b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Klimt\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Klimt s\xc3\xbcndis Austrias Viini linna l\xc3\xa4hedal Baumgartenis graveerija Ernst Klimti perekonda teise lapsena seitsmest. Ema oli Anna Klimt. Enamuse oma noorusp\xc3\xb5lvest saatis Gustav m\xc3\xb6\xc3\xb6da vaesuses._NEWLINE_1879. aastal astus noor Gustav Klimt Viini Kunsti ja K\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6kooli (Kunstgewerbeschule), kus ta \xc3\xb5ppis kuni aastani 1883, omandades arhitektuurilise dekoraatori v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppe. 1877. aastal astus samasse kooli ka tema vend Ernst, kes asus isa j\xc3\xa4lgedes \xc3\xb5ppima graveerimist. Kaks venda ja nende s\xc3\xb5ber Franz Matsch asusid koos t\xc3\xb6\xc3\xb6tama ning 1880. aastaks olid nad saanud mitmeid m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rseid tellimust\xc3\xb6id. Gustav Klimt alustas oma iseseisvat karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri Ringstra\xc3\x9fe t\xc3\xa4nava hoonetesse seinamaale maalides._NEWLINE_1888. aastal sai Klimt keiser Franz Josef I-lt Kuldse Teeneteordeni oma panuse eest Austria kunstip\xc3\xa4randisse. 1890. aastate alguses kohtas Klimt Emilie Fl\xc3\xb6get, kes ei hoolinud kunstniku suhetest paljude teiste naistega ja j\xc3\xa4i tema kaasaks kuni Klimti elup\xc3\xa4evade l\xc3\xb5puni._NEWLINE_Gustav Klimt oli \xc3\xbcks Viini Setsessiooni liikumise loojaid ja 1897. aastal ka president. Niisamuti tegeles ka selle grupi tr\xc3\xbckisega Ver Sacrum (P\xc3\xbcha Allikas). Viini Setsessiooniga j\xc3\xa4i ta seotuks kuni aastani 1908._NEWLINE_1890. aastast alates veetis Klimt oma suvepuhkuse Fl\xc3\xb6ge perekonnaga Attersee kallastel ning maalis seal mitmed oma maastikumaalid. Need t\xc3\xb6\xc3\xb6d erinesid ainukesena Klimti peamiselt huvitanud teemast ning on oma arvult ja kvaliteedilt nii tasemel, et v\xc3\xb5iksid kunstnikule omaette kuulsust tuua. Vormiliselt olid need maastikud nagu tema figuurit\xc3\xb6\xc3\xb6dki: rafineeritud disaini ning r\xc3\xb5hutatud kujundite ja mustritega. Usutakse, et Attersee maastikut\xc3\xb6id maalis kunstnik l\xc3\xa4bi teleskoobi._NEWLINE_1890. aastate l\xc3\xb5pul paluti Klimtil maalida Viini \xc3\x9clikooli Suurde Saali kolm dekoratiivset laemaali, mis valmisid sajandivahetuse paiku. Neid kolme maali ("Filosoofia", "Meditsiin", "\xc3\x95igusteadus") kritiseeriti karmilt nende radikaalse temaatika ja "pornograafilise" ainese poolest. Seep\xc3\xa4rast ei pandudki neid \xc3\x9clikooli Suure Saali lage kaunistama. Sellest sai ka kunstniku viimane avalik tellimust\xc3\xb6\xc3\xb6. K\xc3\xb5ik kolm teost h\xc3\xa4vitati p\xc3\xb5genevate SS-v\xc3\xa4e\xc3\xbcksuslaste poolt 1945. aasta mais._NEWLINE_1902. aastal l\xc3\xb5petas Klimt "Beethoveni friisi" Viini Setsessiooni n\xc3\xa4ituse jaoks, mis toimus helilooja m\xc3\xa4lestuse auks. Vaid n\xc3\xa4ituse jaoks loodud teos maaliti kergete vahenditega otse n\xc3\xa4itusesaali seinale. P\xc3\xa4rast n\xc3\xa4itust s\xc3\xa4ilitati k\xc3\xbcll maaliteos, kuid seda ei eksponeeritud uuesti enne 1986. aastat._NEWLINE_Gustav Klimti "kuldset perioodi" teatakse kui kunstniku suure edu ja positiivse kriitika ajastut. Paljudes tema selle perioodi teostes oli kasutusel lehtkuld. Rohket kullakasutust on n\xc3\xa4ha juba "Pallas Ateenal" ja "Judith I", kuigi tuntumad tema selle aja teostest on siiski "Adele Bloch-Bauer I portree" ja "Suudlus". 1911. aastal t\xc3\xb5i maal "Elu ja Surm" talle esimese auhinna maailman\xc3\xa4itusel Roomas. _NEWLINE_1915. aastal suri tema ema Anna. Gustav Klimt suri kolm aastat hiljem Viinis s\xc3\xbcdameataki tagaj\xc3\xa4rjel ja ta maeti Hietzingi surnuaeda. V\xc3\xa4ga paljud teosed j\xc3\xa4idki l\xc3\xb5petamata.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nKlimti teosed on purustanud hinnarekordeid. 2003. aasta novembris m\xc3\xbc\xc3\xbcdi Klimti "Maamaja Attersee juures" 29 128 000 USA dollari eest. 2006. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcdi "\xc3\x95unapuu I" 33 miljoni ja "Kasemets" 40,3 miljoni dollari eest. M\xc3\xb5lemad teosed olid hiljuti tagastatud Adele Bloch-Baueri j\xc3\xa4reltulijatele._NEWLINE_Ronald Lauder soetas 2006. aasta juuni algul New Yorgi Neue Galeriele maali "Adele Bloch-Bauer I" 135 miljoni USA dollari eest, mis purustas varasema avalikul oksjonil pakutud hinnarekordi, mida oli hoidnud Picasso "Poiss piibuga". _NEWLINE_Klimti teostele on iseloomulik kuldne v\xc3\xb5i \xc3\xbcliv\xc3\xa4rvikas dekoor, mis on sageli fallosekujuline. Seda v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha nii "Judith I" kui ka "Suudluses" ja eriti maalis "Danae". \xc3\x9cks l\xc3\xa4bivaid ja peamisi motiive kunstniku t\xc3\xb6\xc3\xb6des on domineeriv naine, femme fatale. Kunstiajaloolased on Klimti teostes ja tema v\xc3\xa4ga isikup\xc3\xa4rases stiilis leidnud nii egiptuse, vanakreeka kui ka b\xc3\xbctsantsi kunsti m\xc3\xb5jutusi. Klimtile imponeerisid Albrecht D\xc3\xbcreri grav\xc3\xbc\xc3\xbcrid, hilise keskaja maalikunst ja jaapani ukiyo-e. Tema k\xc3\xbcpsemaid t\xc3\xb6id iseloomustab varasemate stiilide k\xc3\xb5rvaleheitmine ning s\xc3\xbcmbolismi ja s\xc3\xbcmbolite kasutamine ps\xc3\xbchholoogiliste ideede edasiandmiseks ning r\xc3\xb5hutamaks kunsti "vabadust" traditsioonilisest kultuurist._NEWLINE_Klimti teosed on tugevat m\xc3\xb5ju avaldanud Egon Schiele maalidele. Temaga koos l\xc3\xb5i Klimt 1917. aastal Kunstisaali (Kunsthalle), et p\xc3\xbc\xc3\xbcda hoida kohalikke kunstnikke maalt lahkumast.'