b'\n_START_ARTICLE_\nRannakaitsepatarei nr 315\n_START_PARAGRAPH_\nRannakaitsepatarei nr 315 on 1941. aastal Saaremaale S\xc3\xb5rve poolsaarele Torgu valda rajatud rannakaitsepatarei, mis kuulus Punalipulise Balti laevastiku Tallinna merev\xc3\xa4ebaasiL\xc3\xa4\xc3\xa4nemere rannikukaitses\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_Rannakaitsepatareid nr 315 nimetati ka Stebeli patareiks kapten Aleksandr Stebeli j\xc3\xa4rgi, kes oli selle patarei esimene komand\xc3\xb6r.\n_START_SECTION_\nPatarei Teises maailmas\xc3\xb5jas\n_START_PARAGRAPH_\nPatarei oli relvastatud kahe 180 mm paarissuurt\xc3\xbckiga (laskekaugus 38 km) kinnises tornis, nagu ka Hiiumaal rannakaitsepatarei nr 316 ja Osmussaarel rannakaitsepatarei nr 314._NEWLINE_Patarei juurde p\xc3\xb6\xc3\xb6rab tee S\xc3\xa4\xc3\xa4re\xe2\x80\x93Kaugatuma maantee 3. kilomeetrilt. Sama maantee 4. kilomeetrilt umbes 100 m l\xc3\xa4\xc3\xa4ne suunas asub patarei komandopunkt, kuhu on p\xc3\xbcstitatud betoonist obelisk. Seal on s\xc3\xa4ilinud patarei tulejuhtimistorn, mis v\xc3\xa4liselt sarnaneb tuulikuga. Seal on ka mitmesuguste muude hoonete varemeid. _NEWLINE_Patareis oli komandopunkt, kaks suurt\xc3\xbckitorni, tulejuhtimistorn, katlamaja ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elinnak. Suurt\xc3\xbckitorni plokid olid 16 m s\xc3\xbcgavused kahekorruselised betoonehitised 2 m paksuste seinte ja 3,5 m paksuse laega. Suurt\xc3\xbckkidest oli v\xc3\xb5imalik tulistada 38 km kaugusele. _NEWLINE_Patarei v\xc3\xb5ttis osa lahingutest Kura kurgus ja S\xc3\xb5rve poolsaare kaitsmisest N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4gede poolt 1941. aastal. Kui N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4ed h\xc3\xbclgasid patarei ehitised, lakkas t\xc3\xb6\xc3\xb6tamast vee\xc3\xa4rastuss\xc3\xbcsteem ja ehitised t\xc3\xa4itusid veega.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n1945. aastal tehti endisest rannikupatareist nr 315 ilma relvadeta \xc3\xb5ppepatarei nr 360.'