b'\n_START_ARTICLE_\nSulev (torpeedopaat)\n_START_SECTION_\nSaksa Keiserlikus Merev\xc3\xa4es\n_START_PARAGRAPH_\nLaev valmis 1916. aastal Saksamaal Elbingis ja esialgne nimi Saksamaa Keiserlikus S\xc3\xb5jalaevastikus oli A32. Kokku ehitati 24 sellet\xc3\xbc\xc3\xbcbilist laeva._NEWLINE_1917. aasta s\xc3\xbcgisel osales A32 dessantoperatsioonis Albion L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis._NEWLINE_24. oktoobril  Hanikatsi laiu l\xc3\xa4\xc3\xa4nekalda l\xc3\xa4histel vigastas \xc3\xbcle madaliku s\xc3\xb5ites p\xc3\xb5hja. Laeva \xc3\xbcritati kalda l\xc3\xa4hedale madalasse vette juhtida, kuid see uppus enne seda.\n_START_SECTION_\nEesti Merej\xc3\xb5ududes\n_START_PARAGRAPH_\n1923. aastal leiti laev Eesti merev\xc3\xa4elaste poolt, t\xc3\xb5steti \xc3\xbcles, viidi Tallinna ja remonditi. Eesti merev\xc3\xa4e osaks sai 1924. aastal. Alates 1933. aastast (p\xc3\xa4rast h\xc3\xa4vitajate m\xc3\xbc\xc3\xbcki Peruule) sai merej\xc3\xb5udude lipulaevaks. 1934-1935 l\xc3\xa4bis kapitaalremondi, mille k\xc3\xa4igus uuendati ka relvastust._NEWLINE_\xc3\x9che hiljem N\xc3\xb5ukogude ajal represseeritud endise meeskonnaliikme m\xc3\xa4lestuste j\xc3\xa4rgi olevat Sulev uputanud 10. detsembril 1938 Loksa lahes 5 km kaugusel kaldast N\xc3\xb5ukogude allveelaeva, kuid antud v\xc3\xa4ide pole seni dokumentaalset kinnitust leidnud._NEWLINE_1939. aasta septembris osales Sulev Tallinnast p\xc3\xb5genenud Poola allveelaeva Orzel otsimise operatsioonis, mille k\xc3\xa4igus p\xc3\xb5rkas \xc3\xbchtlasi kokku piirivalve paadiga. Paat purunes pooleks ja uppus.\n_START_SECTION_\nPunalaevastikus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni algust v\xc3\xb5eti 18. novembril 1940 Punalaevastikku valvelaevaks ja sai uueks nimeks Ametist. Muudeti pisut laeva relvastust (2 75mm kahurit asendati 3 vene 45mm kahuriga, paigaldati paar 12,7mm raskekuulipildujat) ja meeskond suurenes. Teise maailmas\xc3\xb5ja Vene-Saksa s\xc3\xb5ja ajal teostas algul valveteenistust Tallinna \xc3\xbcmbruses ja p\xc3\xa4rast Tallinnast evakueerumist Soome lahe idaosas. 4. novembril 1941 maandas Narva-J\xc3\xb5esuus 150-mehelise luuregrupi. 1942. aasta suvel s\xc3\xb5itis j\xc3\xa4lle madalikule, vigastades turbiini ja s\xc3\xb5uv\xc3\xb5lli. L\xc3\xa4bis k\xc3\xbcll remondi ja v\xc3\xb5eti uuesti teenistusse, kuid t\xc3\xa4ielikult endiseks parandada enam ei \xc3\xb5nnestunudki. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da sai Leningradis NKVD piirivalvur-sportlaste ujuvkasarmuks. 1950-ndate l\xc3\xb5pus l\xc3\xb5igati Ametist vanarauaks.'