b'\n_START_ARTICLE_\nBujni\xc4\x8dy\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArheoloogiliste uuringute p\xc3\xb5hjal oli Bujni\xc4\x8dy kohal asustus juba kaheksa tuhat aastat enne Kristust, mil selle l\xc3\xb5unaosas asus mesoliitikumi asulakoht. Rauaaja alguses rajati sinna linnus._NEWLINE_Kirjalikes allikates on asulat mainitud siiski alles XV sajandil, mil see kuulus Leedu suurv\xc3\xbcrstiriiki ja oli suure maavalduse keskuseks. XVI sajandi alguseks oli selle valduse omanikuks saanud Kiievi Pet\xc5\xa1erski klooster. Aastal 1595 toimus k\xc3\xbcla all suur lahing Leedu v\xc3\xa4gede ja Severin Nalivaiko juhitud kasakate vahel.XVII sajandil sai Bujni\xc4\x8dyst alev, mis kuulus So\xc5\x82omereckitele, Stetkiewiczitele, Aleksander Hilary Po\xc5\x82ubi\xc5\x84skile ja Sapiehadele. Aastal 1633 rajas Bohdan Stetkiewicz sinna kloostri. Kuna kloostri mungad osalesid aktiivselt Vene-Poola s\xc3\xb5jas, said nad Jan II Kazimierz Wazalt \xc3\xb5iguse rajada kloostri juurde veski. Kloostril oli ka oma tr\xc3\xbckikoda._NEWLINE_P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja ajal asus aastal 1708 alevi all m\xc3\xb5nda aega Karl XII laager. Rootsi s\xc3\xb5durid r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid mahaj\xc3\xa4etud kloostri. Kui kuningas sellest kuulis, lasi ta r\xc3\xb6\xc3\xb6vitud vara kloostrisse tagasi viia, kaks tabatud marod\xc3\xb6\xc3\xb6ri aga hukata. S\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel kujunes asula ka Sapiehadele kuuluvale, ent v\xc3\xa4lja renditud m\xc3\xb5isa juurde._NEWLINE_Poola jagamisel l\xc3\xa4ks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Mogiljovi maakonda. Katariina II konfiskeeris Sapiehadele kuulunud m\xc3\xb5isa ja andis selle Pasekadele, ent aastal 1878 ostis selle \xc3\xa4ra Moroczewski nimeline talumees.  M\xc3\xb5isa viimasteks omanikeks olid Radkevit\xc5\xa1id._NEWLINE_Aastal 1880 oli Bujni\xc4\x8dys kaks \xc3\xb5igeusukirikut, sel tegutses juutide kool ja kool oli ka kloostri juures. Toona oli alevis 356 elanikku, neist 115 olid juudid. Aastal 1886 avati alevis kihelkonnakool. Aastal 1897 elas alevis 450, m\xc3\xb5isas 34 ja kloostris 117 inimest. Aastal 1902 valmis Peterburi-Odessa raudtee, millel asuv raudteejaam j\xc3\xa4\xc3\xa4b t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asula piiridesse. Aastal 1909 oli alevis 427 ja m\xc3\xb5isas 6 elanikku. _NEWLINE_Aastast 1918 hakkas alev kuuluma Valgevene rahvavabariiki, ent peagi vallutas selle Punaarmee. Samal aastal h\xc3\xa4vitati sealne klooster. 3. m\xc3\xa4rtsil 1924 l\xc3\xa4ks alev Vene NFSV koosseisust Valgevene NSV koosseisu. Alev jagati kaheks k\xc3\xbclaks. Aastal 1933 hakati neid varustama elektriga, sama aastak\xc3\xbcmne l\xc3\xb5pus \xc3\xbchendati k\xc3\xbclad \xc3\xbchtseks Bujni\xc4\x8dy k\xc3\xbclaks. Aastal 1941 toimusid k\xc3\xbcla all \xc3\xa4gedad lahingud, selle m\xc3\xa4lestuseks avati seal aastal 1995  Mahilo\xc5\xad kaitsmisele p\xc3\xbchendatud memoriaalkompleks. Aastal 2006 sai k\xc3\xbclast  Bujni\xc4\x8dy k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu halduskeskus. Aastal 2010 liideti sellega ka raudteejaama \xc3\xbcmbruse alad (varasem Bujni\xc4\x8dy 2), \xc3\xbchtlasi sai k\xc3\xbcla agrolinnakese staatuse.'