b'\n_START_ARTICLE_\nAvaldustele vastamise seadus\n_START_PARAGRAPH_\nAvaldustele vastamise seadus oli Eesti Vabariigi seadus, mis m\xc3\xa4\xc3\xa4ras kindlaks p\xc3\xb5hiseadusega f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisele ja juriidilisele isikule antud \xc3\xb5iguse p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda ametiasutuste poole._NEWLINE_Seadus algatati eeln\xc3\xb5una 11. mail 1994, v\xc3\xb5eti vastu 27. juunil 1994, kuulutati v\xc3\xa4lja 8. juulil 1994 Vabariigi Presidendi otsusega nr 377, avaldati 15. juulil 1994 Riigi Teatajas ning j\xc3\xb5ustus p\xc3\xb5hiseaduse \xc2\xa7 108 j\xc3\xa4rgi k\xc3\xbcmnendal p\xc3\xa4eval p\xc3\xa4rast Riigi Teatajas avaldamist, s.o 25. juulil 1994._NEWLINE_Seaduse poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letas 55 Riigikogu liiget, vastu ning erapooletuid ei olnud._NEWLINE_Seadus tunnistati kehtetuks 10. detsembril 2004, kui j\xc3\xb5ustus "M\xc3\xa4rgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadus".\n_START_SECTION_\nSeaduse kujunemislugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95igus p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda ettepanekute ja soovidega avaliku v\xc3\xb5imu organite poole ja saada neile p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumistele vastuseid on ajalooliselt \xc3\xbcks esimesi avalikus elus osalemise v\xc3\xb5imaldamise eesm\xc3\xa4rgiga \xc3\xb5igusi (tuntud on n\xc3\xa4iteks Magna Carta aastast 1215). Algselt oli see \xc3\xb5igus aadli hulka mittekuuluvate inimeste jaoks ainus v\xc3\xb5imalus oma arvamusi ja seisukohti, eelk\xc3\xb5ige aga oma huve riigiv\xc3\xb5imu teostavatele isikutele teada anda, kui valimis\xc3\xb5igust veel ei tuntud v\xc3\xb5i see oli piiratud hulgal isikutel. Hiljem kasvasid sellest v\xc3\xa4lja eri \xc3\xb5igused haldusmenetluses._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on selline p\xc3\xb5hi\xc3\xb5igus riikide p\xc3\xb5hiseadustes harva s\xc3\xa4testatud (nt Ameerika \xc3\x9chendriikide konstitutsiooni esimeses paranduses, mis h\xc3\xb5lmab ka usu-, s\xc3\xb5na- ja kogunemisvabadust; Saksamaa Liitvabariigi p\xc3\xb5hiseaduse 17. artiklis; L\xc3\xa4ti Vabariigi p\xc3\xb5hiseaduse 104. artiklis, mille j\xc3\xa4rgi on iga\xc3\xbchel \xc3\xb5igus p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste poole seaduses s\xc3\xa4testatud korras ning saada l\xc3\xa4tikeelne vastus)._NEWLINE_28. juunil 1992 v\xc3\xb5ttis Eesti Vabariigi kodanikkond tuginedes 1938. aasta p\xc3\xb5hiseadusele rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letusel vastu uue p\xc3\xb5hiseaduse, mille \xc2\xa7 44 j\xc3\xa4rgi on k\xc3\xb5ik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud kohustatud seaduses s\xc3\xa4testatud korras andma Eesti kodanikule, ja kui seadus ei s\xc3\xa4testa teisiti, siis ka Eestis viibival v\xc3\xa4lisriigi kodanikul v\xc3\xb5i kodakondsuseta isikul, tema n\xc3\xb5udel informatsiooni oma tegevuse kohta, ja mille \xc2\xa7 46 j\xc3\xa4rgi on iga\xc3\xbchel \xc3\xb5igus p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda m\xc3\xa4rgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. \xc3\x95igust riigi poole p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda v\xc3\xb5imaldas Eestis juba esimene, 1920. aastal j\xc3\xb5ustunud p\xc3\xb5hiseadus: "Eestis on kindlustatud \xc3\xb5igus p\xc3\xb6\xc3\xb6rata kaebustega ja palvetega vastavate avalikkude asutuste poole. P\xc3\xb6\xc3\xb6ramiste kaasas ei tohi k\xc3\xa4ia mingi surveabin\xc3\xb5u. Vastavad asutused on kohustatud asjale andma seadusliku k\xc3\xa4igu", s\xc3\xb5nastust muudeti 1938. aasta p\xc3\xb5hiseaduses: "Kodanikel on \xc3\xb5igus p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda m\xc3\xa4rgukirjadega ja avaldustega asjaomaste riigi- ja muude avalik\xc3\xb5iguslikkude asutiste poole. Juriidilistel isikutel on see \xc3\xb5igus nende \xc3\xbclesannete ulatuses. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdumised ei v\xc3\xb5i omada s\xc3\xbc\xc3\xbcteo tunnuseid."_NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude perioodil reguleerisid Eesti NSV-s ametiasutuste poole p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumist 27. augustil 1958 j\xc3\xb5ustunud Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu m\xc3\xa4\xc3\xa4rus nr 320 "Kodanike kaebuste ja avalduste l\xc3\xa4bivaatamise t\xc3\xb6\xc3\xb6 parandamisest", Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu m\xc3\xa4\xc3\xa4rus 22. juulist 1968 nr 250 "Kodanike ettepanekute, avalduste ja kaebuste l\xc3\xa4bivaatamise korra kohta" ja Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu m\xc3\xa4\xc3\xa4rus 7. maist 1982 nr 298 "Kodanike ettepanekute, avalduste ja kaebustega seotud asjaajamise kohta riigiorganites, ettev\xc3\xb5tetes, asutustes ja organisatsioonides", kusjuures iga j\xc3\xa4rgnev normatiivakt t\xc3\xbchistas eelmise. ENSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu 1982. aasta m\xc3\xa4\xc3\xa4rus t\xc3\xbchistas Vabariigi Valitsus 15. veebruaril 1994 m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega nr 54 "Valitsuse otsuste muutmine ja kehtetuks tunnistamine" (punktis 882)._NEWLINE_ENSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse t\xc3\xbchistamisega tekkis regulatsioonis ajutine l\xc3\xbcnk, s.t p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumistele vastamist ei reguleerinud enam \xc3\xbckski \xc3\xb5igusakt. Teisalt, p\xc3\xb5hiseaduse \xc2\xa7 44 ja \xc2\xa7 46 seavad tingimuseks, et p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumistele vastamise regulatsioon kehtestataks seadusega, seega ei saanuks hierarhiliselt madalamal seisev \xc3\xb5igusakt enam avaldustele vastamist reguleerida isegi juhul, kui viimane oleks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud t\xc3\xbchistamata. 11. mail 1994 esitas Riigikogu liige Epp Haabsaar seaduseeln\xc3\xb5u "M\xc3\xa4rgukirjade ja avalduste l\xc3\xa4bivaatamise korra seadus", mis parlamentaarse t\xc3\xb6\xc3\xb6 k\xc3\xa4igus sai uue nime ning 27. juunil 1994 v\xc3\xb5eti vastu kui "Avaldustele vastamise seadus".'