b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja uus Vanapagan\n_START_SECTION_\nSisu\n_START_PARAGRAPH_\nRomaani peategelaseks on J\xc3\xbcrka, P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja tallu saabunud vast abiellunud mees, kel pole k\xc3\xbclarahva imestuseks kaasas \xc3\xbchtki looma ega t\xc3\xb6\xc3\xb6riista, ja kes elab enda s\xc3\xb5nul vaid selle nimel, et \xc3\xb5ndsaks saada. Ta hakkab l\xc3\xa4bi k\xc3\xa4ima sama k\xc3\xbcla elaniku Kaval-Antsuga, kes hakkab tema lihtsameelsust pidevalt (omakasup\xc3\xbc\xc3\xbcdlikult) \xc3\xa4ra kasutama. Seega l\xc3\xa4hevad vahetusse m\xc3\xbctoloogilised Vanapagana ja Kaval-Antsu rollid. Romaan l\xc3\xb5peb sellega, et J\xc3\xbcrka saab aru, et Ants ei ole mitte tema s\xc3\xb5ber, vaid vaenlane. J\xc3\xbcrka h\xc3\xbclgab oma veendumused ning paneb Antsu maja p\xc3\xb5lema, tormab ise p\xc3\xb5levasse majja, et seal veel asju l\xc3\xb5hkuda, kuid ta p\xc3\xb5leb sisse. Matmise ajal selgub, et J\xc3\xbcrka oli tegelikult inimesena maa peale tulnud Vanapagan. P\xc3\xa4rast esimese naise surma mainis J\xc3\xbcrka ka kiriku\xc3\xb5petajale, et on Vanapagan ja on tulnud Peetruse k\xc3\xa4sul maa peale lunastust otsima, kuid tol korral kiriku\xc3\xb5petaja teda ei uskunud. Peetrus ja Vanapagan olid kokku leppinud, et kui Vanapagan maa peal \xc3\xb5ndsaks ei saa, siis Peetrus talle rohkem hingesid ei anna. _NEWLINE_Igatahes tuleb v\xc3\xa4lja, et jumala s\xc3\xb5na j\xc3\xa4rgi k\xc3\xa4itumine osutub Vanapaganale maa peal v\xc3\xb5imatuks ning \xc3\xb5ndsaks ta ei saa. Seel\xc3\xa4bi saab lunastusest justkui m\xc3\xa4rk, millel polegi t\xc3\xa4hendust, sest jumal saab ka ise aru, et maapealses maailmas tema lunastuseteooria ei toimi. _NEWLINE_\xc3\x9chelt poolt tuleb J\xc3\xbcrka inimeste harjumusp\xc3\xa4rast elu kahtluse alla seadma, kuid samas on tema eesm\xc3\xa4rk ka kehtivat korda s\xc3\xa4ilitada. Sarnaselt "T\xc3\xb5e ja \xc3\xb5iguse" Pearuga on tema \xc3\xbclesandeks olla "provokaatori" rollis ehk siis peab ta seadma kahtluse alla maailmas kehtivad reeglid. Kui Kaval-Ants peab J\xc3\xbcrkat tolle irratsionaalse lunastus- ja vanapaganajutu t\xc3\xb5ttu hulluks, siis l\xc3\xb5puks hakkab Ants, kes senini on k\xc3\xb5ige \xc3\xbcle kontrolli omanud, t\xc3\xb5siselt kaaluma, et ehk on J\xc3\xbcrkal siiski \xc3\xb5igus._NEWLINE_Pearut ja J\xc3\xbcrkat seob ka nende l\xc3\xa4hedus Goethe "Faustiga" ja P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja-romaani v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha koguni pahupidi p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud "Faustina". J\xc3\xbcrka on Mefisto pahupidine vorm, kes soovib head, kuid saadab ikkagi korda halba. Kuigi s\xc3\xbcndmustik toimub realistlikus keskkonnas, ei saa J\xc3\xbcrka tegelaskuju v\xc3\xb5tta vastavuses tegelikkusega.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5ju ja hinnangud\n_START_PARAGRAPH_\nRein Undusk leiab, et "P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja uus vanapagan" on "T\xc3\xb5e ja \xc3\xb5iguse" esimese osa peegelpilt. Ta k\xc3\xa4sitleb Tammsaare viimast teost metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsilise teosena, kus kirjanik justkui konstrueerib reaalsusele neljanda dimensiooni._NEWLINE_Lepinguteemast l\xc3\xa4htudes v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et teos on ka apokal\xc3\xbcptiline, kuna valmis samaaegselt Molotovi-Ribbentropi pakti s\xc3\xb5lmimisega. Kirjanik tundis muret maailmas valitseva poliitilise olukorra p\xc3\xa4rast ning m\xc3\xb5istis, et Eesti ei suuda oma iseseisvust enam kaua hoida. P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja talu on justkui makrokosmose minimudel, mis h\xc3\xb5lmab Tammsaaret 1930. aastatel k\xc3\xb5ige enam vaevanud metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsilisi ja eksistentsiaalseid probleeme. P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja-romaan v\xc3\xa4ljendab Tammsaare enda absurditunnet._NEWLINE_1940. aastal sai A. H. Tammsaare selle romaani eest Vabariigi Presidendi auhinna (II auhind)._NEWLINE_"P\xc3\xb5rgup\xc3\xb5hja uus Vanapagan" on ilmunud 1939., 1940., 1946., 1949., 1954., 1970., 1975., 1985., 2000. ja 2018. aastal. _NEWLINE_Romaan on t\xc3\xb5lgitud ka vene (t\xc3\xb5lkinud A. Sokolov, Eesti Riiklik Kirjastus, 1955; 1956, 1957, 1965, 1968, 1977), inglise (t\xc3\xb5lkinud Olga Shartze ja Christopher Moseley, 1978, uuendatud t\xc3\xb5lge: Norvik Press, 2009), l\xc3\xa4ti (1942, 1951), saksa (1959, 1960), leedu (1957), ungari (1959), rootsi (1963), soome (1964), t\xc5\xa1ehhi (1978), ukraina (1978), usbeki (1984) ja poola keelde (1983)._NEWLINE_Raamat on inspireerinud Eesti teatrite lavastajaid teemat lavastama ja romaani p\xc3\xb5hjal on tehtud 1964. aastal samanimeline film.'