b'\n_START_ARTICLE_\nSotsiaalps\xc3\xbchholoogia\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSotsiaalps\xc3\xbchholoogia kui teadus tekkis Ameerika \xc3\x9chendriikides 20. sajandi hakul. Esimene selle valdkonna t\xc3\xb6\xc3\xb6, Norman Tripletti eksperiment sotsiaalsest soodustamisest, avaldati 1898. aastal. 1930ndatel saabus Ameerika \xc3\x9chendriikidesse fa\xc5\xa1istlikult Saksamaalt p\xc3\xb5genedes mitmeid ge\xc5\xa1taltps\xc3\xbchholooge, neist olulisim Kurt Lewin. Neil oli m\xc3\xa4\xc3\xa4rav roll sotsiaalps\xc3\xbchholoogia eristumisel kahest tolleaegsest domineerivast l\xc3\xa4henemisest \xe2\x80\x93 biheiviorismist ja ps\xc3\xbchhoanal\xc3\xbc\xc3\xbcsist, ning nad p\xc3\xa4randasid sotsiaalps\xc3\xbchholoogiale ka oma huvi taju ja tunnetuse vastu. K\xc3\xb5ige enam uuriti sel ajal hoiakuid ja v\xc3\xa4ikeste gruppide d\xc3\xbcnaamikat._NEWLINE_II maailmas\xc3\xb5ja ajal hakati uurima veenmist ja propagandat, selleks et aidata USA s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da k\xc3\xb6itsid uurijate t\xc3\xa4helepanu paljud sotsiaalsed probleemid, sealhulgas soolised k\xc3\xbcsimused ja rassilised eelarvamused. Kuuek\xc3\xbcmnendatel suurenes huvi uute teemade vastu, n\xc3\xa4iteks kognitiivne dissonants (tunnetuslik ebak\xc3\xb5la), k\xc3\xb5rvalseisja sekkumine ja agressiivsus. 1970ndatel sattus sotsiaalps\xc3\xbchholoogia Ameerikas siiski kriisi. Toimusid tulised vaidlused selle \xc3\xbcle, kas laborieksperimendid on ikka eetilised, kas hoiakud ennustavad tegelikku k\xc3\xa4itumist ja millisel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral m\xc3\xb5jutab teadustulemusi kultuurikontekst (vt Gergen, 1973). Samuti esitasid radikaalse situatsioonilise l\xc3\xa4henemise pooldajad sel ajal k\xc3\xbcsimuse, kas ps\xc3\xbchholoogias on \xc3\xbcldse m\xc3\xb5tet r\xc3\xa4\xc3\xa4kida eneseidentiteedist ja isiksusest._NEWLINE_Sotsiaalps\xc3\xbchholoogia saavutas teoreetilise ja metodoloogilise k\xc3\xbcpsuse 1980. ja 1990. aastatel. Praegu reguleerivad uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6d t\xc3\xa4pselt formuleeritud eetika standardid ning traditsiooniliste l\xc3\xa4henemiste k\xc3\xb5rvale on tulnud rohkem pluralismi ja mitmekultuurilisust tunnustavaid vaateid. Praegused uurijad huvituvad paljudest n\xc3\xa4htustest, k\xc3\xb5ige enam on viimastel aastatel siiski kasvanud atributsiooni ehk omistuse, sotsiaalse kognitsiooni ehk sotsiaalse tunnetuse ja enesekontseptsiooni uurimine. Sotsiaalps\xc3\xbchholoogid on j\xc3\xa4tkuvalt seotud ka rakendusuuringutega, andes oma panuse tervise-, keskkonna- ja kohtups\xc3\xbchholoogiasse.\n_START_SECTION_\nHoiakud\n_START_PARAGRAPH_\nSotsiaalps\xc3\xbchholoogias on hoiakud defineeritud kui \xc3\xb5pitud, globaalsed hinnangud inimesele, objektile, kohale v\xc3\xb5i probleemile, mis m\xc3\xb5jutavad m\xc3\xb5tlemist ja k\xc3\xa4itumist. Lihtsalt \xc3\xb6eldes on hoiakud elementaarsed v\xc3\xa4ljendused n\xc3\xb5ustumiseks v\xc3\xb5i mitten\xc3\xb5ustumiseks, pooldamiseks v\xc3\xb5i mittepooldamiseks v\xc3\xb5i nagu Bem v\xc3\xa4ljendas \xe2\x80\x93 meeldimiseks v\xc3\xb5i mittemeeldimiseks. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib tuua \xc5\xa1okolaadij\xc3\xa4\xc3\xa4tise eelistuse v\xc3\xb5i teatud poliitilise partei v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste toetamise._NEWLINE_Sotsiaalps\xc3\xbchholoogid uurivad hoiakute kujunemist, struktuuri, muutusi, funktsiooni ja suhet hoiakute ja k\xc3\xa4itumise vahel. Kuna inimesed on m\xc3\xb5jutatud olukorrast, siis ei pruugi \xc3\xbcldised hoiakud k\xc3\xb5ige paremini ennustada konkreetset k\xc3\xa4itumist. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib inimene, kes hoolib keskkonnakaitsest, j\xc3\xa4tta \xc3\xbchel teatud p\xc3\xa4eval purgi taast\xc3\xb6\xc3\xb6tlemata._NEWLINE_Viimasel ajal on hoiakute uurimine v\xc3\xb5tnud suunaks uurida eristusi traditsioonilise enese-raporteeritud hoiaku m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste ja implitsiitsete ehk teadvustamata hoiakute vahel. N\xc3\xa4iteks on eksperimendid, mis on tehtud Implitsiitsete Assotsiatsioonide Testiga, leidnud, et inimestel on implitsiitsed eelarvamused teiste rasside suhtes ehkki eksplitsiitsed vastused v\xc3\xa4ljendavad neutraalsust. \xc3\x9cks uuring leidis, et eksplitsiitsed hoiakud korreleeruvad erirassidest inimeste interaktsioonis verbaalse k\xc3\xa4itumisega ja implitsiitsed mitteverbaalse k\xc3\xa4itumisega._NEWLINE_\xc3\x9che hoiakute kujunemise h\xc3\xbcpoteesi kohaselt, mille pakkus v\xc3\xa4lja Abraham Tesser aastal 1983, on tugevad meeldimised ja mittemeeldimised juurdunud meie geenidesse. Tesser arutles, et inimesed on kallutatud teatud hoiakuteks s\xc3\xb5ltuvalt kaasas\xc3\xbcndinud f\xc3\xbc\xc3\xbcsilistest, sensoorsetest ja kognitiivsetest oskustest, temperamendist ja isiksuseomadustest. Hoolimata looduse poolt antud kalletest, kujunevad meie k\xc3\xb5ige hinnalisemad hoiakud kokkupuutest hoiakuobjektiga; premeerimise ja karistuse ajaloost; meie vanemate, s\xc3\xb5prade ja vaenlaste hoiakute v\xc3\xa4ljendustest; sotsiaalsest ja kultuurilisest kontekstist, milles me elame ja teistest isiklikest kogemustest. Hoiakud kujunevad l\xc3\xa4bi \xc3\xb5ppimise. Mitmed uuringud on n\xc3\xa4idanud, et inimesed suudavad kujundada tugeva positiivse v\xc3\xb5i negatiivse hoiaku neutraalse objekti suhtes, mis on mingil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral seotud emotsionaalselt laetud stiimuliga._NEWLINE_Hoiakud on seotud ka mitmete teiste distsipliini valdkondadega nagu konformsus, inimestevaheline k\xc3\xbclget\xc3\xb5mbavus, sotsiaalne tajumine ja eelarvamus.\n_START_SECTION_\nSotsiaalne kognitsioon\n_START_PARAGRAPH_\nSotsiaalne kognitsioon on sotsiaalps\xc3\xbchholoogias arenev valdkond, mis uurib, kuidas inimesed tajuvad, m\xc3\xb5tlevad ja m\xc3\xa4letavad informatsiooni teiste kohta. Paljud uuringud on j\xc3\xb5udnud tulemusele, et inimesed m\xc3\xb5tlevad teistest inimestest teistmoodi kui mitte-sotsiaalsetest sihtm\xc3\xa4rkidest. Seda v\xc3\xa4idet toetavad uuringud inimestega, kellel esinevad sotsiaalsed kognitiivsed puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4gid n\xc3\xa4iteks Williamsi s\xc3\xbcndroomi v\xc3\xb5i autismi t\xc3\xb5ttu._NEWLINE_Sotsiaalse kognitsioon suureks uurimise osaks on atributsioon. Atributsioonid on seletused, mille me omistame kas enda v\xc3\xb5i teiste inimeste k\xc3\xa4itumistele. Me v\xc3\xb5ime omistada k\xc3\xa4itumise lookuse kas sisemistele v\xc3\xb5i v\xc3\xa4limistele faktoritele. Sisemine v\xc3\xb5i kalduvuslik atributsioon seletab k\xc3\xa4itumist inimesest tulenevate omaduste, n\xc3\xa4iteks isiksuseomaduste v\xc3\xb5i v\xc3\xb5imekuse kaudu. V\xc3\xa4limine v\xc3\xb5i situatsiooniline atributsioon sisaldab olukorrast tulenevaid tegureid nagu nt ilm. Samuti v\xc3\xb5ime eristada atributsioone nende stabiilsuse j\xc3\xa4rgi \xe2\x80\x93 p\xc3\xbcsivad vs mittep\xc3\xbcsivad (kas k\xc3\xa4itumist korratakse v\xc3\xb5i muudetakse sarnastes tingimustes). Kolmandaks v\xc3\xb5ib k\xc3\xa4itumisi omistada kas kontrollitavatele v\xc3\xb5i kontrollimatutele faktoritele s\xc3\xb5ltuvalt sellest, kui palju inimesel on kontrolli olukorra \xc3\xbcle._NEWLINE_Atributsioonide t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemise juures on avastatud mitmeid kalduvusi. \xc3\x9cheks tuntumaks on fundamentaalne atributsiooniviga, mis viitab kalduvusele \xc3\xbclet\xc3\xa4htsustada sisemisi p\xc3\xb5hjuseid ja alahinnata situatsioonilisi faktoreid teiste inimeste k\xc3\xa4itumise hindamises. Osaleja-vaatleja kalle on selle edasiarendus, mille kohaselt enda k\xc3\xa4itumist seletatakse pigem v\xc3\xa4limiste faktorite kaudu ja teiste k\xc3\xa4itumine sisemiste tegurite kaudu. Ennast teeniv kalle t\xc3\xa4hendab seda, et enda edu korral omistavad inimesed p\xc3\xb5hjuslikkuse pigem sisemistele omadustele, aga ebaedu korral v\xc3\xa4listele m\xc3\xb5jutajatele. Uuringud on leidnud, et m\xc3\xb5\xc3\xb5duka depressiooniga indiviididel see kalle puudub, mist\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib neil olla realistlikum reaalsuse tajumine._NEWLINE_Heuristikud on kognitiivsed otseteed, mis aitavad meil otsuseid vastu v\xc3\xb5ttes aega ja energiat s\xc3\xa4\xc3\xa4sta. K\xc3\xa4ttesaadavuse heuristik esineb siis kui inimesed hindavad tulemuse t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust vastavalt sellele, kui kergesti nad suudavad seda tulemust ette kujutada. Eredaid ja h\xc3\xa4sti meeldej\xc3\xa4\xc3\xa4vaid v\xc3\xb5imalusi tajutakse t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisemana kui neid, mida on raskem ette kujutada. Representatiivsuse heuristik on otsetee, mida inimesed kasutavad kategoriseerimiseks tuginedes sellele, kui sarnane see on protot\xc3\xbc\xc3\xbcbile, mida nad teavad._NEWLINE_Veel \xc3\xbcks v\xc3\xb5tmeidee sotsiaalse kognitsiooni valdkonnas on eeldus, et reaalsus on liiga keeruline, et seda lihtsalt tajuda. Selle tagaj\xc3\xa4rjena kaldume maailma n\xc3\xa4gema lihtsustatud skeemide j\xc3\xa4rgi. Skeemid on \xc3\xbcldistatud vaimsed representatsioonid, mis organiseerivad teadmised ja juhivad informatsiooni t\xc3\xb6\xc3\xb6tlust. Skeemid toimivad sageli automaatselt ja tahtmatult ning v\xc3\xb5ivad p\xc3\xb5hjustada kaldeid tajus ja m\xc3\xa4lus. Ootused skeemide suhtes v\xc3\xb5ivad panna meid n\xc3\xa4gema midagi, mis tegelikult ei ole seal. Skeemid k\xc3\xa4itumiste kohta on skriptid.\n_START_SECTION_\nTuntumad eksperimendid\n_START_PARAGRAPH_\nAschi konformsuse eksperimendid n\xc3\xa4itasid, milline j\xc3\xb5ud oli konformsusel (mugandumisel) v\xc3\xa4ikestes gruppides, kus inimesed pidid hindama joonte pikkust; \xc3\xbclesanne oli tehtud \xc3\xbclilihtsaks. Rohkem kui kolmandikus katsetes mugandusid katsealused enamusega, isegi kui nende hinnang oli ilmselgelt vale. 75% katsealustest mugandusid v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbchel korral kogu eksperimendi jooksul._NEWLINE_Muzafer Sherifi R\xc3\xb6\xc3\xb6vlikoopa eksperimendis moodustati poistest kaks v\xc3\xb5istkonda ja uuriti vaenulikkuse ning agressiivsuse teket. Sherif seletas tulemusi viisil, mida praegu tuntakse realistliku grupikonflikti teooriana \xe2\x80\x93 oluline tegur gruppidevahelise konflikti esilekutsumisel oli konkurents piiratud ressursside p\xc3\xa4rast. Eksperimendi teises pooles algatati poiste vahel koost\xc3\xb6\xc3\xb6 ja seati \xc3\xbchised eesm\xc3\xa4rgid ning suudeti algne efekt \xc3\xbcmber p\xc3\xb6\xc3\xb6rata._NEWLINE_Leon Festingeri kognitiivse dissonantsi (tunnetusliku ebak\xc3\xb5la) eksperimendis paluti katseisikutel sooritada v\xc3\xa4ga t\xc3\xbc\xc3\xbctut \xc3\xbclesannet. Neile maksti selle eest, aga tasu oli erinev. Pooltele katseisikutele maksti 1 dollar ja paluti neil tutvustada katset j\xc3\xa4rgmistele inimestele, \xc3\xb6eldes, et see oli l\xc3\xb5bus. Teistele katseisikutele maksti 20 dollarit ja nad pidid samamoodi valetama. P\xc3\xa4rast eksperimendi l\xc3\xb5ppu hindasid esimese r\xc3\xbchma liikmed ($1) \xc3\xbclesande meeldivamaks kui teise r\xc3\xbchma liikmed ($20). Festingeri seletus oli j\xc3\xa4rgmine: \xc3\xb5igustamaks valetamist, muutsid inimesed oma varasemat negatiivset suhtumist \xc3\xbclesandesse._NEWLINE_Milgrami eksperiment on \xc3\xbcks kurikuulsamaid katseid sotsiaalps\xc3\xbchholoogia ajaloos. Eesm\xc3\xa4rgiks oli teada saada, kui kaugele on inimesed valmis minema, t\xc3\xa4ites autoriteedi korraldusi. P\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5ja s\xc3\xbcndmusi ja holokausti n\xc3\xa4itas eksperiment, et ka normaalsed Ameerika kodanikud ilmutavad kuulekust, vaatamata sellele, et uskusid end p\xc3\xb5hjustavat kannatusi s\xc3\xbc\xc3\xbctutele inimestele._NEWLINE_Albert Bandura Bobo-nuku eksperiment n\xc3\xa4itas, kuidas agressiivsust \xc3\xb5pitakse imiteerimise teel. See oli \xc3\xbcks esimesi uuringuid paljude j\xc3\xa4rgnevate seas, mis n\xc3\xa4itas, kuidas v\xc3\xa4givalla n\xc3\xa4gemine meedias kutsub vaatajatel esile agressiivse k\xc3\xa4itumise._NEWLINE_Philip Zimbardo simuleeris Stanfordi vanglaeksperimendis \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest vangide ja vangivalvuritega realistliku olukorra, mis n\xc3\xa4itas, kui t\xc3\xa4htis on rolli m\xc3\xb5ju inimeste k\xc3\xa4itumisele. Vaid m\xc3\xb5ne p\xc3\xa4evaga said "vangivalvuritest" brutaalsed ja julmad v\xc3\xa4givallatsejad, vangidest aga \xc3\xb5nnetud ja abitud ohvrid. See demonstreeris kujukalt, kui m\xc3\xa4\xc3\xa4rav on vahetu sotsiaalse situatsiooni m\xc3\xb5ju ja kuidas see v\xc3\xb5ib alla suruda normaalsed isiksusejooned.'