b'\n_START_ARTICLE_\nRichard Kaljo\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Kaljo s\xc3\xbcndis Petrogradis metallivabriku t\xc3\xb6\xc3\xb6lise Jaan Kaljo ja Minna Kaljo pojana. Umbes 1917\xe2\x80\x931918 siirdus perekond Tartusse, kus Richard l\xc3\xb5petas Tartu \xc3\x95petajate Seminari algkooli. 1924 suri isa. Ema sai t\xc3\xb6\xc3\xb6le metallp\xc3\xa4rgade t\xc3\xb6\xc3\xb6kotta p\xc3\xa4rgade ehtijana ja kui t\xc3\xb6\xc3\xb6koda Tallinnase \xc3\xbcle viidi, l\xc3\xa4ks ema sinna. Richard Kaljo j\xc3\xa4i elama Tartusse \xc3\xb5mblejast t\xc3\xa4di Pauline Kukli juurde. 1928\xe2\x80\x931933 \xc3\xb5ppis ta Hugo Treffneri G\xc3\xbcmnaasiumis, kus tema joonistus\xc3\xb5petajad olid Eduard Ole ja Agu Peerna. 1933. aastal suri ka kunstniku ema. 1933\xe2\x80\x931935 l\xc3\xa4bis Kaljo ajateenistuse Peipsi laevastiku Divisjoni II j\xc3\xa4rgu madrusena. P\xc3\xa4rast ajateenistust t\xc3\xb6\xc3\xb6tas l\xc3\xbchiajaliselt Tartu kirjastus\xc3\xbchisuse Loodus laduja\xc3\xb5pilasena._NEWLINE_1935. aastal astus Tartu \xc3\x9clikooli veterinaariateaduskonda. Juba j\xc3\xa4rgmisel aastal vahetas ta eriala ning \xc3\xb5ppis 1936\xe2\x80\x931940 K\xc3\xb5rgemas Kunstikoolis Pallas. Esmalt katsetas ta skulptuuri- ja maali\xc3\xb5pingutega vastavalt Anton Starkopfi ja Aleksander Vardi ateljeedes. L\xc3\xb5plikuks valikuks said graafika\xc3\xb5pingud Arkadio Laigo ateljees, \xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks oli ka Roman Vaher. _NEWLINE_1940\xe2\x80\x931941 tegutses Tartus vabakutselise kunstnik-graafikuna. 1941. aastal alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d raamatuillustraatorina, teostades kaanepilte kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst v\xc3\xa4ljaannetele. Sama aasta juulis h\xc3\xa4vis tema Tartu kodu koos raamatukogu, kunstikogu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6vahenditega. V\xc3\xa4ltimaks Saksa okupatsiooniv\xc3\xb5imu tagakiusamist 1940. aastal v\xc3\xb5istlust\xc3\xb6\xc3\xb6de t\xc3\xb5ttu, liitus vabatahtlikult Saksa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ega. M\xc3\xa4\xc3\xa4rati 181. julgestusgrupi kompanii kirjutajaks, kuid vabastati peagi teenistusest tervislikel p\xc3\xb5hjustel. Naasnud 1942 s\xc3\xb5jast, tegutses kuni 1944. aastani vabakutselisena._NEWLINE_1944\xe2\x80\x931948 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tartu Kunstiinstituudis assistendi ja hiljem vanem\xc3\xb5petajana. 1945. aastal astus Eesti Kunstnike Liidu liikmeks. 1949. aastast vabakutseline Tallinnas ja 1964. aastast Eesti NSV teeneline kunstnik._NEWLINE_Richard Kaljo suri 5. juulil 1978 Tallinnas, kuid on maetud Tartusse Raadi kalmistule.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesest abielust Ellen -Erika Kaljoga  s\xc3\xbcndis tal kaks poega Jaan Kaljo (s\xc3\xbcnd.1945), kes on ka  graafikakunstnik ja Taavet Kaljo (s\xc3\xbcnd.1947). Tema teisest abielust Mia Kaljoga (1929-2012) s\xc3\xbcndinud t\xc3\xbctar Kai Kaljo (s\xc3\xbcnd. 1959) on vitraa\xc5\xbei-, installatsiooni- ja videokunstnik. Kai Kaljo videoteos "Isa kirjad" (2014) p\xc3\xb5hineb Richard Kaljo kirjadel t\xc3\xbctrele aastatest 1969-1978. https://vimeo.com/135594845\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Kaljo p\xc3\xb5hialaks oli puugrav\xc3\xbc\xc3\xbcr, mille k\xc3\xb5rval viljeles ta ka linooll\xc3\xb5iget ja kuivn\xc3\xb5ela. Valmisid figuraalkompositsioonid, portreed, linnavaated ja aktid. Juba varastes t\xc3\xb6\xc3\xb6des avaldus kunstniku armastus v\xc3\xa4rvikate inimt\xc3\xbcpaa\xc5\xbeide ja k\xc3\xb5nekate stseenide vastu. Kaljo varasemad t\xc3\xb6\xc3\xb6d on ekspressiivsed ning kannavad Eduard Wiiralti loomingu m\xc3\xb5jutuste m\xc3\xa4rke. 1938. aastast hakkas ta esinema elukutseliste kunstnike n\xc3\xa4itustel. Kaljo osales regulaarselt Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse n\xc3\xa4itustel Eesti Vabariigi ajal ning n\xc3\xb5ukogude ajal eesti graafika valikn\xc3\xa4itustel ja \xc3\xbcleliidulistel grupin\xc3\xa4itustel. _NEWLINE_1940. aastal osales ta Eesti Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse korraldatud ideekavandite v\xc3\xb5istlusel, kus jagas Eduard J\xc3\xa4rve ja Paul Liivakuga I preemiat. Teisel v\xc3\xb5istlusel p\xc3\xa4lvis tema kavand "Poliitiliste vangide vabastamine 1940. aasta 22. juunil" I preemia. 1940\xe2\x80\x931941 tegutses Tartus vabakutselise kunstnik-graafikuna. Valmisid teosed "S\xc3\xb5jap\xc3\xb5genikud" (1942), "Taastamas", "R\xc3\xbcnnakul".  _NEWLINE_1946. aastal s\xc3\xb5itis Kaljo koos Evald Okase, G\xc3\xbcnther Reindorffi, Alo Hoidre ja Elmar Kitsega Armeeniasse, kus j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustas n\xc3\xa4htut arvukates, vabades ja elavates tu\xc5\xa1i- ja pliiatsijoonistustes. Reisi tulemusena toimus kunstnike \xc3\xbchisn\xc3\xa4itus Tallinna Kunstihoones. Aastatel 1947\xe2\x80\x931949 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kaljo t\xc3\xb5husalt vabagraafika alal. 1950 valmis esimene neljast V. I. Lenini portreest, mida loeti oma \xc5\xbeanri \xc3\xbcheks parimaks esindajaks N\xc3\xb5ukogude Eesti graafikas. 1950-ndate l\xc3\xb5pus kordas linooll\xc3\xb5ike tehnikas varem puugrav\xc3\xbc\xc3\xbcris k\xc3\xa4sitletud teemasid, millele otsis j\xc3\xb5ulisemat v\xc3\xa4ljendusviisi._NEWLINE_1950. aastate alguses p\xc3\xbchendus Kaljo raamatugraafikale, millega oli tegelenud siis juba viimased k\xc3\xbcmme aastat. Illustreerist ta valdavalt sulejoonistega. K\xc3\xb5ige mahukam t\xc3\xb6\xc3\xb6 oli kahtlemata Alexandre Dumas\' romaanid "Kolm musket\xc3\xa4ri", "Kaksk\xc3\xbcmmend aastat hiljem" ja "K\xc3\xbcmme aastat hiljem" (1957\xe2\x80\x931960). 1958. aastal alustas ta William Shakespeare\'i "Kogutud teoste" illustreerimist puul\xc3\xb5iketehnikas. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast Pallase l\xc3\xb5petamist tegi Kaljo mitmeid eksliibriseid ning p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus selle juurde taas 1950ndate keskpaigas. Alates 1957. aastast v\xc3\xb5ttis osa k\xc3\xb5igist suurematest ja enamikust temaatilistest N\xc3\xb5ukogude Eesti eksliibrisen\xc3\xa4itustest. Eksliibrisekunstnikuna saavutas ta tuntust ka v\xc3\xa4ljaspool NSV Liitu. Tema t\xc3\xb6id omandati L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa, Ameerika ja Austraalia erakollektsion\xc3\xa4\xc3\xa4ride kogudesse._NEWLINE_1964. aastal toimus tema juubelin\xc3\xa4itus Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis ja Kunstnike Liidu juhatuse saalis Moskvas. Richard Kaljo p\xc3\xa4lvis Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse.'