b'\n_START_ARTICLE_\nNukk (bioloogia)\n_START_PARAGRAPH_\nNukk (ladina keeles pupa) on t\xc3\xa4ismoondeliste putukate eluj\xc3\xa4rk, mis j\xc3\xa4rgneb vastsestaadiumile ja eelneb valmikule._NEWLINE_Nukustaadiumis toimuvad putuka f\xc3\xbcsioloogias ja morfoloogias radikaalsed muudatused, mille k\xc3\xa4igus redutseeruvad vastseelundid, ja arenema hakkavad valmikule omased kehastruktuurid.\n_START_SECTION_\nNukkude tekkelugu\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva t\xc3\xa4ismoondelised putukad p\xc3\xb5lvnevad vanaaegkonna liikidest, kelle kogu elu m\xc3\xb6\xc3\xb6dus pinnases. Nad liikusid roomates ja hingasid kogu kehapinnaga. Sellep\xc3\xa4rast pidi nende elukeskkond v\xc3\xa4ga niiske olema._NEWLINE_Pikapeale hakkasid putukad ka maapinnale tulema. Maapinnal osutus kergemaks nii liikumine uutesse elupaikadesse kui vastassoo esindajatega kohtumine. Kuid maapind on \xc3\xbcldjuhul m\xc3\xa4rksa kuivem kui pinnas. See \xc3\xa4hvardas putukaid surmaga \xc3\xa4rakuivamise tagaj\xc3\xa4rjel. Maapinnale hakkasid tulema eesk\xc3\xa4tt t\xc3\xa4iskasvanud loomad, sest need on m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetelt suuremad noorloomadest, nende suhteline kehapind on massiga v\xc3\xb5rreldes v\xc3\xa4iksem ja sellep\xc3\xa4rast suudavad nad paremini taluda niiskuse ajutist langust keskkonnas. Selleks, et takistada kuivamist, arenesid neile mitmesugused katted, mille j\xc3\xa4tketest omakorda arenesid tiivad. Noored isendid, keda \xc3\xa4rakuivamine rohkem ohustas, elasid endiselt mullas._NEWLINE_Niisiis kujunes v\xc3\xa4lja olukord, kus paljude putukate elu kulges kahes t\xc3\xa4iesti erinevas keskkonnas: algul mullas, siis maapinnal. Noorloomad elasid varjatult ja peitsid ennast vaenlaste eest, vanaloomad lendasid avalikult ringi. Tekkis vajadus putuka siseehitus \xc3\xbchest keskkonnast teise minekul \xc3\xbcmber korraldada. Alguses toimus see lihtsalt kestumise ajal, aga p\xc3\xa4rastpoole l\xc3\xa4ksid vajalikud muutused nii keeruliseks, et kestumisest enam ei piisanud. Tekkis vajadus keha \xc3\xbcmberkorraldamisstaadiumi ehk nukustaadiumi j\xc3\xa4rele._NEWLINE_See kehtis aga \xc3\xbcksnes osa putukate kohta. Teisel osal putukatest nukustaadiumi v\xc3\xa4lja ei kujunenud ja neid nimetatakse vaegmoondega putukateks. Vaegmondega putukatel on juba \xc3\xa4sja munast koorunud isend \xc3\xbcsna t\xc3\xa4iskasvanud isendi moodi._NEWLINE_T\xc3\xa4ismoondega putukaile on omane, et vastne (putukas enne moonet) ja valmik (putukas p\xc3\xa4rast moonet) on t\xc3\xa4iesti erinevad. N\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4rbse vastsel pole pead ega jalgu ja tema keha meenutab pigem ussi. K\xc3\xa4rbse valmik seevastu on pea, jalgade ja tiibadega ning lennuv\xc3\xb5imeline.\n_START_SECTION_\nNukustaadium\n_START_PARAGRAPH_\nNukustaadiumis vastse organid ja koed h\xc3\xa4vivad (seda nimetatakse histol\xc3\xbc\xc3\xbcsiks) ning erilistest rakukogumitest (imaginaalketastest) moodustuvad valmiku elundid ja koed (seda nimetatakse histogeneesiks). Mida enam erineb vastne valmikust, seda ulatuslikum on histol\xc3\xbc\xc3\xbcs. N\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4rbse nukus on esimestel p\xc3\xa4evadel p\xc3\xa4rast nukkumist siseelundite asemel mingi pudrutaoline mass._NEWLINE_Harilikult eristatakse kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi nukke: muumianukud ja vabanukud. Vabanuku kehaj\xc3\xa4tked (jalad, tundlad, suised ja tiivad) on mitte \xc3\xbcksnes h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4htavad, vaid neid saab n\xc3\xb5elakese abil ka kehapinnalt eraldada, isegi kui nad on kehapinna vastu surutud. Seevastu muumianukkude j\xc3\xa4tked, isegi kui nad on h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4htavad, sulavad keha pinnaga kokku ja neid ei saa n\xc3\xb5elaga eemaldada ilma putukat vigastamata._NEWLINE_Kolmas nukut\xc3\xbc\xc3\xbcp on t\xc3\xbcnniknukk. See on iseloomulik n\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4rbestele. Neil saab nukukestaks viimane vastsekest, mis enne vastse nukkumist tugevasti puhetub ja k\xc3\xb5veneb._NEWLINE_Nukustaadiumis olevad putukad ei toitu, k\xc3\xbcll aga hingavad ja m\xc3\xb5ned ka liigutavad. Sageli nimetatakse nukustaadiumi puhkestaadiumiks, mis on aga kohatu. Esiteks toimub nukus intensiivne organismi \xc3\xbcmberehitus, teiseks on paljude putukate nukud v\xc3\xb5imelised sooritama energilisi liigutusi. T\xc3\xa4iesti liikumatud on t\xc3\xbcnniknukud, k\xc3\xb5ik \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud suudavad liikuda, m\xc3\xb5ned isegi h\xc3\xbcpetega. Ehmestiivaliste ja s\xc3\xa4\xc3\xa4skede nukud, mis arenevad vees, ujuvad aktiivselt ja v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti. Oksamailase nukud ronivad nukkumise kohast, mis asub puidu sees, m\xc3\xb6\xc3\xb6da r\xc3\xb6\xc3\xb6viku rajatud k\xc3\xa4iku avause juurde, mille kaudu liblikas v\xc3\xa4ljub. Kaamelkaelaliste nukk suudab koorepragude vahel ja metsak\xc3\xb5dus sama kiiresti joosta kui valmikki. M\xc3\xb5ne kihulase nukud suudavad l\xc3\xa4bi n\xc3\xa4rida v\xc3\xb5rgendist tupe, mille vastne enne nukkumist kudus._NEWLINE_On olemas keerulise eluts\xc3\xbckliga putukaid, mille vastse eri kasvuj\xc3\xa4rkudel on radikaalselt erinev ehitus. Nendel kaasneb \xc3\xbchest vastsevormist teise \xc3\xbcleminekuga veel \xc3\xbcks keha \xc3\xbcmberkorraldamise staadium, mis on tavaliselt liikumatu. Niisugust n\xc3\xa4htust nimetatakse h\xc3\xbcpermetamorfoosiks ja selle vahestaadiumi ebanukuks. Seega esineb h\xc3\xbcpermetamorfoosi korral kaks keha \xc3\xbcmberkorraldamise staadiumi: algul ebanukk ja siis nukk.'