b'\n_START_ARTICLE_\nRelativism\n_START_SECTION_\nRelativismi liigid\n_START_PARAGRAPH_\nFilosoofid eristavad erinevaid relativismi liike s\xc3\xb5ltuvalt sellest, mida millest v\xc3\xa4idetakse s\xc3\xb5ltuvat. N\xc3\xa4iteks moraalirelativism v\xc3\xa4idab, et moraaliv\xc3\xa4\xc3\xa4rtused on suhtelised, ja epistemoloogiline relativism v\xc3\xa4idab, et teadmine on suhteline. N\xc3\xa4iteks moraalisubjektivism on moraalirelativismi vorm, mis relativeerib moraalset v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust individuaalse subjekti suhtes._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva filosoofias arutatakse k\xc3\xb5ige rohkem moraalirelativismi, tunnetusrelativismi ja esteetilist relativismi.\n_START_SECTION_\nRelativism filosoofias ja antropoloogias\n_START_PARAGRAPH_\nRelativismi m\xc3\xb5iste on t\xc3\xa4htis nii filosoofias kui ka kultuuriantropoloogias. Filosoofid uurivad uskumuste v\xc3\xb5imalikku s\xc3\xb5ltuvust keelest, m\xc3\xb5isteskeemist v\xc3\xb5i muust sarnasest (\xc3\xbcks n\xc3\xa4ide on moraalirelativism). Antropoloogid uurivad inimeste tegelikku k\xc3\xa4itumist. Nende jaoks t\xc3\xa4hendab relativism metodoloogilist hoiakut, mille puhul uurija paneb k\xc3\xb5rvale omaenda kultuurilise kallutatuse, et p\xc3\xbc\xc3\xbcda uskumusi ja k\xc3\xa4itumisviise m\xc3\xb5ista kohalikus kontekstis. Seda nimetatakse metodoloogiliseks relativismiks.\n_START_SECTION_\n"Poliitika kaitseks"\n_START_PARAGRAPH_\nRelativismi pooldav Briti politoloog Bernard Crick kirjutas artikli "Poliitika kaitseks" ("In Defense of Politics"), milles ta v\xc3\xa4idab, et inimestevaheline moraalikonflikt on v\xc3\xa4ltimatu, seda saab lahendada \xc3\xbcksnes eetika ning kui lahendamine leiab aset avalikult, siis tekib poliitika. Seet\xc3\xb5ttu on igasuguse moraalifilosoofia keskmes vaidluste lahendamine, kahju v\xc3\xa4hendamine, vahendamine ja rahuloomine. See artikkel on m\xc3\xb5jutanud feministe ja hiljem rohelisi.\n_START_SECTION_\nRelativism ja relatiivsusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4idet "K\xc3\xb5ik on suhteline" on ekslikult omistatud Albert Einsteinile, kuid tema relatiivsusteooria j\xc3\xa4rgi tuleb just v\xc3\xa4lja, et valguse kiirus vaakumis on absoluutne.\n_START_SECTION_\nAbsoluutsete v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste kriitika\n_START_PARAGRAPH_\nRelativism kritiseerib \xc3\xbcksikute eetiliste v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste, n\xc3\xa4iteks vabaduse, \xc3\xb5igluse, korra, sallivuse, armastuse v\xc3\xb5i lihtsuse absoluutseks kuulutamist, v\xc3\xa4ites, et \xc3\xbchek\xc3\xbclgsel ja liialdatud kasutamisel muutuvad need ebainimlikeks ning et ainult m\xc3\xb5istlik tasakaal eri v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste vahel v\xc3\xb5ib viia heade ja inimv\xc3\xa4\xc3\xa4rsete oludeni.\n_START_SECTION_\nRelativismi vastuolulisus\n_START_PARAGRAPH_\nTavaline argument relativismi vastu t\xc3\xb5stab esile, et relativism on seesmiselt vastuoluline. V\xc3\xa4ide "K\xc3\xb5ik on suhteline" on kas suhteline v\xc3\xb5i absoluutne. Kui see v\xc3\xa4ide on suhteline, siis peab maailmas olema midagi absoluutset. Ja kui see v\xc3\xa4ide on absoluutne, siis ta on ise n\xc3\xa4ide t\xc3\xb5est, mis ei ole suhteline._NEWLINE_M\xc3\xb5nikord s\xc3\xb5nastatakse relativism teesina, et k\xc3\xb5ik vaatekohad on v\xc3\xb5rdselt kehtivad, n\xc3\xa4iteks k\xc3\xb5ik moraaliprintsiibid on v\xc3\xb5rdselt head ja k\xc3\xb5ik uskumused v\xc3\xb5i uskumuste s\xc3\xbcsteemid on v\xc3\xb5rdselt t\xc3\xb5esed. Sellele saab vastu vaielda, et sel juhul on v\xc3\xb5rdselt t\xc3\xb5ene ka v\xc3\xa4ide, et relativism on v\xc3\xa4\xc3\xa4r. Samuti saab sellisele relativismile ette heita, et see teeb v\xc3\xb5imatuks m\xc3\xb5tlemisviisi t\xc3\xa4iustamise. Sellep\xc3\xa4rast ei taha kuigi paljud filosoofid end relativistiks nimetada.\n_START_SECTION_\nTunnetusrelativism\n_START_PARAGRAPH_\nFilosoofias on relativismi all tavaliselt silmas peetud seisukohta, mille j\xc3\xa4rgi pole olemas absoluutset t\xc3\xb5de (v\xc3\xb5i see on tunnetamatu) ja tunnetus on relatiivne. See seisukoht j\xc3\xa4\xc3\xa4b dogmatismi ja skeptitsismi vahele.\n_START_SECTION_\nTeadusrelativism ehk epistemoloogiline relativism\n_START_PARAGRAPH_\nTeadusrelativism v\xc3\xa4idab, et teaduslik t\xc3\xb5de luuakse j\xc3\xa4rjestikuste t\xc3\xa4hendustena.\n_START_SECTION_\nRelativiste\n_START_PARAGRAPH_\nRelativistideks on nimetatud n\xc3\xa4iteks Ludwig Wittgensteini, Peter Winchi, Thomas Kuhni, Richard Rortyt, Michel Foucault\'d ja Jacques Derrida\'d, kelle tegelikud seisukohad on keerukamad.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nTunnetuse relatiivsuse idee leidub paljudel filosoofidel. Relatiivsusest hakkasid esimesena r\xc3\xa4\xc3\xa4kima sofistid. Protagoras \xc3\xbctles: "Inimene on k\xc3\xb5ikide asjade m\xc3\xb5\xc3\xb5t". Tajutakse mitte absoluutselt, vaid \xc3\xbcksiku inimese suhtes v\xc3\xb5i inimese suhtes \xc3\xbcldse. Seevastu Sokrates ja Platon r\xc3\xb5hutasid m\xc3\xb5istete ja ideede \xc3\xbcldkehtivust. Skeptikud r\xc3\xb5hutasid tunnetuse s\xc3\xb5ltuvust asjaoludest ega m\xc3\xb6\xc3\xb6nnud absoluutset teadmist. Ka Boethius v\xc3\xb5ttis arvesse inimese vaimse erip\xc3\xa4ra m\xc3\xb5ju tunnetusele (Filosoofia lohutus V)_NEWLINE_Charles Bonnet \xc3\xbctleb: "Substantsid on meile teada ainult oma suhete poolest meie v\xc3\xb5imetega: teistsuguste v\xc3\xb5imetega olendid n\xc3\xa4evad neid teistes suhetes. Aga k\xc3\xb5ik suhted, milles substantsid erinevatele olenditele ilmnevad, on v\xc3\xa4ga reaalsed, sest nad tulenevad substantside olemusest endast, mis on kombineeritud neid taipavate olendite olemusega." (Essai analytique sur les facult\xc3\xa9s de l\'\xc3\xa2me, eess\xc3\xb5na, lk XXIII). Jean le Rond d\'Alemberti j\xc3\xa4rgi me tunnetame ainult n\xc3\xa4htumuste suhteid. Johann Christian Lossius nimetab igasugust t\xc3\xb5de ainult asjade suhteks meiega. Tunnetus on relatiivne, seda m\xc3\xa4\xc3\xa4rab meie organisatsioon (Physische Ursachen des Wahren). Ka Adam Weishaupt r\xc3\xb5hutas k\xc3\xb5igi meie tunnetuste relatiivsust, s\xc3\xb5ltuvust meie organisatsioonist (\xc3\x9cber Materialismus und Idealismus). Sarnased vaated olid hiljem Auguste Comte\'il: "Igasugune olevate seesmise loomuse, nende esma- ja l\xc3\xb5pp-p\xc3\xb5hjuste jne uurimine peab ilmselt olema alati absoluutne, kuna aga igasugune n\xc3\xa4htumuste \xc3\xbcksikute seaduste uurimine on silmapaistvalt relatiivne, ilma et t\xc3\xa4pne reaalsus v\xc3\xb5iks kunagi mingil moel t\xc3\xa4ielikult ilmsiks saada." (Philosophie des sciences)_NEWLINE_Immanuel Kant j\xc3\xb5uab vaateni, et absoluudini (asjad iseeneses, noumenonid) pole tunnetusel v\xc3\xb5imalik j\xc3\xb5uda, sest ta ei saa v\xc3\xa4ljuda oma aprioorse konstitutsiooni raamest. Transtsendentses suhtes (asjade iseeneses suhtes) on igasugune tunnetus relatiivne, kuid igasuguse v\xc3\xb5imaliku kogemuse jaoks on fundamentaaltunnetused absoluutsed._NEWLINE_Georg Friedrich Wilhelm Hegelil on absoluudi sees omamoodi metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsiline relativism._NEWLINE_Johann Friedrich Herbart \xc3\xbctleb: "Me elame kord juba suhetes ega vaja midagi enamat". Me tunnetame ainult omal moel asjade ("reaalide") vahelisi vahekordi._NEWLINE_Herbert Spencer r\xc3\xb5hutab "meie m\xc3\xb5tlemise relatiivsust". Igasugune tunnetus on relatiivne, me elame suhtes, absoluut on tunnetamatu._NEWLINE_Ernst Laas \xc3\xbctleb, "et k\xc3\xb5ik ruumilised ja ajalised asjad on ainult relatiivsed, on suhtes omavahel ja viimaks k\xc3\xb5ik koos kunati aprehendeerivate subjektide keskse kohaga" (Idealismus und Positivismus)._NEWLINE_Wilhelm Dilthey j\xc3\xa4rgi saab tunnetus vaid "tuvastada osasisude konstantseid suhteid, mis looduseelu mitmekesistes kujudes korduvad" (Einleitung in die Geisteswissenschaften)._NEWLINE_Alois Riehli j\xc3\xa4rgi ei ole relatiivne "mitte subjekti olemine, vaid tema subjektolemine, mitte objektide olemine, vaid nende objektolemine". Meie tunnetus on relatiivne asjade laadi, mitte nende eksistentsi suhtes. (Der philosophische Kritizismus und seine Bedeutung f\xc3\xbcr die positive Wissenschaft)._NEWLINE_Relativistlikel seisukohtadel olid ka Friedrich Albert Lange, Friedrich Nietzsche, Hermann von Helmholtz, Georg Simmel ja Rudolf Goldscheid._NEWLINE_Individuaalset ja spetsiifilist (liigi-)relativismi eitab Edmund Husserl: "Mis on t\xc3\xb5ene, see on absoluutne, on "iseeneses" t\xc3\xb5ene" (Logische Untersuchungen)._NEWLINE_Moraalirelativismi kui absoluutsete, iseenesest olemasolevate normide, v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste ja eesm\xc3\xa4rkide eitust pooldas Erich Adickes.'