b'\n_START_ARTICLE_\nKalibreerimine (metroloogia)\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nPaljud esimesed m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadmed olid intuitiivsed ja nende t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5tet oli lihtne kinnitada. V\xc3\xa4ljendit "kalibreerimine" kasutati oletatavasti esimest korda seoses joonm\xc3\xb5\xc3\xb5tmete ja nurkade jagamisega v\xc3\xb5rdseteks osadeks ning gravitatsioonilise massi m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisega, kasutades kaalumisskaalat. Need kaks m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise t\xc3\xbc\xc3\xbcpi ja nende otsesed tuletised toetasid pea k\xc3\xb5iki kaubandus- ja tehnoloogiasaavutusi kuni 17. sajandi l\xc3\xb5puni._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6stusrevolutsiooni ajal tuldi v\xc3\xa4lja ka esimeste kaudse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise seadmetega. R\xc3\xb5hu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmine on \xc3\xbcks esimesi n\xc3\xa4iteid, kus lisaks otsem\xc3\xb5\xc3\xb5tmisele oli v\xc3\xb5imalik samu omadusi m\xc3\xb5\xc3\xb5ta ka kaudselt. Enne t\xc3\xb6\xc3\xb6stusrevolutsiooni oli enamlevinud viis r\xc3\xb5hu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks h\xc3\xbcdrostaatiline manomeeter, mis k\xc3\xb5rgete r\xc3\xb5hkude m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks pole aga eriti praktiline. Eugen Bourdon oli esimene, kes konstrueeris seadme, millega oleks v\xc3\xb5imalik m\xc3\xb5\xc3\xb5ta k\xc3\xb5rgeid r\xc3\xb5hke. Selle nimetuseks sai Bourdoni toru._NEWLINE_Bourdoni torus \xc3\xbcritab alt torust sisenev r\xc3\xb5hk l\xc3\xbckata sirgeks kaardus olevat toru (vaakum \xc3\xbcritab kaardus toru veel rohkem k\xc3\xb5veraks suruda). Paindumise tagaj\xc3\xa4rjel hakkab toru lahtine ots liikuma. Lahtine ots on mehaaniliselt \xc3\xbchendatud manomeetri esik\xc3\xbcljel asuva n\xc3\xa4idikuga. See on kaudne m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise viis ning selle t\xc3\xa4psus oleneb t\xc3\xa4ielikult sellest, kuidas on seadet kalibreeritud._NEWLINE_Isegi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse kaudm\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste t\xc3\xa4psuse kontrollimiseks ja parandamiseks otsem\xc3\xb5\xc3\xb5tmisi._NEWLINE_Autoajaloo algusaastatel tahtsid USA autojuhid n\xc3\xa4ha ostetud k\xc3\xbctust suurtes klaasist anumates. Seda nimetatakse otseseks ruumala m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks silmaga. 1930. aastaks v\xc3\xb5eti aga kasutusele p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevad voolum\xc3\xb5\xc3\xb5dikud kaudseks m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks. K\xc3\xbctuse ostjatel oli v\xc3\xb5imalik n\xc3\xa4ha paaki voolava k\xc3\xbctuse hulka p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevalt n\xc3\xa4idikult._NEWLINE_Kaudsed m\xc3\xb5\xc3\xb5tmised h\xc3\xb5lmavad alati seoseid v\xc3\xb5i teisendamisi. V\xc3\xa4ga harva on v\xc3\xb5imalik m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisi intuitiivselt j\xc3\xa4lgida. Need teadmised on kalibreerimise seisukohalt v\xc3\xa4ga olulised._NEWLINE_Enamik t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatavaid m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistehnikaid on kaudsed.\n_START_SECTION_\nKalibreerimisprotsessi kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKalibreerimisprotsess algab kalibreeritava m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendi disainist. Disain peab olema v\xc3\xb5imeline hoidma seadme t\xc3\xa4psust mingi intervalli v\xc3\xa4ltel. Teisis\xc3\xb5nu peavad seadme m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemused j\xc3\xa4\xc3\xa4ma etten\xc3\xa4htud tingimustel m\xc3\xb5\xc3\xb5tes etten\xc3\xa4htud vea piiridesse ja seda k\xc3\xb5ike v\xc3\xb5imalikult pika perioodi v\xc3\xa4ltel. Nendele tingimustele vastamine t\xc3\xb5stab t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust, et m\xc3\xb5\xc3\xb5teseade toimib nii, nagu ette n\xc3\xa4htud._NEWLINE_T\xc3\xa4pne tolerantsv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise protsess on erinevates riikides ja erinevate seadmete puhul erinev. \xc3\x9cldjuhul m\xc3\xa4\xc3\xa4rab m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadme tootja seadme m\xc3\xb5\xc3\xb5tem\xc3\xa4\xc3\xa4ramatuse, kalibreerimise intervallid ja ka keskkonnan\xc3\xa4itajad, milles seadet hoida ja kasutada. Tegeliku kalibreerimisintervalli m\xc3\xa4\xc3\xa4rab kasutaja, see oleneb sellest, kui palju m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadet reaalselt kasutatakse ja kui oluline on, et m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemused ei v\xc3\xa4ljuks etteantud vea piiridest._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmise sammuna oleks defineerida kalibreerimisprotsess. Ideaalis peaks olema valitud standardi viga \xc2\xbc kalibreeritava m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendi soovitavast veast. Kui m\xc3\xb5\xc3\xb5tmised tehakse samuti suhtega 4:1, siis ei ole vaja arvestada kasutusel olevate standardite vigu._NEWLINE_T\xc3\xa4psuse suhte 4:1 hoidmine t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaste seadmetega on raske. Seadmed, mida kalibreeritakse, saavad olla vaid nii t\xc3\xa4psed, kui t\xc3\xa4psed on standardid, millega neid v\xc3\xb5rreldakse. Kui t\xc3\xa4psuse suhe on v\xc3\xa4iksem kui 4:1, siis v\xc3\xb5ib kalibreerimistolerantsi v\xc3\xa4hendada. Kui on saavutatud suhe 1:1, siis on vaid t\xc3\xa4iesti v\xc3\xb5rdsed tulemused m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadme ja standardi vahel t\xc3\xa4ielikult korrektne kalibratsioon. Teine levinud meetod nende erinevustega tegelemiseks on v\xc3\xa4hendada kalibreeritava seadme t\xc3\xa4psust._NEWLINE_Kui n\xc3\xa4iteks tehas on andnud n\xc3\xa4idikule 3-protsendilise t\xc3\xa4psuse, siis muutes selle 4-protsendiliseks, on v\xc3\xb5imalik 1% t\xc3\xa4psuse standardit kasutada 4:1 suhte juures. Kui seda n\xc3\xa4idikut kasutatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisel, kus on vajalik 16-protsendiline t\xc3\xa4psus, siis ei muuda n\xc3\xa4idiku t\xc3\xa4psuse muutmine 4 protsendile m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemuste t\xc3\xa4psust. Kui aga l\xc3\xb5pptulemusel on vajalik 10-protsendiline t\xc3\xa4psus, siis ei saa 3-protsendiline n\xc3\xa4idik kunagi olla parem kui 3:3:1. Sellisel juhul v\xc3\xb5ib olla parem muuta kalibreerimise tolerantsi. Kui kalibreerimine tehtaks siis, kui seadeldis n\xc3\xa4itab 100 \xc3\xbchikut, siis 1% standardi puhul v\xc3\xb5iks olla tegelikul n\xc3\xa4idul \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik milline v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus vahemikus 99\xe2\x80\x93101. Suhte 4:1 puhul j\xc3\xa4\xc3\xa4ksid tulemused 96 ja 104 vahele. Kui teha vastuv\xc3\xb5etavaks vahemikuks 97\xe2\x80\x93103, siis oleks v\xc3\xb5imalik s\xc3\xa4ilitada suhe 3:3:1. See on lihtsustatud n\xc3\xa4ide._NEWLINE_Ideaalis oleks \xc3\xbclal toodud n\xc3\xa4ites oleva n\xc3\xa4idiku \xc3\xbche punkti kalibreerimiseks parim punkt 100 \xc3\xbchiku juures. Kalibreerimise punkt v\xc3\xb5ib olla m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud juba varem tootja poolt v\xc3\xb5i kalibreeritakse nii ka teisi sarnaseid seadmeid. Tegelikkuses kasutatakse ka mitme punkti kalibreerimist. Olenevalt seadme nullpunktist v\xc3\xb5ib kasutada hoopis seda kalibreerimise punktina. Seadmete puhul, mille nullpunkti on v\xc3\xb5imalik kasutajal muuta, tuleks kalibreerimisel t\xc3\xa4histada, millist nullpunkti kasutatud on._NEWLINE_Kalibreerimist v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5jutada standardi ja kalibreeritava seadme vaheline \xc3\xbchendamise meetod. N\xc3\xa4iteks kui kalibreeritakse seadet, mis m\xc3\xb5\xc3\xb5dab analoogsignaale, siis v\xc3\xb5ib l\xc3\xb5pptulemust m\xc3\xb5jutada \xc3\xbchenduse jaoks kasutusel olevate juhtmete impedants._NEWLINE_Kogu \xc3\xbcleval toodud informatsioon kogutakse kokku kalibreerimisprotsessi k\xc3\xa4igus, seda nimetatakse konkreetseks katsemeetodiks. Vastava meetodi v\xc3\xb5ib ette anda seadme tootja, kuid seda v\xc3\xb5ib teha ka kasutaja, et kalibreerimine vastaks ka k\xc3\xb5igile teistele kasutajapoolsetele n\xc3\xb5uetele._NEWLINE_Elektrim\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste vahendite kalibreerimiseks kasutatakse spetsiaalselt selle jaoks loodud seadmeid ehk kalibraatoreid.\n_START_SECTION_\nKvaliteet\n_START_PARAGRAPH_\nParandamaks kalibreerimise kvaliteeti ja tagamaks kalibreeritud seadmega saadud m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemuste usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsust mitte ainult seadme omanikule, peaks kalibreerimine ja hilisemad m\xc3\xb5\xc3\xb5tmised olema v\xc3\xb5imalikult l\xc3\xbchikese j\xc3\xa4lgitavuse ahelaga rahvusvahelise m\xc3\xb5\xc3\xb5t\xc3\xbchikute s\xc3\xbcsteemi SI \xc3\xbchikuteni. J\xc3\xa4lgitavuse saavutamiseks v\xc3\xb5rreldakse tulemusi kas otseselt v\xc3\xb5i kaudselt rahvusvaheliste standarditega. Seda t\xc3\xb6\xc3\xb6d peavad tegema riiklikele standarditele vastavad laborid, mis v\xc3\xb5ivad kuuluda riigile v\xc3\xb5i eraettev\xc3\xb5tetele.\n_START_SECTION_\nRahvusvaheline\n_START_PARAGRAPH_\nPaljudes riikides on Rahvusvaheline Metroloogia Instituut, mille eesm\xc3\xa4rgiks on toimetada p\xc3\xb5hilisi m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste standardeid. Neid on v\xc3\xb5imalik kasutada kalibreerimise teel j\xc3\xa4lgitavusahela loomiseks m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadme ja vastava SI \xc3\xbchiku vahel. P\xc3\xa4rast seda, kui allkirjastati vastastikuse tunnustamise leping, pole enam oluline, et m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadme kasutaja omandaks m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemuste j\xc3\xa4lgitavusahela riigis, kus ta hetkel asub.'