b'\n_START_ARTICLE_\nValgus\xc3\xbcntees\n_START_PARAGRAPH_\nValgus\xc3\xbcntees ehk valgu bios\xc3\xbcntees on valkude moodustamise protsess rakkudes, milles osalevad RNA-d ja ribosoomid._NEWLINE_Sageli nimetatakse valgus\xc3\xbcnteesi ka translatsiooniks v\xc3\xb5i viidatakse m\xc3\xb5iste kasutamisel vaid translatsiooni mehhanismile, kuid valgus\xc3\xbcnteesis on laiem m\xc3\xb5iste. Tegemist on mitmeastmelise protsessiga, mis algab aminohappe s\xc3\xbcnteesist ja tuumast p\xc3\xa4rineva DNA transkriptsioonist mRNA-ks (s\xc3\xb5numi-RNA ehk messenger-RNA), mis on hiljem translatsiooni alginformatsiooniks. Seega on valgus\xc3\xbcntees protsessi, milles rakud loovad ja taastoodavad valke._NEWLINE_Valk on oma primaarstruktuurilt pol\xc3\xbcmeer, mille monomeerideks on 20 (21) aminohapet. Aminohapped on pol\xc3\xbcmeeri ahelates \xc3\xbchendatud peptiidsidemete abil. Valgus\xc3\xbcnteesis toimub mRNA translatsioon pol\xc3\xbcpeptiidiks._NEWLINE_Geneetilist informatsiooni kantakse \xc3\xbcle nukleiinhapetes, DNA-s ja RNA-s. Seda v\xc3\xa4ljendatakse neljat\xc3\xa4helise "t\xc3\xa4hestiku" abil, millega moodustatakse kolmet\xc3\xa4helised "s\xc3\xb5nad". Viimased transleeritakse omakorda valkudeks, mille "t\xc3\xa4hestik" on palju mahukam._NEWLINE_Tsistroonset DNA-d kasutatakse mitme RNA vahe\xc3\xbchendi s\xc3\xbcnteesiks. Tsistroonne DNA on selline DNA l\xc3\xb5ik, mis kodeerib \xc3\xbchte ainsat pol\xc3\xbcpeptiidi ja on seega p\xc3\xa4riliku informatsiooni \xc3\xbchikuks. L\xc3\xb5ppvarianti kasutatakse pol\xc3\xbcpeptiidse ahela s\xc3\xbcnteesiks. Tihti s\xc3\xbcnteesitakse valke mRNA transleerimisel. Kui m\xc3\xb5nda valku on vaja suurtes kogustes v\xc3\xb5i l\xc3\xbchikese aja jooksul, s\xc3\xbcnteesitakse ka valgu prekursor. Eelproteiin (v\xc3\xb5i proproteiin) on t\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5imetu valk, mis sisaldab \xc3\xbchte v\xc3\xb5i enam inhibitoorset peptiidi, mis aktiveeritakse posttranslatsioonilise modifikatsiooni k\xc3\xa4igus, kui eemaldatakse mitteaktiivsed j\xc3\xa4rjestused. Preproteiin on valguvorm, kus esineb signaalj\xc3\xa4rjestus (N-terminaalse otsa signaalj\xc3\xa4rjestus), mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab selle sisenemise viisi l\xc3\xa4bi membraanide. Preproteiinid sisaldavad nii inhibitoorseid kui ka signaalj\xc3\xa4rjestusi._NEWLINE_Valgus\xc3\xbcnteesi k\xc3\xa4igus tuuakse tRNA molekulid, mis sisaldavad sobivaid aminohappeid, l\xc3\xa4hestikku mRNA ahelaga ning aluspaarid paarduvad omavahel, sobivad mRNA koodonid paarduvad sobivate tRNA antikoodonitega. Aminohapped liidetakse kokku peptiidsidemete abil ning vabad tRNA-d vabastatakse protsessist. Kogu protsessi viivad l\xc3\xa4bi ribosoomid, mis koosnevad kahest p\xc3\xb5hilisest RNA ahelast \xe2\x80\x93 rRNA-st (ribosoomi RNA) ja enam kui 50 liiki valgust. Ribosoom kinnitub mRNA otsale ning liigub piki ahelat, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes aminohapetega tRNA-sid, \xc3\xbchendades aminohappeid ja luues uusi valguahelaid._NEWLINE_Prokar\xc3\xbcootide ja eukar\xc3\xbcootide valgus\xc3\xbcntees on erinev. Prokar\xc3\xbcootides toimub translatsioon ts\xc3\xbctoplasmas ning eukar\xc3\xbcootide puhul endoplasmaatilises retiikulumis.\n_START_SECTION_\nTranskriptsioonij\xc3\xa4rgsed protsessid p\xc3\xa4ristuumsetes organismides\n_START_PARAGRAPH_\nPre-mRNA-d modifitseeritakse kolmel viisil. K\xc3\xb5ik protsessid toimuvad rakutuumas. Esimese etapina lisatakse pre-mRNA 5\' otsa 7-met\xc3\xbc\xc3\xbclguanosiin. Protsess vajab ens\xc3\xbc\xc3\xbcme fosfataasi ja guanos\xc3\xbc\xc3\xbcl transferaasi. Protsess kannab nimetust capping ning selline pre-mRNA modifitseerimine kaitseb RNA transkripti ribonukleaaside eest, mis seonduvad just 3\'5\' fosfodiestersidemetele. Pol\xc3\xbcaden\xc3\xbclatsiooni faasis lisatakse pre-mRNA 3\' otsa umbes 250 adeniini ning seda kutsutakse pol\xc3\xbc(A) sabaks. Prekursormolekulina kasutatakse ATPd. S\xc3\xbcnteesij\xc3\xa4rgselt seob pol\xc3\xbc(A) saba endaga mitmeid valke, mis kaitsevad 3\' otsa ribonukleaaside eest. Viimast modifikatsiooni etappi nimetatakse splaissimiseks. Selle protsessi tulemusena l\xc3\xb5igatakse pre-mRNA-st v\xc3\xa4lja intronid, mis ei kodeeri valke, ja \xc3\xbchendatakse eksonid \xc3\xbcheks molekuliks. Reaktsiooni viib l\xc3\xa4bi suur valguline kompleks splaissosoom. Paljusid pre-mRNA-sid, ka neid, mis kodeerivad antikehi, v\xc3\xb5ib splaissida mitmel viisil, et toota erinevaid mRNA-sid, mis kodeerivad erisuguseid valke. Viimast protsessi tuntakse alternatiivse splaissingu nime all. See lubab toota k\xc3\xbcllaltki suurt hulka valke piiratud DNA kogusest. Protsessingu tulemusena moodustub k\xc3\xbcps mRNA, mis on valmis translatsiooniks ts\xc3\xbctoplasmas.\n_START_SECTION_\nTranslatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nValkude s\xc3\xbcnteesi nimetatakse eri allikates translatsiooniks. Tegelikult on translatsioon \xc3\xbcldise valgu bios\xc3\xbcnteesi kolmas etapp. Ribosoom kodeerib transkriptsiooni k\xc3\xa4igus loodud mRNA aminohappeks v\xc3\xb5i pol\xc3\xbcpeptiidiks, mis hiljem voltub aktiivseks valguks. Translatsioon toimub ts\xc3\xbctoplasmas, kus paiknevad ribosoomid. Ribosoomid koosnevad kahest ala\xc3\xbchikust \xe2\x80\x93 suurest ja v\xc3\xa4ikesest, mis \xc3\xbcmbritsevad translatsiooni protsessi ajal mRNA-d. mRNA seondub ribosoomi spetsiifilise stardisignaaliga, mis asub P-saidis. Stardikoodoni tunneb \xc3\xa4ra initsiaator-tRNA. P\xc3\xa4rast seda, kui initsiaator-tRNA ja mRNA on seondunud ribosoomi v\xc3\xa4ikesele ala\xc3\xbchikule, seondub sellele ka suur ala\xc3\xbchik. mRNA kodeeritakse tootma erilist pol\xc3\xbcpeptiidi, mis vastab geneetilise koodi reeglitele._NEWLINE_Selle reegli kohaselt kasutatakse mRNA-d mallina tootmaks aminohappelist ahelat, millest hiljem moodustub valk. Translatsioon koosneb neljast etapist: aktivatsioon ehk ergastamine, initsiatsioon ehk algatamine, elongatsioon ehk pikendamine ja terminatsioon ehk l\xc3\xb5petamine. K\xc3\xb5ik neli kirjeldavad kasvavat aminohappelist ahelat._NEWLINE_Aktivatsiooni etapis seotakse vastavate s\xc3\xbcntetaaside abil \xc3\xb5ige aminohape talle sobiva tRNA-ga. Kuigi seda ei loeta translatsiooni tehniliseks etapiks, on see staadium, kust alates v\xc3\xb5ib translatsioon edasi minna. Aminohape seob end tRNA-ga oma karboks\xc3\xbc\xc3\xbclr\xc3\xbchma abil, tRNA-l on selleks olemas 3\xe2\x80\x99 h\xc3\xbcdroks\xc3\xbc\xc3\xbclr\xc3\xbchm, moodustub esterside. tRNA on n\xc3\xbc\xc3\xbcd laetud olekus. Initsiatsiooni etapp h\xc3\xb5lmab ribosoomi v\xc3\xa4ikese ala\xc3\xbchiku seondumist mRNA 5\xe2\x80\x99 otsale. Sellel etapil on abiks initsiatsioonifaktor. Ka teised valgud v\xc3\xb5ivad selles etapis abiks olla. Elongatsiooni faas j\xc3\xb5uab k\xc3\xa4tte, kui j\xc3\xa4rgmine aminoats\xc3\xbc\xc3\xbcl-tRNA ehk laetud tRNA seondub ribosoomiga, koos GTP ja elongatsioonifaktoriga. T\xc3\xa4htsal kohal on s\xc3\xb5numi \xc3\xb5igesti kodeerimine, seep\xc3\xa4rast on olemas ka lisakontrolli protsess, mida nimetatakse t\xc3\xa4ppislugemiseks (proofreading)._NEWLINE_Elongatsioonifaktoritel on kaks p\xc3\xb5hilist \xc3\xbclesannet \xe2\x80\x93 aminoats\xc3\xbc\xc3\xbcl-tRNA seondumine A-saiti ja peptid\xc3\xbc\xc3\xbcl-tRNA translokatsioon A-saidist P-saiti. Samas, elongatsiooni t\xc3\xa4htsaim protsess \xe2\x80\x93 peptid\xc3\xbc\xc3\xbclr\xc3\xbchma \xc3\xbclekandmine on spontaanne protsess ning ei vaja lisafaktoreid._NEWLINE_Terminatsioonietapp j\xc3\xb5uab k\xc3\xa4tte siis, kui ribosoomi A-sait tunneb \xc3\xa4ra stoppkoodoni (kas UAA, UAG v\xc3\xb5i UGA). tRNA ei tunne sellist j\xc3\xa4rjestust, kuid vabastusfaktor (releasing factor) tuvastab "veidrad j\xc3\xa4rjestused" ning p\xc3\xb5hjustab aminohappelise ahela vabastamist._NEWLINE_V\xc3\xb5imet peatada v\xc3\xb5i inhibeerida valgus\xc3\xbcnteesi kasutavad mitmed antibiootikumid, nagu n\xc3\xa4iteks anisom\xc3\xbctsiin, ts\xc3\xbckloheksimiid, klooramfenikool, tetrats\xc3\xbckliin, streptom\xc3\xbctsiin ja teised.'