b'\n_START_ARTICLE_\nImmaterialism\n_START_SECTION_\n\xc3\x95petuse ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed kahtlused mateeria olemasolus tekkisid uusajal. P\xc3\xb5hjuseks sai Descartesi \xc3\xb5petus oma uue kahtluse meetodiga. Descartes oma meetodiga arutades tuli selleni, et n\xc3\xa4htav maailm v\xc3\xb5iks olla unen\xc3\xa4gu v\xc3\xb5i hallutsinatsioon, mis on tulnud kurja vaimust. Kuid iseenda jaoks Descartes on lahendanud oma kahtlust sellega, et heaolu Jumal ei saa meid petta. Sellest ta j\xc3\xa4reldas, et materiaalne maailm on olemas. Kuid j\xc3\xa4rgnevad filosoofid l\xc3\xbckkasid tagasi seda argumenti, p\xc3\xb5hjendades sellega, et kui Jumal on loonud kurjust, ta v\xc3\xb5ib meid ka petta. Selle tulemusena hakkas kahtlus materialismi vastu suurenema._NEWLINE_Descartesi j\xc3\xa4rgija, prantsuse filosoof Malebranche arendas immaterialismi ideed. Samal ajal inglismaa filosoof Collier tegi j\xc3\xa4reldust, et materiaalne maailm eksisteerib ainult Jumala m\xc3\xb5isuses. Teine inglise filosoof, Locke, h\xc3\xa4bistas substantsi m\xc3\xb5istet; tema s\xc3\xb5nul t\xc3\xa4hendab s\xc3\xb5na substants midagi tundmatut, nagu India m\xc3\xbctoloogias, kus maailm ripub elevandil, elevant on kilpkonna peal, aga kilpkonn on millegi tundmatul. K\xc3\xb5ik need arutlused p\xc3\xb5hjustasid mateeria eitamist sellistele filosoofidele nagu Berkeley ja Hume._NEWLINE_Immaterialismi suunas t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ka selline filosoof nagu Leibniz. Kuid k\xc3\xb5ige halastamatum mateeria kriitik oli Berkeley._NEWLINE_George Berkeley arvates pole tarvis oletust, et on olemas materiaalne maailm. Ta p\xc3\xb5hjendas seda kahe argumendiga._NEWLINE_Esiteks, unen\xc3\xa4od ja illusioonid t\xc3\xb5endavad, et inimesel v\xc3\xb5ivad olla ideed, ilma et oleks v\xc3\xa4liseid objekte, millega need sarnaneksid. Seega pole vaja eeldada materiaalse kehade olemasolu, et seletada ideede tekkimist._NEWLINE_Teiseks, isegi kui oletada, et on olemas materiaalne maailm, ei suudaks inimene seletada, kuidas vaime materiaalsed asjad m\xc3\xb5jutada vaimu (hinge, m\xc3\xb5istust) ning kutsuda esile ideesid._NEWLINE_Niisis ei ole materiaalse maailma olemasolu eeldamine v\xc3\xa4ltimatu ning see eeldus ei seletakski seda, mida ta peaks seletama. Immaterialismil \xc3\xb5nnestub v\xc3\xa4ltida keha ja vaimu vastasm\xc3\xb5ju probleemi, mis tekib dualistlikul interaktsionismil. _NEWLINE_Berkeley arutlusi arendas \xc5\xa1oti filosoof Hume, kes oli filosoofias esimene kes t\xc3\xa4iesti eitas substantsi m\xc3\xb5istet. See vaade omas suurt m\xc3\xb5ju j\xc3\xa4rgnevates filosoofia sajandites._NEWLINE_P\xc3\xa4rast immaterialismi vaadet laiendas ka saksa filosoof Lotze, kelle t\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4tkas tema \xc3\xb5pilane, saksa filosoof Teichm\xc3\xbcller, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ka Eestis.'