b'\n_START_ARTICLE_\nSilm\n_START_SECTION_\nInimestel\n_START_PARAGRAPH_\nInimese silm koosneb silmamunast ja abielundeist. Silma abielundite hulka loetakse silmalaud, kulmud, pisaraaparaat ja silmamuna liigutavad lihased._NEWLINE_Inimese silm kui optiline s\xc3\xbcsteem koosneb silmal\xc3\xa4\xc3\xa4tsest, ripslihasest, pupillist, n\xc3\xa4gemisrakkudest ja n\xc3\xa4gemisn\xc3\xa4rvist. Silmal\xc3\xa4\xc3\xa4ts on elastne kumerl\xc3\xa4\xc3\xa4ts, mille k\xc3\xb5verusraadiust reguleerivad ripslihased. Pupill on ava vikerkestas, mis kontrollib reflektoorselt silma p\xc3\xa4\xc3\xa4seva valguse hulka. N\xc3\xa4gemisrakkude nimetust kannavad valguse intensiivsusele v\xc3\xa4ga tundlikud kepikesed ja v\xc3\xa4rvi eristavad kolme t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kolvikesed. N\xc3\xa4gemisrakkudest l\xc3\xa4heb signaal m\xc3\xb6\xc3\xb6da n\xc3\xa4gemisn\xc3\xa4rvi ajju, kus signaal t\xc3\xb5lgendatakse kasulikuks informatsiooniks. Terve silma korral siseneb valgus pupilli kaudu silma, l\xc3\xa4bib l\xc3\xa4\xc3\xa4tse ja liigub sealt l\xc3\xa4bi klaaskeha silma p\xc3\xb5hja v\xc3\xb5rkkestale, kus moodustab kolbrakkuderohkel piirkonnal ehk kollat\xc3\xa4hnil \xc3\xbcmberp\xc3\xb6\xc3\xb6ratud kujutise.'