b'\n_START_ARTICLE_\nDmitri \xc5\xa0ostakovit\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nDmitri \xc5\xa0ostakovit\xc5\xa1i isa oli keemik, ema pianist. Ta l\xc3\xb5petas Leningradi Konservatooriumi pianisti ja heliloojana (1925). Olnud lisaks viljakale heliloomele 1937. aastast peale tegev ka muusika\xc3\xb5ppej\xc3\xb5una, aga sattus 1948 l\xc3\xb5plikult Stalini p\xc3\xb5lu alla, misj\xc3\xa4rel sai elatist teenida vaid filmimuusikat kirjutades. Teda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati eesk\xc3\xa4tt formalismis. P\xc3\xb5lu alt vabanes alles 1960. aastaiks. Tema poeg Maksim \xc5\xa0ostakovit\xc5\xa1 on tuntud dirigent ja pianist.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nDmitri \xc5\xa0ostakovit\xc5\xa1 on kirjutanud 15 s\xc3\xbcmfooniat, millest k\xc3\xb5ige tuntum on arvatavasti 5. s\xc3\xbcmfoonia, 2 ooperit ning suurts\xc3\xbckkel "24 prel\xc3\xbc\xc3\xbcdi ja fuugat".\n_START_SECTION_\nTsitaat\n_START_PARAGRAPH_\nTe ju m\xc3\xb5istate, et mina olen vanglas, kardan oma pere ja iseenda p\xc3\xa4rast, kuid tema (Pablo Picasso) on vabaduses ega tarvitse valetada!... Kes teda keelest sikutas? Nad k\xc3\xb5ik \xe2\x80\x93 Hewlett Johnson, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Joliot-Curie ja Pablo Picasso on t\xc3\xb5prad. Elavad maailmas, kus vahest polegi nii h\xc3\xb5lbus p\xc3\xb5li, aga kus saab t\xc3\xb5tt r\xc3\xa4\xc3\xa4kida ja t\xc3\xb6\xc3\xb6d teha, tegelda sellega, mida sa vajalikuks pead. Picassost, n\xc3\xa4e, sai rahutuvi!'