b'\n_START_ARTICLE_\nKeeletoimetaja\n_START_PARAGRAPH_\nKeeletoimetaja on toimetaja, kes kontrollib ja toimetab teksti keeleliselt, parandades eelk\xc3\xb5ige \xc3\xb5igekirja ja stilistikat ning tagades \xc3\xbchtlase keelekasutuse._NEWLINE_V\xc3\xa4iksemates toimetustes v\xc3\xb5ib keeletoimetaja \xc3\xbclesannete hulka kuuluda ka sisuline toimetamine ja faktide kontrollimine (nagu on tavaline Eestis), suuremates on eraldatud \xc3\xbcldist head keelekasutust j\xc3\xa4lgiva keeletoimetaja ja \xc3\xbcksnes \xc3\xb5igekirjaeksimustele keskenduva korrektori funktsioonid. M\xc3\xb5nes ajakirjandusv\xc3\xa4ljaandes on keelelisest toimetamisest ka loobutud, teisel on liidetud keeletoimetaja ja k\xc3\xbcljendaja ametikohad._NEWLINE_Traditsiooniliselt t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad keeletoimetajad ajakirjanduses, (raamatu)kirjastustes ja t\xc3\xb5lkeb\xc3\xbcroodes, uuemal ajal veebiportaalides. Keeletoimetajaid rakendavad ka riigiasutused, mille t\xc3\xb6\xc3\xb6l on kirjalik v\xc3\xa4ljund, samuti Euroopa Liidu institutsioonid. K\xc3\xb5igis neis on keeletoimetaja t\xc3\xb6\xc3\xb6l teatud omap\xc3\xa4rad, mis on seotud nii t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldusega (p\xc3\xa4evalehe iga\xc3\xb5htused tr\xc3\xbckit\xc3\xa4htajad, pikad ja aegan\xc3\xb5udvad raamatutekstid) kui ka sisuga (t\xc3\xb6\xc3\xb6 erialaajakirjas eeldab v\xc3\xa4hemalt p\xc3\xb5hiteadmisi konkreetsest valdkonnast, t\xc3\xb5lketekstide keeletoimetajad peavad \xc3\xbcldjuhul valdama t\xc3\xb5lke algup\xc3\xa4randi keelt). Samuti n\xc3\xb5ustab keeletoimetaja kolleege keelek\xc3\xbcsimustes._NEWLINE_2008. aastal ilmunud raamatus "Talurahva keelest riigikeeleks" kirjeldab Raimo Raag (tsiteerides osalt Lembit Abo raamatut "K\xc3\xa4sikiri ja korrektuur", 1966 ja 1975) sedaviisi: "Keeletoimetaja on isik, kelle \xc3\xbclesanne on viia k\xc3\xa4sikirja keel vastavusse normikeeles kehtivate n\xc3\xb5uetega. Selleks parandab ta k\xc3\xa4sikirja grammatilised vead ja s\xc3\xb5naj\xc3\xa4rjestust, k\xc3\xb5rvaldab parasiits\xc3\xb5nad, trafaretseid ja paberlikke v\xc3\xa4ljendeid ja muid stiilihalbusi, kontrollib, et laused oleksid omavahel loogiliselt seotud, ja muudab vajaduse korral s\xc3\xb5nastust selgemaks, t\xc3\xa4psemaks ja ladusamaks."_NEWLINE_Keeletoimetaja elukutse alguseks Eestis loetakse 29. novembrit 1929, mil Akadeemiline Emakeele Selts saatis k\xc3\xb5ikidele Eesti ajalehtedele \xc3\xbcleskutse, "et nad ajalehekeele \xc3\xbchtlustamiseks korraldaksid keelelist eelkorrektuuri"._NEWLINE_Eestis \xc3\xb5petatakse keeletoimetajaid Tartu \xc3\x9clikoolis (magistri\xc3\xb5pe avatud \xc3\xbclikoolis, eesti ja soome-ugri keeleteaduse valdkonnas) ja Tallinna \xc3\x9clikoolis (Eesti Keele ja Kultuuri Instituudis 2002. aastast bakalaureuse\xc3\xb5ppes referent-toimetaja erialal ning 2004. aastast magistri\xc3\xb5ppes)._NEWLINE_Eesti \xc3\xbcks tuntumaid keeletoimetajaid oli pikka aega ajalehtedes Edasi ja Postimees t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud Helju Vals, kes kirjutas ka arvukalt artikleid \xc3\xb5igekeelsuse teemal.'