b'\n_START_ARTICLE_\nMihhail Zinovjev\n_START_PARAGRAPH_\nMihhail Aleksejevit\xc5\xa1 Zinovjev (vene \xd0\x9c\xd0\xb8\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xb8\xd0\xbb \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x97\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8c\xd0\xb5\xd0\xb2; 19. veebruar 1838 \xe2\x80\x93 2. detsember 1895 Gatt\xc5\xa1ina) oli Venemaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane ja riigitegelane._NEWLINE_Ta \xc3\xb5ppis Mihhaili suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4ekoolis, alustas 1855 s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistust, oli 1864 kuni 1870 staabiohvitser Moskva s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonna suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4es. Osales   suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4eohvitserina Vene-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5jas (1877\xe2\x80\x931878), mille ajal \xc3\xbclendati kindralmajoriks. 28. detsembril 1884 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Siedlce kuberneriks Poolas ja oli juba 9. maist 1885 kuni 2. detsembrini 1895 Vene keisri Aleksander III poolt alustatud venestamiskampaania aegne Liivimaa tsiviilkuberner. 1887. aastast kindralleitnant._NEWLINE_1887 selgitas ta Riia L\xc3\xa4ti Seltsile: "...meie jaoks saavad eestlased ja l\xc3\xa4tlased kasulikuks ainult siis, kui neist saavad venelased"._NEWLINE_1891 avati tema initsiatiivil Riias Daugava j\xc3\xb5es asuval Lucavsala saarel 6 meetri k\xc3\xb5rgune Soome graniidist monument P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5jas hukkunud vene s\xc3\xb5duritele._NEWLINE_2. juulil 1894 asetas ta V\xc3\xa4ikese v\xc3\xa4ina tammiehituse komitee esimehena Orissaare l\xc3\xa4hedal Kinda laiu rannas nurgakivi Muhu saart Saaremaaga \xc3\xbchendavale tammile._NEWLINE_Kuberner Zinovjev suri 2. detsembril 1895 teel Peterburist Riiga Gatt\xc5\xa1ina jaama perroonil s\xc3\xbcdamerabandusse ja j\xc3\xa4rgmisel aastal valminud v\xc3\xa4inatammi avasid 1896. aasta 15. juulil tema asemel juba Zinovjevi lesk ja Liivimaa uus kuberner Vladimir Surovtsev, ning seda hakati nimetama Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm).'