b"\n_START_ARTICLE_\nMurulauk\n_START_SECTION_\nEt\xc3\xbcmoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nLiigi ladinakeelne nimi tuleb kreekakeelsetest s\xc3\xb5nadest schoinos ('k\xc3\xb5rkjas') ja parson ('sibul').\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMurulauku hakati kultuurtaimena kasvatama keskajal, kuigi m\xc3\xa4rgid selle kasutamisest ulatuvad 5000 aasta taha. Vana-Hiinas tunti murulauku juba 3000 aastat tagasi. Ta oli oma harilikust sibulast mahedama maitse t\xc3\xb5ttu hinnatud maitsetaim. Ravimtaimena kasutati m\xc3\xbcrgistuste leevendamiseks ja verejooksu raviks. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaailma kulinaariasse j\xc3\xb5udis murulauk t\xc3\xa4nu Marco Polole.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nMurulaugul on p\xc3\xbcstine vars ja 1\xe2\x80\x932 \xc3\xb5\xc3\xb5nsat ruljat 15\xe2\x80\x9330 cm pikkust lehte. L\xc3\xbchiraolised lillad \xc3\xb5ied moodustavad tiheda tipmise keraja \xc3\xb5isiku. _NEWLINE_Taim \xc3\xb5itseb levila l\xc3\xb5unaosas aprillis-mais ja p\xc3\xb5hjapoolses osas juunis. \xc3\x95isik koosneb 10\xe2\x80\x9330 \xc3\xb5iest ja on enne avanemist \xc3\xbcmbritsetud paberitaolise kandelehega. Seemned valmivad suvel ja viljaks on kupar._NEWLINE_Sibulad on sihvaka koonuse kujulised, 2\xe2\x80\x933 cm pikad ja 1 cm laiad ning kasvavad juurest v\xc3\xa4lja suure puhmana.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nMurulauk kasvab looduslikult kogu Euroopas, V\xc3\xa4ike-Aasias, Kaukaasias, Kesk-Aasias, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Ida-Siberis, Indias, P\xc3\xb5hja-Ameerikas, Kaug-Idas ja Kamt\xc5\xa1atkal. Oma levila p\xc3\xb5hjaosas on murulauk ainus maitseroheline.   _NEWLINE_Eestis kasvab murulauk looduslikult kohati L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja P\xc3\xb5hja-Eestis loopealsetel, kadastikes ja rannaniitudel. Ta eelistab lubjarikast pinnast.\n_START_SECTION_\nKasvatamine\n_START_PARAGRAPH_\nMurulauk kasvab nii p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es kui ka poolvarjus. Ta \xc3\xb5itseb suve alguses ja on hea meetaim. Taime paljundatakse seemnest v\xc3\xb5i puhmiku jagamise teel. Lauk kasvab k\xc3\xb5ige paremini h\xc3\xa4sti kuivendatud toitaineterikkas pinnases, mille pH on 6\xe2\x80\x937. K\xc3\xbclmas kliimas taime maapealne osa talvel hukkub ning taastub kevadel, kohe p\xc3\xa4rast lume sulamist. Suhteliselt k\xc3\xbclmakindel murulauk on ilus hiliss\xc3\xbcgiseni._NEWLINE_Murulaugu seemned idanevad temperatuuril 15\xe2\x80\x9320 \xc2\xb0C . Saagi kogumist saab alustada juba umbes 6 n\xc3\xa4dalat p\xc3\xa4rast k\xc3\xbclvi. Levinud on isek\xc3\xbclv._NEWLINE_Murulaugu kasutamiseks l\xc3\xb5igatakse vaid osa varsi maapinna l\xc3\xa4hedalt maha, taim v\xc3\xb5sub j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult uuesti terve vegetatsiooniperioodi jooksul. Vanemate varte l\xc3\xb5ikamine 2\xe2\x80\x935 cm pikkuseks aitab kaasa noorte ja mahlaste varte kasvule. Talveks v\xc3\xb5ib taime koos mullapalliga peenrast v\xc3\xa4lja kaevata ning aknalaual potis edasi kasvatada.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nMurulauku kasutatakse maitsetaimena. Tema sibulamaitseliste peenestatud lehtede ja v\xc3\xb5rsetega saab maitsestada kala, kartuleid, suppe, v\xc3\xb5ileibu ja munaroogasid. Murulauk sisaldab palju C-vitamiini ja seep\xc3\xa4rast on teda \xc3\xb5igem tarbida v\xc3\xa4rskelt. K\xc3\xbclmutamise v\xc3\xb5i kuivatamisega h\xc3\xa4vib suur osa vitamiinidest._NEWLINE_Murulaugu v\xc3\xa4\xc3\xa4vlisisalduse t\xc3\xb5ttu saab taimest valmistatud leotist kasutada aiakahjurite, hallituse ja jahukaste t\xc3\xb5rjes. _NEWLINE_Murulaugu lillad \xc3\xb5isikud t\xc3\xb5mbavad aias ligi mesilasi._NEWLINE_Murulaugu ravitoime on \xc3\xbcsna sarnane k\xc3\xbc\xc3\xbcslaugu omaga, kuid n\xc3\xb5rgem. T\xc3\xa4nu eeterlike \xc3\xb5lide suurele sisaldusele m\xc3\xb5jub murulauk seedimist soodustavalt ja verer\xc3\xb5hku alandavalt. Murulaugus leidub ka A- ja C-vitamiini, ohtralt kaltsiumi ja rauda ning v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral v\xc3\xa4\xc3\xa4vlit. Kuna murulauku tarbitakse reeglina v\xc3\xa4ikestes kogustes, ei kujuta taimes sisalduv v\xc3\xa4\xc3\xa4vel endast inimesele ohtu."