b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb5gitakjas\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5gitakjad on kuni 8 dm k\xc3\xb5rgused taimed, mis kasvavad poolenisti vees. Tavaliselt on j\xc3\xb5gitakjatel lineaalsed lehed, aga m\xc3\xb5nel on need k\xc3\xbcllalt lihakad ja peaaegu kolmnurkse l\xc3\xa4bil\xc3\xb5ikega. Lehed on 3\xe2\x80\x9312 mm laiad, selgelt eristuva soonega keskel ja ererohelised. Lehed s\xc3\xa4ilitavad v\xc3\xa4rvi hiliss\xc3\xbcgiseni. Nendel liikidel, mis kasvavad s\xc3\xbcgavas v\xc3\xb5i voolavas vees, on lehed t\xc3\xa4ielikult vee all v\xc3\xb5i nende \xc3\xbclaosa toetub veepinnale._NEWLINE_Vars on p\xc3\xbcstine, kas harunenud v\xc3\xb5i lihtne. Tavaliselt ulatub vars veest v\xc3\xa4lja, aga esineb vorme, mis veepinnalt k\xc3\xb5rgemale ei ulatu. Niisugustel on pikad n\xc3\xb5rgad lehed._NEWLINE_\xc3\x95ied on v\xc3\xa4ikesed ja koondunud nuttidesse. \xc3\x9chel taimel on mitu nutti, mis omakorda moodustavad t\xc3\xb5lviku. T\xc3\xb5lviku \xc3\xbclemistes nuttides on \xc3\xbcksnes isas\xc3\xb5ied ja alumistes \xc3\xbcksnes emas\xc3\xb5ied. Isas\xc3\xb5is koosneb 3\xe2\x80\x936 silmapaistmatust pruunikast kattelehest ja pikkadest valgetest tolmukatest, mille tolmukapead annavad \xc3\xb5isikule villatordi kuju. Emas\xc3\xb5ies on 3 kattesoomust ja emakas, mille emakasuue on 1,2\xe2\x80\x932 mm pikk. Emas\xc3\xb5isikud puhkevad mitu p\xc3\xa4eva varem. Sel ajal on taime enese tolmukad veel kindlalt \xc3\xb5ide suletud ja see v\xc3\xb5imaldab risttolmlemist._NEWLINE_Vili on 4\xe2\x80\x937 cm pikk ja selles on \xc3\xbcks seeme. Viljal on terav ots. \xc3\x9che t\xc3\xa4hiku emas\xc3\xb5itest moodustub kerajas koguvili, mis meenutab pisut siili okkaid. Viljad v\xc3\xb5ivad levida nii tuule kui vee abil. Kui vili vette langeb, p\xc3\xbcsib ta kaua pinnal ja v\xc3\xb5ib vooluga l\xc3\xa4bida pikki vahemaid._NEWLINE_Lisaks seemnetele v\xc3\xb5ib j\xc3\xb5gitakjas levida ka risoomi t\xc3\xbckkide abil.'