b'\n_START_ARTICLE_\nElizabeth Bowes-Lyon\n_START_PARAGRAPH_\nLeedi Elizabeth Bowes-Lyon (Elizabeth Angela Marguerite) (4. august 1900 \xe2\x80\x93 30. m\xc3\xa4rts 2002), hilisem kuninganna Elizabeth, oli kuningas George VI kuninganna-abikaasa 1936\xe2\x80\x931952. Enne troonile t\xc3\xb5usmist, aastatel 1923\xe2\x80\x931936, oli ta tuntud kui Yorki hertsoginna; p\xc3\xa4rast abikaasa surma sai temast kuninganna Elizabeth, kuninganna ema._NEWLINE_Elizabeth oli India viimane keisrinna ja Iirimaa viimane kuninganna. Ta oli tuntud rahva moraali t\xc3\xb5stmise poolest Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal; Adolf Hitler kirjeldas teda kui "Euroopa k\xc3\xb5ige ohtlikumat naist". Elu l\xc3\xb5puaastatel oli ta pidevalt kuningliku perekonna populaarsemaid liikmeid, sellal kui teised liikmed kannatasid rahva kriitika all.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcnd ja lapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeth Bowes-Lyon oli Claude George Bowes-Lyoni (lord Strathmore) ja Cecilia Nina Cavendish-Bentincki neljas t\xc3\xbctar ning \xc3\xbcheksas laps k\xc3\xbcmnest. V\xc3\xa4idetavalt s\xc3\xbcndis ta oma vanemate Londoni-kodus, kuigi tema s\xc3\xbcnni t\xc3\xa4psemad asjaolud j\xc3\xa4\xc3\xa4vad saladuseks. T\xc3\xbcdruku s\xc3\xbcnd registreeriti Hitchinis Hertfordshire\'is ligemale kuus n\xc3\xa4dalat p\xc3\xa4rast s\xc3\xbcndi. Ebatavaline registreerimine on andnud alust kuulujuttudele, nagu oleks Elizabeth olnud tegelikult lord Strathmore\'i ja waleslannast teenijat\xc3\xbcdruku sohit\xc3\xbctar. Selle kinnituseks on asjaolu, et Elizabeth ei meenuta v\xc3\xa4himalgi m\xc3\xa4\xc3\xa4ral oma vanemaid ega ka vendi-\xc3\xb5desid. _NEWLINE_Elizabeth veetis suurema osa oma lapsep\xc3\xb5lvest Glamisi lossis \xc5\xa0otimaal, mis oli lordi p\xc3\xa4randij\xc3\xa4rgne valdus. Kui puhkes Esimene maailmas\xc3\xb5da, oli t\xc3\xbcdruk 14-aastane. Tema vanem vend Fergus sai lahingutegevuses Prantsusmaal surma 1915. aastal. Teine vend Michael j\xc3\xa4i 1917. aasta mais kadunuks, kuid tegelikult viibis too s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni vangilaagris. Glamisi lossist sai taastuskeskus haavatud s\xc3\xb5duritele ning ka Elizabeth aitas nende eest hoolitseda.\n_START_SECTION_\nEdward VIII troonilet\xc3\xb5us ja loobumine; George VI troonilet\xc3\xb5us\n_START_PARAGRAPH_\n20. jaanuaril 1936 suri Alberti isa, kuningas George V ning troon l\xc3\xa4ks edasi Alberti vanemale vennale, prints Edwardile. George ja Mary polnud aga varjanud oma soovi, et troon l\xc3\xa4heks tegelikult edasi Albertile ning tema t\xc3\xbctrele Elizabethile. _NEWLINE_Justkui t\xc3\xa4ites oma vanemate soovid, p\xc3\xb5hjustas Edward p\xc3\xb5hiseadusliku kriisi soovides abielluda lahutatud ameeriklanna Wallis Simpsoniga. Kuigi Edward oleks seaduslikult ka nii saanud teha, soovitasid ministrid tal troonist loobuda, kuna rahvas ei oleks Wallist kuningannana aktsepteerinud. Seega, Edward loobus troonist Alberti kasuks, kel polnud mingit tegelikku soovi kuningaks saada ning keda polnud selleks rolliks ka v\xc3\xa4lja \xc3\xb5petatud. _NEWLINE_Sellele vaatamata krooniti Albert 12. mail 1937 George VI nime all Suurbritannia ja P\xc3\xb5hja-Iirimaa \xc3\x9chendkuningriigi kuningaks ning India keisriks (kuni 1947); Elizabethist sai kuninganna ja keisrinna. Naise kroon p\xc3\xb5hines kuninganna Mary omal ning krooni kaunistavate kalliskivide hulka kuulub ka Koh-i-Noori teemant. _NEWLINE_On \xc3\xb6eldud, et Albert nuttis, kuuldes, et temast peab saama kuningas, ning et Elizabeth ei andnud Edwardile ega Wallisele nende tegude eest kunagi andeks. Kui George andis oma vennale ja vennanaisele Windsori krahvi ja krahvinna tiitlit, oli Elizabeth see, kes soovitas Wallise kuningliku k\xc3\xb5rguse tiitlist ilma j\xc3\xa4tta.\n_START_SECTION_\n1939. aasta Kanada ringreis\n_START_PARAGRAPH_\n1939. aasta juunis s\xc3\xb5itsid Elizabeth ja George ringreisile Kanadasse, olles esimesed Briti valitsevad pead, kes seda riiki ning hiljem ka Ameerika \xc3\x9chendriike k\xc3\xbclastasid. Ringreis oli v\xc3\xa4ga ulatuslik ja l\xc3\xa4ks h\xc3\xa4sti korda, kuningapaari v\xc3\xb5tsid vaimustusega vastu nii kanadalased kui ka ameeriklased. Hiljem on Elizabeth selle kohta \xc3\xb6elnud: "Kanada l\xc3\xb5i meid," ning on seal k\xc3\xa4inud veel mitu korda nii ametlikult kui ka mitteametlikult.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nTeise maailmas\xc3\xb5ja ajal sai kuningapaarist rahvusliku vastupanu s\xc3\xbcmbol. Kuningapaaril soovitati lahkuda; kui nad keeldusid, taheti saata printsesse. Elizabeth sai tuntuks oma \xc3\xbctlusega: "Lapsed ei saaks minna ilma minuta, mina ei l\xc3\xa4he ilma kuningata ja kuningas ei lahku kunagi." Ta k\xc3\xbclastas s\xc3\xb5ja ajal pidevalt alasid, mis olid pommitamise all kannatanud ning t\xc3\xb5stis oma k\xc3\xbclask\xc3\xa4ikudega rahva moraali ja eneseusku._NEWLINE_Turvakaalutlustel t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid abikaasad p\xc3\xa4eval Buckinghami palees, \xc3\xb6\xc3\xb6bisid aga Windsori lossis koos printsesside Elizabethi ja Margaretiga. Kuningannat \xc3\xb5petati ka kiirr\xc3\xbcnnaku korral revolvrit k\xc3\xa4sitlema. _NEWLINE_Adolf Hitler on \xc3\xb6elnud, et s\xc3\xb5ja ajal oli Elizabeth "Euroopa k\xc3\xb5ige ohtlikum naine" ning et "kui [Winston] Churchill on mees, keda ma Euroopas enim kardan, siis tema [Elizabeth] on naine, keda ma enim kardan". Kuid enne s\xc3\xb5da olid kuningas ja kuninganna olnud lepituspoliitika poolt, mille pakkus v\xc3\xa4lja Neville Chamberlain, selle asemel et uskuda Churchilli. Kuninglik paar tahtis iga hinna eest v\xc3\xa4ltida s\xc3\xb5da, kuna Esimene maailmas\xc3\xb5da oli veel v\xc3\xa4rskelt meeles; kui aga Chamberlain tagasi astus, m\xc3\xa4\xc3\xa4ras kuningas ametisse Churchilli ning aegam\xc3\xb6\xc3\xb6da hakkas abielupaar ka teda austama.\n_START_SECTION_\nUus roll lesep\xc3\xb5lves\n_START_PARAGRAPH_\nVarsti p\xc3\xa4rast George VI surma k\xc3\xb5riv\xc3\xa4hki 6. veebruaril 1952 hakati Elizabethi nimetama tiitliga Tema Majesteet kuninganna Elizabeth, kuninganna ema. Sellist nimetaust kasutatakse p\xc3\xb5hjusel, et tiitel ja nimi kuninganna Elizabeth oleks olnud liiga sarnane tema t\xc3\xbctre tiitli ja nimega, mis on kuninganna Elizabeth II. Ei saadud kasutada ka tavap\xc3\xa4rast leskkuninganna nimetust, kuna Elizabethi \xc3\xa4mm, kuninganna Mary oli veel elus ja kasutas ise seda tiitlit._NEWLINE_Et olla pidevalt tegevuses, v\xc3\xb5ttis kuninganna ema k\xc3\xa4sile \xc5\xa0otimaal Caithnessi rannikul asuva Mey lossi renoveerimise, millest sai hiljem tema lemmikkodu. Samuti oli ta huvitatud hobuste v\xc3\xb5iduajamisest. Winston Churchill muutus aga murelikuks Elizabethi vaimse tervise p\xc3\xa4rast, kui sai teada, et too oli lasknud korraldada seansi, et r\xc3\xa4\xc3\xa4kida oma surnud abikaasaga, ning Churchill veenis kuninganna ema pensionile j\xc3\xa4\xc3\xa4ma. Seega loobus Elizabeth oma avalikest kohustustest._NEWLINE_Enne Diana Spenceri ja prints Charles\'i laulatust ning p\xc3\xa4rast Diana surma oli kuninganna ema \xc3\xbclekaalukalt kuningliku perekonna populaarseim liige. Ta oli v\xc3\xb5luv ja sarmikas, riietus alati ekstsentriliselt ning oskas v\xc3\xb5ita rahva poolehoiu ja s\xc3\xbcdamed. _NEWLINE_V\xc3\xa4lise pehmuse taga oli aga intelligentne ja raudse tahtega naine, mida n\xc3\xa4itas ka tema toetus George VI-le, Windsori hertsogi ja hertsoginna ambitsioonide k\xc3\xa4rpimisel. Nagu paljud teisedki tema p\xc3\xb5lvkonna inimesed, oli kuninganna emal hoiak "mitte kunagi kurta, mitte kunagi seletada", mis t\xc3\xb5i talle kaasa ka palju muret ja raskusi._NEWLINE_Kuninganna ema armastas kunsti ning tema isiklikku kollektsiooni kuulusid muuhulgas Claude Monet\', Augustus Johni ja Peter Carl Faberg\xc3\xa9 t\xc3\xb6\xc3\xb6d. P\xc3\xa4rast naise surma viidi need \xc3\xbcle kuninglikku kunstikollektsiooni.\n_START_SECTION_\nSaja aasta juubel\n_START_PARAGRAPH_\nKuninganna ema sajandat s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histati mitmeti, sealhulgas ka paraadiga, mis n\xc3\xa4itas tema elu k\xc3\xb5rghetki. Vaatamata k\xc3\xb5rgele vanusele tahtis Elizabeth seista terve tund aega, mil paraad m\xc3\xb6\xc3\xb6dus ning ajas minema k\xc3\xb5ik abistajad, kes olid valmis teda vajaduse korral istuma aitama. Viimane \xc3\xbcritus, millel kuninganna ema viibis, oli tema t\xc3\xbctre printsess Margareti matus 2002. aastal._NEWLINE_Kuninganna ema elas kauem kui tema noorem t\xc3\xbctar ja kaks n\xc3\xb5bu \xe2\x80\x93 Gerald Lascelles ja Gloucesteri prints William. Ta oli ka \xc3\xbcks kahest George V ja kuninganna Mary 2000. aastal elavast miniast, teine oli Gloucesteri hertsoginna Alice. Kenti hertsoginna suri 1968, Windsori hertsoginna suri 1986. aastal.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nKuninganna ema suri Windsoris 30. m\xc3\xa4rtsil 2002, t\xc3\xbctar Elizabeth voodi k\xc3\xb5rval. Ta oli 101-aastane ja sel ajal k\xc3\xb5ige kauem elanud kuninglikust soost isik Suurbritannia ajaloos (selle rekordi purustas tema mehe vennanaine printsess Alice 24. juulil 2003, kes ise suri 102-aastaselt 29. oktoobril 2004). _NEWLINE_Ta oli oma aias kasvatanud kameeliaid ning kui tema kirstu viidi Windsorist Westminster Halli, oli kirst kaetud nendesamade kameeliatega. Kolme p\xc3\xa4eva jooksul, mil kirst Westminsteris oli, k\xc3\xbclastas seda rohkem kui 200 000 inimest. _NEWLINE_Kuninganna ema Elizabeth maeti 9. aprillil 2002 St George\'i kabelisse abikaasa ja t\xc3\xbctre k\xc3\xb5rvale. Tema 23 miili pikkust matuseteekonda Westminsterist Windsorisse \xc3\xa4\xc3\xa4ristas enam kui miljon inimest.'