b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9clemaailmne satelliitnavigatsioonis\xc3\xbcsteem\n_START_SECTION_\nAsukoha m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise p\xc3\xb5him\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nSatelliitnavigatsioonis\xc3\xbcsteem kasutab asukoha m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks Maa tehiskaaslaste \xe2\x80\x92 satelliitide \xe2\x80\x92 kodeeritud signaale. S\xc3\xbcsteemi satelliidid saadavad aatomkella j\xc3\xa4rgi fikseeritud hetkedel v\xc3\xa4lja oma asukoha [[geograafilised koordinaadid |geograafiistekoordinaatide andmeid. Vastuv\xc3\xb5tuseade teeb v\xc3\xa4hemalt kolmelt v\xc3\xb5i neljalt satelliidilt vastuv\xc3\xb5etud signaalide j\xc3\xa4rgi kindlaks aatomkellade ja oma kella ajavahed, arvutab nende j\xc3\xa4rgi satelliitide kaugused vastuv\xc3\xb5tukohast (l\xc3\xa4htudes elektromagnetlainete levikiirusest 299 792 458 m/s) ning seej\xc3\xa4rel arvutab mitme satelliidi asukoha koordinaatide ja kauguste erinevuste p\xc3\xb5hjal oma geograafilised koordinaadid ja k\xc3\xb5rguse (maapinnast). Vastuv\xc3\xb5tuseadme kell pole piisavalt t\xc3\xa4pne, seep\xc3\xa4rast on satelliitidelt vaja ka ajasignaale, mille abil t\xc3\xa4psustatakse vastuv\xc3\xb5tja kellaaega. K\xc3\xb5igi nende signaalide j\xc3\xa4rgi m\xc3\xa4\xc3\xa4rab vastuv\xc3\xb5tuseade asukoha t\xc3\xa4psusega kuni 1 meeter (s\xc3\xb5jaliseks otstarbeks \xe2\x80\x92 m\xc3\xb5ni sentimeeter). T\xc3\xa4psus oleneb ka satelliitide arvust, mida GPS-seade parajasti \xe2\x80\x9en\xc3\xa4eb\xe2\x80\x9c ning millise nurga all nad vastuv\xc3\xb5tja suhtes paiknevad; korraga v\xc3\xb5etakse vastu signaale 5 kuni 12 satelliidilt._NEWLINE_Professionaalseks ja s\xc3\xb5jaliseks otstarbeks kasutavad riigid mitmeid s\xc3\xbcsteemit\xc3\xa4iustusi. _NEWLINE_DGPS (Differential Global Positioning System) saavutab asukoha m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise suure t\xc3\xa4psuse sel teel, et teeb kindlaks erinevuse  (diferentsi) spetsiaalse maajaama tegeliku asukoha ja samas asuva GPS-vastuv\xc3\xb5tja poolt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud asukoha vahel, mille p\xc3\xb5hjal korrigeerib selle maajaama piirkonnas asuvate DGPS-vastuv\xc3\xb5tjate  m\xc3\xb5\xc3\xb5tetulemusi. Seda erinevust asukohaandmete vahel p\xc3\xb5hjustab peamiselt asjaolu, et raadiolainete tegelik levikiirus erineb arvutuslikust mitmesuguste atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xc3\xa4htuste t\xc3\xb5ttu._NEWLINE_Euroopa s\xc3\xbcsteem EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) kasutab GPSi korrigeerimissignaali saamiseks maajaama asemel geostatsionaarset satelliiti. Korrigeerimissatelliite kasutab ka USA s\xc3\xbcsteem WAAS (Wide Area Augmentation System), Jaapani  MSAS (Multi-functional Satellite Augmentation System) ja India GAGAN (GPS-Aided Geo-Augmented Navigation)._NEWLINE_Satelliitsides\xc3\xbcsteem vajab lisaks satelliitidele maapealseid j\xc3\xa4lgimis- ja juhtimisjaamu, mis jooksvalt (reaalajas) m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad kindlaks satelliitide paiknemise ja edastavad neile asukohta korrigeerivaid andmed.'