b'\n_START_ARTICLE_\nKoivaliina m\xc3\xb5is\n_START_SECTION_\nPeahoone\n_START_PARAGRAPH_\nGaujiena m\xc3\xb5isakompleks on \xc3\xbcks suuremaid L\xc3\xa4tis. Selle keskosa asub 18. sajandi l\xc3\xb5pus lammutatud keskaegse kindluse eellinna territooriumil._NEWLINE_M\xc3\xb5isakompleksi dominant on peahoone (Gaujienas Jaun\xc4\x81 pils \'Koivaliina Uus loss\'). See on Al\xc5\xabksne rajooni suurim m\xc3\xb5isahoone ning \xc3\xbcks suuremaid L\xc3\xa4tis. Selle klassitsistliku h\xc3\xa4\xc3\xa4rberi laskis 19. sajandi alguses ehitada parun Wulff. Hoone valmis 1850. aastal. 1850.\xe2\x80\x931960. aastatel ehitati loss \xc3\xbcmber. Muuhulgas ehitati kuuest joonia sambast koosnev sammastik ning muudeti katuse kuju. Teisel pool, pargi vastas on terrass. Peasissek\xc3\xa4igu treppi valvab kaks lamavat l\xc3\xb5vi._NEWLINE_Interj\xc3\xb6\xc3\xb6ri kujundus p\xc3\xa4rineb nimetatud \xc3\xbcmberehituste ajast. Selle aluseks on ampiiri ja uusrokokoo motiivid. 1950.\xe2\x80\x931960. aastatel h\xc3\xa4visid paljud interj\xc3\xb6\xc3\xb6ri detailid, sealhulgas skulptuurkaunistused, laekaunistused ja dekoratiivsed l\xc3\xb5vipead. S\xc3\xa4ilinud on marmorpilastrid, ehisseinad ja parkettp\xc3\xb5randad. Kunagisest hiilgusest annavad tunnistust ainult kaks ruumi \xe2\x80\x93 saal, kuhu kuulub ka s\xc3\xb6\xc3\xb6gituba, ja \xc3\xbche \xc3\xbcmara otsaga k\xc3\xb5rvalruum, kus asus kabel. Kabel restaureeritakse endisele kujule._NEWLINE_Aastal 1922 l\xc3\xa4ks loss haridusministeeriumi k\xc3\xa4sutusse. Hoone oli haletsusv\xc3\xa4\xc3\xa4rses seisukorras: 90 akent oli katki, 26 ust oli puudu, kaks ahju oli l\xc3\xb5hutud. Samal aastal hakkas lossis t\xc3\xb6\xc3\xb6le keskkool, mis k\xc3\xbcll ei kasutanud k\xc3\xb5iki ruume. Kool kasutas ka mitmeid teisi m\xc3\xb5isa hooneid. Praegu on lossis Koivaliina g\xc3\xbcmnaasium. Lossis on kooli- ja koduloomuuseum. Aastatel 1948\xe2\x80\x931952 \xc3\xb5ppis selles koolis luuletaja Oj\xc4\x81rs V\xc4\x81cietis.\n_START_SECTION_\nTeised hooned\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isakompleksi vanim hoone on 1788 ehitatud m\xc3\xb5isaait. Aastal 1838 ehitati m\xc3\xb5isateenijate elu- ja majandushoone, mida h\xc3\xbc\xc3\xbctakse pritsimajaks, sest 1886 eraldas m\xc3\xb5isnik maja l\xc3\xb5unaotsa enda asutatud vabatahtlikule tulet\xc3\xb5rjujate \xc3\xbchingule. Ansamblisse kuuluvad veel tallmeister-kutsari maja, mis on tallikompleksi keskosa (\xc3\xa4\xc3\xa4rmised osad on h\xc3\xa4vinud), t\xc3\xb5llakuur, aedniku maja (ehitati 18. sajandi 2. poolel, hiljem kasutati piirituselaona), j\xc3\xa4\xc3\xa4kelder (19. sajandi algus), kasvuhooned massiivsete punastest tellistest otsaseintega (19. sajandi 2. pool), rehi (19. sajandi 2. pool), mis n\xc3\xbc\xc3\xbcd on \xc3\xbcmber ehitatud t\xc3\xb6\xc3\xb6kodadeks, veinimaja (19. sajandi l\xc3\xb5pp), millest on j\xc3\xa4rel romantilised uusgooti stiilis varemed, ja \xc3\xb5llepruulija maja (praegu J\xc4\x81zeps V\xc4\xabtolsi majamuuseum Anni\xc5\x86as"), mis valmis 1827\xe2\x80\x931865. Ainult tallid on ehitatud uusgooti stiilis, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud hoonete arhitektuuris domineerib klassitsism.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isapark\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isapark (pindala 12 ha) koosneb mitmest iseseisvast alast. \xc3\x9cks osa pargist h\xc3\xb5lmab m\xc3\xb5isa keskuse hooned ja peaaegu korrap\xc3\xa4rase paraad\xc3\xb5ue ning m\xc3\xa4e ja linnusevaremed. Sealt avaneb vaade Koiva j\xc3\xb5e orule. Pargi l\xc3\xb5unaosa endise Koiva kalda n\xc3\xb5lval on kujundatud maastikupargiks tiikide ning aiaarhitektuurielementidega.\n_START_SECTION_\nKabel-mausoleum\n_START_PARAGRAPH_\nGaujienas asub \xc3\xbcks L\xc3\xa4ti imposantsemaid klassitsistlikke m\xc3\xb5isnike kabel-mausoleume. Aastal 1872 ehitatud kabelisse maeti \xc3\xbcmber 1871 Saksamaal Wiesbadenis surnud Julius von Wulf. Kabel on ruudukujuline ning seda katab kuppel. Peasissek\xc3\xa4igu juures on sammastik. Antiikne vormikeel r\xc3\xb5hutab p\xc3\xbchalikku rahu ning s\xc3\xbcmboliseerib lahkunu v\xc3\xa4gevust, \xc3\xbcllust ja rikkust. Okupatsiooniajal viisid Al\xc5\xabksne s\xc3\xb5durid mausoleumi marmorsambad Al\xc5\xabksnesse.\n_START_SECTION_\nPumbamaja\n_START_PARAGRAPH_\nPargis on ka 20. sajandi alguses ehitatud skulptuuridega kaunistatud pumbamaja veepaagi peal.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa suurus\n_START_PARAGRAPH_\nBienenstammi andmetel oli m\xc3\xb5isa suurus 1816. aastal 18 ja 5/8 adramaad, sellele allus 479 mees- ja 561 naishinge._NEWLINE_Agraarreformi ajal oli Koivaliina m\xc3\xb5isa (Schlo\xc3\x9f-Adsel) pindala koos D\xc4\x81rta karjam\xc3\xb5isaga ja Koivaliina kirikum\xc3\xb5isaga 2665,44 hektarit.\n_START_SECTION_\nKarjam\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1816 kuulus m\xc3\xb5isale kaks karjam\xc3\xb5isa: Heinricshof ja D\xc4\x81rta karjam\xc3\xb5is (Dorotheenhof).'