b'\n_START_ARTICLE_\nImmigrant\n_START_PARAGRAPH_\nImmigrant ehk sisser\xc3\xa4nnanu on inimene, kes on mingisse riiki teisest riigist alaliselt v\xc3\xb5i pikaks ajaks elama asunud. Immigrant v\xc3\xb5ib lahkuda nii vabatahtlikult kui sunniviisiliselt. Immigrantide arvu piiravad riikides kehtestatud kvoodid. Eestil on see n\xc3\xa4iteks 0,1% Eesti alalisest elanikkonnast.\n_START_SECTION_\nProbleemid immigrantidega\n_START_PARAGRAPH_\nImmigrantidel v\xc3\xb5ib sihtriikides tekkida poliitilisi, majanduslikke v\xc3\xb5i sotsiaalseid raskusi. Sageli on nende arvamus, unistused ja teadmised sihtriigi oludest ja v\xc3\xb5imalikust t\xc3\xb6\xc3\xb6kohast liiga positiivsed. Immigrante peetakse odavaks t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5uks ning nad saavad ka sellekohast palka. Enamasti on immigrandid ka v\xc3\xa4heharitud. T\xc3\xb6\xc3\xb6andjad arvavad enamjaolt, et odav t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5ud t\xc3\xa4hendab ka seda, et nende elutingimustega pole vaja palju vaeva n\xc3\xa4ha. \xc3\x96\xc3\xb6bitakse t\xc3\xa4navatel v\xc3\xb5i hurtsikutes. Immigrant on siiski \xc3\xb5nnelik, kuna palka makstakse. Lisaks v\xc3\xb5idakse langeda diskrimineerimise ohvriks. Kohalikel inimestel kujuneb immigrantidesse teatud suhtumine, mist\xc3\xb5ttu kujuneb massiline vihkamine ja eemalt\xc3\xb5ukamine. Eriti ebakindel on mitteametlikult riigis viibivate sisser\xc3\xa4ndajate olukord, sest neil ei ole sotsiaalkindlustust ega muid \xc3\xb5igusi.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4nded Euroopas\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses toimus ulatuslik v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne ehk emigratsioon kolooniatesse, sest seal vajati t\xc3\xb6\xc3\xb6k\xc3\xa4si ja Euroopas oli liiga palju rahvast. 20. sajandi esimesel poolel r\xc3\xa4nnati v\xc3\xa4lja maailmas\xc3\xb5dade t\xc3\xb5ttu. 1950. aastatest alates hakkas toimuma immigratsioon vaestest riikidest Euroopasse, sest vajati t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5udu. Paljud tulid endistest kolooniatest. 20. sajandi l\xc3\xb5pul ja 21. sajandi alguses r\xc3\xa4nnati ja siiani r\xc3\xa4nnatakse Ida-Euroopast L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopasse erinevatel p\xc3\xb5hjustel, n\xc3\xa4iteks t\xc3\xb6\xc3\xb6, haridus, parem elukeskkond. Haritud t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5ud r\xc3\xa4ndab aga eelk\xc3\xb5ige P\xc3\xb5hja-Ameerikasse.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4nded Eestis\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses r\xc3\xa4ndasid eestlased p\xc3\xb5llumaa otsinguil L\xc3\xb5una-Siberisse, Kaukaasiasse, Krimmi ja Peipsi taha. 1918. aastal alanud Punase terrori eest p\xc3\xb5geneti N\xc3\xb5ukogude Venemaalt Eestisse. 1920. aastal s\xc3\xb5lmitud Tartu rahulepingu j\xc3\xa4rgselt toimus opteerumine Eestisse. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal ja j\xc3\xa4rel toimusid r\xc3\xa4nded itta ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nde N\xc3\xb5ukogude Liidu ja Saksamaa okupatsioonide ajal: N\xc3\xb5ukogude ja Saksa v\xc3\xa4gede sissetung (vastavalt 1940. ja 1941. aastal), baltisakslaste \xc3\xbcmberasumine Saksamaale 1939., 1940. ja 1941. aastal, N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imule lojaalsete inimeste evakueerimine N\xc3\xb5ukogude Liidu tagalasse ning Punaarmeesse sundmobiliseeritud eestlaste \xc3\xa4raviimine Eestist ja juunik\xc3\xbc\xc3\xbcditamine 1941. aastal, Euroopa juutide paigutamine okupeeritud Eesti alal loodud Saksamaa koonduslaagritesse, Suur p\xc3\xb5genemine 1944. aastal, m\xc3\xa4rtsik\xc3\xbc\xc3\xbcditamine 1949. aastal. 1944. aastast kuni 1990. aastateni toimus sisser\xc3\xa4nne N\xc3\xb5ukogude Liidu aladelt rahvaste segamise ja sovetiseerimise eesm\xc3\xa4rgil. 1990. aastatel algas tagasir\xc3\xa4nne endise N\xc3\xb5ukogude Liidu aladele, 2010. aastatel v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne l\xc3\xa4\xc3\xa4nde parema elu otsinguil.'