b'\n_START_ARTICLE_\nChristoph Kolumbus\n_START_PARAGRAPH_\nChristoph Kolumbus (Genova murdes Christoffa Corombo; itaalia keeles Cristoforo Colombo, hispaania keeles Crist\xc3\xb3bal Col\xc3\xb3n ja portugali keeles Crist\xc3\xb3v\xc3\xa3o Colombo, ladina keeles Christophorus Columbus) (arvatavasti 1451 Genova, Itaalia \xe2\x80\x93 20. mai 1506 Valladolid, Hispaania) oli maadeavastaja ja kaupmees, kes 1492. aastal \xc3\xbcletas Kastiilia (Hispaania) lipu all Atlandi ookeani ja j\xc3\xb5udis Ameerikasse.  _NEWLINE_Ta l\xc3\xa4htus arvestusest, et Maa kerakujulisuse t\xc3\xb5ttu peab laev j\xc3\xb5udma Euroopast Kaug-Itta ka l\xc3\xa4\xc3\xa4ne suunas liikudes. Kuigi viikingite laevad v\xc3\xb5isid j\xc3\xb5uda P\xc3\xb5hja-Ameerikasse ligi 500 aastat enne Kolumbuse retke, tekkis Euroopal p\xc3\xbcsiv kontakt tolle Uue Maailmaga alles t\xc3\xa4nu Kolumbuse avastusele. _NEWLINE_Kuigi Kolumbus oli palunud enda surnukeha toimetada Ameerikasse, maeti ta esialgu siiski Valladolidi kloostrisse. Kolm aastat hiljem s\xc3\xa4ngitati s\xc3\xa4ilmed \xc3\xbcmber Sevillasse. L\xc3\xb5puks lubati Kolumbuse poja Diego lesel Maria de Rojas y Toledol transportida koos mehe p\xc3\xb5rmuga \xc3\xa4i \xc3\xbcmbermatmiseks Santo Domingo katedraali, kuhu s\xc3\xa4ilmed j\xc3\xb5udsid 1541. aastaks._NEWLINE_Sinna j\xc3\xa4id m\xc3\xb5lemad kuni 1795. aastani, mil Hispaania loovutas Haiti saare prantslastele ning Kolumbuse j\xc3\xa4\xc3\xa4nused kaevati taas \xc3\xbcles ja veeti seekord Havannasse, kuhu need j\xc3\xa4id kuni Hispaania-USA s\xc3\xb5jani. Siis toodi need 1898 uuesti Sevillasse ja paigutati Sevilla katedraali. \xc3\x9chtekokku maeti Kolumbuse luid v\xc3\xa4idetavalt \xc3\xbcmber \xc3\xbcheksa korda.\n_START_SECTION_\nMeretee Aasiasse\n_START_PARAGRAPH_\nMongolite riigi \xc3\xbclemv\xc3\xb5im Aasias v\xc3\xb5imaldas eurooplastel pikka aega turvaliselt m\xc3\xb6\xc3\xb6da siiditeed j\xc3\xb5uda Indiasse ja Hiinasse, kus asusid sellised v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikud kaubad nagu siid ja v\xc3\xbcrtsid. Konstantinoopoli langemine 1453. aastal Osmanite valdusse muutis siiditee kasutamise raskemaks ja ohtlikumaks. Portugali meres\xc3\xb5itjad p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid seet\xc3\xb5ttu leida mereteed Indiasse._NEWLINE_1470. aastal tegi Firenze astronoom Paolo dal Pozzo Toscanelli Portugali kuningale Afonso V-le ettepaneku v\xc3\xb5tta kasutusele l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunaline meretee, mis tema hinnangul oli l\xc3\xbchim marsruut V\xc3\xbcrtsisaartele ja Hiinasse. Afonso V ei v\xc3\xb5tnud ettepanekut vastu._NEWLINE_Portugali maadeavastajad asusid uurima mereteed \xc3\xbcmber Aafrika. Edu saavutati aastal 1488, mil Bartolomeu Dias j\xc3\xb5udis Hea Lootuse neemeni. Samal perioodil, 1480. aastatel, tegid Kolumbuse vennad ettepaneku j\xc3\xa4rgida Toscanelli plaani j\xc3\xb5udmaks Indiasse \xc3\xbcle Atlandi. Siiski oli Diase avastus kasvatanud huvi kagusuunalise meretee vastu, mis kahandas oluliselt huvi Kolumbuse ettepaneku vastu leida l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunaline meretee._NEWLINE_1485. aastal esitas Kolumbus oma plaanid Portugali kuningale Jo\xc3\xa3o II-le. Ta tegi ettepaneku, et kuningas varustaks kolme vastupidavat laeva ja annaks Kolumbusele aasta aega leidmaks Atlandi ookeanil marsruuti Orienti. Kolumbus soovis saada "ookeani suure admirali" auaste, oma avastatud maade kuberneriks ja \xc3\xbche k\xc3\xbcmnendiku nende maade tulust. Kuningas esitas Kolumbuse ettepaneku oma ekspertidele, kes selle tagasi l\xc3\xbckkasid. Nende arvates oli Kolumbuse arvutuslik meretee pikkus 3860 km liiga v\xc3\xa4ike. Tegelik vahemaa on umbes 20 000 km, mist\xc3\xb5ttu poleks \xc3\xbckski 14. sajandi laev suutnud kanda kaasas piisavalt provianti ja v\xc3\xa4rsket vett nii pika meretee l\xc3\xa4bimiseks. Suurem osa tolleaegsetest Euroopa navigaatoritest pidas l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolset mereteed Aasiasse l\xc3\xa4bimatuks._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Portugali kuninga korduvat \xc3\xa4ra\xc3\xbctlemist s\xc3\xb5itis Kolumbus Genovasse ja Veneetsiasse, kuid teda ei saatnud edu kummaski linnas. Ta saatis oma venna Bartholomeu ka Inglismaa kuninga Henry VII juurde, kes samuti ei soovinud Kolumbuse plaanidesse rahaliselt panustada._NEWLINE_Toetust leidis Kolumbus 1486.a. Hispaania kuningakojas, kus tema otseseks toetajaks sai kuninganna Isabella I. 03.08.1492.a. alustas s\xc3\xb5itu Kolumbus kolme ekspeditsioonilaevaga Hispaaniast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ning j\xc3\xb5udis 12.10.1492.a. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-India saarestikku.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nOn teada, et tal oli kolm venda \xe2\x80\x93 Diego, Bartolomeo ja Giovanni \xe2\x80\x93 ning \xc3\xb5de Bianchinetta ja kaks poega \xe2\x80\x93 Hernando (ka Fernando) ja Diego. Samas pole seniajani \xc3\xbcksmeelt tema t\xc3\xa4pse s\xc3\xbcnniaja ja -koha osas. Prantslased tutvustavad Kolumbuse s\xc3\xbcnnimaana Korsikat, mis tol ajal samuti kuulus Genova Vabariigi koosseisu, mille alamana Ameerika avastaja s\xc3\xbcndis.'