b'\n_START_ARTICLE_\nTeX\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nDonald Knuth huvitus arvutit\xc3\xbcpograafiast 1970. aastail, kui oli ettevalmistamisel tema raamatu "The Art of Computer Programming" kordustr\xc3\xbckk. TeX-i esimene versioon valmis 1978. aasta arvutil PDP-10. TeX-i j\xc3\xa4rgmine versioon valmis ja avaldati 1982. aastal. T\xc3\xb6\xc3\xb6s osalesid lisaks Knuthile ka Guy Steele ja Frank Liang. TeX-i versioon 3.0 valmis 1989. aastal koos METAFONT-iga, kasutusele v\xc3\xb5eti 8-bitine kooditabel, milles on 256 erinevat t\xc3\xa4hte. Alates versioonist 3.0 on TeX oluliselt stabiliseerunud ja lisatakse ainult veaparandusi. TeX-i versiooninumbriteks on sellest peale j\xc3\xa4rjest kasvava k\xc3\xbcmnendkohtade arvuga pii, 2008. aastal j\xc3\xb5uti versioonini 3.1415926.\n_START_SECTION_\nTekstilao s\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nTeX-i k\xc3\xa4sud algavad kaldkriipsuga "\\" ja grupeeritakse loogeliste sulgudega "{}". Oma loomult on TeX interpreteeriv makro- ja m\xc3\xa4rgenduskeel, mille v\xc3\xb5ib jaotada neljaks tasemeks. Esimesel tasemel sisestatakse TeX-tekst ja anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse m\xc3\xa4rkide jada. K\xc3\xa4sud asendatakse kontrollkoodidega, mis j\xc3\xa4rgmisel tasemel interpreteeritakse ja koostatakse v\xc3\xa4ljastatav tekst. Kolmandal tasemel jaotatakse tekstivoog l\xc3\xb5ikudeks. TeX-is on t\xc3\xa4pne info k\xc3\xb5igi kasutatavate m\xc3\xa4rkide suuruse kohta. See v\xc3\xb5imaldab optimeerida s\xc3\xb5nade paiknemist ridades kogu l\xc3\xb5igu ulatuses. Neljandal tasemel jaotatakse vertikaalne tekstiridade ja muu (pealkirjad, pildid, tabelid, valemid) jada lehek\xc3\xbclgedeks. Dokumendist tekitatakse DVI-fail (DeViceIndependent), milles iga m\xc3\xa4rgi asukoht on t\xc3\xa4pselt kirjeldatud. DVI-faili saab tr\xc3\xbckkida dvi-suutliku tr\xc3\xbckkaliga v\xc3\xb5i teisendada kas PostScript- v\xc3\xb5i PDF-failiks._NEWLINE_TeX-i baass\xc3\xbcsteemis on umbes 300 madala taseme k\xc3\xa4sku. Tekstide ettevalmistamisel kasutatakse enamasti makrodesse koondatud k\xc3\xa4skusid._NEWLINE_K\xc3\xb5ige levinum TeX-i makrode s\xc3\xbcsteem on algselt Leslie Lamporti poolt loodud LaTeX. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile, nagu raamat, kiri, artikkel jms, ja pakub vahendid peat\xc3\xbckkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ja sisukorra tegemiseks.\n_START_SECTION_\nLevitamine\n_START_PARAGRAPH_\nTeX on kergesti installeeritav tarkvarapakett, mis koosneb Tex-interpretaatorist, METAFONT-ist, vajalikest kirjat\xc3\xbc\xc3\xbcpidest,_NEWLINE_dokumendiformaatidest ja abivahendeist. K\xc3\xb5ige levinum TeX-i pakett on teTeX. K\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalikke valmis pakette ja makrosid kogub TeX-i arhiiv CTAN.\n_START_SECTION_\nTeX dokumendi loomine\n_START_PARAGRAPH_\nDokumendi loomiseks TeX-s\xc3\xbcsteemis v\xc3\xb5ib kasutada suvalist tekstiredaktorit. Loodud on ka mitmeid abivahendeid ja spetsialiseeritud tekstiredaktoreid, mis teevad tex-faili loomise kergemaks, n\xc3\xa4iteks TeXmacs, LyX, TeXShop ja Vim-LaTeX.'