b"\n_START_ARTICLE_\nKirdemaa\n_START_SECTION_\nRannajoon\n_START_PARAGRAPH_\nSaare p\xc3\xb5hja- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul on palju fjorde. Pikim fjord on Wahlenbergi fjord (46 km).\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nKirdemaa pind on m\xc3\xa4gismaa k\xc3\xb5rgusega alla 700 meetri. Saare j\xc3\xa4\xc3\xa4vaba loodeosa on m\xc3\xa4gine. K\xc3\xb5rgeim m\xc3\xa4gi on Sn\xc3\xb8toppen (620 m) saare loodetipus._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul on laiad rannikutasandikud._NEWLINE_Saart l\xc3\xa4bib lai Rijpdalen.\n_START_SECTION_\nLiustikud\n_START_PARAGRAPH_\nLiustikud h\xc3\xb5lmavad 11 009 km\xc2\xb2 (umbes 76% saare pindalast). P\xc3\xb5hja- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul on palju j\xc3\xa4\xc3\xa4vaba maad._NEWLINE_Saare idaosa katab Euroopa suurima pindalaga liustik Austfonna (8105 km\xc2\xb2). Selle l\xc3\xb5unaosa peetakse sageli eraldi liustikuks (S\xc3\xb8rfonna). Need l\xc3\xb5pevad meres 30 m k\xc3\xb5rguse j\xc3\xa4\xc3\xa4seinana. Kirdemaa l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa katab Vestfonna. Liustike paksus ulatub 564 meetrini.\n_START_SECTION_\nTaimed\n_START_PARAGRAPH_\nTaimkate on napp._NEWLINE_Kirdemaalt on leitud 83 taimeliiki. Palju on samblikke ja vetikaid._NEWLINE_Liustikevaba ala on arktiline tundra, kus kasvavad samblad ja samblikud.\n_START_SECTION_\nLoomad\n_START_PARAGRAPH_\nKirdemaal elavad teravm\xc3\xa4gede p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5drad (Rangifer tarandus platyrhynchus), kellele saare napist taimkattest piisab, ja morsad. Juhuk\xc3\xbclaliste seas on ka j\xc3\xa4\xc3\xa4karud, kes satuvad sinna triivj\xc3\xa4\xc3\xa4ga, ja polaarrebased._NEWLINE_Lindudest pesitsevad saarel kurvitsalised merir\xc3\xbcdi (Calidris maritima), kaljukajakas (Rissa tridactyla) ja p\xc3\xb5hjatirk (Uria lomvia) ning Teravm\xc3\xa4gede ainuke v\xc3\xa4rvuline hangelind (Plectrophenax nivalis)._NEWLINE_Leitud on viis \xc3\xa4mblikuliiki ning 34 liiki hoogh\xc3\xa4nnalisi (sealhulgas Hypogastruroidea, Neanuridae, Isotomidae, Entomobryidae, Neelidae, Sminthurididae, Katiannidae)\n_START_SECTION_\nKaitse\n_START_PARAGRAPH_\nKirdemaad ja seda \xc3\xbcmbritsevaid v\xc3\xa4iksemaid saari h\xc3\xb5lmab Kirde-Svalbardi looduskaitseala._NEWLINE_Saare k\xc3\xbclastamiseks on tarvis sysselmann'i luba. Kirdemaale ei tohi p\xc3\xbcstitada rajatisi; seal ei tohi kaevandada, j\xc3\xa4\xc3\xa4tmeid maha j\xc3\xa4tta, h\xc3\xa4irida loomi ega kasutada mootors\xc3\xb5idukeid. Saarele ei v\xc3\xb5i tuua uusi liike.\n_START_SECTION_\nAvastuslugu\n_START_PARAGRAPH_\nKirdemaa oli vaalak\xc3\xbcttidele teada juba 1650. aasta paiku._NEWLINE_Esimest korda s\xc3\xb5itis \xc3\xbcmber saare Elling Carlsen 1863.\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nKirdemaal ei ole p\xc3\xbcsielanikke. Aastatel 1957\xe2\x80\x931958 rajati rahvusvahelise geof\xc3\xbc\xc3\xbcsika aasta puhul Murchisoni fjordi \xc3\xa4\xc3\xa4rde Rootsi, Soome ja \xc5\xa0veitsi \xc3\xbchine uurimisjaam (Kinnvika jaam). Jaam oli kasutusel kuni 1959. aastani. Rahvusvahelise polaaraasta 2007\xe2\x80\x932008 raames on seda uuesti kasutama hakatud."