b'\n_START_ARTICLE_\nStaicele vald\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1935 oli t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Staicele valla aladel asuva Roz\xc4\x93ni valla pindala 237,7 km\xc2\xb2. Aastal 1945 jagati vald Roz\xc4\x93ni, Staicele ja V\xc4\xab\xc4\xb7i k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogudeks, aastal 1949 vald aga likvideeriti. Aastal 1950 sai Staicelest linnaline asula, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Staicele k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu alad liideti aga Roz\xc4\x93ni k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukoguga. Aastal 1958 allutati Roz\xc4\x93ni ja V\xc4\xab\xc4\xb7i k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogud Staicele linnale. 2009. aastast kuulub Staicele vald Aloja piirkonda. Aastal 1977 liideti osa Staicele linnale alluvatest aladest Ramata k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukoguga, samas sai k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu juurde veidi maad Aloja linnale allunud aladest. 2010. aastal eraldus Staicele linn vallast.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nVald j\xc3\xa4\xc3\xa4b suuremalt jaolt Salatsi j\xc3\xb5e kallastele, kus asub mitmeid liivakivipaljandeid, allikaid ja koopaid. Nende seas asub ka 24 meetri pikkune V\xc4\xabksnase koobas, mis on \xc3\xbcks pikemaid Salatsi j\xc3\xb5e kaldal. Ka \xc4\xaa\xc4\xa3e j\xc3\xb5e kaldal asub Pursalase liivakivipaljand. Vallast algab Reiu j\xc3\xb5gi.\n_START_SECTION_\nKaitstavad objektid\n_START_PARAGRAPH_\nKultuurim\xc3\xa4lestistest on vallas riikliku kaitse all hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalni\xc5\x86\xc5\xa1i k\xc3\xbcngas ja seal asuv Ohvrikivi. Kohaliku kaitse all on L\xc4\xabjciemsi keskaegne kalmistu, \xc4\xb6en\xc4\x8di linnam\xc3\xa4gi ja Staicele keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Kabi vaher, Ga\xc5\x86\xc4\xa3i k\xc3\xbcnnapuu, E\xc5\xbei tamm, \xc4\xa2ederti elupuu, Egl\xc4\xab\xc5\xa1i remmelgas, Up\xc4\xabtese remmelgad, L\xc4\xabciemsi p\xc3\xa4rnad, Nori\xc5\x86ase elupuu, Kakti\xc5\x86i p\xc3\xa4rn, Lim\xc5\xa1\xc4\x93ni kask, Voodip\xc3\xa4rn, V\xc4\xab\xc4\xb7i veski tamm, V\xc4\xab\xc4\xb7i m\xc3\xa4nd, Lim\xc5\xa1\xc4\x93ni m\xc3\xa4nd, V\xc4\xab\xc4\xb7i hall p\xc3\xa4hklipuu, Niedr\xc4\x81ji haab, Niedr\xc4\x81ji l\xc3\xb5henenud kask, \xc4\xb6ir\xc4\xb7i tamm, \xc4\xb6ila pajud, Dzelz\xc4\x81muri toomingas, Roz\xc4\x93ni Me\xc5\xbemui\xc5\xbea p\xc3\xa4rn, Roz\xc4\x93ni Me\xc5\xbemui\xc5\xbea tamm, Vecpur\xc5\xa1\xc4\x93ni vaher, Pur\xc5\xa1\xc4\x93ni p\xc3\xa4rn, Liepkalnsi m\xc3\xa4nnid, Pur\xc5\xa1\xc4\x93ni m\xc3\xa4nd, Li\xc4\xbc\xc4\xbcase tamm, Krauk\xc4\xbci p\xc3\xa4rn, Krauk\xc4\xbci m\xc3\xa4nd, Ozoli\xc5\x86i kuusk, Ozoli\xc5\x86i m\xc3\xa4nd, D\xc5\xab\xc5\x86gravise kask ja Liepkalnsi kuusk. Valla p\xc3\xb5hjaosa j\xc3\xa4\xc3\xa4b Kalna soo ja Zieme\xc4\xbcu purvi (P\xc3\xb5hjasoode) hoiualadele, valla idaosa Dz\xc4\x93rve soo hoiualale, l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa Lielpurvsi hoiualale. Samuti asub vallas 52,7 hektari suurune Ungurpilsi metsa hoiuala. Valda l\xc3\xa4bib Salatsi oru maastikukaitseala.'