b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4lekonn\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lekonn kasvab umbes 9 sentimeetri pikkuseks. Neil on k\xc3\xbcllaltki terav ninamik ja pikad tagaj\xc3\xa4semed: t\xc3\xa4iskasvanud isenditel ulatuvad tagajalgade kannad ninamikust kaugemale. Trummikile on suur ja silma l\xc3\xa4hedal._NEWLINE_Konna v\xc3\xa4rvus ei ole v\xc3\xa4ga kontrastne. Selg on enamasti tuhmkollane v\xc3\xb5i roosakaspruun, mist\xc3\xb5ttu konn on koltunud lehtedega \xc3\xbcsna sama tooni. Osadel isenditel on \xc3\xa4hmane seljatriip ja tihti esineb seljal tumedaid laike v\xc3\xb5i lausa s\xc3\xbcsimusti t\xc3\xa4ppe. \xc3\x95lgade vahel v\xc3\xb5ib olla tagurpidi V-kujuline m\xc3\xa4rk ja jalgadel on ristiv\xc3\xb6\xc3\xb6did. K\xc3\xbclgedel tavaliselt mustrit ei ole ja reie sisek\xc3\xbcljed on v\xc3\xa4\xc3\xa4velkollased. Harva v\xc3\xb5ib kurgualune olla v\xc3\xa4ga tume, kuid suurt varieeruvust pole v\xc3\xa4lekonnadel t\xc3\xa4heldatud._NEWLINE_V\xc3\xa4lekonna h\xc3\xa4\xc3\xa4litsus on vaikne ja kiire: sekundis toob konn kuuldavale neli h\xc3\xa4\xc3\xa4litsust. H\xc3\xa4\xc3\xa4litsemise ajal tehtav h\xc3\xa4\xc3\xa4l valjeneb. Paljunemisperioodil h\xc3\xa4\xc3\xa4litsevad konnad hajusalt vee all. Vees h\xc3\xb5ljuvad v\xc3\xb5i madalas vees istuvad konnad moodustavad teinekord "koore", mis v\xc3\xb5ivad ka p\xc3\xa4eval h\xc3\xa4\xc3\xa4litseda._NEWLINE_Nagu nimigi \xc3\xbctleb, on v\xc3\xa4lekonn kiire ja suudab liikuda pikkade h\xc3\xbcpetega. On vilets ujuja, kuid ohu eest v\xc3\xb5ib vette varjuda.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lekonnad hakkavad paljunema suhteliselt vara kevadel. Kudemiseks kasutab konn tihti oma kodumetsas v\xc3\xb5i selle l\xc3\xa4hedal leiduvaid ajutisi lompe. Levila l\xc3\xb5unaservas v\xc3\xb5ib ta kudeda ka madalates ojades, kraavides ja tiikides. Kudupallides on 450\xe2\x80\x931800 muna. Algselt on kudu vees \xc3\xbcmber veetaimede m\xc3\xa4ssitud ja t\xc3\xb5useb hiljem pinnale, kus kattub tihti vetikatega. Haudumine kestab umbes kolm n\xc3\xa4dalat. P\xc3\xa4rast moondumist on noored konnad 1\xe2\x80\x932 sentimeetri pikkused. Suguk\xc3\xbcpsus saavutatakse 2\xe2\x80\x933-aastaselt, eluiga on umbes 10 aastat.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lekonnad elavad L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-, Kesk- ja Kagu-Euroopas: Kirde-Hispaaniast ja Prantsusmaast kuni V\xc3\xa4ike-Aasiani ning Rootsi l\xc3\xb5unatipust, Taanist, R\xc3\xbcgeni ja Bornholmi saarest kuni Sitsiilia, Apenniini ja Peloponnesose poolsaareni. Neid leidub ka Anatoolia p\xc3\xb5hjaosas ja Jersey saarel. Neid ei ela Portugalis, teistel Briti saartel peale Jersey, Valgevenes, Balti riikides ega Soomes._NEWLINE_Ajakirjas Flora och fauna m\xc3\xa4rgiti 1927. aastal, et Eestist Ruhnu saarelt olevat \xc3\xbcks isend leitud. Seda hoiti Stockholmis Naturahoistoriska Riksmuseet\'is, kus see hiljem siiski rohukonnana tuvastati. Tulemusi kontrolliti 1940. aastate keskel ja j\xc3\xb5uti samale j\xc3\xa4reldusele, seega Eestis v\xc3\xa4lekonna ei esine. Samas on kaudsete t\xc3\xb5endite p\xc3\xb5hjal oletatud, et soojema kliimaga perioodidel v\xc3\xb5is neid siin elada.\n_START_SECTION_\nElukeskkond\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lekonn eelistab elada valgusk\xc3\xbcllastes laialehelistes metsades ja sulab v\xc3\xa4rvi poolest h\xc3\xa4sti langenud lehtedega kokku. Kesk-Euroopas elab tammemetsades, kuid mujal v\xc3\xb5ib nende puudumisel elada muudes metsades, tihnikus ja rohumaadel ning vahel k\xc3\xbcllaltki niisketel aladel. V\xc3\xa4ljaspool sigimisperioodi v\xc3\xb5ib elada \xc3\xbcsna kuivades metsa piirkondades. Eelistab madalamaid alasid, eriti levila p\xc3\xb5hjaservas, kuid neid on leitud ka 1700 meetri k\xc3\xb5rguselt \xc3\xbcle merepinna. Talvitub maismaal, erandina Kreekas ka veekogu p\xc3\xb5hjas.\n_START_SECTION_\nOhustatus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nu laialdasele levikule ja oletatavasti suurele populatsioonile on v\xc3\xa4lekonnad hinnatud soodsas seisundis liigiks. Populatsioon kahaneb, kuid mitte j\xc3\xa4rsult. Peamiselt ohustavad liiki sigimisalade kuivendamine ja eutrofeerumine ning elupaikade kadumine metsaraie ja kinnisvaraarenduse t\xc3\xb5ttu. Piirkonniti on ohuks autoteed. On teateid, et \xc5\xa0veitsis ja P\xc3\xb5hja-Itaalias kannatavad isendid viiruselist p\xc3\xa4ritolu nahahaiguse k\xc3\xa4es, mida seostatakse reostunud veega._NEWLINE_Liiki kaitsevad mitme riigi seadused. Hispaanias on v\xc3\xa4lekonn ohustatud liik, kelle populatsiooni j\xc3\xa4lgitakse ja elupaiku \xc3\xbcritatakse taastada.'