b'\n_START_ARTICLE_\nSaksamaa meedia\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa meedias\xc3\xbcsteem on Euroopa suurim ja \xc3\xbcks vanemaid. Meediaturu erip\xc3\xa4rad on keskvalitsuse v\xc3\xa4ike roll riigi meedias \xe2\x80\x93 iga liidumaa vastutab selle eest ise \xe2\x80\x93 ning ka asjaolu, et Saksamaa koosneb kahest kultuuriruumist, Ida-Saksamaast ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaast, mille meediaharjumused m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra erinevad.\n_START_SECTION_\nRaadio\n_START_PARAGRAPH_\n2003. aastal oli Saksamaal hinnanguliselt 63 avalik-\xc3\xb5iguslikku raadiojaama, 199 erakanalit ja 61 muud raadiojaama. On tavaline, et igas liidumaas on oma 5\xe2\x80\x936 kanalit, mis on jaotatud kategooriatesse \xe2\x80\x93 uudised, kultuur, noored jne. "Muud" raadiojaamad on k\xc3\xb5ik, mis pole riigi- v\xc3\xb5i eraraadiojaamad: \xc3\xbclikooliraadiod, avatud tele- ja raadiokanalid, mittekommertslikud kohalikud raadiod jne._NEWLINE_K\xc3\xb5igist avalik-\xc3\xb5iguslikest raadiojaamadest levivad \xc3\xbcleriigiliselt vaid neli: Deutschlandfunk, Deutschlandradio, Deutsche Kultur ja Deutschlandradio Wissen._NEWLINE_Suurim raadiokontsern on Deutsche Welle, millele kuulub koos televisiooni ja 30 keeles v\xc3\xa4ljaantava veebilehega ka 29 keeles t\xc3\xb6\xc3\xb6tavaid l\xc3\xbchilaine-, satelliit-, kaabel- ja digitaalset raadiojaama._NEWLINE_Deutschlandfunk on Saksamaa suurim avalik-\xc3\xb5iguslik uudistekanal, mis koos Deutschland Kultur ja Deutschlandradio Wisseniga kuuluvad Deutscheradio alla. Deutschland Kultur on idas ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nes enne \xc3\xbchendamist t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud kultuuriraadiote \xc3\xbchend, pakkudes peamiselt kultuuriuudiseid. Deutschlandradio Wissen on satelliit-raadio abil leviv teadus- ja haridusteemaline kanal, sihtr\xc3\xbchmaks on k\xc3\xb5rgharidusest huvitatud inimesed._NEWLINE_Kohalikud avalik-\xc3\xb5iguslikud jaamad jagunevad asukoha j\xc3\xa4rgi korporatsioonidele, mille nimeks on samuti Rundfunk (Bayerischer Rundfunk, Hessischer Rundfunk, jt). Eraomandis raadiojaamade hulgaga v\xc3\xb5rreldes on avalik-\xc3\xb5iguslike kanalite hulk kahe kolmandiku v\xc3\xb5rra v\xc3\xa4iksem._NEWLINE_Suuremat osa Saksa raadiojaamadest on v\xc3\xb5imalik kuulata internetis.\n_START_SECTION_\nInternet\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaal oli 2009. aasta seisuga peaaegu 62 miljonit internetikasutajat (u 75% rahvastikust), mis t\xc3\xa4hendas maailmas kuuendat kohta. Samas oli Saksamaal 2009. aasta seisuga umbes 24 miljonil leibkonnal internet, mis on maailmas kolmas tulemus._NEWLINE_Saksamaa statistikaameti andmetel suureneb interneti- ja arvutikasutusega kodude arv j\xc3\xa4tkuvalt. Kolm neljandikku k\xc3\xb5ikidest Saksamaal asuvatest leibkondadest omas 2008. aasta esimeses kvartalis arvutit. Aastal 2002 omas arvutit 57% leibkondadest, mis aastaks 2008 oli t\xc3\xb5usnud 76%-ni. Aastal 2002 oli 43% Saksamaa leibkondadest interneti\xc3\xbchendus. Aastaks 2008 oli see 69%._NEWLINE_Interneti ja arvutite leviku m\xc3\xa4\xc3\xa4rab leibkondade sissetulek. Leibkondadest netosissetulekuga \xc3\xbcle 2600 euro on arvuti 96%-l ja internet 92%-l. Samas leibkondades, mille netosissetulek j\xc3\xa4\xc3\xa4b alla 1100 euro, on arvuti 57%-l ja internet 46%-l._NEWLINE_Lairiba interneti\xc3\xbchendus on 55%-l Saksamaa k\xc3\xb5ikidest leibkondadest. Euroopa Liidu keskmine vastav n\xc3\xa4itaja on 49%._NEWLINE_2008. aastal oli 79%-l Saksamaa ettev\xc3\xb5tetest interneti\xc3\xbchendus. 2002. aastal oli vastav n\xc3\xa4itaja 62%, 2003. aastal 74% ja 2005. aastal 78%. Lairiba\xc3\xbchendus oli 2004. aastal ainult 43%-l ettev\xc3\xb5tetest, millel interneti\xc3\xbchendus oli. 2008. aastal oli vastav n\xc3\xa4itaja aga juba 86%. _NEWLINE_Lisaks p\xc3\xbcsi\xc3\xbchendusega internetile on hakanud levima ka mobiilne internet. 2008. aastal oli umbes 14%-l ettev\xc3\xb5tetest mobiilse andmeside v\xc3\xb5imekus._NEWLINE_Saksamaal kasutas 2008. aasta seisuga 51% interneti\xc3\xbchendusega ettev\xc3\xb5tetest e-riigi teenuseid. 2004. aastal oli vastav n\xc3\xa4itaja 34%. Kodus kasutas avalikke teenuseid internetis 2008. aastal 53% leibkondadest. Samas tegeletakse eelk\xc3\xb5ige info otsimisega: t\xc3\xa4idetud formulare saatis interneti kaudu ametiv\xc3\xb5imudele 2008. aastal vaid 23% leibkondadest. Kokkuv\xc3\xb5ttes kasutab 55% internetikasutajatest ka avalike v\xc3\xb5imude pakutavaid veebilehti ja teenuseid internetis._NEWLINE_Saksamaa k\xc3\xbclastatuim veebileht on www.google.de, mis t\xc3\xb5mbab ligi peaaegu 22 miljonit k\xc3\xbclastajat p\xc3\xa4evas. J\xc3\xa4rgnevad google.com, facebook.com ja youtube.com.'