b'\n_START_ARTICLE_\nVeera P\xc3\xa4rsim\xc3\xa4gi\n_START_PARAGRAPH_\nVeera P\xc3\xa4rsim\xc3\xa4gi (neiuna Dveira Lipgorsky; 2. aprill 1893 T\xc5\xa1ernigiv \xe2\x80\x93 2. oktoober 1981 Tartu) oli juudi rahvusest Eesti arst._NEWLINE_Ta l\xc3\xb5petas T\xc5\xa1ernigivis g\xc3\xbcmnaasiumi ja astus aastal 1912 eriloaga (kuna tollal polnud naiste \xc3\xb5ppimine \xc3\xbclikoolides lubatud) \xc3\xb5ppima Harkovi Arstiteaduse Instituuti, mille l\xc3\xb5petas aastal 1917 arsti astme v\xc3\xa4\xc3\xa4rilisena._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta arstina rinnetel ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ehospitalis Vorone\xc5\xbeis, kus tutvus oma abikaasaga. Aastal 1921 opteerus ta abikaasaga Eestisse, kus ta omandas eesti keele ja kodakondsuse. Aastatel 1924\xe2\x80\x931925 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta asndusarstina (dr. Robert Lattiku viibimise ajal t\xc3\xa4iendusel Viinis), hiljem oli Valgas sise- ja lastearst. Aastatel 1929\xe2\x80\x931930 l\xc3\xa4bis ta Riias stomatoloogilised kursused ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas seej\xc3\xa4rel aastatel 1930\xe2\x80\x931941 N\xc3\xb5mmel erapraktiseeriva stomatoloogina. Aastatel 1941\xe2\x80\x931944 ta ei t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud ja teda \xc3\xa4hvardasid Saksa repressioonid, kuid eestlastest s\xc3\xb5prade (dr. Boris Voogase ja dr. Paul Tease) abil \xc3\xb5nnestus tal ennast varjata kogu Saksa okupatsiooni aja. Aastal 1944 asus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le N\xc3\xb5mme polikliiniku jaoskonnaarstina ja kiirabijaama arstina, aastal 1965 j\xc3\xa4i ta pensionile._NEWLINE_Dr. Veera P\xc3\xa4rsim\xc3\xa4gi suri aastal 1981 Tartus ja ta on maetud Rahum\xc3\xa4e kalmistule.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema abikaasa Manivald P\xc3\xa4rsim\xc3\xa4gi oli apteeker; neil oli kaks t\xc3\xbctart: Olga ja Aino (1927\xe2\x80\x931972). Olga, samuti Olga abikaasa Karl Lust olid arstid, Aino abikaasa oli kirjanik Villem Gross; abikaasa vend Karl P\xc3\xa4rsim\xc3\xa4gi oli kunstnik.'