b'\n_START_ARTICLE_\nJean Piaget\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nJean Piaget hakkas varakult tegelema teadusliku uurimisega. Ta huvitus mehaanikast, lindudest, v\xc3\xa4ljakaevatud loomadest ja merekarpidest. Juba 1907. aastal ehk 10-aastaselt avaldas ta esimese artikli albiinovarblase kohta._NEWLINE_Piaget\' teooria on \xc3\xbcks laiemalt tuntud teooriaid. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d on peale ps\xc3\xbchholoogia m\xc3\xb5jutanud ka filosoofiat ja haridusteadust._NEWLINE_1915 \xe2\x80\x93 sai bakalaureusekraadi Neuch\xc3\xa2teli \xc3\x9clikoolis._NEWLINE_1918 \xe2\x80\x93 kaitses doktorikraadi bioloogias Neuch\xc3\xa2teli \xc3\x9clikoolis._NEWLINE_1918 \xe2\x80\x93 lahkus Neuchatelist selleks, et omandada ps\xc3\xbchholoogiaalaseid teadmisi ja kogemusi._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6tas Wreschneri ja Lippsi laboratooriumides, Bleuleri ps\xc3\xbchhiaatriakliinikus, Sorbonne\xe2\x80\x99i \xc3\xbclikoolis, Alfred Binet\' laboratooriumis._NEWLINE_1921 \xe2\x80\x93 asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Jean-Jacques Rousseau instituudi teadusdirektorina._NEWLINE_1923 \xe2\x80\x93 v\xc3\xb5ttis vastu ettepaneku t\xc3\xb6\xc3\xb6tada kohakaasluse alusel Neuch\xc3\xa2teli \xc3\xbclikoolis._NEWLINE_1923\xe2\x80\x931929 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas nii Genfis kui ka Neuch\xc3\xa2telis._NEWLINE_1929 \xe2\x80\x93 loobus kohakaaslusest ja piirdus \xc3\xbche t\xc3\xb6\xc3\xb6kohaga J. J. Rousseau instituudis._NEWLINE_1929\xe2\x80\x931939 J. J. Rousseau instituut \xc3\xbchines Genfi \xc3\xbclikooliga, Piaget\xe2\x80\x99 \xc3\xb5lul oli reorganiseerimise koormus. Ta sai Rahvusvahelise haridusb\xc3\xbcroo (Bureau International d\xc2\xb4Education) direktoriks, hiljem liideti see b\xc3\xbcroo UNESCO-ga ja selle t\xc3\xb6\xc3\xb6s osales ta aktiivselt selle esimestest p\xc3\xa4evadest alates. Teaduslik tegevus avaldus mitmes eri suunas, viis l\xc3\xa4bi uuringuid laste vaimse arengu valdkonnas._NEWLINE_1929\xe2\x80\x931945 \xe2\x80\x93 Genfi \xc3\xbclikool._NEWLINE_1940 \xe2\x80\x93 Genfi ps\xc3\xbchholoogialaboratooriumi direktor, j\xc3\xa4tkas koos Rey ja Lambercier\xe2\x80\x99ga "Archives de Psychologie" toimetamist, sai \xc5\xa0veitsi ps\xc3\xbchholoogiaseltsi esimeseks presidendiks ja "Revue Suisse de Psychologie" (\xc5\xa0veitsi ps\xc3\xbchholoogia ajakiri) toimetajaks._NEWLINE_Piaget\'le andsid oma aunimetused Harvardi, Br\xc3\xbcsseli ja Sorbonne \xc3\xbclikoolid._NEWLINE_1955 \xe2\x80\x93 asutas Genfis Rahvusvahelise Geneetilise Epistemoloogia keskuse (Centre International d\xc2\xb4Epist\xc3\xa9mologie G\xc3\xa9n\xc3\xa9tique\xe2\x80\x99i._NEWLINE_1969 \xe2\x80\x93 ameeriklased andsid talle "p\xc3\xbchendunud teadlase preemia"._NEWLINE_1979 \xe2\x80\x93 autasustati Balzani autasuga sotsiaalteadustes ja politoloogias for Social and Political Sciences.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nJean Piaget s\xc3\xbcndis aastal 1896 Neuchattelis \xc5\xa0veitsis. Piaget oli lapsena huvitatud paljudest asjadest. Tema huvialade hulka kuulusid mehaanika, merikarbid, linnud ja fossiilid. Esimeseks loominguks oli l\xc3\xbchike artikkel valgest varblasest. Seda kirjutades oli ta 10-aastane. Piaget huvitus v\xc3\xa4ga kohalikust loodusmuuseumist ja selle t\xc3\xb5ttu tegeles ka malakoloogiaga. Genfi muuseum pakkus talle molluskite kuraatori kohta, millest Piaget loobus, kuna ta ei olnud veel keskkooli l\xc3\xb5petanud. Piaget huvitus ka filosoofiast ja tema sulest ilmus ka 1917. aastal novell, mis paraku erilist edu ei saavutanud._NEWLINE_Piaget j\xc3\xa4tkas oma \xc3\xb5pinguid limuste erialal Neuch\xc3\xa2teli \xc3\x9clikoolis 1918. aastal, olles 21-aastane. Kuigi ta oli avaldanud 20 artiklit, ei suutnud ta oma elu p\xc3\xbchendada limuste uurimisele. P\xc3\xa4rast Z\xc3\xbcrichi laborite k\xc3\xbclastamist ja m\xc3\xb5ningast ps\xc3\xbchhoanal\xc3\xbc\xc3\xbctiliste teooriatega tutvumist veetis Piaget kaks aastat Sorbonne\'is, kus \xc3\xb5ppis ps\xc3\xbchholoogiat ja filosoofiat. Seal kohtas ta Theodore Simoni, kes tegeles intelligentsustestidega. Simon palus Piaget\'l esialgu tegeleda testide standardiseerimisega, mis talle eriti ei meeldinud. Tema huvi muutus aga siis, kui ta k\xc3\xbcsitles lapsi, et uurida nende valede ja \xc3\xb5igete vastuste p\xc3\xb5hjusi ning sattus nendest m\xc3\xb5tteprotsessidest vaimustusse. 1921. aastal ilmunud kolme artikli p\xc3\xb5hjal kutsuti Piaget Genfi Rosseau instituuti \xc3\xb5pingute juhatajaks. Sel ajal avaldas ka 5 raamatut, mis t\xc3\xb5id talle lasteps\xc3\xbchholoogi kuulsuse. Aastatel 1929\xe2\x80\x931945 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Genfi \xc3\x9clikoolis erinevatel ametikohtadel ning hiljem sai temast ka Genfi ja Sorbonne\'i \xc3\x9clikooli professor. Piaget tegeles kuni surmani laste m\xc3\xb5tlemise uurimisega. Piaget kirjutas 40 raamatut ja \xc3\xbcle 100 artikli lasteps\xc3\xbchholoogia kohta. Piaget n\xc3\xa4gi, kuidas tunnetusprotsesside arengus m\xc3\xa4ngivad suurt rolli olukordade ja inimestevahelised kokkupuuted. Piaget\' teooria on \xc3\xbcks laialdasemalt tuntud teooriaid. Tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d on m\xc3\xb5jutanud nii ps\xc3\xbchholoogiat kui ka filosoofiat ja haridusteadust ning t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane arengups\xc3\xbchholoogia baseerub suuresti just tema teooriatel.\n_START_SECTION_\nTeadustegevus\n_START_PARAGRAPH_\nTeaduslik t\xc3\xb6\xc3\xb6 kolmes suunas:_NEWLINE_1. Aja, ruumi, t\xc3\xb5en\xc3\xa4osuse, liikumise ja muude selliste kategooriate m\xc3\xb5istmine lastel._NEWLINE_2. Tajuk\xc3\xbcsimused._NEWLINE_3. Geneetiline epistemoloogia.\n_START_SECTION_\nEtapiline l\xc3\xa4henemine\n_START_PARAGRAPH_\nPiaget \xc3\xbcks vastuolulisemaid v\xc3\xa4iteid oli see, et kognitiivne areng l\xc3\xa4bib teatud etapid. Piaget jaoks t\xc3\xa4hendas etapp ajavahemikku, mille k\xc3\xa4igus lapse muutumine ja k\xc3\xa4itumine peegeldab kindlat t\xc3\xbc\xc3\xbcpi selle aluseks olevat mentaalset struktuuri. Piaget leidis, et iga aste j\xc3\xa4rgneb eelnenud astmele, h\xc3\xb5lmates eelmise astme elemente ja valmistudes j\xc3\xa4rgmiseks astmeks. Astmetel tagasi liikumine ei ole v\xc3\xb5imalik ja kui laps omandab teatud oskused, siis tema roll ja organiseerimisv\xc3\xb5imed on j\xc3\xa4\xc3\xa4davalt muutunud. Etappide eeldus on ka see, et \xc3\xbckski aste ei tohi vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4da ja igale astmele eelneb temale eelnev aste. Piaget arusaamise j\xc3\xa4rgi alustab inimene oma elu mitmesuguste inimestele omaste f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliste refleksidega ja p\xc3\xa4ritud oskustega, mis teevad v\xc3\xb5imalikuks keskkonnaga kohanemise ja sellega suhtlemise ning m\xc3\xb5ttetegevuse organiseerituse.'