b'\n_START_ARTICLE_\nKasetriibik\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibik kuulub perekonda triibik (Sicista). Teadaolevalt on maailmas 13 triibikuliiki, need on Sicista armenica, Sicista betulina, Sicista caucasica, Sicista caudata, Sicista concolor, Sicista kazbegica, Sicista kluchorica, Sicista napaea, Sicista pseudonapaea, Sicista severtzovi, Sicista strandi, Sicista subtilis ja Sicista tianshanica. Triibikuid esineb Euraasias parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tme metsades, p\xc3\xb5\xc3\xb5sastikes ja rohtlates Norrast kuni Vaikse ookeani rannikuni.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibiku levila ulatub Taanist, Norrast ja Austriast l\xc3\xa4\xc3\xa4nes kuni Baikali j\xc3\xa4rveni Venemaal ning p\xc3\xb5hjapolaarjoonest Karpaatideni l\xc3\xb5unas. Hiina Ussuuri piirkonnast p\xc3\xa4rit teateid peetakse kaheldavaks. Euroopas leidub isoleeritud j\xc3\xa4\xc3\xa4nukpopulatsioone Skandinaavia poolsaarel, Taanis ja Saksamaal, Alpides ja Karpaatides, kuid peamine levila ulatub Balti riikide idaosast, Poolast ja T\xc5\xa1ehhist Venemaani._NEWLINE_Eestis on ta levinud kogu mandril, aga puudub saartel._NEWLINE_Esimene registreeritud leid on meil kasetriibikust aastast 1858. aastal Tartu l\xc3\xa4hedalt ja teine 1948. aastast. Ka edasised leiud on olnud harvad ja pigem juhuslikku laadi ning seega arvati pikalt, et antud liik on meil v\xc3\xa4ga haruldane._NEWLINE_Kasetriibik elutseb eri elupaikades, nende seas on boreaalsed ja m\xc3\xa4estike metsad, l\xc3\xa4hisalpiinsed niidud ja tundra.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibiku iseloomulikuks tunnuseks on tume triip seljal ja t\xc3\xbcvest pikem saba. Tema keha on hallikaspruuni v\xc3\xa4rvi ning k\xc3\xb5hualune on kollakas. T\xc3\xbcvepikkus on 6\xe2\x80\x938\xc2\xa0cm, sabapikkus 8,5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm. K\xc3\xb5rvalestadel ja sabal l\xc3\xbchikesed karvad, k\xc3\xa4ppadel karvkate peaaegu puudub. K\xc3\xb5rvalestad suhteliselt suured. Esik\xc3\xa4pad ja tagak\xc3\xa4pad on kohastunud ronimiseks, samuti on abiks saba. Kasetriibiku kui h\xc3\xbcpiklase tagajalad on tugevad ja h\xc3\xbcppamiseks sobivad._NEWLINE_Erinevalt juttselg-hiirest ei ole kasetriibiku \xc3\xbclahuul l\xc3\xb5hestunud.\n_START_SECTION_\nKolju\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibiku koljul on silmakoopaalune mulk, mis on eestpoolt vaadates ovaalne ja selle alumine osa \xc3\xbclemisest laiem. \xc3\x9clal\xc3\xb5uas on 4+4 purihammast ja alal\xc3\xb5uas 3+3 purihammast. P\xc3\xb5sehambad on teravate k\xc3\xb6brukestega.\n_START_SECTION_\nElupaik ja eluviis\n_START_PARAGRAPH_\nElab metsalagendikel, sooservades, mahaj\xc3\xa4etud aedades, \xc3\xbcldiselt niisketes elupaikades veekogude l\xc3\xa4heduses._NEWLINE_Kasetriibik on \xc3\xb6ise ja varjatud eluviisiga n\xc3\xa4riline. Keraja pesa teeb ta enamasti looduslikesse \xc3\xb5\xc3\xb5nsustesse pehkinud k\xc3\xa4ndudes v\xc3\xb5i juurte alla. Pesa on vooderdatud kuivanud taimse materjaliga ja sellest v\xc3\xa4ljuvad k\xc3\xa4igud. On arvatud, et liik veedab suve m\xc3\xa4rjal lagendikul ja talvitub metsas. Kasetriibikul esineb talveuni, mis kestab septembrist maini. Talve jooksul kaotab ta v\xc3\xa4hemalt poole oma kaalust. Jahedatel suve\xc3\xb6\xc3\xb6del, kui \xc3\xb5hutemperatuur on alla 10\xc2\xa0\xc2\xb0C, esineb k\xc3\xbclmatardumus._NEWLINE_Kevadel \xc3\xa4rgates on loom loid ning aeglane, samuti s\xc3\xbcgisel. Siis on teda v\xc3\xb5imalik k\xc3\xa4sitsi kinni p\xc3\xbc\xc3\xbcda.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nToitumist\xc3\xbc\xc3\xbcbilt on kasetriibik omnivoor. Loomseks toiduks on putukate vastsed ja munad, \xc3\xa4mblikud, vihmaussid ja limused. Taimse toidu moodustavad rohttaimede ja puude seemned, marjad, \xc3\xb5ied ja \xc3\xb5rnemad lehed._NEWLINE_Toidulaual domineerivad putukad, peamiselt nende vastsed (94% uuritud maosisudest), \xc3\xa4mblikulaadsed (65%) ja taimsed j\xc3\xa4\xc3\xa4gid (seemned, rohelised taimeosad ja marjad; 31%)._NEWLINE_Ise on kasetriibik toiduks peamiselt kakulistele, nirgile ja k\xc3\xa4rbile. Samuti v\xc3\xb5ivad sattuda kodukassi saagiks.\n_START_SECTION_\nSigimine\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibiku jooksuaeg algab mais. Tiinus kestab 30 p\xc3\xa4eva, olenevalt \xc3\xb5hutemperatuurist. Pojad s\xc3\xbcnnivad juunis-juulis. Aastas poegib ta \xc3\xbche pesakonna, 3\xe2\x80\x939 poega. Pojad s\xc3\xbcnnivad karvutult ning suletud silmade ja k\xc3\xb5rvadega._NEWLINE_Silmad avanevad umbes 1 kuu vanuselt, imetamine kestab 5 n\xc3\xa4dalat. Imetamiseks on emasloomal 8 nisa._NEWLINE_1 kuu vanused pojad on kaetud karvadega ning v\xc3\xb5imelised ronima ja n\xc3\xa4rima tahket toitu. Iseseisvaks saavad noored kasetriibikud 1,5 kuu vanuselt. Pesakond laguneb augustis. Suguk\xc3\xbcpsus saavutatakse j\xc3\xa4rgmisel kevadel, umbes aasta vanusena._NEWLINE_Kasetriibiku eluiga on keskmiselt 1,5 aastat, kuid v\xc3\xb5ib ulatuda kuni 3 aastani.\n_START_SECTION_\nOlukord Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nKuna kasetriibik on \xc3\xb6ise ja varjatud eluviisiga, on teda looduses raske m\xc3\xa4rgata. Tema arvukust on raske hinnata ning see s\xc3\xb5ltub p\xc3\xbc\xc3\xbcgimeetodist. Traditsiooniline l\xc3\xb5ksup\xc3\xbc\xc3\xbck n\xc3\xa4itab v\xc3\xa4iksemat arvukust, kuna kasetriibikud j\xc3\xa4\xc3\xa4vad l\xc3\xb5ksudesse harva. Parema \xc3\xbclevaate saamiseks kasutatakse maasse kaevatud p\xc3\xbc\xc3\xbcgikoonuseid v\xc3\xb5i -silindreid. Mitteusaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsete meetodite kasutamise t\xc3\xb5ttu on Eestis kasetriibiku arvukust alahinnatud._NEWLINE_Kliima soojenemist v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda kui positiivset m\xc3\xb5ju kasetriibikule, kuna tema eluts\xc3\xbckkel on _NEWLINE_otseselt temperatuuriga seotud. Soojem talv v\xc3\xa4hendab isendite talvist surnuks k\xc3\xbclmumist._NEWLINE_Kasetriibiku seisundit parandavad intensiivne metsaraie ja tugevad tormid, mis suurendavad kasetriibiku varjepaigaks sobivate k\xc3\xa4ndude ja murtud puude arvu. Samuti vanad s\xc3\xb6\xc3\xb6ti j\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xb5llud, kus vohab v\xc3\xb5sa. Siit v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4reldada, et kasetriibiku seisund Eesti tingimustes ei ole kriitiline.\n_START_SECTION_\nOhutegurid\n_START_PARAGRAPH_\nPeamiseks ohuks p\xc3\xb5llumajandus ja sobivate elupaikade h\xc3\xa4vitamine. Rumeenias usutakse peamiseks ohuteguriks olevat metsade h\xc3\xa4vitamine.\n_START_SECTION_\nKaitse\n_START_PARAGRAPH_\nKasetriibik kuulub Euroopa Liidu loodusdirektiivi IV lisasse ehk rangelt kaitstavate liikide hulka, seet\xc3\xb5ttu on ta ka Eestis kaitse all, kuuludes III kaitsekategooriasse. _NEWLINE_IUCN-i (International Union for Conservation of Nature) punases raamatus hinnatud ohuv\xc3\xa4liseks._NEWLINE_Peamine on kaitsta kasetriibiku elupaiku, s\xc3\xa4ilitades niiskeid ja veekogude \xc3\xa4\xc3\xa4res paiknevaid metsi.'