b'\n_START_ARTICLE_\nEesti keel\n_START_SECTION_\nOrtograafia\n_START_PARAGRAPH_\nEesti keel kasutab ladina kirja eesti t\xc3\xa4hestikku, milles on ladina t\xc3\xa4hestikule lisatud m\xc3\xb5ned t\xc3\xa4hed.  Palatalisatsiooni ega kolmandat v\xc3\xa4ldet eraldi ei m\xc3\xa4rgita, on ka teisi erandeid (n\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5na m\xc3\xbc\xc3\xbca [m\xc3\xbcia]).\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4hestik\n_START_PARAGRAPH_\nLadina alust\xc3\xa4hestikku eesti keele vajaduste j\xc3\xa4rgi kohandades on saadud eesti t\xc3\xa4hestik:_NEWLINE_T\xc3\xa4hed f, \xc5\xa1, z ja \xc5\xbe esinevad ainult v\xc3\xb5\xc3\xb5rs\xc3\xb5nades (nt \xc5\xa1okolaad)._NEWLINE_T\xc3\xa4hed f, \xc5\xa1, z ja \xc5\xbe esinevad ainult v\xc3\xb5\xc3\xb5rs\xc3\xb5nades (nt \xc5\xa1okolaad). _NEWLINE_Nimede kirjutamisel j\xc3\xa4rgitakse originaalkeele kuju, s.t v\xc3\xb5ivad esineda ka muud ladina kirja t\xc3\xa4hed \xe2\x80\x93 \xc3\xa5, \xc4\x8d, \xc4\x81, \xc3\xb4, \xc3\xa9, \xc3\xb9 jne. Nende t\xc3\xa4htede puhul ignoreeritakse t\xc3\xa4hestikulisel j\xc3\xa4rjestamisel diakriitilisi m\xc3\xa4rke.\n_START_SECTION_\nMurded\n_START_PARAGRAPH_\nEesti keeles on kaks suuremat murder\xc3\xbchma \xe2\x80\x93 p\xc3\xb5hjaeesti ja l\xc3\xb5unaeesti murded (m\xc3\xb5nedes k\xc3\xa4sitlustes eristatakse kolmanda r\xc3\xbchmana kirderanniku murdeid). Nendevahelised erinevused ulatuvad arvatavasti l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelte \xc3\xbchisest algkeelest eraldumise perioodi. Murrete s\xc3\xa4ilimist soodustas seotus majapidamisega, sellest tulenev v\xc3\xa4hene liikuvus ning tava v\xc3\xb5tta naine kas oma v\xc3\xb5i l\xc3\xa4hedasest kihelkonnast. Seoses sunnismaisuse tekkega 14. \xe2\x80\x93 15. sajandil v\xc3\xa4henesid inimeste liikumis- ja suhtlemisv\xc3\xb5imalused ning paikkondlikud keelekujud eristusid \xc3\xbcldiselt kihelkonna piirides vastavate murrakutena._NEWLINE_Reeglina kattub murdeala piir kihelkonna piiriga, harvemini l\xc3\xa4bib seda. Siiski on ka \xc3\xbche kihelkonna piires kasutatud erinevaid keelekujusid, murdealade piirid ei ole k\xc3\xb5ikjal kattunud kihelkonnapiiridega._NEWLINE_Kohalikke murrakuid on nimetatud ka vastavateks keelteks, laiema paikkonna, kihelkonna v\xc3\xb5i koguni k\xc3\xbcla nime j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Alates 20. sajandi algusest on seoses laiemate liikumisv\xc3\xb5imaluste ning p\xc3\xb5hjaeesti keskmurde baasil loodud normeeritud kirjakeele kasutusega murdeerinevused tugevasti taandunud. Kirjakeelest k\xc3\xb5ige enam erinev on V\xc3\xb5ru murre, k.a. setu murrak.\n_START_SECTION_\nMurrete liigitus\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooniliselt on eesti murdeid liigitatud j\xc3\xa4rgmiselt:_NEWLINE_1) p\xc3\xb5hjaeesti murder\xc3\xbchm: saarte, l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-, kesk- ja idamurre;_NEWLINE__NEWLINE_2) l\xc3\xb5unaeesti murder\xc3\xbchm: Mulgi, Tartu ja V\xc3\xb5ru murre;_NEWLINE__NEWLINE_3) kirderannikumurre._NEWLINE_Karl Pajusalu, Ellen Niidu ja Tiit Hennoste murdeliigendus on m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra erinev (keelen\xc3\xa4ited A. Saareste j\xc3\xa4rgi):_NEWLINE_1. p\xc3\xb5hjaeesti murded_NEWLINE__NEWLINE_1.1. s\xc3\xbcdaeesti murded_NEWLINE__NEWLINE_1.1.1. keskmurre_NEWLINE_ Eele \xc3\xb6\xc3\xb6sse olla \xc3\xb6\xc3\xb6biku laulu jealt kuuldud_NEWLINE_1.1.2. l\xc3\xa4\xc3\xa4nemurre_NEWLINE_ Eila \xc3\xbc\xc3\xbcsi oleja kirigiudu laulu \xc3\xa4\xc3\xa4lt kuuldu_NEWLINE_1.1.3. saarte murre_NEWLINE_ Eiile \xc3\xb6\xc3\xb6ssa olad \xc3\xb6\xc3\xb6bigu loulu \xc3\xa4\xc3\xa4lt kuultud_NEWLINE_1.1.4. idamurre_NEWLINE_ Eel\xc3\xa4 \xc3\xbc\xc3\xbcsi \xc3\xb5lema sisaski laalu i\xc3\xa4lt kuuldod_NEWLINE_1.2. kirderannikumurded_NEWLINE__NEWLINE_1.2.1. rannamurre_NEWLINE_ Eiil\xc3\xa4 \xc3\xbc\xc3\xb6sse pid\xc3\xa4 olema sisokaise lauulo \xc3\xa4\xc3\xa4lt kuuldu_NEWLINE_1.2.2. Alutaguse murre_NEWLINE_ Eiile \xc3\xbc\xc3\xb6\xc3\xb6se pi\xc3\xa4b \xc3\xb5lema \xc3\xbc\xc3\xb6\xc3\xb6bika lauulu \xc3\xa4\xc3\xa4ld kuuldod_NEWLINE_2. l\xc3\xb5unaeesti murded_NEWLINE__NEWLINE_2.1. Mulgi murre_NEWLINE_ Eil\xc3\xa4 \xc3\xbc\xc3\xbcse olevet kirig\xc3\xbc\xc3\xbcdi laulu \xc3\xa4\xc3\xa4lt kuultu_NEWLINE_2.2. Tartu murre_NEWLINE_ Eel\xc3\xa4 \xc3\xbc\xc3\xbcse olevat sisaski laalu elli kuultu_NEWLINE_2.3. V\xc3\xb5ru murre_NEWLINE_ Iil\xc3\xa4q \xc3\xbc\xc3\xbcse oll\xc3\xb5v sisaski laulu hell\xc3\xbc kuulda olnuq_NEWLINE_N\xc3\xa4ide Setu murdest: Eel\xc3\xa4q \xc3\xbc\xc3\xbcse kuuldu sisaski laulu hell\xc3\xbc_NEWLINE_On kasutatud ka muid liigitusi ja nimetusi, n\xc3\xa4iteks Mari Must r\xc3\xa4\xc3\xa4gib keskmurde kirder\xc3\xbchmast nimetuse all Virumaa maamurrakud. Setu murrakur\xc3\xbchma on vahel loetud eraldi murdeks._NEWLINE_Ka s\xc3\xb5rulased peavad oma murret iseseisvaks:_NEWLINE_koho sa lihad sedise lidrise teega, tule mo otsa peele, ma karguda sind perikse. (Kuhu sa kiirustad nii porise teega, tule mu (ree) otsa peale, ma viin sind kohale.)_NEWLINE_Eesti murded erinevad nii s\xc3\xb5navara, fonoloogia, morfoloogia kui lauseehituse poolest. L\xc3\xb5unaeesti murretes on varasem h\xc3\xa4\xc3\xa4liku\xc3\xbchend *pts ja *kti muutunud ts-iks, p\xc3\xb5hjaeesti murretes vastavalt ps-iks ja ks-iks. P\xc3\xb5hjaeesti murretes kasutatakse te/de-mitmust, l\xc3\xb5unaeesti murretes vokaalmitmust. Sisekohak\xc3\xa4\xc3\xa4nete l\xc3\xb5pud on murder\xc3\xbchmades erinevad, nt sees\xc3\xbctleva k\xc3\xa4\xc3\xa4nde l\xc3\xb5puks on p\xc3\xb5hjaeesti murretes -s, l\xc3\xb5unaeesti murretes -n, -hn v\xc3\xb5i -h. L\xc3\xb5unaeesti murretes esineb eituspartikli minevikuvorm es. V\xc3\xb5ru murdes esineb vokaalharmoonia ja kasutatakse k\xc3\xb5risulgh\xc3\xa4\xc3\xa4likut. Tartu murde erijooneks on tugevaastmeline vokaalmitmus. Kirderannikumurde erip\xc3\xa4ra on sise- ja l\xc3\xb5pukao puudumine paljudes vormides ning v\xc3\xa4ltevahelduse (teise ja kolmanda v\xc3\xa4lte eristuse) puudumine. Keskmurdes esinevad pikkade vokaalide asemel diftongid. Saarte murdes esineb \xc3\xb5 asemel \xc3\xb6, l\xc3\xa4\xc3\xa4nemurdes kohati v asemel b.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5unaeesti kirjakeele kadu ja taass\xc3\xbcnd\n_START_PARAGRAPH_\nKuni eesti kirjakeele loomiseni oli l\xc3\xb5unaeesti keelel m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne edumaa p\xc3\xb5hjaeesti keele ees. N\xc3\xa4iteks tartumurdelise kirjakeele rajaja, Vigala, Tartu ja Sangaste kiriku\xc3\xb5petaja Joachim Rossihniuse (Rossiniuse) l\xc3\xb5unaeestikeelsed katekismus, evangeeliumid ja epistlid ilmusid 1632. aastal, P\xc3\xb5hja-Eesti vaimuliku Heinrich Stahli p\xc3\xb5hjaeestikeelsed kodu- ja k\xc3\xa4siraamat ning eesti keele grammatika aga 1637. aastal. Adrian Virginiuse l\xc3\xb5unaeesti keelde t\xc3\xb5lgitud "Wastne Testament" n\xc3\xa4gi ilmavalgust 1686. aastal, kiriku\xc3\xb5petaja Johann Hornungi p\xc3\xb5hjaeestikeelne "Uus Testament" 1715. aastal (mis k\xc3\xbcll oli t\xc3\xb5lgitud juba 1688. aastal). Tallinna (p\xc3\xb5hja) ja Tartu (l\xc3\xb5una) keeled olid v\xc3\xb5rdses seisus ka ilmaliku kirjanduse osas._NEWLINE_P\xc3\xb5hja-Eesti keskosa murdel p\xc3\xb5hineva kirjakeele rajajaiks peetakse Stahli ja Hornungit, ent kindla v\xc3\xb5idu kindlustas sellele 1739. aastal p\xc3\xb5hjaeesti murdel (kesk- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-eestiliste sugemetega) p\xc3\xb5hinev J\xc3\xbcri kiriku\xc3\xb5petaja Anton Thor Helle piibli esimene t\xc3\xb5lge. Seej\xc3\xa4rel suurenes ka tallinnakeelse vaimuliku ja ilmaliku kirjanduse levik._NEWLINE_19. sajandil tegelesid nii baltisaksa kui ka eesti p\xc3\xa4ritolu literaadid enamasti p\xc3\xb5hjaeesti keele Tallinna murdel p\xc3\xb5hineva \xc3\xbchise kirjakeele arendamisega. Tartukeelsete tr\xc3\xbckiste osat\xc3\xa4htsus langes sajandi jooksul 40%-lt selle alguses 5%-le sajandi l\xc3\xb5pus._NEWLINE_L\xc3\xb5unaeesti keele l\xc3\xb5pliku alistumise p\xc3\xa4evaks ja kohaks peetakse 30. maid 1908, kui toimus keelekorralduse koosolek ehk Tapa keelekonverentsi. L\xc3\xb5unaeesti keel t\xc3\xb5rjuti seej\xc3\xa4rel nn kultuursest k\xc3\xb5nepruugist ja tr\xc3\xbckist v\xc3\xa4lja ning see j\xc3\xa4i pikaks ajaks p\xc3\xb5lu alla. V\xc3\xb5rukeelseid lapsi narriti koolides veel 1970. aastail._NEWLINE_21. sajandi alguseks on kodukeelena ja taast\xc3\xa4rkava kultuurkeelena j\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xbcsima vaid v\xc3\xb5ru (v\xc3\xb5ro) keel (ligi 75 000 k\xc3\xb5nelejat) ja kodukeelena setu (seto) keel (\xc3\xbcle 12 000 k\xc3\xb5neleja). Tartu ja mulgi keele valdamine on muutunud haruldaseks, kuid 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli siiski \xc3\xbcle 9000 mulgi keele ja 4000 tartu keele oskaja._NEWLINE_Alates 1990. aastatest on peamiselt V\xc3\xb5rumaalt p\xc3\xa4rit aktivistid, aga ka mitmed setud ja mulgid oma keele kaitseks v\xc3\xa4lja astunud ja olnud seisukohal, et l\xc3\xb5unaeesti murrete asemel tuleks kasutada m\xc3\xb5istet l\xc3\xb5unaeesti keel v\xc3\xb5i vastavalt eraldi v\xc3\xb5ru (v\xc3\xb5ro), tartu (tarto), setu (seto) ja mulgi keel. On tehtud j\xc3\xb5upingutusi l\xc3\xb5unaeesti keelte s\xc3\xa4ilitamiseks, arendamiseks ja tunnustamiseks piirkonnakeeltena. V\xc3\xb5ru, setu ja mulgi keele ja kultuuri kaitseks ja arendamiseks on loodud eraldi instituudid (V\xc3\xb5ru Instituut, Seto Instituut, Mulgi Kultuuri Instituut). V\xc3\xb5ru kirjakeeles antakse v\xc3\xa4lja ajalehte Uma Leht, ilukirjandust, s\xc3\xb5naraamatuid ja \xc3\xb5pikuid ning toimib ka Vikipeedia v\xc3\xb5rukeelne versioon. Omakeelseid raamatuid ja l\xc3\xa4binisti omakeelne ajaleht on ka setudel (ajaleht Setomaa) ja mulkidel (\xc3\x9citsainus Mulgimaa).'