b'\n_START_ARTICLE_\nCurtea Nou\xc4\x83\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nCurtea Nou\xc4\x83 ehitati aastatel 1775\xe2\x80\x931776 kreeklasest vojevoodi, Valahhia v\xc3\xbcrsti Aleksander Ipsilanti (ka Aleksander Ipsilanti (vanema)) valitsusperioodil tolleaegse Curtea Veche ehk Vana v\xc3\xbcrsti Kohtu asemele. XVIII sajandil teisel poolel Bukaresti Vana v\xc3\xbcrsti Palee oli lagunenud, kannatanud maav\xc3\xa4rinate t\xc3\xb5ttu ja 1738. aastal tulekahju tagaj\xc3\xa4rjel ning oli avariiolukorras. Seep\xc3\xa4rast maaomanik Alexander Ipsilanti algatusel ehitati t\xc3\xa4iesti uus palee viinamarjaistanduste ja Mihai Vod\xc4\x83 kloostri vahelisele, D\xc3\xa2mbovi\xc8\x9ba j\xc3\xb5e kalda\xc3\xa4\xc3\xa4rsele Dealul Spirii nimelisele k\xc3\xbcnkale. Ehitus kestis 1775. aastast kuni j\xc3\xa4rgmise aasta novembrini. Ehitamise alustasid Transilvaania k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised, kes siiski lahkusid t\xc3\xb6\xc3\xb6lt seej\xc3\xa4rel, kui palk j\xc3\xa4eti maksmata, ning ehitust j\xc3\xa4tkasid ja t\xc3\xb6\xc3\xb6d viisid l\xc3\xb5puni k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised T\xc3\xbcrgist ja Bulgaariast koos m\xc3\xb5ningate kohalikega._NEWLINE_Ehitis oli ehitatud b\xc3\xbctsantsistiilis ning seda peeti v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgeks, kuna sellel oli kaks korrust, neli treppi ja kolm torni. \xc3\x9clemisel korrusel koos tubadega oli muu hulgas kabel ja vannituba ning keskel oli suur salong, kus oli kuninglik troon, samas kui alumisel korrusel olid k\xc3\xb5ik asutused: riigikassa, kantslerid jne._NEWLINE_Seda peeti siiski inetuks ja stiilituks, kiiruga planeerituks ning igati ebaregulaarselt rajatud ehitiseks, kus aknad, uksed ja p\xc3\xb5randad olid ebapraktilised ja suuremalt osalt valmistatud ebasobivast materjalist ning koridorid ja trepid olid v\xc3\xa4hese valgustusega. Lisaks maja osutus valitsejale liialt kaugel linna servas paiknevaks elukohaks. Hiljem hoonet kasutati haiglana Austria-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5ja aastatel 1787-1791 ja Viienda Vene-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5jas kuni 1792. aastani. Seej\xc3\xa4rel majas elas l\xc3\xbchikest aega Moldaavia (Moldova ajaloolise piirkonna \xc8\x9aara Moldovei) valitseja Mihai Su\xc8\x9bu, aga kuna ehitis oli seev\xc3\xb5rd halvenenud seisukorras, v\xc3\xb5eti kasutusele Vana v\xc3\xbcrsti Palee. 14. v\xc3\xb5i 25. detsembril 1789. a. leidis Curtea Nou\xc4\x83\xe2\x80\x99s aset suur tulekahju, mil sealt varaste ja laastajate saagiks langes raud- ja puitkonstruktsioone. Lossi taastati aastatel 1797\xe2\x80\x931799 kestnud Constantine Hangerli valitsusperioodil. Alates 1801. aastast hoone seisis koguni h\xc3\xbcljatuna ja laastatuna. Aasta p\xc3\xa4rast ehk 1802. a. linnas oli tugev maav\xc3\xa4rin ja 1804. aastal tulekahju, kus p\xc3\xb5les maha k\xc3\xb5rtse ja kauplusi ning kokku umbes 2000 elumaja. Kuuenda Vene ja T\xc3\xbcrgi vahelise s\xc3\xb5ja aastatel 1806\xe2\x80\x931812 hoonet kasutati Vene haavatud s\xc3\xb5durite haiglana._NEWLINE_21. v\xc3\xb5i 22. dets. 1812. aastal hoones oli laastav tulekahju, mis h\xc3\xa4vitas ehitise ja taastada seda enam ei suudetud. Sellest ajast alates varemeid nimetatakse P\xc3\xb5letatud Paleeks (rumeenia keeles: Curtea Ars\xc4\x83). S\xc3\xa4ilinud on veel m\xc3\xb5ned seinad, mille alt 20. sajandi arheoloogid avastasid kaks keldriruumi ja kaks salak\xc3\xa4iku, ning mida peetakse praegusajal Bukaresti \xc3\xbcheks vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsuseks.'