b"\n_START_ARTICLE_\nBerg (riik)\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5us\n_START_PARAGRAPH_\nBergi krahvid tekkisid aastal 1101, kui Ezzonite d\xc3\xbcnastia noorem liin, mille juured ulatuvad tagasi 9. sajandi Lotharingiasse, sai 11. sajandil k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsamaks d\xc3\xbcnastiaks Reini alamjooksu piirkonnas. _NEWLINE_Aastal 1160 jagunes territoorium kaheks osaks, \xc3\xbchest neist sai hiljem Marki krahvkond, mis tuli pereliini valduste hulka tagasi 16. sajandil. Aastal 1280 viisid krahvid oma \xc3\xb5ukonna Burgi lossist Wupperi j\xc3\xb5el D\xc3\xbcsseldorfi linna. K\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsam varajastest Bergi valitsejatest, Engelbert I von K\xc3\xb6ln, suri atentaadis 7. novembril 1225. Krahv Adolf V v\xc3\xb5itles aastal 1288 v\xc3\xb5itjate poolel Worringeni lahingus Gelderni vastu._NEWLINE_Bergi v\xc3\xb5im kasvas veelgi 14. sajandil. J\xc3\xbclichi krahvkond \xc3\xbchines Bergi krahvkonnaga aastal 1348 ja aastal 1380 \xc3\xbclendas keiser Wenzel Bergi krahvid hertsogiteks, pannes seega aluse J\xc3\xbclich-Bergi hertsogkonnale.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rilusprobleemid\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1509 korraldas Kleve hertsog Johann III strateegilise abielu J\xc3\xbclich-Bergi hertsogi Wilhelm III t\xc3\xbctre Mariaga, kellest sai oma isa valduste p\xc3\xa4rijanna: J\xc3\xbclich, Berg ja Ravensbergi krahvkond, mis Saksa-Rooma riigi Saali tava\xc3\xb5iguse j\xc3\xa4rgi p\xc3\xb5hjustas vara \xc3\xbclemineku naissoost p\xc3\xa4rija abikaasale (naised ei saanud omada vara muul viisil, kui abikaasa v\xc3\xb5i eestkostja kaudu). Tema isa surmaga aastal 1521 J\xc3\xbclich-Bergi hertsogid h\xc3\xa4\xc3\xa4busid ja valdus l\xc3\xa4ks seega Johanni v\xc3\xb5imu alla \xe2\x80\x93 koos isiklike valduste, Marki krahvkonna ja Kleve hertsogkonnaga personaalunioonis. Selle liidu tulemusena kontrollisid J\xc3\xbclich-Kleve-Bergi hertsogid enamust t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva P\xc3\xb5hja-Rein\xe2\x80\x93Vestfaalist, v\xc3\xa4lja arvatud K\xc3\xb6lni peapiiskopi ja M\xc3\xbcnsteri piiskopi kirikuriigid._NEWLINE_Siiski h\xc3\xa4\xc3\xa4bus aastal 1609 ka uus hertsogid\xc3\xbcnastia, kui viimane hertsog suri vaimuhaigena. See viis pikale vaidlusele paljude territooriumide p\xc3\xa4rimise \xc3\xbcle enne jagamist aastal 1614: Neuburgi pfaltskrahv, kes oli p\xc3\xb6\xc3\xb6rdunud katoliiklusse, annekteeris J\xc3\xbclichi ja Bergi; samas Kleve ja Mark l\xc3\xa4ksid Brandenburgi kuurv\xc3\xbcrstile Johann Sigismundile, kes seej\xc3\xa4rel sai ka Preisimaa hertsogiks. P\xc3\xa4rast Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonda valitsenud vanema d\xc3\xbcnastia h\xc3\xa4\xc3\xa4bumist aastal 1685 p\xc3\xa4ris Neuburgi liin kuurv\xc3\xbcrstkonna ja tegi D\xc3\xbcsseldorfi oma pealinnaks, kuni p\xc3\xa4ris aastal 1777 ka Baieri kuurv\xc3\xbcrstkonna.\n_START_SECTION_\nPrantsuse revolutsioon, Bergi suurhertsogkond\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xbclichi (prantsuse: Juliers) okupatsioon (1794\xe2\x80\x931801) ja anneksioon (1801) Prantsusmaa poolt Prantsuse revolutsioonis\xc3\xb5dade ajal eraldas J\xc3\xbclichi ja Bergi hertsogkonnad ning aastal 1803 eraldati Berg teistest Baieri territooriumidest ja l\xc3\xa4ks Wittelsbachide noorema haru valitsemise alla. Aastal 1806, Saksa-Rooma riigi l\xc3\xb5pust s\xc3\xbcndinud Saksa maade \xc3\xbcmberkorraldamisel sai Bergist suurhertsogkond, mida valitses Napoleoni \xc3\xb5emees Joachim Murat. Murat' vapp \xc3\xbchendas Bergi punase l\xc3\xb5vi Kleve hertsogkonna vapiga. Ankur ja nuiad lisandusid, kuna Murat oli suuradmiral ja keisririigi marssal. Napoleoni \xc3\xb5e Caroline Bonaparte abikaasana oli Murat'l \xc3\xb5igus kasutada ka keiserlikku kotkast._NEWLINE_Aastal 1809, \xc3\xbcks aasta p\xc3\xa4rast Murat' \xc3\xbclendamist Bergi suurhertsogist Napoli kuningaks, sai Bergi suurhertsogiks Napoleoni noor vennapoeg, prints Napoleon Louis Bonaparte (1804\xe2\x80\x931831, Napoleoni venna Louis Bonaparte vanem poeg, Hollandi kuningas); Prantsuse b\xc3\xbcrokraadid valitsesid territooriumi lapse nimel. Suurhertsogkonna l\xc3\xbchike elu sai otsa Napoleoni kaotusega aastal 1813 ja j\xc3\xa4rgnenud rahutingimustega.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xbclich-Kleve-Bergi provints\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1815, p\xc3\xa4rast Viini kongressi sai Berg Preisi kuningriigi provintsi osaks: J\xc3\xbclich-Kleve-Bergi provints. Aastal 1822 \xc3\xbchendati see provints Alam-Reini suurhertsogkonnaga Reini provintsi moodustamiseks."