b'\n_START_ARTICLE_\nOsakeste loendur\n_START_PARAGRAPH_\nOsakeste loendur ehk osakeste detektor on seade vabade liikuvate molekulide, aatomite ja elementaarosakeste registreerimiseks (detekteerimiseks, loendamiseks, m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks) selle j\xc3\xa4rgi, milliseid optilisi v\xc3\xb5i elektrilisi impulsse nad esile kutsuvad. Esimesed mikroosakestele reageerivad m\xc3\xb5\xc3\xb5teseadmed olid m\xc3\xb5eldud ainult osakeste detekteerimiseks (nende olemasolu kindlakstegemiseks) ja loendamiseks. Loenduriteks (detektoriteks) nimetatakse aga  ka nendest edasiarendatud seadmeid, mis on lisaks detekteerimisele v\xc3\xb5imelised ka registreerima  osakest iseloomustavaid suurusi, nagu selle ilmumise aega, kiirust ja energiat._NEWLINE_Loenduri t\xc3\xb6\xc3\xb6 p\xc3\xb5hineb enamasti teda l\xc3\xa4bivate mikroosakeste v\xc3\xb5i kiirguste (n\xc3\xa4iteks kosmilise kiirguse) ioniseerival toimel: piisavalt suure energiaga osake v\xc3\xb5i kiirgus eraldab loenduris sisalduva vaheaine (n\xc3\xa4iteks gaasi) aatomist elektroni, muutes seega aatomi iooniks. Vabanenud elektron kui negatiivne elektrilaeng liigub loendurile rakendatud elektriv\xc3\xa4ljas positiivsele elektroodile, kutsudes esile registreeritava elektriimpulsi. Elektriv\xc3\xa4lja loomiseks rakendatakse gaasloenduri elektroodidele olenevalt selle liigist kuni tuhande voldi suurune v\xc3\xb5i isegi k\xc3\xb5rgem pinge._NEWLINE_Osakeste loendureid kasutatakse f\xc3\xbc\xc3\xbcsika alusuuringuutes, samuti kiirguskaitse eesm\xc3\xa4rgil kiirgusdoosi ja kiirgustugevuse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks (vastavalt dosimeetri ja Geigeri loenduri abil).\n_START_SECTION_\nIonisatsioonikamber\n_START_PARAGRAPH_\nGaast\xc3\xa4idisega ionisatsiooniloendurid registreerivad osakesi vastavalt nende ionisatsioonile loendurile rakendatud elektriv\xc3\xa4ljas. Gaast\xc3\xa4idisega torus paneb elektriv\xc3\xa4li tekkinud ioonid ja elektronid liikuma ja p\xc3\xb5hjustab ionisatsioonivoolu. M\xc3\xb5\xc3\xb5detakse kas ionisatsioonivoolu impulsse loenduri vooluringis v\xc3\xb5i pingeimpulsse vooluringi takistil._NEWLINE_Kui elektriv\xc3\xa4li gaast\xc3\xa4idisega toru elektroodide vahel on k\xc3\xbcllalt tugev, siis rakendatava pinge teatavas vahemikus toimub p\xc3\xb5rkeionisatsioon, mille tagaj\xc3\xa4rjel tekkivate sekundaarelektronide arv on v\xc3\xb5rdeline ehk proportsionaalne pingega. Sellist loendurit nimetatakse ka proportsionaalloenduriks.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nGaasloendurit kirjeldas esimesena Saksa f\xc3\xbc\xc3\xbcsik  Hans Geiger 1913. aastal. Koos oma kaast\xc3\xb6\xc3\xb6lise Walter M\xc3\xbclleriga t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid nad 1928. aastaks v\xc3\xa4lja \xc3\xbcldiselt kasutatava Geigeri-M\xc3\xbclleri loenduri. Proportsionaalloendurid ja muud edasiarendused j\xc3\xb5udsid \xc3\xbcldisemalt kasutusele alates 1950. aastatest seoses tuumaf\xc3\xbc\xc3\xbcsika ja elementaarosakeste f\xc3\xbc\xc3\xbcsika vajadustega.\n_START_SECTION_\nPooljuhtloendurid\n_START_PARAGRAPH_\nPooljuhtloenduris tekitab ioniseeriv kiirgus vabu laengukandjaid nii nagu ionisatsioonikambris.Loenduri elektroodidele j\xc3\xb5udnud laengukandja tekitab vooluimpulsi \xc3\xbclitundliku elektronv\xc3\xb5imendi sisendahelas. See v\xc3\xb5imendi on harilikult impulsidetektoriga kokku ehitatud.\n_START_SECTION_\nStsintillatsiooniloendurid\n_START_PARAGRAPH_\nSeda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi loenduris kasutatakse m\xc3\xb5nede tahkiste v\xc3\xb5i vedelike omadust helendada laetud osakese v\xc3\xb5i footoni toimel. Iga osakese sattumisel niisugusesse ainesse (stsintillaatorisse) p\xc3\xb5hjustab valguss\xc3\xa4hvatuse, mida varem vaadeldi visuaalselt, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval registreeritakse n\xc3\xa4iteks laviinfotodioodil p\xc3\xb5hineva elektronv\xc3\xb5imendi abil. Valguss\xc3\xa4hvatus on seda tugevam, mida suurem on stsintilaatorile langeva osakese energia.\n_START_SECTION_\nT\xc5\xa1erenkovi loendurid\n_START_PARAGRAPH_\nVastavalt nimetusele p\xc3\xb5hineb see loendur T\xc5\xa1erenkovi kiirguse registreerimisel. Niisugune elementaarosakeste detektor v\xc3\xb5imaldab kaudsel teel m\xc3\xa4\xc3\xa4rata osakeste massi, samuti eraldada kergemaid osakesi (mis tekitavad T\xc5\xa1erenkovi kiirgust) raskematest, mittekiirgavatest osakestest. T\xc5\xa1erenkovi kiirguse impulsid muundab elektrisignaaliks fotoelektronkordisti. Niisuguseid loendureid kasutatakse n\xc3\xa4iteks tuumaf\xc3\xbc\xc3\xbcsikas ja astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsikas.'