b'\n_START_ARTICLE_\nGraafiline kasutajaliides\n_START_SECTION_\nPost-WIMP\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4iksemad mobiililaadsed seadmed kasutavad muudetud WIMP elemente oma m\xc3\xa4lukasutuse ja info sisestamise piirangute t\xc3\xb5ttu. Rakendused, mille jaoks WIMP-t\xc3\xbc\xc3\xbcp pole sobilik, v\xc3\xb5ivad kasutada uuemaid vastastiktoime tehnoloogiaid. Sellised rakendusi kutsutakse inglise keeles post-WIMP kasutajaliidesteks._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks arvuti operatsioonis\xc3\xbcsteem OS X koosneb men\xc3\xbc\xc3\xbcreast ja akendest v\xc3\xa4iksemate ikoonidega, mida saab kergelt liigutada hiire abil aga mobiiltelefoni operatsioonis\xc3\xbcsteem, iOS, h\xc3\xb5lmab suuremaid ikoone ning toetab puutetundlikke k\xc3\xa4ske nagu libistamine (ingl. k. swiping) ja venitamine (ingl. k. pinching) sisse- ja v\xc3\xa4ljasuumimiseks.\n_START_SECTION_\nEelk\xc3\xa4ijad\n_START_PARAGRAPH_\nGraafilise kasutajaliidese idee ulatub 1930. aastatesse, mil Vannevar Bush avaldas inimestele muljet enda v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5eldud seadmega Memex, mida ta kujutas ette kahe ekraaniga varustatud lauana, mille k\xc3\xbclge oli \xc3\xbchendatud klaviatuur ja skanner. Selline seade pidi aitama inimesel juurde p\xc3\xa4\xc3\xa4seda k\xc3\xb5igile teadmistele ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas sarnaselt h\xc3\xbcperlingiga. Tol ajal polnud digitaalset arvutit veel leiutatud, seega puudus v\xc3\xb5imalus idee teostamiseks ning Bushi ideed vajusid unustuste h\xc3\xb5lma. Koos digitaalsete arvutite leiutamisega tuli Bush oma ideede juurde tagasi ja kirjutas artikli "Nagu me v\xc3\xb5ime arvata" (ingl. k. "As We May Think") ajakirja Atlantic Monthly, mis juba omakorda inspireeris Douglas Engelbarti proovima ja p\xc3\xa4riselt looma sellist masinat._NEWLINE_Olles koos oma grupiga t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud pikki aastaid idee ja tehnoloogiate kallal, t\xc3\xb5i Douglas 1968. aastal rohkem kui tuhande arvutispetsialisti ette uue oN-Line System (l\xc3\xbchend NLS) arvutis\xc3\xbcsteemi, millel oli olemas hiirekursor ja mitmed aknad ning mille t\xc3\xb6\xc3\xb6 p\xc3\xb5hines eelk\xc3\xb5ige h\xc3\xbcpertekstil (objekte saab loovalt \xc3\xbcksteisega kokku \xc3\xbchendada). Sama p\xc3\xb5him\xc3\xb5tet rakendati ka tulevikus Xerox PARCis esimest graafilist kasutajaliidest luues, kuid natuke rohkem laiendatuna.\n_START_SECTION_\nEsimene graafiline kasutajaliides, Xerox PARC\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene graafiline kasutajaliides, mida edaspidi kasutati 1981. aastal loodud Xerox 8010 infos\xc3\xbcsteemis, t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja ettev\xc3\xb5ttes Xerox PARC (Palo Alto Research Center Inc.) Alan Kay, Larry Tesleri, Dan Ingallsi, David Smithi ja veel mitme teadlase poolt. 1973. aastal loodi samas ettev\xc3\xb5ttes ka Alto personaalarvuti, millel esmakordselt demonstreeriti vastloodud GUI t\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_1983. aastal esitles ja hakkas valmistama SGI esimesi graafilisi terminale IRIS 1000 ja 1984. aastal tuli turule t\xc3\xb6\xc3\xb6jaam IRIS 1400 . Mainitud seadmed kasutasid akenduss\xc3\xbcsteemi MEX varasemat versiooni, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas GL2 Release 1 operatiivses keskkonnas. M\xc3\xbc\xc3\xbcki paisatud graafilisel liidesel p\xc3\xb5hinevad arvutis\xc3\xbcsteemid ei leidnud aga laialdast kasutust \xc3\xbchiskonnas oma k\xc3\xb5rge hinna t\xc3\xb5ttu. Kuid sellegipoolest olid nad kaubanduslikult piisavalt edukad, et SGI saaks alustada \xc3\xa4ri graafiliste t\xc3\xb6\xc3\xb6jaamade tarnijana. Hiljem vahetati akenduss\xc3\xbcsteem X Windows System vastu, mis oli arendatud 1984. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (l\xc3\xbchend MIT) poolt ning muutus ajapikku p\xc3\xb5hiliseks akenduss\xc3\xbcsteemiks UNIX t\xc3\xb6\xc3\xb6jaamades.\n_START_SECTION_\nApple\n_START_PARAGRAPH_\n1979. aasta alguses j\xc3\xa4tkasid Steve Jobsi alustatud ja Jef Raskini juhitud Apple Lisa ja Macintoshi t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchmad selliste ideede v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamist. Personaalarvuti Apple Lisa, mis avalikustati 1983. aastal, ekraan oli suure eraldusv\xc3\xb5imega ja eelk\xc3\xb5ige dokumentidekeskse graafilise kasutajaliidesega, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas k\xc3\xb5vaketta operatsioonis\xc3\xbcsteemil ja lasi teha selliseid toiminguid nagu t\xc3\xb5rjuv multitegumt\xc3\xb6\xc3\xb6tlus ning graafikal p\xc3\xb5hinev rakendustevaheline infoedastus ja suhtlus. 1984. aastal toodi turule selle lihtsustatud versioon, Macintosh. See oli esimene kaubanduslikult edukas s\xc3\xbcsteem, mis kasutas mitme aknaga akenduss\xc3\xbcsteemi. Macintoshis oli olemas t\xc3\xb6\xc3\xb6laud, millel asuvad dokumendid n\xc3\xa4gid v\xc3\xa4lja nagu paberilehed ja failikataloogid nagu kaustad. Lisaks, v\xc3\xb5is vajadusel saada kasutada ka lisaseadmeid nagu kalkulaator, m\xc3\xa4rkmik ja \xc3\xa4ratuskell, mida kasutaja v\xc3\xb5is vabalt ekraanil \xc3\xbcmberpaigutada. Faile ja kaustu sai kustutada, tirides neid pr\xc3\xbcgikasti ikoonile. V\xc3\xb5rreldes Lisaga oli Macintosh eelk\xc3\xb5ige programmidel p\xc3\xb5hineva disainiga._NEWLINE_1986. aastal tuli turule personaalarvuti Apple IIgs, uus ja palju arenenum mudel Apple II seeriast, mis p\xc3\xb5hines 16-bitisel tehnoloogial. See kasutas uut operatsioonis\xc3\xbcsteemi, Apple GS/OS, kus oli Finderi-sarnane failihalduss\xc3\xbcsteem.\n_START_SECTION_\nVisiOn\n_START_PARAGRAPH_\nApple\'i k\xc3\xb5rval oli mitu ettev\xc3\xb5tet, mis samuti \xc3\xbcritasid turule tuua uusi GUI-sid. VisiCorp, esimese tabelt\xc3\xb6\xc3\xb6tlusprogrammi VisiCalc looja, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas IBM-i personaalarvutitele m\xc3\xb5eldud graafilise kasutajaliidese kallal. See VisiOn-nimeline GUI avaldati 1983. aastal, kuid t\xc3\xa4nu oma k\xc3\xb5rgele hinnale ja j\xc3\xa4rsult muutunud riistvara n\xc3\xb5udlikkuse tingimustele ei saanud sellest suurt asja m\xc3\xbc\xc3\xbcgiturul. Lisaks oli tegemist k\xc3\xbcllaltki kohmaka tarkvaraga, mis kasutas mustvalget CGA graafika versiooni ja oli rohkem tekstip\xc3\xb5hine kui teised graafilised kasutajaliidesed. N\xc3\xa4iteks ei kasutatud seal \xc3\xbcldse ikoone, vaid eeldati, et kasutaja kl\xc3\xb5psaks s\xc3\xb5nalistel siltidel.\n_START_SECTION_\nWindows 1.0\n_START_PARAGRAPH_\nVisiOn inspireeris Bill Gatesi tegema konkurentsiv\xc3\xb5imelist toodet. 1985. aastal toodi avalikkuse ette v\xc3\xa4rviline ja tavap\xc3\xa4raste GUI lisadega kasutajaliides, kus olid kerimisribad, akna reguleerimiseks m\xc3\xb5eldud vidinad, men\xc3\xbc\xc3\xbcd ja erinevalt teistest GUI-dest oli igal rakendusel oma men\xc3\xbc\xc3\xbcriba t\xc3\xa4pselt pealkirjariba all.\n_START_SECTION_\nTandy DeskMate\n_START_PARAGRAPH_\nTandy Computers avalikustas oma esimese versiooni GUI-st 1984. aastal. See oli disainitud juhtimiseks klaviatuuri abil, kasutades funktsiooniklahve otseteedena men\xc3\xbc\xc3\xbcde jaoks. Kasutajaliidesel polnud \xc3\xbcksteist katvate akende s\xc3\xbcsteemi ja seda oli k\xc3\xbcllaltki raske kasutada, seet\xc3\xb5ttu ei saavutatud sellega suurt edu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nGEM\n_START_PARAGRAPH_\n1985. aasta teisel poolel esitles Digital Research GEM-i, akendega graafilist kasutajaliidest DOS-i operatsioonis\xc3\xbcsteemi jaoks ja samuti Atari uue ST arvuti jaoks, mis tuli turule samal aastal. GEM sarnanes v\xc3\xa4ga Lisa ja Macintoshiga. See kasutas vaid \xc3\xbchte men\xc3\xbc\xc3\xbcriba ekraani \xc3\xbclaosas.\n_START_SECTION_\nAmiga\xc2\xa0Workbench\n_START_PARAGRAPH_\nSamal aastal veidi hiljem tulid turule Amiga Commodore arvutid, mis kasutasid ka vastloodud graafilist kasutajaliidest Workbench. Sellel olid olemas m\xc3\xb5ned uued v\xc3\xb5imalused nagu akende liigutamine \xc3\xbcles-alla m\xc3\xb6\xc3\xb6da kindlat trajektoori ning valikute tegemine, ringi liikumine ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tamine eri akendes ilma neid automaatselt esiplaanile toomata. Nagu ka paljudel eelnevatel, oli ka sellel kasutajaliidesel ainus men\xc3\xbc\xc3\xbcriba ekraani \xc3\xbclaosas, kuid mis oli n\xc3\xa4htamatu hetkeni kui see aktiveeriti hiire paremapoolse nupuga.\n_START_SECTION_\nGEOS\n_START_PARAGRAPH_\n1986. aastal t\xc3\xb5i Berkelt Softworks turule GEOS graafilise kasutajaliidese. See sarnanes v\xc3\xa4ga GEM-iga ning kasutusel vaid vanemates arvutites nagu Commodore 64 ja Apple. Hiljem laiendati selle kasutusv\xc3\xb5imalust ka personaalarvutites GeoWorksi nime all ja seet\xc3\xb5ttu sai sellest konkurent Microsoft Windowsile.\n_START_SECTION_\nWindows 2.0\n_START_PARAGRAPH_\n1987. aasta teisel poolel uuendati Windows 2.0 versiooniks. Senine rakenduss\xc3\xbcsteem asendati t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva variandiga sarnase \xc3\xbcksteist katvate akende s\xc3\xbcsteemiga. Sellise muudatuse t\xc3\xb5ttu kaebas Apple Microsofti kohtusse, sest graafiline kasutajaliides n\xc3\xa4gi v\xc3\xa4lja ja oli kasutuselt liiga sarnane Apple\'i toodetud kasutajaliidesega.\n_START_SECTION_\nAcorn\n_START_PARAGRAPH_\nSamuti 1987. aastal tutvustas inglise ettev\xc3\xb5te Acorn Computers maailmale oma esimest graafilist kasutajaliidest Arthur (hiljem nimega RISCOS) koos maailma esimese 32-bitise RISCil p\xc3\xb5hineva mikroarvutiga Acorn A305/A310-ga. See GUI kasutas proportsionaalseid kerimisribasid ja tuli turule uue m\xc3\xb5istega dokk (ingl. k. Dock), mis kujutas endast suurt "riiulit" ekraani alumises \xc3\xa4\xc3\xa4res, millel hoiti programmide otseteid ja muid t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu. Samuti oli Arthur esimene GUI, mis kuvas silutud fonte, ka 16 v\xc3\xa4rviga re\xc5\xbeiimis.\n_START_SECTION_\nNeXTSTEP\n_START_PARAGRAPH_\nKoos Steve Jobsi NeXT arvuti ja selle operatsioonis\xc3\xbcsteemiga, tuli 1988. aastal turule graafiline kasutajaliides NeXTSTEP. See t\xc3\xb5i inimeste ette terava 3D-vaate k\xc3\xb5igile selle komponentidele. NeXTSTEP kasutas esimese kasutajaliidesena X-s\xc3\xbcmbolit akna sulgemise indikaatorina ja uutmoodi vidinat vertikaalse men\xc3\xbc\xc3\xbc avamiseks akna vasakus nurgas. Samuti nagu Arthuri puhul, oli olemas dokk, mis seekord v\xc3\xb5is asuda \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik millises ekraani servas (vaikimisi oli selleks parem\xc3\xa4\xc3\xa4r).\n_START_SECTION_\nOS/2\n_START_PARAGRAPH_\nSamal aastal avalikustati esimene graafiline versioon OS/2, mis pidi projektip\xc3\xb5hiselt asendama DOSi. OS/2 1.0 oli algselt vaid tekstip\xc3\xb5hine kasutajaliides, kuid versioon 1.1 tuli v\xc3\xa4lja koos graafilise kasutajaliidesega, mille nimeks oli Presentation Manager. Visuaalselt sarnanes see liides v\xc3\xa4ga Windows 2.0 omaga.\n_START_SECTION_\nX Window System\n_START_PARAGRAPH_\nVeidi enne 1980. aastate l\xc3\xb5ppu tulid turule AT&T, SUN (Open Look), DEC ja HP koost\xc3\xb6\xc3\xb6l valminud GUI-d, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid UNIX-i platvormil. Mainitud graafilised kasutajaliidesed kasutasid k\xc3\xb5ik tuntud akenduss\xc3\xbcsteemi X Window._NEWLINE_X Window akenduss\xc3\xbcsteem loodi 1984. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (l\xc3\xbchend MIT) Jim Gettys ja Bob Scheifleri eestvedamisel. See t\xc3\xb6\xc3\xb6tab UNIX\xe2\x80\x99i ja k\xc3\xb5igil teistel t\xc3\xa4htsamatel operatsioonis\xc3\xbcsteemidel ning lubab kasutajatel k\xc3\xa4ivitada rakendusi teistel v\xc3\xb5rgus olevatel arvutitel, n\xc3\xa4hes ise v\xc3\xa4ljundit oma arvuti ekraanil._NEWLINE_Mainitud akenduss\xc3\xbcsteem genereerib primitiivse akna, mida saab graafiliste kasutajaliideste abil paremaks teha. Selle sees olev aknahaldur v\xc3\xb5imaldab aga mitme akna samaaegset vaatamist ning kasutamist ekraanil. Avatud aknad on \xc3\xbcmberpaigutatavad ja nende suurust saab muuta._NEWLINE_X Window klientprogramm ise paikneb t\xc3\xb6\xc3\xb6tlevas arvutis, kuid selle serverprogramm on kuvavas arvutis. M\xc3\xb5lemad akenduss\xc3\xbcsteemi osad v\xc3\xb5ivad olla ka samas arvutis.\n_START_SECTION_\nGraafilised kasutajaliidesed 1990. aastatel ja hiljem\n_START_PARAGRAPH_\n1990. aastate algusega olid turule j\xc3\xa4\xc3\xa4nud vaid k\xc3\xb5ige populaarsemad graafilised kasutajaliidesed \xe2\x80\x93 Windows ja Macintosh. Digital Research l\xc3\xb5petas GEM tootmise 1989. aastal, Atari ST turustamise 1993. aastal, Commodore l\xc3\xa4ks pankrotti 1994. aastal ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud mainitud graafilised kasutajaliidesed j\xc3\xa4tkasid oma toodete m\xc3\xbc\xc3\xbcki kuni 1998. aastani.\n_START_SECTION_\nWindows\n_START_PARAGRAPH_\nWindows muutus tuntumaks selle versiooni 3.0 1990. aastal ja versiooni 3.1 1992. aastal avaldamisega. Olles v\xc3\xb5rreldes Macintoshiga ilma osade lisadeta, oli see siiski graafiliselt terav ja ilusate ikoonidega kasutajaliides. Windows 95 turule toomisega tugevdas Microsoft oma liidripositsiooni GUI-de tootjate seas. Windows 95\xe2\x80\x99ga kaasnes uue lisa stardimen\xc3\xbc\xc3\xbc (ingl. k. Start Menu) ja tegumiriba (ingl. k. Task Bar) kasutuselev\xc3\xb5tt.\n_START_SECTION_\nOS/2 1990. aastatel\n_START_PARAGRAPH_\nWindows 3 menu ja k\xc3\xbcllaltki nadi OS/2 m\xc3\xbc\xc3\xbcgiedu sundis IBM ja Microsofti pikaaegset koost\xc3\xb6\xc3\xb6d l\xc3\xb5petama. IBM v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle OS/2 arenduse ja j\xc3\xa4ttis Windowsi t\xc3\xa4ielikult Microsoftile. 1992. aastal avaldas IBM uue OS/2 versiooni 2.0 t\xc3\xa4iesti uue kasutajaliidesega Workplace Shell. Selle kasutajaliidese arendamisel v\xc3\xb5eti osad ideed NeXTstepi pealt (IBM-il oli litsents nende kasutamiseks). OS/2 2.0 v\xc3\xb5imaldas kujundada liidese v\xc3\xa4limust sikutades ja paigutades ikoone \xc3\xbcmber, samuti sai vahetada fonti ja tausta v\xc3\xa4rvust pea k\xc3\xb5igis t\xc3\xb6\xc3\xb6laua osades. Lisaks, t\xc3\xa4nu kokkuleppele Microsoftiga, oli OS/2 2.0 olemas v\xc3\xb5imalus virtuaalmasinal k\xc3\xa4itada Windows 3.1 sisseehitatud koopiat, mis andis kasutajale voli k\xc3\xa4ivitada Windows 3.1 rakendusi t\xc3\xa4isekraanil v\xc3\xb5i eraldi aknas OS/2 t\xc3\xb6\xc3\xb6laual.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0BeOS\n_START_PARAGRAPH_\n1995. aastal tutvustati maailmale BeOS-i kui BeBoxi arvuti osa ning 1998. aastal kui operatsioonis\xc3\xbcsteemi. Koos BeOS-iga tuldi lagedale ka uue ideega \xe2\x80\x93 teha justkui tegumiribade grupp, kus k\xc3\xb5ik tegumid on sorteeritud vastavalt nende rakenduste t\xc3\xbc\xc3\xbcbile. Lisaks, tekkis plaan lisada Smalltalkiga sarnane pealkirjariba, mida kasutaja saaks liigutada paremale v\xc3\xb5i vasakule m\xc3\xb6\xc3\xb6da \xc3\xbclemist serva.\n_START_SECTION_\nMac OS X ja Aqua\n_START_PARAGRAPH_\n2000. aastal t\xc3\xb5i Apple oma uue operatsioonis\xc3\xbcsteemi Mac OS X jaoks turule graafilise kasutajaliidese Aqua. Aqua tutvustas ideed uut t\xc3\xbc\xc3\xbcpi GUI-st, mille aknad on kaks korda m\xc3\xa4llu puhverdatud, et k\xc3\xb5ik muutused, mis toimuvad v\xc3\xa4ljaspool ekraani j\xc3\xa4\xc3\xa4ks kasutaja silmale n\xc3\xa4htamatuks. Lisaks sellele olid veel mitmed lisad, nagu minimeeritud akende venitamine suuremaks, nende mahutamine dokki ja dialoogikasti ilmumine otse sellega seotud rakenduse peale. Apple\'i OS X-i viimane versioon lisas aga veel \xc3\xbche olulise erilisuse "Expose", mis v\xc3\xb5imaldas kasutajal muuta rakenduste akende suurusi n\xc3\xb5nda, et nad k\xc3\xb5ik mahuksid \xc3\xbchele ekraanile \xc3\xa4ra.'