta alguseks olid sinna ehitanud ka kiriku._NEWLINE_1223. aasta 29. jaanuaril puhkes Viljandis orduvastane \xc3\xbclest\xc3\xb5us: kohalikud sakalased tapsid v\xc3\xb5i vangistasid linnuses olnud orduvennad koos teiste sakslastega ja nende vara v\xc3\xb5eti endale. Viljandlased palusid s\xc3\xb5jalist abi Vene v\xc3\xbcrstidelt, kes saatsidki sinna oma v\xc3\xa4e\xc3\xbcksuse. M\xc3\xa4rtsis suundus Viljandi vastu riialaste s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi, kuid p\xc3\xa4rast kokkup\xc3\xb5rget linnuse kaitsjatega otsustasid nad taanduda. J\xc3\xa4rgmine ja seekord edukas katse Viljandit taasallutada tehti augustis, mil kahen\xc3\xa4dalase linnuse piiramise tagaj\xc3\xa4rjel seesolijad alistusid._NEWLINE_Kivilinnuse ehitamist on esmamainitud 1224. T\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igu kohta andmed puuduvad. Varasema ehitusetapiga seostub lisaks piirdem\xc3\xbc\xc3\xbcrile v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks konvendihoonele eelnenud hoonetest, kuid pole teada, milline see oli: oletatud on nii tornlinnust kui ka paleed. 13. ja 14. sajandi vahetusel algas konvendihoone rajamine. See valmis arvatavasti sajandi keskpaigaks. 15. sajandil k\xc3\xb5rgendati seda \xc3\xbche korruse v\xc3\xb5rra. 15. sajandi II poolest p\xc3\xa4rineb ka I eeslinnusel paiknev k\xc3\xb5rvalhoone, nn ametnikemaja. 14. ja 15. sajandil ehitati t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt v\xc3\xa4lja ka eeslinnused, kuid t\xc3\xa4psed andmed selle kohta puuduvad._NEWLINE_Linnust piirasid 1481 Vene v\xc3\xa4ed, kuid vallutada seda ei suudetud. Liivi s\xc3\xb5ja ajal 1560 toimunud piiramine oli edukas, osaliselt palgas\xc3\xb5durite reetlikkuse t\xc3\xb5ttu. 1582. aasta Jam-Zapolski rahulepingu tulemusel l\xc3\xa4ks linnus poolakatele, kes tegid parandust\xc3\xb6id ja korraldasid 1599 revisjoni, mille tekst on s\xc3\xa4ilinud ._NEWLINE_1600 vallutasid linnuse rootslased. Edaspidi k\xc3\xa4is linnus Poola\xe2\x80\x93Rootsi s\xc3\xb5dades korduvalt k\xc3\xa4est k\xc3\xa4tte ja oli 1611. aastaks purustatud. On oletatud, et rootslased rajasid linnusesse laskemoonalao, kuid kindlad allikad selle kohta puuduvad. Kaitseotstarbel linnust seej\xc3\xa4rel ei taastatud. 18. sajandi l\xc3\xb5pul v\xc3\xb5i 19. sajandi algul ehitati III eeslinnusele Viljandi m\xc3\xb5isa ait-kuivati, mis on s\xc3\xa4ilinud.\n_START_SECTION_\nUurimislugu\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi ordulinnuse uurimisloo alguseks v\xc3\xb5ib lugeda Eesti Kirjandusmuuseumis s\xc3\xa4ilitatavat k\xc3\xa4sikirjalist leksikoni, mille autoriks on Ph. K\xc3\xb6rber. Esimesed uuringud ordulinnusel toimusid 1878\xe2\x80\x931879 Theodor Schiemanni juhtimisel. Nende korraldamiseks loodi oma \xc3\xbching (Ausgrabungscomit\xc3\xa9), millest 1881 kasvas v\xc3\xa4lja Viljandi Kirjanduslik Selts. Nende kaevamiste k\xc3\xa4igus puhastati rusudest ja kaevati v\xc3\xa4lja kogu pealinnus ja osa seda \xc3\xbcmbritsevast I eeslinnusest. 1939 uuriti Armin Tuulse juhatusel nn Villu keldrit linnuse l\xc3\xb5unaosas. 1971 ja 1972 toimusid v\xc3\xa4iksemad arhitektuuriloolised uuringud Kaur Alttoa ja Udo Tiirmaa juhatusel. V\xc3\xa4ljakaevamised algasid taas 1998 (1998\xe2\x80\x931999 Andres Tvauri, 2000\xe2\x80\x932004 Arvi Haak)._NEWLINE_II ja III eeslinnust on seni uuritud vaid georadari (1996 Heiki Valk) ja prooviaukudega._NEWLINE_2006. aasta suvel avastas arheoloog Arvi Haak Viljandi ordulinnusest \xc3\xbcle 500 aasta vana keldriruumi, mille otstarve on teadmata. Eeldatavalt on ruum rajatud hiliskeskajal, seda kasutati 1560.\xe2\x80\x931570. aastani.\n_START_SECTION_\nKapiteelid\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi ordulinnuse kapiteelid avastati 1878.\xe2\x80\x931879. aastal toimunud v\xc3\xa4ljakaevamiste ajal, mida viis l\xc3\xa4bi toonane Viljandi g\xc3\xbcmnaasiumi \xc3\xb5petaja Theodor Schiemann. Saaremaa dolomiidist valmistatud kapiteelid p\xc3\xa4rinevad t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt Viljandi ordulinnuse konvendihoone kapiitlisaalist ja kabelist. Kapiteelid on olulised, kuna need v\xc3\xb5imaldavad dateerida ordulinnuse v\xc3\xb5imalikku ehitusaega ning on \xc3\xbcksikute m\xc3\xbc\xc3\xbcrijuppide ja alusm\xc3\xbc\xc3\xbcristiku k\xc3\xb5rval \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid asju, mis on Eesti alade kunagisest suurejoonelisemast ordulinnusest t\xc3\xa4naseni s\xc3\xa4ilinud. Kaur Alttoa on Viljandi ordulinnuse kapiteele nimetanud Tartu Jaani kiriku terrakotaskulptuuride j\xc3\xa4rel silmapaistvaimaks keskaegse kiviskulptuuri n\xc3\xa4iteks Eestis._NEWLINE_T\xc3\xa4na kuuluvad kapiteelid Viljandi Muuseumile ning on eksponeeritud nii Eesti p\xc3\xa4rimusmuusika keskuses kui ka muuseumi enda ekspositsioonis.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi ordulinnuses toimusid esimesed suuremad kaevamised 1878.-1879. aastal Theodor Schiemanni juhtimisel, mille tulemusel kaevati t\xc3\xa4na n\xc3\xa4htaval olevad m\xc3\xbc\xc3\xbcrijupid kuni 9 meetri paksuse prahikihi seest v\xc3\xa4lja. Muude leidude hulgas leiti pealinnuse (konvendihoone) \xc3\xbcmbert hajusalt ka raiddetaile, millest suurem osa olid sambakapiteelid. Suur osa leidudest leidis tee Viljandi Muuseumi fondidesse, kus need on t\xc3\xa4naseni hoiul._NEWLINE_1930. aastatel k\xc3\xa4sitles Viljandi raiddekoori l\xc3\xa4hemalt Armin Tuulse, kelle seisukohti on hiljem jaganud ka Helmi \xc3\x9cprus. Viimastel aastak\xc3\xbcmnetel on kapiteelide p\xc3\xa4ritoluga enim tegelenud Kaur Alttoa._NEWLINE_Enamus uurijatest on arvanud, et kapiteelid on p\xc3\xa4rit pealinnuse k\xc3\xb5ige esinduslikumatest saalidest, milleks olid kabel ja kapiitlisaal. Poola-aegse 1599. aastast p\xc3\xa4rit revisjoniteksti p\xc3\xb5hjal on teada, et m\xc3\xb5lemad ruumid olid kahel\xc3\xb6\xc3\xb6vilised ning, et kabeli v\xc3\xb5lvistik toetus kahele sambale ning kapiitlisaali oma kolmele. Seega on arvatud, et t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt kattis osa leitud kapiteelidest just neid sambaid ja, et paarikkapiteelid p\xc3\xa4rinevad m\xc3\xb5lema ruumi aknasammastikust. Kaur Alttoa on aga v\xc3\xa4lja pakkunud, et kuna v\xc3\xa4ljakaevamistel leiti kapiteele hajusalt kogu konvendihoone \xc3\xbcmbrusest, ei saa kapiteele ainult nende kahe ruumiga seostada.\n_START_SECTION_\nKapiteelide temaatika ja stiil\n_START_PARAGRAPH_\nTemaatiliselt v\xc3\xb5ib Viljandi ordulinnusest leitud kapiteelid jagada kaheks: taimdekooriga kapiteelid ning inim- ja loomfiguure kujutavad kapiteelid._NEWLINE_Inim- ja loomfiguure n\xc3\xa4eb paarikapiteelidel, mis t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt asusid kapiitlisaali ja kabeli aknasammastikul. Neil kapiteelidel kujutatud stseenid, nagu n\xc3\xa4iteks lugu rebasest ja kurest, olid levinud kogu Euroopas ja kuulusid ristiusu moraliseerivate lugude sekka. Veel n\xc3\xa4eb kapiteelidel poksivaid sikke ja maadlevaid talupoegi, seega t\xc3\xa4ielikku t\xc3\xa4hendust pole neil kapiteelidel olevatele figuuridele siiani leitud._NEWLINE_Palju enam k\xc3\xb5neainet ja erinevaid t\xc3\xb5lgendusi on pakkunud aga taimdekooriga kaetud kapiteelid, kuna nende puhul torkab silma stiililine dualism._NEWLINE_K\xc3\xb5ige enam leidub taimkapiteelidel erinevaid stiliseeritud pungi, millest tuleneb ka kapiteelit\xc3\xbc\xc3\xbcbi nimi \xe2\x80\x93 pungkapiteel. Sarnaseid kapiteele leiab Vana-Liivimaal n\xc3\xa4iteks Riia toomkirikust ning Eesti aladel veel n\xc3\xa4iteks Haapsalu toomkirikust ning Valjala, Kaarma, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Nigula ja Kullamaa kirikutest. Kui pungkapiteel oli Euroopas omane pigem varagootikale, siis leiab Viljandi kapiteelidel ka romaanip\xc3\xa4raseid elemente nagu p\xc3\xa4rlin\xc3\xb6\xc3\xb6r. Pungade k\xc3\xb5rval esineb kapiteelidel ka n\xc3\xa4iteks tammelehe ja varsakabja kujutamist._NEWLINE_Stiililiselt hoopis erinev on Viljandist leitud raidplastika, millel on kujutatud naturalistlikku viinapuulehte, mis stiililiselt kuulub hoopis hilisemasse aega ja on eelk\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rggootikale omane. Viinapuulehtedega kapiteelil on lehtepundid asetatud kapiteelipinnale justkui lillekimbud. "Erandiks on \xc3\xbcks oks, mida raidur on lasknud v\xc3\xa4lja kasvada pinda tehtud august \xe2\x80\x93 omap\xc3\xa4rasus, millele senini pole \xc3\xb5nnestunud paralleeln\xc3\xa4idet leida". Alttoa hinnangul peaks viinapuulehtedega kapiteel p\xc3\xa4rinema hoopis ristik\xc3\xa4igust, mitte kapiitlisaalist, kuhu varasemad uurijad selle paigutanud on.\n_START_SECTION_\nDateerimine ja p\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nArmin Tuulse on leidnud, et vaatamata kapiteelide erinevale stiilile on siiski tegemist \xc3\xbche meistri t\xc3\xb6\xc3\xb6ga, kes on p\xc3\xa4rit P\xc3\xb5hja-Saksa aladelt nagu ka orduliikmed olid. Tuulse k\xc3\xb5rvutas Viljandi leide Karja kiriku dekooriga, kuna ka Karjas on kujutatud kapiteelidel loodusl\xc3\xa4hedases stiilis viinapuulehti, samas leidub ka seal skulptuurides nii romaani- kui ka gootip\xc3\xa4rast vormikeelt. Karja p\xc3\xb5hjal dateerib Tuulse Viljandi kapiteelid Karja omadest m\xc3\xb5nik\xc3\xbcmmend aastat varasemaks, st ligikaudu 14. sajandi esimesse veerandisse. Selle kasuks r\xc3\xa4\xc3\xa4givad ka Viljandi-l\xc3\xa4hedased Suure-Jaani ja Pilistvere kirik, mille raidkaunistused sarnanevad Viljandi kapiteelikunstiga._NEWLINE_Alttoa on t\xc3\xb5mmanud t\xc3\xa4helepanu sellele, et suurem osa kapiteelidest, nagu pungkapiteelid, kuulub varasemasse perioodi ning on dateerinud need hoopis 1250.\xe2\x80\x931260. aastatesse. Samas on Viljandis esineva konvendihoone t\xc3\xbc\xc3\xbcbi v\xc3\xa4lja kujunemise ajaks peetud 1280. aastaid, seega on osad kapiteelid varasemad kui Viljandi linnuse konvendihoone ja tekib v\xc3\xb5imalus, et need on algselt hoopis muu ehitise jaoks valmistatud. Pikalt on Alttoa pakkunud v\xc3\xa4lja varianti, et kuskil linnuse territooriumil oli eraldi esindushoone, mille asukohast keegi midagi k\xc3\xbcll ei tea, ent arvestades selle suurejoonelisi raiddetaile, oli oma paraadlikkuselt teisel kohal Vana-Liivimaal Riia toomkiriku j\xc3\xa4rel. Alles viimastel aastatel on Alttoa j\xc3\xb5udnud uue teooriani: nimelt, et osad Viljandi ordulinnuse arhailisemate kapiteelide algne asukoht oli hoopis Vana-P\xc3\xa4rnus, kus 1250. aastate alguses valmis toomkirik ning kus Alttoa hinnangul v\xc3\xb5is asuda ka klooster. 1263. aastal h\xc3\xa4vitati Vana-P\xc3\xa4rnu leedulaste poolt ja ei saa v\xc3\xa4listada, et osad s\xc3\xa4ilinud kapiteelid j\xc3\xb5udsid 13. sajandi l\xc3\xb5pus Viljandisse, kus parasjagu k\xc3\xa4isid ordulinnuse ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d.\n_START_SECTION_\nMusum\xc3\xa4gi\n_START_PARAGRAPH_\nLossim\xc3\xa4gede \xc3\xbchte k\xc3\xb5rgendikku nimetatakse Musum\xc3\xa4eks. See pole looduslik k\xc3\xb5rgendik, vaid inimeste poolt umbes 1223. aastal kokku kantud.'