b"\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4esuusatamine\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4esuusatamine on harrastus ja spordiala, mis seisneb lumega kaetud k\xc3\xbcngastelt pikkade \xc3\xb5hukeste suuskadega allalibisemises. V\xc3\xb5isteldakse aja peale, starditakse kindlate intervallidega. V\xc3\xb5istlejad laskuvad \xc3\xbckshaaval, j\xc3\xa4rgides etteantud rada. V\xc3\xb5idab see, kes l\xc3\xa4bib raja k\xc3\xb5ige kiiremini. Rajalt v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5it toob kaasa diskvalifitseerimise._NEWLINE_M\xc3\xa4esuusatamine arenes v\xc3\xa4lja murdmaasuusatamisest, kui m\xc3\xa4gikuurortidesse paigaldati suusat\xc3\xb5stukid, et suusatajad saaksid kerge vaevaga tagasi m\xc3\xa4e tippu, nii et nad said j\xc3\xa4rskudelt n\xc3\xb5lvadelt mitu korda alla lasta, mis muidu oleks olnud liiga v\xc3\xa4sitav. M\xc3\xa4esuusatamine on populaarne k\xc3\xb5ikjal, kus leidub lund ja m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvi ning kuhu on v\xc3\xb5imalik rajada suusat\xc3\xb5stukeid, sealhulgas paljudes kohtades Euroopas, P\xc3\xb5hja-Ameerikas ja Jaapanis._NEWLINE_M\xc3\xa4esuusatamises on p\xc3\xb5hiliseks tehniliseks raskuseks laskumise suuna ja kiiruse kontrollimine. Algajad teevad p\xc3\xb6\xc3\xb6rde ning keeravad \xc3\xbche suusa sissepoole. Kogenud m\xc3\xa4esuusatajad kasutavad keerukamaid, kuid elegantsemaid ja suuremat kiirust tagavaid v\xc3\xb5tteid. Mida kogenum on suusataja, seda j\xc3\xa4rsematest, pikematest ja k\xc3\xbcnklikematest n\xc3\xb5lvadest ja seda kiiremini suudab ta laskuda.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4esuusatamise kodumaa on Norra, see arenes v\xc3\xa4lja murdmaasuusatamisest 19. sajandi l\xc3\xb5puks. Norra maadeuurija Fridtjof Nanseni suusaretk l\xc3\xa4bi Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa 1888. aastal innustas Prantsuse, \xc5\xa0veitsi, Saksa ja Austria m\xc3\xa4gede elanikke, kes hankisid Skandinaaviast suuski ja muutsid suusatamise ka Alpi riikides populaarseks. N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal harrastatakse seda \xc3\xbcha rohkem kogu p\xc3\xb5hjapoolkeral. Esimene v\xc3\xb5istlusslaalom peeti 1922 M\xc3\xbcrrenis (\xc5\xa0veits). 1936. aastal j\xc3\xb5udis kahev\xc3\xb5istlus (kiirlaskumine ja slaalom) ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudele. 1948 v\xc3\xb5eti Chamonix's kiirlaskumine ja slaalom ol\xc3\xbcmpiakavva eraldi aladena. Suurslaalom sai ol\xc3\xbcmpiaalaks Oslo talim\xc3\xa4ngudel 1952 (nii meestele kui naistele) ja supersuurslaalom esmakordselt 1988. aastal Calgarys. 1967. aastast hakati igal aastal korraldama maailmakarikav\xc3\xb5istlusi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4esuusatamise maailmakarikav\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\nElukutselised m\xc3\xa4esuusatajad v\xc3\xb5istlevad maailmakarikasarja etappidel slaalomis, suurslaalomis, \xc3\xbclisuurslaalomis ja kiirlaskumises. V\xc3\xb5istlusi peetakse mitmel pool Euroopas, USA-s ja Kanadas. Punkte arvestatakse vastavalt etappidel saavutatud kohtadele. Iga hooaja l\xc3\xb5pul saab \xc3\xbcldv\xc3\xb5itjaks see, kes on saanud k\xc3\xb5ige rohkem punkte.\n_START_SECTION_\nOl\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngud\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4esuusatamine on ol\xc3\xbcmpiaala alates 1936. aasta Garmisch-Partenkircheni m\xc3\xa4ngudest. Algul oli kavas ainult Alpi kahev\xc3\xb5istlus (kiirlaskumine + slaalom). 1948. aasta Sankt Moritzi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel lisandusid kiirlaskumine ja slaalom eraldi aladena. 1952. aastal Oslos j\xc3\xa4eti \xc3\xa4ra Alpi kahev\xc3\xb5istlus ja lisandus suurslaalom._NEWLINE_Alates 1988. aasta taliol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudest Calgarys on m\xc3\xa4esuusatamises kavas viis ala: kiirlaskumine, supersuurslaalom, suurslaalom, slaalom ja Alpi kahev\xc3\xb5istlus."