b'\n_START_ARTICLE_\nHallvares\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nHallvares on levinud Euraasias Iirimaast, \xc5\xa0otimaast, Skandinaaviast ja Mandri-Euroopa kesk- ja l\xc3\xb5unaosadest kuni L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Siberini._NEWLINE_Hallvarese pesitsusaegset arvukust hinnatakse Eestis 40 000 \xe2\x80\x93 70 000 paarile ja talvist arvukust 150 000 \xe2\x80\x93 300 000 isendile . Hallvareste arvukus aasta-aastalt kasvab ja paljude teiste linnalindude arvukus selle v\xc3\xb5rra v\xc3\xa4heneb.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nHallvarese \xc3\xbcldpikkus on 47 cm. Keskmise isendi kaal on 510 grammi ja tiibade siruulatus on 98 cm. Vanalindudel on mustad ja pruunika varjundiga hallid sulepartiid. Hallvaresel esineb \xc3\xbcsna sageli v\xc3\xa4rvush\xc3\xa4lbeid. Noortel selleaastastel hallvarestel on vanadega v\xc3\xb5rreldes t\xc3\xbckk maad l\xc3\xbchem saba. Eriti noortel \xc3\xa4sja pesast v\xc3\xa4ljunud hallvarestel ei pruugi sulestikus halli ollagi ja need n\xc3\xa4evad v\xc3\xa4lja pigem haki moodi.\n_START_SECTION_\nLaul\n_START_PARAGRAPH_\nHallvarese h\xc3\xa4\xc3\xa4l on teiste vareslaste omast valjem kuna hallvaresed ei ela kolooniates. Tarvis on, et territooriumi n\xc3\xb5udev ja t\xc3\xa4histav h\xc3\xa4\xc3\xa4l kostaks kaugel oleva teise vareseni. Vanad varesed teevad tavaliselt 3-4 kraaksatust. Noored varesed kraaksuvad vaiksemalt peenema h\xc3\xa4\xc3\xa4lega ja kraaksatuste jada on pikem ja pidevam. Erinevalt muudest vareslastest, hallvares teiste lindude ja muude h\xc3\xa4\xc3\xa4lte j\xc3\xa4ljendamist ei harrasta._NEWLINE__NEWLINE_2 omavahel \xc3\xb5huv\xc3\xb5itlust pidavat hallvarest teevad kraaksumise asemel pikemat sorti \xc3\xbchtlast k\xc3\xa4rinat.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nHallvares on k\xc3\xb5iges\xc3\xb6\xc3\xb6ja. Kehvemal ajal nokivad nad isegi surnuaedades k\xc3\xbc\xc3\xbcnlaid. Kalmuk\xc3\xbc\xc3\xbcnaldes on parafiini asemel steariin. Enamjaolt toituvad nad linnas saadaolevast aga hooajati k\xc3\xa4ivad nad toitumas p\xc3\xb5ldudel, randades ja lautade juures. Hallvares saab hakkama ka vette maandumisega, sealt toidupala v\xc3\xb5tmise ja seej\xc3\xa4rel veest lendu t\xc3\xb5usmisega. Sageli passib hallvares k\xc3\xb5rgel puu otsas ja j\xc3\xa4lgib teiste pisemate lindude pesasid. Esimesel v\xc3\xb5imalusel pistab ta teiste lindude munad ja pojad nahka. Samas on varese munad ja pojad kajakate j\xc3\xa4lgimise ja ohu all.\n_START_SECTION_\nElupaik\n_START_PARAGRAPH_\nHallvares asustab inimasulaid ja mitmesugust maastikku. Suuri metsalaamasid v\xc3\xa4ldib. Metsaservad juba sobivad elamiseks. Linnas v\xc3\xa4ldib kohti, kus muru on pikka aega niitmata. Eestis on hallvareseid aastaringselt aga suvised ja talvised hallvaresed pole osaliselt needsamad. Hallvaresed r\xc3\xa4ndavad talveks paarisaja kilomeetri ulatuses l\xc3\xb5una poole. N\xc3\xa4iteks tulevad m\xc3\xb5ned Soomes elavad hallvaresed talveks Eestisse ja osad eesti hallvaresed lendavad Poola ja Saksamaale. Hallvaresed on eraklikud linnud aga v\xc3\xa4ljaspool pesitsusaega meeldib neil pundis koos magada. Magamispaigana on eelistatud elupuud. Vihmase ilmaga k\xc3\xb5lbab magamiseks ka kuusk. Magamispaigana kasutavad karjakaupa ka selliste k\xc3\xb5rghoonete katuseid kus neid keegi segamas ei k\xc3\xa4i.\n_START_SECTION_\nAju\n_START_PARAGRAPH_\nHallvares on oma intelligentsuselt v\xc3\xb5rdv\xc3\xa4\xc3\xa4rne koera v\xc3\xb5i p\xc3\xa4rdikutega. Kuna aga aju v\xc3\xa4iksem nii keha proportsioonilt kui grammkaalult, siis v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et hallvarese aju on p\xc3\xa4rdikute omast tunduvalt efektiivsem. Hallvarese nupp nokib paremini kui haki ja k\xc3\xbcnnivarese oma.\n_START_SECTION_\nPesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nPaarid moodustuvad m\xc3\xa4rtsis. Pesa ehitab aprillis. Ehitamiseks kasutab oksi, \xc3\xb5lgi, pilliroo t\xc3\xbckke ja laaste, mille kinnitab savi ja poriga (v\xc3\xa4idetavalt ka teiste loomade s\xc3\xb5nnikuga). Tihti kasutab pesa ehitamisel traadit\xc3\xbckke ja muid selliseid inimtegevuse j\xc3\xa4\xc3\xa4ke. Pesa vooderdab sulgedega ja rohulibledega, aga ka kaltsu- ja kilet\xc3\xbckkidega, vatiga ning pr\xc3\xbcgi hulgast leitud pehme s\xc3\xbcnteetikaga. Pesa ehitab reeglina v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge puu otsa, kuhu on raske ligi p\xc3\xa4\xc3\xa4seda. Kui k\xc3\xbcnnivaresed ehitava pesasid kolooniatena \xc3\xbche puu v\xc3\xb5i puugrupi otsa, siis hallvareste pesad on \xc3\xbcksteisest suurte vahemaadega eraldatud. Kogu linn on kaetud h\xc3\xb5reda aga \xc3\xbchtlase pesade v\xc3\xb5rgustikuga. V\xc3\xa4ikesaartel v\xc3\xb5ivad hallvaresed pesa ehitada ka kivide vahele. Hallvarese munakurnas on 4\xe2\x80\x936 sinakasrohelist tumedate t\xc3\xa4hnidega muna. Munad on 38\xe2\x80\x9342 mm pikad ja 28\xe2\x80\x9332 mm laiad. Emaslind muneb umbes aprillikuu keskel, aga t\xc3\xa4heldatud on ka varasemat ja hilisemat pesitsuse algust. Emaslind haudub mune \xc3\xbcksinda, sisuliselt pesalt lahkumata. Isaslind toidab teda. Pesa \xc3\xbcmbruses on muidu h\xc3\xa4\xc3\xa4lekad hallvaresed v\xc3\xa4ga vaiksed. Umbes kolme n\xc3\xa4dala p\xc3\xa4rast kooruvad pojad, keda toidavad m\xc3\xb5lemad vanemad. Hallvarese pojad lendavad pesast v\xc3\xa4lja juba juunikuu alguspoolel. M\xc3\xb5nda aega hoiavad noorlinnud vanemate l\xc3\xa4hedusse, kes neid veel toidavad ja kaitsevad. Juulikuus pesakonnad lagunevad. S\xc3\xbcgisel ja talvel kogunevad hallvaresed parvedena asulate pr\xc3\xbcgilate ja teiste toiduallikate l\xc3\xa4hedale. Hallvaresed paljunevad alates ca 3\xe2\x80\x934 eluaastast. Maksimaalne j\xc3\xa4rglasi andnud hallvarese eluiga teatakse olevat 16 eluaastat.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nHallvares on v\xc3\xa4ga l\xc3\xa4rmakas lind. Samas piisab hallvarese hirmutamiseks k\xc3\xa4teplaksust v\xc3\xb5i pasuna puhumisest. Seda muidugi l\xc3\xbchiajaliselt ja ainult l\xc3\xbchikese distantsini. \xc3\x9cldse on hallvares v\xc3\xa4ga nahaalne ja uudishimulik, samas ka v\xc3\xa4ga kartlik ja ettevaatlik lind. Hallvares suudab talle ohtu kujutanud inimeste n\xc3\xa4od meelde j\xc3\xa4tta ja nende n\xc3\xa4gude uuesti n\xc3\xa4gemisel teeb hoiatush\xc3\xa4\xc3\xa4lt, et ohtu ka naabruses olevatele hallvarestele \xc3\xb5petada.\n_START_SECTION_\nVaenlased\n_START_PARAGRAPH_\nKanakull eelistab linnas jahtida vareslaste seast just hallvareseid. Linnas lendavat kanakulli saadab kaugel tagapool h\xc3\xa4dakisa tegevate vareste parv. Kord juba kulli k\xc3\xbc\xc3\xbcnte vahele sattunud hallvares enam h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ei tee, ainult siputab ja \xc3\xbcritab vastu v\xc3\xb5idelda. Linnarebast n\xc3\xa4hes hakkavad hallvaresed rebast "s\xc3\xb5imama" ja teda eemale peletama. Hallvares on siiski v\xc3\xa4ga ettevaatlik lind nii et v\xc3\xa4hemalt vanale linnule rebased ohtu kujutada ei suuda. K\xc3\xbcll aga kujutab rebane ohtu noortele hallvarestele, kes on veel \xc3\xbcmbruse suhtes hooletud ja ei oska karta suurt midagi. L\xc3\xb5unapoolsemates riikides tarvitavad inimesed hallvareseid isegi toiduks. Neid ei k\xc3\xbctita k\xc3\xbcll otseselt toidu saamiseks, k\xc3\xbcll aga hallvareste kui kahjurite k\xc3\xb5rvaldamiseks ja siis muu hulgas ka toidu valmistamiseks. Hallvares maitseb v\xc3\xa4idetavalt h\xc3\xa4sti. Hallvaresed on ohuks kanatibudele, samas vahelej\xc3\xa4\xc3\xa4mise korral teeb kana hallvaresele l\xc3\xb5pu peale. Tunduvalt raskem kana suudab oma v\xc3\xb5imsate jalgadega varest kinni hoida ja ta surnuks nokkida. Hallvarese munadele ja poegadele on sagedaseks ohuks H\xc3\xb5bekajakad ja Rongad.'