b'\n_START_ARTICLE_\nFiat-raha\n_START_SECTION_\nFiat-raha emissioon\n_START_PARAGRAPH_\nKeskpank vahetab fiat-raha v\xc3\xa4\xc3\xa4rismetallide v\xc3\xb5i teiste valuutade vastu v\xc3\xb5i siis laenab seda erapankadele edasilaenamiseks. Erapangad laenavad fiat-raha omakorda suurema intressi eest l\xc3\xb5pptarbijatele. Suured erapangad, millel on palju kliente, v\xc3\xb5ivad pakkuda neile ka krediiti nii, et selleks pole tegelikku raha \xc3\xbcldse vaja, s.t arveldused toimuvad panga halduses olevate kontode vahel arvestuslikult. Samuti v\xc3\xb5ivad erapangad kordistada neile hoiule antud raha, laenates v\xc3\xa4lja k\xc3\xbcmneid kordi rohkem kui neil tegelikult vahendeid on. T\xc3\xb5si, seda saab teha vaid siis, kui v\xc3\xa4ljalaenatud raha eest tasutav intress tagab pangale jooksva likviidsuse. N\xc3\xa4iteks \xc3\xbcletas 2010. aasta detsembris Ameerika \xc3\x9chendriikides v\xc3\xa4ljastatud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtpaberifondide v\xc3\xb5lakirjade, l\xc3\xbchiajaliste- ja s\xc3\xa4\xc3\xa4stuhoiuste (M2) kogumaht (8853 miljardit dollarit) k\xc3\xbcmme korda k\xc3\xa4ibel olevate m\xc3\xbcntide ja paberraha (M1) mahtu. Baselis asuv Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (ingl. Bank for International Settlements, BIS) on alates 1985. aastast \xe2\x80\x9ePunase raamatu\xe2\x80\x9c nime all tuntuks saanud raportit, milles tuuakse v\xc3\xa4lja ringluses olevate pangat\xc3\xa4htede ja m\xc3\xbcntide kogus kokku (aasta l\xc3\xb5pu seisuga, USA dollaritesse arvestatuna) ja antud riigi elanike arvuga jagatuna (keskmine inimese kohta). 2015. aasta l\xc3\xb5pus varieerus see inimese kohta \xc5\xa0veitsi\xc2\xa09213 USA dollarist L\xc3\xb5una-Aafrika 113 USA dollarini, keskmiselt 1558 dollarit. Kui sama summa jagada antud riigi SKP-ga, siis varieerus raha hulk Jaapani 19,4%-st Rootsi 1,7%-ni, sel ajal kui keskmiselt oli seda 8,9%. (31) _NEWLINE_Pankade v\xc3\xa4lja antud laenude eest tuleb iga lepingus m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud perioodi (reeglina kalendrikuu) eest tasuda intressi. Kuna keskpanga poolt turule antud raha on l\xc3\xb5plik ja raha ei paljune, siis tekitab erapankade intressina sisse n\xc3\xb5utud raha turul rahapuuduse. Kui v\xc3\xa4ljalaenatud raha hulk \xc3\xbcletab keskpanga ringlusse antud raha hulka enam kui k\xc3\xbcmme korda, siis pole ime et selline intressi sissen\xc3\xb5udmise tava p\xc3\xb5hjustab likviidsuskriise. Rahapuuduse kahjuliku m\xc3\xb5ju piiramiseks on Euroopa Keskpank v\xc3\xb5tnud endale eesm\xc3\xa4rgi, et iga-aastane inflatsioon (s.t turule t\xc3\xa4iendavalt v\xc3\xa4ljastatud raha hulk) peab olema v\xc3\xa4hemalt 2%. See taas t\xc3\xa4hendab, et 50 aastaga kaotab v\xc3\xa4ljaantud raha oma v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse ning iga inimese taskus v\xc3\xb5i hoiuarvel oleva raha v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus v\xc3\xa4heneb igas kuus 0,17%. \xc2\xa0_NEWLINE_Tegelikult kasvas aastatel 2008-2010 \xc3\xbclemaailmse rahanduskriisi k\xc3\xa4igus Ameerika \xc3\x9chendriikide F\xc3\xb6deraalreservi rahaemissioon 2,5 korda ning stabiliseerus enam kui kaks korda k\xc3\xb5rgemal tasemel. Euroopa Keskpanga (EKP) bilanss kasvas t\xc3\xa4nu rahaemissioonile aastatel 2011-2012 3 miljardilt 22 miljardile (7 korda!), kuid langes ametlikel andmetel 2014. aasta alguses 17. miljardi euroni. 2015. aasta m\xc3\xa4rtsis alustas EKP nn \xe2\x80\x9ekvantitatiivse l\xc3\xb5dvendamise programmi\xe2\x80\x9c mahus, mis vastaks 250 eurole iga eurotsooni inimese kohta \xc3\xbches kuus ja kuna see j\xc3\xa4tkub ka 2019. aastal, siis on n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks emiteeritud juba iga inimese kohta v\xc3\xa4hemalt 12 000 eurot. Ja seda olukorras, kus tootmine pole senini \xc3\xbcletanud kriisieelset mahtu. Ja kuna kogu nimetatud raha laenati erapankadele intressivabalt, kes selle omakorda pidid intressi eest v\xc3\xa4lja laenama, siis v\xc3\xb5ib arvata, et j\xc3\xa4rgmise rahanduskriisi mastaap \xc3\xbcletab ka vastavalt eelmise kriisi oma mitmekordselt. _NEWLINE_Vastavaid n\xc3\xa4iteid olukordadest, kus riikide keskpangad on hakanud raha kontrollimatult emiteerima v\xc3\xb5ib tuua nii ajaloost kui ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evast. Euroopa ajaloost on tuntuimad n\xc3\xa4ited fiat-raha odavnemisest Weimari Vabariigi h\xc3\xbcperinflatsioon 1923. aastal ning peale II maailmas\xc3\xb5da Ungari forindi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse kadumisest. Viimaste aastak\xc3\xbcmnete tuntuim n\xc3\xa4ide on Zimbave dollari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse v\xc3\xa4henemisest peale riigi iseseisvumist ning selle h\xc3\xbcperinflatsioonist aastatel 2000-2008 ning Venezueela bolivari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse kadumisest. \xc2\xa0'