b'\n_START_ARTICLE_\nArno Vihalemm\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nArno Vihalemm s\xc3\xbcndis tolliametniku pojana P\xc3\xa4rnus R\xc3\xa4\xc3\xa4ma alevikus. Aastal 1931 l\xc3\xb5petas P\xc3\xa4rnu Poeglaste G\xc3\xbcmnaasiumi. Aastatel 1935\xe2\x80\x931940 ja 1943 \xc3\xb5ppis kunstikoolis Pallas, kus tema \xc3\xb5petajateks olid Nikolai Triik, Kaarel Liimand ja Aleksander Vardi. Aastal 1944 asus elama Rootsi, kus elas Ystadis, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kunstnikuna keraamikavabrikus ning maalimiskursuste juhataja, muuseumiametniku ja vabakunstnikuna._NEWLINE_Nime vahetas Vihalemm 1936. aastal, mil Eestis toimus riiklik nimede eestistamise kampaania. Nimevaliku ajendiks sai Karl August Hindrey kirjutis Eesti P\xc3\xa4evalehes: Paidest p\xc3\xa4rit Ants Vihalem, toonase Arnold Kochi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekaaslane, oli vahetanud oma eestip\xc3\xa4rase perekonnanime tehisliku Kulguri vastu. Hiljem v\xc3\xb5ttis Kulgur k\xc3\xbcll oma endise nime tagasi. 1961. aastal ilmunud luulekogus "Consolationes" p\xc3\xbchendas Vihalemm talle luuletuse "Ants Kulgur".\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nArno Vihalemm oli luuletaja August Sanga koolivend, s\xc3\xb5pradeks j\xc3\xa4id nad kogu eluks. Sang m\xc3\xb5jutas teda ka luules. Samuti olid Vihalemma luules 1930. aastail ja hiljemgi tuntavad teiste arbujate, Heiti Talviku ja Betti Alveri m\xc3\xb5jud. "Varsti l\xc3\xa4ks ta aga oma teed, arendas v\xc3\xa4lja selle isikup\xc3\xa4rase stiili, mis teda eraldab teistest arbujatest, stiili, mis on omane ainult Arno Vihalemmale," kirjutas kirjanik Karl Ristikivi. Vihalemm ise pidas siiski arbujate m\xc3\xb5ju pikaajalisemaks._NEWLINE_"Vihalemma vorm on meelega rustikaalne, r\xc3\xb5huga just s\xc3\xb5nal "meelega", sest luuletaja on teadlik vormija," iseloomustas tema loomingut Ristikivi. "Nii siis \xe2\x80\x93 Vihalemma luule vormilist lihtsust ja "maal\xc3\xa4hedust" tuleb v\xc3\xb5tta suure ettevaatusega, et ennast mitte petta lasta. Tegelikult on siin tegemist t\xc3\xa4iesti teadliku ja \xc3\xbcsnagi rafineeritud vormikultuuriga. /---/ ta valitseb meisterlikult k\xc3\xb5iki vorme ja v\xc3\xb5ib endale sellep\xc3\xa4rast lubada k\xc3\xb5igi vormireeglite ignoreerimist." \xe2\x80\x93 "Ei! ega ei valitse \xe2\x80\x93 aga ei taha ka "Valitsejaks" saada," vaidles Vihalemm oma \xc3\xa4\xc3\xa4rem\xc3\xa4rkuses Ristikivi ettekandele vastu._NEWLINE_Andres Ehini hinnangul ei olnud Vihalemm v\xc3\xa4ga viljakas luuletaja, kuid kujunes \xc3\xbcsnagi kiiresti professionaalseks. Et Vihalemm ise kinnitab end "mitte teadvat, mida teeb", selgitab Ehin spontaansuse ja impulsiivsusega._NEWLINE_Esimesena arvustas Vihalemma arbujate sekka kuulunud Paul Viiding 1938. aastal P\xc3\xa4evalehe lisas Kunst ja Kirjandus._NEWLINE_V\xc3\xa4ikeraamatuna on ilmunud Vihalemma essee "Kunstnik eesti kirjanduses" (1975). Aastal 2000 ilmus kaante vahel 1955\xe2\x80\x931959 toimunud Arvo M\xc3\xa4gi ja Arno Vihalemma vaheline kirjavahetus "Kord Vihalemm elas Ystadis"._NEWLINE_Vihalemm on rootsi keelest t\xc3\xb5lkinud Nils Ferlini luulevalimiku "Laule ja luulet" (1984)_NEWLINE_Eestis on Vihalemm tuntud rohkem graafikuna, kuid ta olid ka edukas maalija. Maastiku- ja olustikumaalid n\xc3\xa4itavad Vihalemma tundlikku loodusk\xc3\xa4sitlust. Tema maale osteti h\xc3\xa4sti, mis v\xc3\xb5imaldas tal rahamuredest vabana rohkem graafikale p\xc3\xbchenduda.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\n1968. aastal k\xc3\xbclastas Arno Vihalemm esimest korda p\xc3\xa4rast lahkumist uuesti Eestit ning kohtus abikaasa ja poegadega. Tema pojad on (teadus)filosoof Rein Vihalemm ja meediaprofessor Peeter Vihalemm._NEWLINE_S\xc3\xb5prade seas h\xc3\xbc\xc3\xbcti teda ka Vihaks.'