b'\n_START_ARTICLE_\nKalaranna fort\n_START_PARAGRAPH_\nKalaranna fort on Tallinnas mere \xc3\xa4\xc3\xa4res asuv ehitisekompleks, mis algselt ehitati kindlusehitisena (fort). Kompleks asub Tallinnas Kalamaja asumis aadressil Kalaranna 28/ Vesilennuki 2 ja 4._NEWLINE_Forti hakati ehitama keiser Nikolai I korraldusel 1829. aastal ja see valmis peamiselt 1840. aastal. Selle p\xc3\xb5hiosa moodustasid kaitsekasarmud, seet\xc3\xb5ttu on ametlikus vene keeles nimetatud kogu kompleksi Oboronitel\'naja kazarma (\xd0\x9e\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0). _NEWLINE_Alates 1869. aastast on kompleksi kasutatud hariliku kasarmuna, siis asendus nimetus "Kaitsekasarm" tasapisi nimega "Patareikasarm". Alates 1920. aastast tegutseb fordis vangla, sellest ajast tuntakse kompleksi \xc3\xbcldiselt l\xc3\xbchema nimega "Patarei". T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on eriti rahvap\xc3\xa4rast kasutusel mitmeid kombineeritud (\xc3\xbcldiselt vigaseid) nimetusi (nt \'Patarei merekindlus\' vms)._NEWLINE_Kompleksi p\xc3\xb5hiosa on alates 13. maist 1997 Eesti Vabariigi kultuurim\xc3\xa4lestis nr 8485.\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\nTallinna linnam\xc3\xbc\xc3\xbcrist eemale ehitati sadama kaitseks juba keskajal mingeid kindlustusi. Esimesi linnast eemale viidud linna kaitsvaid kindlusi kavandati alles Rootsi ajal, 17. sajandi I poole l\xc3\xb5pul. Mitmesugused kavad k\xc3\xa4sitlesid Tallinna randa, aga h\xc3\xb5lmasid juba ka Tallinna lahte ning lahe-\xc3\xa4\xc3\xa4rseid saari ja poolsaari. \xc3\x9cht-teist j\xc3\xb5uti ka valmis teha, enne kui Suur P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5da Rootsi v\xc3\xb5imu Eesti aladel ja Vene oma vastu v\xc3\xa4lja vahetas. \xc3\x9cks valminud ehitistest oli linnast loodes, Kalamaja-K\xc3\xb6ism\xc3\xa4e-Kalaranna piiril paiknenud muldkindlustis, mida \xc3\xbcldiselt kasutati \xc3\xb5ppepatareina._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Tallinna alistamist 1710. aastal v\xc3\xb5tsid venelased linna ning eriti sadama ja laevas\xc3\xb5idutee kindlustamise t\xc3\xb5siselt k\xc3\xa4sile \xe2\x80\x93 s\xc3\xb5da kestis veel ju edasi. Rootslaste patarei kohale ehitati uus ja suurem, mida edaspidi tunti Eestimaa patareina. P\xc3\xa4rast Tallinna lahe idakaldale sarnase patarei ehitamist anti neile uued nimed \xe2\x80\x93 Kalarannal paiknes n\xc3\xbc\xc3\xbcd L\xc3\xa4\xc3\xa4nepatarei ja Maarjam\xc3\xa4e all Idapatarei. Patareid korrastati oluliselt p\xc3\xa4rast L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerel 1726. aastal tekkinud pinevat olukorda._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmise saja aasta jooksul ei v\xc3\xb5etud seal enam midagi suuremat ette. Isegi Vene teenistuses olnud madalmaalase Jacob Eduard de Witte 1791. aastal koostatud k\xc3\xb5ige hiiglaslikum Tallinna kaitsekava n\xc3\xa4gi ette L\xc3\xa4\xc3\xa4nepatarei pea samasugusena s\xc3\xa4ilitamist, hoolimata oma muudest tohututest \xc3\xbcmberehitusmahtudest.\n_START_SECTION_\nTallinna 1820. aasta kaitsekava\n_START_PARAGRAPH_\nSuurte muldkindlustiste aeg hakkas otsa saama. Uute, Preisimaalt l\xc3\xa4htunud ideede alusel hakati Venemaal 19. sajandi alguses kavandama kindlusi kui suurt\xc3\xbckkidega varustatud suurte kiviehitiste v\xc3\xb5rku, kus iga "v\xc3\xb5rgus\xc3\xb5lm" suudab toetada oma naabreid._NEWLINE_\xc3\x9che sellise 1820. aastal koostatud suure kava alusel pidi uusi kindlustisi ehitatama ka Tallinna. Praegu teadaolevalt kavandati v\xc3\xa4hemalt 8 kiviehitiste kompleksi p\xc3\xbcstitamist v\xc3\xb5i olulist rekonstrueerimist. Neist on kavandatud asukoht teada neljal \xe2\x80\x93 suur fort Kalaranna l\xc3\xa4\xc3\xa4neossa, Montalembert-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi suurt\xc3\xbckitorniga fort V\xc3\xa4ike-Paljassaarele ja Pirita j\xc3\xb5e suudmesse ning olemasoleva Topeltpatarei \xc3\xbcmberehitamine. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud nelja kavandatud ehitise asukoht pole t\xc3\xa4pselt teada._NEWLINE_Tegelikult valmis 1824. aastaks ainult \xc3\xbcks fort V\xc3\xa4ike-Paljassaare loodeotsas, mille suurt\xc3\xbckitorni tunti eesti keeles hiljem Valge tornina. Kalaranda ehitati suur fort juba j\xc3\xa4rgmises kaitsekavas muudetud kujul.\n_START_SECTION_\nTallinna 1827.\xe2\x80\x931828. aasta kaitsekava\n_START_PARAGRAPH_\nTallinna uus kaitsekava koostati 1827. aastal. Selles n\xc3\xa4hti ette Tallinna l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljele nelja suure fordi ehitamist \xe2\x80\x93 Kalaranda (sama mis 1820. aasta kaitsekavas), Kalamajja, Kelmik\xc3\xbclla ja T\xc3\xb5nism\xc3\xa4ele (need on praegused m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlused, selleaegsed nimed ja liigitus pole teada). Esimesena hakati ehitama k\xc3\xb5ige suuremat ja t\xc3\xa4htsamat forti Kalarannas ja neljast kavandatud ehitisest saigi ainsana valmis vaid see.\n_START_SECTION_\nKalaranna fort\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam ja suurem fort oli p\xc3\xb5hjapoolseim, L\xc3\xa4\xc3\xa4nepatarei kohale Kalaranda kavandatud ehitisekompleks (teistest umbes kolm korda suurema pindalaga). Selle keskmes olnuks kivist mitmekordne suurt\xc3\xbckihoone ning see pidi kaitsma nii maa-, ranniku- kui ka mererinnet. Kompleks koosnes kahest suurest kivihoonest, muldvallidest, vallikraavidest ja mitmest muust ehitisest. Suurima hoone \xe2\x80\x93 gor\xc5\xbeihoone \xe2\x80\x93 \xc3\xbchise kaitse- ja majutusfunktsiooni j\xc3\xa4rgi nimetati kogu kompleksi Kaitsekasarmuks. P\xc3\xa4rast kindluse tegutsemise l\xc3\xb5petamist ja kasarmuna edasitegutsemist muutus nimi rahvasuus Patareikasarmuks ja hiljem lihtsalt Patareiks._NEWLINE_Selliseid komplekse ehitati ka mujale Vene L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere-rannikule. Peterburi esisel Retusaarel ehitati nii saarel paiknevasse Kroonlinna kui ka mujale saarele ja \xc3\xbcmbritsevasse merre, neist Paul I fort omas sarnaseid jooni Kalaranna fordiga._NEWLINE_Venemaa l\xc3\xa4\xc3\xa4nepiiril paiknevatele Ahvenamaa saartele rajati 1830. aastatel v\xc3\xb5imas Bomarsundi kindlus, mille peafort sarnanes Kalaranna fordiga. V\xc3\xb5i kui \xc3\xb6elda teisiti \xe2\x80\x93 Tallinna taheti ehitada Bomarsundiga sarnanev kindlus, kuid valmis j\xc3\xb5uti ehitada ainult \xc3\xbcks fort (Kalaranna fort), mida osaliselt t\xc3\xa4iendasid varasemad kindlusehitised \xe2\x80\x93 Valge torn, meres paiknev Topeltpatarei jt._NEWLINE_Kalaranna fordi ehitamine algas 1829. aastal. Suurim hoone ehk gor\xc5\xbeihoone (selline kindlustise s\xc3\xbcda on prantsuse keeles r\xc3\xa9duit) kavatseti ehitada kahe, fordi \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud osad veel \xc3\xbche aastaga. Siset\xc3\xb6\xc3\xb6d kavandati neljandaks aastaks. Algul ei hoitud kokku ei raha ega ka t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5udu. T\xc3\xb6\xc3\xb6d kippusid aga venima ning kulutused plaanitust suuremaks kasvama. V\xc3\xa4ga palju n\xc3\xb5udis raha erakruntide riigile v\xc3\xa4ljaostmine.\n_START_SECTION_\nMortiiripatarei reduut\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cldiselt oli p\xc3\xb5hihooned 1837. aastaks valmis. Hiljem rajati veel \xc3\xbcmbritsevaid v\xc3\xa4iksemaid kindlustisi (patareisid) ning 1838. aastal ehitati maapoolsesse otsa veel \xc3\xbcks kindlustis \xe2\x80\x93 reduut, mille keskmes pidi olema kivist suurt\xc3\xbckihoone \xe2\x80\x93 kaponiir. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt oli see reduut kavandatud mortiiridest laskmiseks. 1854\xe2\x80\x931855 ehitati selle kaponiirile peale teine korrus._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on maa peal s\xc3\xa4ilinud ainult hoone, mida tuntaksegi Mortiiripatareina. Reduudi muid osasid \xe2\x80\x93 muldkindlustisi, vallikraavi, kontreskarpm\xc3\xbc\xc3\xbcri jm \xe2\x80\x93 on s\xc3\xa4ilinud maa all. Mortiiripatarei reduudi kasutatav nimi ja kavandatud otstarve ning teostatud kuju ja sellest tulenev otstarve on omavahel vastuolus ning sellele pole t\xc3\xa4naseni ammendavat seletust.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmber- ja lisaehitisi\n_START_PARAGRAPH_\nKogu kompleks sai valmis 1840. aastal, \xc3\xbcmberehitused algasid pea samal ajal. Kiiljasse fle\xc5\xa1ihoonesse hakati ehitama ohvitseride kortereid, seej\xc3\xa4rel rajati veel esialgne laatsaret. Muid ruume ehitati \xc3\xbcmber kas s\xc3\xb5duritele (poissmehed) v\xc3\xb5i allohvitseridele (perekonnainimesed). Gor\xc5\xbeihoone alumisele korrusele paigutati leivak\xc3\xbcpsetus- ja k\xc3\xb6\xc3\xb6giruumid. Kokku oli hoonetesse ette n\xc3\xa4htud pea 2000 elanikku._NEWLINE_Uutes hoonetes tulid v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5sised ehitusvead. Hooned olid rajatud allikarikkasse paika, seinad hakkasid niiskust koguma ja tilkuma. Elamistingimuste halvenemise p\xc3\xa4rast kaaluti isegi Kaitsekasarmu mahaj\xc3\xa4tmist, lammutamist ja uue ehitamist._NEWLINE_Tallinnas oli kord juba selline viga tehtud. Lasnam\xc3\xa4ele rajati 18. sajandi l\xc3\xb5pul hiiglaslik s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e majutuskompleks \xe2\x80\x93 Uuslinn, mille s\xc3\xbcda oli kuni 10 000 mehele m\xc3\xb5eldud kaarjas kasarmuhoone. Liigniiskus sundis v\xc3\xa4hem kui pool sajandit p\xc3\xa4rast kasutuselev\xc3\xb5ttu (1844. aastal \xe2\x80\x93 Kaitsekasarm suutis juba sealseid mehi vastu v\xc3\xb5tta) elamisk\xc3\xb5lbmatu hoone maha j\xc3\xa4tma. Kaitsekasarmut ei j\xc3\xa4etud maha, kuid olukord lahenes rahuldavalt alles p\xc3\xa4rast 1869. aastat, kui kindlusefunktsiooni minetanud hoone laskeavad akendeks \xc3\xbcmber tehti ja sellega p\xc3\xb5hiline niiskus v\xc3\xa4lja tuulutati._NEWLINE_Teine h\xc3\xa4da oli joogiveenappus. Algsed kaevud ei andnud piisavalt vett ning mitu aastat n\xc3\xa4hti kaevupuurimisega vaeva. Vesi saadi 1847. aastal l\xc3\xb5puks k\xc3\xa4tte, kaevule ehitati \xc3\xbcmber rinnatis ja kaevuhoone. Kolmanda h\xc3\xa4dana tekitasid esimese korruse toiduvalmistamise aurud lahingukambrite relvadele suurt kahju, mille vastu kavandati ka erinevaid t\xc3\xb5kkeid. Lahendus saabus alles 1899. aastal, kui kasarmu k\xc3\xb5rvale ehitati uus leivatehas ja toiduvalmistamisseadmed l\xc3\xb5huti esimese korruse kasemattidest v\xc3\xa4lja.\n_START_SECTION_\nKrimmi s\xc3\xb5da 1853\xe2\x80\x931856\n_START_PARAGRAPH_\n1853. aastal Euroopas ja Aasias puhkenud Krimmi s\xc3\xb5da ulatus ka L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerre. Forti tuli hakata kohandama uue s\xc3\xb5ja vajadustele. Esimesel s\xc3\xb5ja-aastal korrastasid venelased veel k\xc3\xb5iki Tallinna rannikukindlustisi._NEWLINE_Asjaolu, et k\xc3\xb5ik Soome lahe \xc3\xa4\xc3\xa4rsed Vene kindlustised olid p\xc3\xa4\xc3\xa4smatult vananenud, j\xc3\xb5udis Vene v\xc3\xa4ejuhatusele kohale alles p\xc3\xa4rast 1854. aasta augustit. Ahvenamaale olid venelased suurest Bomarsundi kindlusest j\xc3\xb5udnud valmis ehitada alla poole, kuid Kaitsekasarmu-laadne, ent sellest noorem tsitadell oli valmis saanud. Augustis 1854 s\xc3\xb5itis Briti-Prantsuse \xc3\xbchendlaevastik Vene kindluse alla, saatis peamiselt prantslastest koosneva dessandi maale ning vallutas kindluse k\xc3\xb5ik osad kiiresti ja v\xc3\xa4ikeste j\xc3\xb5ududega. Venelastele oli see suur \xc5\xa1okk. Venelased j\xc3\xa4tsid maha k\xc3\xb5ik eraldiasetsevad v\xc3\xa4iksemad kindlustised, mida ei saanud jalav\xc3\xa4ega toetada ja mida pidi meritsi varustama. Maatoetusega kindlustisi rajati aga juurde._NEWLINE_Nii tehti samal aastal ka Tallinnas \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4iteks l\xc3\xb5huti ja h\xc3\xbcljati Valge torn ja Topeltpatarei, Kaitsekasarmu juurde ehitati aga tiibade kindlustamiseks Kahekorruseline patarei ja nimeta patarei. Kaitsekasarmu ja linnakindlustiste vahelise ala tugevdamiseks ehitati Kalamaja l\xc3\xbcnett ja Wachteni patarei._NEWLINE_On arvatud, et Tallinna kindlus ja eriti Kaitsekasarm olid hea kaitsev\xc3\xb5imega ja hoidsid Krimmi s\xc3\xb5ja ajal liitlaste v\xc3\xa4ed oma relvade \xc3\xa4hvardusel linnast eemal. Tegelikult Vene kindlustised ei takistanud eriti liitlasi, vaid need kartsid peamiselt Vene jalav\xc3\xa4e sekkumist._NEWLINE_Maav\xc3\xa4gede v\xc3\xb5imalikust toetusest eraldatavad Vene kindlustised olid tegelikult liitlaste merev\xc3\xa4ele kerge saak \xe2\x80\x93 nende \xc3\xbclekaal merel oli masendav ja kindlustiste v\xc3\xb5imalikud merevarustusteed olid liitlaste kontrolli all. Nii h\xc3\xa4vitati 1855. aastal peale Bomarsundi kindluse ka Soome lahe p\xc3\xb5hjakalda kindlustised Kotka kandis ning kahjustati oluliselt Helsingi k\xc3\xbclje all olevat Viapori kindlust._NEWLINE_Kindlustisi, mida venelastel oli v\xc3\xb5imalik jalav\xc3\xa4ega kiiresti toetada, ei julgenud liitlased L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerel eriti puutuda. Arvatavasti p\xc3\xa4\xc3\xa4stiski Vene jalav\xc3\xa4e k\xc3\xb5rge maine Kaitsekasarmu h\xc3\xa4vitamisest. Tallinna puhul on ka v\xc3\xb5imalik, et liitlased lihtsalt soovisid \xc3\xbcht Vene laevastiku peabaasi blokeerida ja dessanti ei kavatsetudki.\n_START_SECTION_\nPatareikasarm\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmi s\xc3\xb5da l\xc3\xb5ppes 1856. aastal. Tallinna kindluse k\xc3\xb5lbmatus vormistati n\xc3\xbc\xc3\xbcd ka paberile ja linn k\xc3\xb5rvaldati kindluslinnade nimekirjast (ametlikult alles 1864. aastal). Maapoolseid kindlustisi hakati linnale uuesti \xc3\xbcle andma juba samal aastal, merepoolseid osasid k\xc3\xbcmme aasta hiljem. Kaitsekasarm muutus n\xc3\xbc\xc3\xbcd tavaliseks kasarmuks._NEWLINE_Laskeavad ehitati 1869. aastal \xc3\xbcmber akendeks ja sellega saadi lahti suurematest niiskuseprobleemisest. Maapoolne terav fle\xc5\xa1ihoone ehitati 1892. aastal kolmekorruseliseks \xe2\x80\x93 kasarmupinda oli lihtsalt juurde vaja. Gor\xc5\xbeihoone kolmanda korruse \xc3\xbchte kambrisse tehti \xc3\xbche kasarmus oleva jalav\xc3\xa4epolgu jaoks vene \xc3\xb5igeusu kirik. Uus leivatehas ehitati kasarmu k\xc3\xb5rvale 1899. aastal ja siis l\xc3\xb5huti esimese korruse kasemattidest v\xc3\xa4lja toiduvalmistamisseadmed._NEWLINE_Kasarmust l\xc3\xb5unas olev 1885. aastal ehitatud kivist manee\xc5\xbeihoone sisemus oli seatud nii, et seda sai lihtsa \xc3\xbcmberkorraldamise ja ikonostaasi (asub praegu N\xc3\xb5mme \xc3\xb5igeusu kirikus) paikaseadmisega teise jalav\xc3\xa4epolgu kirikuna tarvitada.'