b'\n_START_ARTICLE_\nJoosep Liiv\n_START_PARAGRAPH_\nJoosep Liiv (4. mai 1870 Alatskivi \xe2\x80\x93 24. veebruar 1957 Kiisa) oli eesti kiriku\xc3\xb5petaja.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nJoosep Liivi koolitee algas Varnja kirikukoolis ning j\xc3\xa4tkus Kodavere kihelkonnakoolis ja Tartu linnakoolis, mille ta seal valitsenud vene vaimu t\xc3\xb5ttu pooleli j\xc3\xa4ttis. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas seej\xc3\xa4rel m\xc3\xb5nda aega kodutalus, tehes muuhulgas ka kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d Jakob Hurdale. \xc3\x95pihimu viis ta Treffneri g\xc3\xbcmnaasiumi, kus ta \xc3\xb5ppis aastatel 1891\xe2\x80\x931896,. K\xc3\xbcpsuseksamid sooritas Liiv eksternina Narva kroonug\xc3\xbcmnaasiumi juures (koos Harald P\xc3\xb5lluga, kellest sai ka tema kursusekaaslane \xc3\xbclikoolis). 1896\xe2\x80\x931901 \xc3\xb5ppis ta Tartu \xc3\x9clikooli usuteaduskonnas. P\xc3\xa4rast Tartu \xc3\x9clikooli l\xc3\xb5petamist t\xc3\xa4iendas Liiv ennast \xc3\xbche aasta Berliinis.\n_START_SECTION_\nTegevus vaimulikuna\n_START_PARAGRAPH_\nProoviaasta veetis Joosep Liiv V\xc3\xa4ndra, H\xc3\xa4\xc3\xa4demeeste ja Tori koguduses. 21. veebruaril (vkj 8. veebruaril) 1904 p\xc3\xbchitseti Liiv Riia Jakobi kirikus P\xc3\xa4rnu praostkonna vikaar\xc3\xb5petajaks._NEWLINE_1904\xe2\x80\x931907 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Joosep Liiv V\xc3\xa4ndra abikoguduses K\xc3\xa4ru koguduses. 1907. aastal valis sakslastest koosnev konvent Joosep Liivi \xc3\xbcheh\xc3\xa4\xc3\xa4lselt Rapla Maarja-Magdaleena koguduse \xc3\xb5petajaks, eelistades teda kahele sakslasest kandidaadile. 19. sajandi l\xc3\xb5pus oli see t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne, sest eestlane v\xc3\xb5is ehk saada pastorikoha L\xc3\xb5una-Eestis (Liivimaa kubermangu), kuid P\xc3\xb5hja-Eestis (Eestimaa kubermangus) oli see palju raskem. Enne Joosep Liivi olid eestlastest P\xc3\xb5hja-Eestisse pastoriteks saanud Georg Kiviste Harju-Jaanis, Jakob Kukk Keilas ja Harald P\xc3\xb5ld Kosel. P\xc3\xb5hjus, miks otsustas sakslastest koosnev konvent valida eesti soost pastori, oli selleks, et eelmine koguduse sakslasest pastor Hermann Girgensohn oli kaotanud 1905. aasta s\xc3\xbcndmuste t\xc3\xb5ttu rahva usalduse ja lahkunud Novorossiiskisse. Nii ei julgenud konvent keerulisel ajal rahva soovile vastu seista ning v\xc3\xb5ttis Joosep Liivi kogudusse soojalt vastu. Tugeva h\xc3\xa4\xc3\xa4le ja s\xc3\xb5braliku olekuga Liiv oli rahva hulgas erakordselt populaarne ning Liivi 25. ametijuubeliks otsustas kogudus kinkida talle kuldristi. Joosep Liiv t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Rapla koguduses 33 aastat, j\xc3\xa4\xc3\xa4des vanaduspensionile 1. jaanuaril 1941._NEWLINE_I maailmas\xc3\xb5ja ajal aastal 1915 saadeti Joosep Liiv tsaariv\xc3\xb5imude poolt 9 kuuks Siberisse, sest ta oli Leipzigi misjoniseltsilt vastu v\xc3\xb5tnud annetuse kogusummas 60 kopikat. (Koos temaga saadeti Siberisse ka Eestimaa kindralsuperintendent Daniel Burchard Lemm, Narva Aleksandri koguduse \xc3\xb5petaja Jakob Jalajas, J\xc3\xb5hvi Mihkli koguduse \xc3\xb5petaja Carl Immanuel Philipp Hesse, Kadrina Katariina koguduse \xc3\xb5petaja Johannes Eberhard, Reigi Jeesuse koguduse \xc3\xb5petaja Richard Georg von Hirschhausen ja Koeru Maarja-Magdaleena koguduse \xc3\xb5petaja Adolf Georg Haller)._NEWLINE_Aastatel 1907\xe2\x80\x931940 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Joosep Liiv Rapla Maarja-Magdaleena koguduse \xc3\xb5petajana. 1920\xe2\x80\x931935 oli ta L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Harju praostkonna abipraost, 1935\xe2\x80\x931940 kiriku \xc3\xbclemkohtu liige ja 1939\xe2\x80\x931944 EELK Konsistooriumi assessor. Kuigi Joosep Liiv l\xc3\xa4ks 1. jaanuaril 1941 emerituuri, j\xc3\xa4tkas ta raskete aegade t\xc3\xb5ttu koguduset\xc3\xb6\xc3\xb6st vabana konsistooriumi assessorina ning oli aastatel 1947\xe2\x80\x931950 Tallinna Oleviste koguduse hooldaja\xc3\xb5petaja. Aastal 1950 andis konsistoorium talle praosti aunimetuse.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\n1908. aastal abiellus Joosep Liiv endast 18 aastat noorema Ohukotsu m\xc3\xb5isavalitseja t\xc3\xbctre Elfriede Christine Maia H\xc3\xbcbega. S\xc3\xbcgisel peetud pulma oli kokku tulnud palju tolleaegseid prominente. Laulatuse viis l\xc3\xa4bi Kolga-Jaani \xc3\xb5petaja Villem Reiman, pruudip\xc3\xa4rg m\xc3\xa4ngiti maha hilisemale piiskopile Jakob Kukele._NEWLINE_Liivide peres oli neli last. Poeg Heino suri 14-aastaselt. T\xc3\xbctred Salme, Helga ja Else said hea hariduse. Vanemad t\xc3\xbctred Salme ja Helga \xc3\xb5ppisid Tartu \xc3\x9clikoolis saksa ja inglise filoloogiat, noorim t\xc3\xbctar Else aga majandust ja bioloogiat. Salme abiellus Joosep Liivi abi\xc3\xb5petaja, hilisema Saarte-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne praosti ja K\xc3\xa4ina Martini koguduse \xc3\xb5petaja Voldemar Kirotariga, kes 1941. aastal arreteeriti ja teadmata kadunuks j\xc3\xa4i. Keskmine t\xc3\xbctar Helga abiellus 1940. aastal saksa keele \xc3\xb5ppej\xc3\xb5u ja leksikograafi Felix Kibbermanniga. Salme Kirotar, Felix Kibbermann ja viimase \xc3\xb5de Elisabeth Kibbermann on tuntud kui saksa-eesti ja eesti-saksa s\xc3\xb5naraamatute koostajatena. Noorim t\xc3\xbctar Else t\xc3\xb6\xc3\xb6tas veterinaarist abikaasa J\xc3\xbcri Schotteri assistendina._NEWLINE_Joosep Liivi lellepojad olid kirjanikud Juhan Liiv ja Jakob Liiv.'