b'\n_START_ARTICLE_\nNoarootsi kihelkond\n_START_SECTION_\nPiirkonna ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKuni muinasaja l\xc3\xb5puni oli Noarootsi ala praktiliselt asustamata. Siis moodustas see piirkond m\xc3\xb5juka Ridala muinaskihelkonna p\xc3\xb5hjapoolse \xc3\xa4\xc3\xa4reala._NEWLINE_13. sajandi keskel asustasid piirkonna rootslased, kellest p\xc3\xb5hiosa saabus Soomest. Eestisse tulnud kolonistidele anti rida privileege, mis seisnesid p\xc3\xb5hiliselt liikumisvabaduses ning v\xc3\xa4iksemates maksudes. Siis asusid Noarootsi alad L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Nigula kirikukihelkonna p\xc3\xb5hjaservas. _NEWLINE_Suurima ulatuse saavutas rootsi asustus 16. sajandi alguses. Sellel ajal sai Noarootsi ka omaette kihelkonnaks, kihelkonda kuulus ka Osmussaare saar. Esimesi kiriku\xc3\xb5petajaid on allikates mainitud 16. sajandil. Kihelkonna keskuseks oli P\xc3\xbcha Katariina kirik._NEWLINE_Noarootsi kihelkond oli Eesti mandriosa kihelkondadest ainus, kus rootslastest elanikkond oli enamuses. 16. sajandi teisel poolel r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid Noarootsi alasid Liivi s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus vene v\xc3\xa4ed \xe2\x80\x93 Balthasar Russow kirjutab oma kroonikas, et 1575. aastal "laastasid venelased ja tatarlased \xc3\xbcpris haletsemisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt maid \xc3\xbcmber Haapsalu, Koluvere, Lihula, Padise ja Vigala, samuti Saaremaad ja Hiiu, Muhu, Vormsi saari ja Noarootsit". 1580. aastatel l\xc3\xa4ks Noarootsi Rootsi v\xc3\xb5imu alla ja oli seda 1710. aastani. Rootsi aeg t\xc3\xa4hendas \xc3\xbchelt poolt vaimse elu elavnemist \xe2\x80\x93 Noarootsis rajati Eesti esimene teadaolev talurahvakool, Noarootsi kirik sai abikirikud (kabelid) Sutlepasse, Rooslepasse ja Osmussaarele. Samas rajati 17. sajandil rida m\xc3\xb5isaid, millega kaasnes rannarootslaste vanade \xc3\xb5iguste piiramine._NEWLINE_P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus (1710\xe2\x80\x931711) tabas Noarootsit suur katkuepideemia. Elanike arv v\xc3\xa4henes 2/3 v\xc3\xb5rra, mitmed k\xc3\xbclad surid t\xc3\xa4iesti v\xc3\xa4lja. T\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud k\xc3\xbcladesse asusid elama eestlased sisemaalt. Sellega algas Noarootsi eestistumine. 18. sajandi teisest poolest toimusid jumalateenistused ka eesti keeles._NEWLINE_Noarootsi on \xc3\xbcks Eesti l\xc3\xa4\xc3\xa4neranniku poolsaartest, mis olid ajalooliselt saared, kuid hiljem maat\xc3\xb5usu tagaj\xc3\xa4rjel mandriga \xc3\xbchinesid. 1770. aastal oli Noarootsi veel eraldi saar. Mandriga \xc3\xbchinemine toimus 19. sajandi keskel.\n_START_SECTION_\nKihelkonna alad t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nNoarootsi kihelkond j\xc3\xa4\xc3\xa4b t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tervikuna L\xc3\xa4\xc3\xa4ne maakonna aladele. Kihelkonna ala kattub suures osas endise Noarootsi valla alaga.'