b'\n_START_ARTICLE_\nTenzin Gyatso\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nTenzin Gyatso s\xc3\xbcndis talupoja peres Tiibeti kirdeosas Amdos, Taktseri (\xe0\xbd\xa6\xe0\xbe\x9f\xe0\xbd\x82\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa0\xe0\xbd\x9a\xe0\xbd\xba\xe0\xbd\xa2\xe0\xbc\x8d) k\xc3\xbclas, mis tema s\xc3\xbcnniajal kuulus juba Hiina Qinghai provintsi. Tema s\xc3\xbcnninimi oli Lhamo Dhondrub. _NEWLINE_Kaheaastaselt l\xc3\xa4bis ta katsed, mille p\xc3\xb5hjal ta tunnistati XIII dalai-laama Thupten Gyatso taaskehastuseks, p\xc3\xa4lvis dalai-laama tiitli ning sai nimeks Jetsun Jamphel Ngawang Lobsang Yeshe Tenzin Gyatso (l\xc3\xbchendatult Tenzin Gyatso). Dalai-laama on Gelukpa (kollasem\xc3\xbctsiliste) koolkonna eestseisja, keda peetakse Tiibeti budismis k\xc3\xb5rgeimaks vaimulikuks juhiks, bodhisattva Avalokite\xc5\xa1vara reinkarnatsiooniks. _NEWLINE_Tenzin Gyatso kolis 1939 koos perega Lhasasse, kuid tema noorusajal, kuni aastani 1950 t\xc3\xa4itsid dalai-laama ilmalikke, Tiibeti valitseja kohuseid, regendid. Ta elas Potala palees ja dalai-laamade suveresidentsis Norbulingkas. Kuueaastaselt alustas Tenzin Gyatso v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pet, saamaks buda mungaks. 11-aastaselt kohtus ta austerlase Heinrich Harreriga, kes tutvustas talle elu v\xc3\xa4ljaspool Tiibetit. Harrer viibis dalai-laama l\xc3\xa4hikonnas kuni 1952. aastani ning Tenzin Gyatso ja Harrer j\xc3\xa4id s\xc3\xb5pradeks kuni viimase surmani 2006. aastal. 1959. aastal l\xc3\xb5petas dalai-laama oma \xc3\xb5pingud, saades buda filosoofias Lharampa kraadi, mis ligikaudu vastab doktorikraadile._NEWLINE_1940. aastatel s\xc3\xa4ilitas dalai-laama regentide valitsetud Tiibet faktiliselt s\xc3\xb5ltumatuse Hiinast, kuid p\xc3\xa4rast Guomindangi l\xc3\xbc\xc3\xbcasaamist tungisid kommunistliku Hiina Rahvavabariigi v\xc3\xa4ed 1950. aastal Tiibetisse. _NEWLINE_1950\xe2\x80\x931951 viibis dalai-laama Indias maapaos, kuid 1951. aasta mais saavutati l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistel Hiina valitsusega kokkulepe, et Tiibet saab Hiina Rahvavabariigis autonoomia. Tenzin Gyatso kohtus mitmel korral ka Mao Zedongiga, kes tegi temast Hiina parlamendi liikme ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis teda enda m\xc3\xb5jule allutada. Seej\xc3\xa4rel oli dalai-laama Tiibeti ametlik juht kuni m\xc3\xa4rtsini 1959, mil ta p\xc3\xa4rast tiibetlaste \xc3\xbclest\xc3\xb5usu brutaalset mahasurumist koos tuhandete p\xc3\xb5genikega Lhasast Indiasse siirdus. Dalai-laama seadis end sisse Dharamsalas (Pand\xc5\xbeabi osariigis), kus ta moodustas Tiibeti eksiilvalitsuse, saades selle juhiks. 1963. aastal v\xc3\xb5ttis ta vastu demokraatliku p\xc3\xb5hiseaduse, mille p\xc3\xb5hjal kutsuti kokku parlament ja moodustati valitsus. Hiina valitsus kehtestas dalai-laamale elamiskeelu ja lubas selle t\xc3\xbchistada siis, kui ta hoidub Tiibeti iseseisvuse taotlemisest. Dalai-laama deklareeris, et ei naase kunagi Tiibetisse marionettvalitsejaks ning n\xc3\xb5udis siseasjades omavalitsust ja Tiibeti sundhiinastamise l\xc3\xb5petamist._NEWLINE_1988. aastal teatas dalai-laama, et tunnustab Tiibeti j\xc3\xa4\xc3\xa4mist Hiina Rahvavabariigi osaks, kuid see peab saama ulatusliku autonoomia, mis tagab Tiibeti rahva, kultuuri ja usu s\xc3\xa4ilimise. Seej\xc3\xa4rel algasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised Hiinaga tema naasmise \xc3\xbcle Tiibetisse, kuid pole Hiina vastuseisu t\xc3\xb5ttu siiani lahendust leidnud. Hiina valitsus v\xc3\xa4idab, et dalai-laama taotleb siiani Tiibeti eraldamist Hiinast, kuigi Tenzin Gyatso on seda korduvalt eitanud. Hiina valitsuse poliitika j\xc3\xa4ikuse t\xc3\xb5ttu tekitavad dalai-laama visiidid Euroopasse ja Ameerikasse poliitilisi komplikatsioone, Hiina n\xc3\xb5uab poliitikutelt dalai-laamaga kohtumiste t\xc3\xbchistamist. _NEWLINE_2011. aasta m\xc3\xa4rtsis teatas Tenzin Gyatso, et loobub Tiibeti eksiilvalitsuse juhi kohast, j\xc3\xa4\xc3\xa4des siiski k\xc3\xb5rgeimaks vaimulikuks juhiks. Ta arvas ka, et komplitseeritud poliitilise olukorra t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib dalai-laama j\xc3\xa4rgmine reinkarnatsioon aset leidmata j\xc3\xa4\xc3\xa4da._NEWLINE_Dalai-laama on edendanud religioonidevahelisi dialooge ja \xc3\xbcksteisem\xc3\xb5istmist. Ta on korduvalt kohtunud paavstide ja teiste kristlike kirikute juhtidega, aga ka juudi ning islami k\xc3\xb5rgvaimulikega.\n_START_SECTION_\nDalai-laama ja Eesti\n_START_PARAGRAPH_\nDalai-laama on kolmel korral k\xc3\xbclastanud ka Eestit. Esimene k\xc3\xbclask\xc3\xa4ik leidis aset 3.\xe2\x80\x935. oktoobril 1991 ja teine 19.\xe2\x80\x9321. juunil 2001. Teisel korral kohtus ta mitteametlikult ka toonase Eesti peaministri Mart Laariga. _NEWLINE_27. mail 2005 valiti Tenzin Gyatso Tartu \xc3\x9clikooli audoktoriks._NEWLINE_Kolmandat korda k\xc3\xa4is Tenzin Gyatso Eestis 16.\xe2\x80\x9318. augustil 2011. Ta kohtus mitteametlikult Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese, kaitseminister Laari, haridusminister Jaak Aaviksoo, mitmete Riigikogu liikmete ning Tallinna saabunud L\xc3\xa4ti ja Leedu poliitikutega. 17. augustil pidas Tenzin Gyatso Tallinnas Vabaduse v\xc3\xa4ljakul avaliku k\xc3\xb5ne, kus puudutas kaasaja poliitilisi, eetilis ja moraalseid k\xc3\xbcsimusi. 18. augustil sai dalai-laama k\xc3\xa4tte Tartu \xc3\x9clikooli audoktori medali ning kohtus veel mitmete poliitikutega. Oma visiidi ajal andis Tenzin Gyatso pikemad intervjuud Eesti Televisioonile, Kanal 2-le ja Postimehele.'