b'\n_START_ARTICLE_\nMemeli piirkond\n_START_SECTION_\nVersailles\' rahu\n_START_PARAGRAPH_\nPreisimaa (aastast 1871 Saksa keisririigi osa) idapiir, olles muutumatuna 1422. aasta Melno rahust saati, muutus vaidluste objektiks p\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da, kui tekkisid uued s\xc3\xb5ltumatud Poola ja Leedu riigid. Separatistlik Tilsiti akt allkirjastati v\xc3\xa4heste Leedu-meelsete Preisimaa leedulaste poolt aastal 1918, n\xc3\xb5udmisega \xc3\xbchendada Preisimaa Leedu p\xc3\xa4ris-Leeduga. Tavaliselt n\xc3\xa4evad leedulased selles sooviavaldust V\xc3\xa4ike-Leedu \xc3\xbchendamiseks Leeduga \xe2\x80\x93 kuid enamus Preisimaa leedulasi ei soovinud \xc3\xbchineda Leeduga ja Preisimaa leedulased ei olnud rahvastikus enamuses._NEWLINE_Preisimaa jagamist soodustas ka Poola esindaja Roman Dmowski Versailles\'s, kes tegutses J\xc3\xb3zef Pi\xc5\x82sudski k\xc3\xa4sul: eesm\xc3\xa4rgiks oli anda Nemunase alamjooks ja delta, mis asus Saksamaal ja kandis nime Memel, Leedule, kuna see annaks ligip\xc3\xa4\xc3\xa4su L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerele, samas Leedu ise pidi saama Poola osaks. Neid ideid toetas Prantsuse peaminister Georges Clemenceau._NEWLINE_Aastal 1920 anti vastvalt Versailles\' rahule Saksamaa alale Memelist p\xc3\xb5hja pool staatus Territoire de Memel Suursaadikute konverentsi haldusalas ja Prantsuse v\xc3\xa4ed saadeti kaitseks. Prantsuse halduse ajal idanes kohaliku rahva seas idee s\xc3\xb5ltumatust Memellandi riigist. Organisatsioon Deutsch-Litauischer Heimatbund (Saksa-Leedu kodumaa f\xc3\xb6deratsioon) edendas ideed Freistaat Memelland, mis hiljem pidi naasma Saksamaa r\xc3\xbcppe. Sellel oli 30 000 liiget, nii etnilisi sakslasi kui ka leedulasi, umbes 21% kogu rahvastikust.\n_START_SECTION_\nAutonoomne piirkond Leedus\n_START_PARAGRAPH_\nSeej\xc3\xa4rel annekteeris piirkonna Leedu. Klaip\xc4\x97da konventsioonis, mille on allkirjastanud Suursaadikute konverents ja Leedu, lubati piirkonnale eraldi parlament, kaks ametlikku keelt, \xc3\xb5igus kehtestada omi makse, v\xc3\xb5tta tollimaksu ning ajada omi kultuuri- ja usuasju, ja lubati eraldi \xc3\xb5iguss\xc3\xbcsteem, eraldi kodakondsus, p\xc3\xb5llumajanduse ja metsanduse sisekontroll, samuti eraldi sotsiaalhoolekande s\xc3\xbcsteem. Suursaadikute konverents n\xc3\xb5ustus kokkuleppega ja kinnitas piirkonna autonoomia Leedu vabariigis. 8. mail 1924 kinnitas veel \xc3\xbcks konventsioon Klaip\xc4\x97da piirkonna annekteerimise ja autonoomia-kokkulepe s\xc3\xb5lmiti Pariisis. Memeli piirkond tunnistati 29. jaanuaril 1928 Leedu vabariigi lahutamatuks osaks ka Saksamaa poolt, kui kaks riiki s\xc3\xb5lmisid Leedu-Saksa piirilepingu._NEWLINE_Anneksioon andis Leedule t\xc3\xa4htsa kontrolli aastaringselt j\xc3\xa4\xc3\xa4vabale L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere sadamale. Leedu kasutas Klaip\xc4\x97da sadamat t\xc3\xa4iel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral \xc3\xa4ra, uuendades ja mugandades seda, peamiselt oma p\xc3\xb5llumajandustoodete ekspordiks. Sadama uuendamine oli kindlasti \xc3\xbcks suuremaid pikaajalisi Leedu valitsuse poolt s\xc3\xb5dadevahelisel ajal j\xc3\xb5ustatud investeerimisprojekte._NEWLINE_Piirkonna asukatele ei antud v\xc3\xb5imalust h\xc3\xa4\xc3\xa4letada selle \xc3\xbcle, kas nad tahtsid olla Leedu v\xc3\xb5i Saksamaa osa. Kuna Saksa-meelsed poliitilised parteid olid s\xc3\xb5dadevahelisel ajal \xc3\xbcldises enamuses rohkem kui 80%-ga k\xc3\xb5igil valimistel kohalikku parlamenti (vaata valimisstatistikat allpool), ei saanud olla erilist kahtlust, et selline referendum oleks olnud Saksamaa kasuks. Tegelikult oli piirkond \xc3\xbchendatud Orduriigi ajast 13. sajandil ja isegi paljud leedukeelsed pidasid end idapreisimaalasteks, kuulutades end ametlikul rahvaloendusel (vaata allpool demograafilist informatsiooni) "memellandlased/Klaip\xc4\x97di\xc5\xa1kiai" ja ei tahtnud kuuluda Leedu rahvusriiki. Leedu seisukohast l\xc3\xa4htuvalt olid memellandlased kui saksastunud leedulased, kes tuli taasleedustada._NEWLINE_Oli ka tugev usuerinevus, kuna umbes 95% V\xc3\xa4ike-Leedu asukatest olid luterlased, samas \xc3\xbcle 90% suurleedulastest olid katoliiklased._NEWLINE_Leedu valitsus seisis silmitsi m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rse opositsiooniga piirkonna autonoomsete institutsioonide poolt, teiste seas Klaip\xc4\x97da piirkonna parlament. Aastate m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes muutusid \xc3\xbcha h\xc3\xa4\xc3\xa4lekamaks n\xc3\xb5uded taas\xc3\xbchinemiseks tugevneva Saksamaaga. Alles viimastel aastatel algatas Leedu "leedustamise" poliitika. See kohtas veelgi rohkem vastasseisu, kui usulised ja piirkondlikud erinevused ajapikku \xc3\xbcletamatuks said._NEWLINE_P\xc3\xa4rast riigip\xc3\xb6\xc3\xb6ret detsembris 1926 tuli v\xc3\xb5imule Antanas Smetona. Kuna Memeli piirkonna staatust reguleerisid rahvusvahelised lepingud, muutus Memeli piirkond Leedus demokraatia oaasiks. Leedu intelligents abiellus sageli Memelis/Klaip\xc4\x97das, kuna Memeli piirkond oli ainus koht Leedus, kus oli kasutusel tsiviilabielu, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Leedus oli seaduslik vaid kiriklik abielu. Seega asus Leedu opositsioon Smetona re\xc5\xbeiimi vastu samuti Memeli piirkonnas._NEWLINE_1930. aastate algusest anti m\xc3\xb5ned natsimeelsete organisatsioonide juhid ja liikmed piirkonnas Leedu poolt "terrorismikuritegude eest" kohtu alla. 1934.\xe2\x80\x931935. aasta Neumanni ja Sassi protsessi Kaunases saab pidada esimeseks natsismivastaseks kohtuprotsessiks Euroopas. Kolm organisatsioonide liiget m\xc3\xb5isteti surma ja nende juhid vangistati. P\xc3\xa4rast poliitilist ja majanduslikku survet Saksamaa poolt enamus vabastati hiljem.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da ja p\xc3\xa4rast\n_START_PARAGRAPH_\nKui piirkond l\xc3\xa4ks aastal 1939 Natsi-Saksamaa kontrolli alla, hakkasid paljud leedulased ja nende organisatsioonid Memelist ja \xc3\xbcmbritsevalt alalt lahkuma. Sakslased muutsid Memeli kiiresti kindlustatud laevastikubaasiks. P\xc3\xa4rast Saksa sissetungi nurjumist NSV Liitu (Barbarossa plaan) aastal 1941 oli Ida-Preisimaa ja Memeli saatus pitseeritud. Oktoobris 1944 tegid piirkonna asukad, olenemata rahvusest, otsuse, kas j\xc3\xa4\xc3\xa4da v\xc3\xb5i lahkuda. Peaaegu kogu rahvastik evakueeriti Punaarmee l\xc3\xa4henedes, kuid linna ennast kaitses Saksa armee Memeli lahingus 28. jaanuarini 1945. P\xc3\xa4rast vallutamist leiti linnast vaid 6 isikut._NEWLINE_S\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pul p\xc3\xb5genes enamus asukaid L\xc3\xa4\xc3\xa4nde, et asuda Saksamaale. Siiski oli aastatel 1945\xe2\x80\x931946 alles umbes 35 000 kohalikku asukat, nii Preisimaa leedulasi kui ka sakslasi. Leedu NSV valitsus saatis agitaatoreid \xc3\xbcmberasustatud isikute laagritesse andma endistele asukatele lubadusi, et nad v\xc3\xb5ivad tagasi tulla ja nende omand taastatakse, kuid lubadusi ei t\xc3\xa4idetud kunagi. Aastatel 1945\xe2\x80\x931950 tuli umbes 8000 isikut tagasi. Kakskeelseid leedu-saksa tagasitulijaid vaadeldi sakslastena._NEWLINE_V\xc3\xa4hesed allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud etnilised sakslased saadeti siis sunniviisiliselt v\xc3\xa4lja, enamus p\xc3\xb5genes L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaale. Autohtoonne rahvas, kes j\xc3\xa4id endisele Memeli territooriumile, vallandati t\xc3\xb6\xc3\xb6lt. T\xc3\xa4htsate kohalike leedulaste perekonnad, kes vastustasid Saksa parteisid enne s\xc3\xb5da, k\xc3\xbc\xc3\xbcditati Siberisse. Aastal 1951 saatis Leedu NSV endisest Memeli piirkonnast 3500 inimest v\xc3\xa4lja Ida-Saksamaale. Aastal 1958, kui v\xc3\xb5imaldati v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne, emigreerus enamus s\xc3\xa4ilinud rahvast, nii sakslased kui ka Preisimaa leedulased, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaale; seda s\xc3\xbcndmust kutsuti Leedu NSV-s sakslaste repatrieerumiseks. T\xc3\xa4na asustavad neid endisi luterlikke territooriume enamasti katoliiklikud leedulased ja \xc3\xb5igeusklikud venelased. Siiski oli Preisimaa leedulaste protestantlik v\xc3\xa4hemus kontsentreerunud ajalooliselt sellesse piirkonda ja m\xc3\xb5ni on siiani alles. Ainult m\xc3\xb5ni tuhat autohtooni on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud. Nende j\xc3\xa4tkuvat emigratsiooni on soodustanud asjaolu, et Saksamaa Liitvabariik peab neid Saksa kodanikeks. Leedu Vabariik ei tagastanud omanikele vara enne aastat 1945._NEWLINE_Kuigi teades, et Memeli piirkonna annekteeris aastal 1939 Saksamaa ja tunnistades, et Leedu enda okupeeris aastal 1940 N\xc3\xb5ukogude Liit, ei taastanud Leedu p\xc3\xa4rast iseseisvuse saavutamist 11. m\xc3\xa4rtsil 1990 Memeli piirkonna autonoomiat ega tagastanud endistele asukatele kodakondsust ja vara, isegi mitte neile, kes said aastal 1939 Leedu kodakondsuse.'