b'\n_START_ARTICLE_\nZillertal\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\nZillertal hargneb Inntalist Jenbachi juures, umbes 40 km Innsbruckist kirdes, kulgedes enamasti p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5una suunas. Zillertal ulatub Strassi k\xc3\xbclast Mayrhofenini, kus see jaguneb neljaks v\xc3\xa4iksemaks oruks, Tuxertal ja h\xc3\xb5redalt asustatud niinimetatud Gr\xc3\xbcnde \xe2\x80\x93 Zamsergrund, Zillergrund ja Stilluppgrund. Tee peal hargneb veel kaks Gr\xc3\xbcndet ja Gerlostal, mis viib Gerlosi kuruni ja Salzburgi._NEWLINE_Erinevalt teistest Inntali k\xc3\xb5rvalorgudest t\xc3\xb5useb Zillertal pidevalt, kuid vaid \xc3\xbcsna v\xc3\xa4he, \xc3\xbchest otsast teise \xe2\x80\x93 vaid umbes 100 m 30 km kohta. P\xc3\xbcsiasustus katab umbes 9% Zillertali valla kogupindalast.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nTuxer Jochi (kuru Wipptali ja Tuxertali vahel) l\xc3\xa4hedal olid arheoloogilised leiud keskmisest kiviajast. Vanimad asustusj\xc3\xa4ljed Zillertalis l\xc3\xa4hevad tagasi ill\xc3\xbc\xc3\xbcrlasteni hilisel pronksi- ja varasel rauaajal \xe2\x80\x93 h\xc3\xb5im Balkani poolsaarel, kelle neelasid baierlased (bajuvaarid)._NEWLINE_Varaseimad kirjalikud \xc3\xbclest\xc3\xa4hendused Zillertalist p\xc3\xa4rinevad aastast 889, kui Arnulf K\xc3\xa4rntenist andis Salzburgi peapiiskopile maa "Cilarestalis". Oru omand jagati piki Zilleri j\xc3\xb5ge. Isegi t\xc3\xa4na on see jaotus n\xc3\xa4ha, kui kirikud j\xc3\xb5e paremal kaldal on \xc3\xbcldiselt roheliste tornidega ja kuuluvad Salzburgi di\xc3\xb6tseesi, samas kirikud vasakul kaldal on punaste tornidega ja kuuluvad Innsbrucki di\xc3\xb6tseesi._NEWLINE_1248. aastal omandasid maa Zillerist l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Tirooli krahvid, samas maad Zillerist idas panditi Rattenbergi isandate poolt aastatel 1290\xe2\x80\x931380 tagatisena Tirooli krahvidele. 1504. aastal, kui nii Tirooli krahvkonnas kui ka Salzburgi peapiiskopkonnas domineerisid Habsburgid, \xc3\xbchendati Zillertal keiser Maximiliani alla ja pandi Tirooli/Salzburgi \xc3\xbchisvalitsemise alla._NEWLINE_1805. aastal l\xc3\xb5petas Pressburgi rahu Kolmanda koalitsiooni s\xc3\xb5ja ja sundis Austriat Tirooli Baierile loovutama. Lepingu tagaj\xc3\xa4rjel loeti Zillertal Salzburgi osaks ja j\xc3\xa4i seega Austriale. Sellest hoolimata \xc3\xbchines Zillertali rahvas 1809. aasta Andreas Hoferi Tirooli m\xc3\xa4ssuga Zilleri silla lahingus (14. mai). Hiljem sel aastal suruti m\xc3\xa4ss maha ja Zillertal l\xc3\xa4ks l\xc3\xbchikeseks ajaks Baierile, kuni Viini kongressini aastatel 1814/1815._NEWLINE_Kuigi Salzburgi peapiiskoppide suhteliselt leebe hoiak v\xc3\xb5imaldas nende maadel reformatsioonist alates v\xc3\xa4ikeste protestantismipesade loomist, r\xc3\xb5huti j\xc3\xa4relej\xc3\xa4\xc3\xa4nud protestante Habsburgide v\xc3\xb5imu all 19. sajandil karmimalt. 1837. aastal lahkus 437 Zillertali protestanti orust p\xc3\xa4rast seda, kui neile anti valida, kas loobuda Augsburgi usutunnistusest v\xc3\xb5i emigreeruda Sileesiasse, kus Friedrich Wilhelm III pakkus neile maad ja eluaset Erdmannsdorfi l\xc3\xa4hedal (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Mys\xc5\x82akowice L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Poolas)._NEWLINE_1902. aastal ehitati Zillertali raudtee, mis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi Jenbachi ja Mayrhofeni vahel kulgeb, avades oru, mille majandus tugines varem peamiselt p\xc3\xb5llumajandusel ja kaevandamisel, kaubandusele ja turismile. Aastatel 1921\xe2\x80\x931976 kaevandati Schrofeni alpikarjamaade ja Wangli almeni \xc3\xbcmber Tuxertali kohal magneesiumkarbonaati (ja hiljem volframit). Rohkem kui 9 km pikka k\xc3\xb6istee konveierit kasutati maagi transpordiks Zillertali raudtee kaubajaama all orus._NEWLINE_Zillertal oli tuntud oma r\xc3\xa4ndkaupmeeste, "taluarstide" ja laulvate perekondade poolest. 19. sajandi teises pooles kerkisid varjupaigad ja loodi rajad, kui ronimine muutus mass-spordiks. Piirkonna arendamine turismiks algas aastal 1953/1954 Gerlossteini suusapiirkonna ehitamisega (t\xc3\xa4na Zillertal Arena), millele varsti j\xc3\xa4rgnesid teised t\xc3\xb5stukid ja Mayrhofner Penkenbahni avamine aastal 1954. H\xc3\xbcdroenergia kasutamine algas 1970. aastatel.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\n20. sajandi teises pooles, p\xc3\xa4rast kaevandamise l\xc3\xb5petamist orus muutus turism piirkonnas domineerivaks majandustegevuseks. 2003. aastal j\xc3\xa4id turistid orgu kokku 6 miljoniks \xc3\xb6\xc3\xb6bimiseks, enamasti talviste spordi\xc3\xbcrituste ajal. P\xc3\xa4rast \xc3\xbchendamisfaasi, kui 1990. aastatel ja 2000. aastate alguses ehitati t\xc3\xb5stukid, on siin orus n\xc3\xbc\xc3\xbcd 4 suurt suusakeskust ja 3 v\xc3\xa4iksemat filiaali, koos rohkem kui 170 t\xc3\xb5stuki ja rohkem kui 630 km laskumisn\xc3\xb5lvadega._NEWLINE_Traditsiooniline p\xc3\xb5llumajandus \xe2\x80\x93 peamiselt kari, meierei ja m\xc3\xb5ned lambafarmid Alm-karjamaadel \xe2\x80\x93 on ikka veel laialdane ja suur saeveski F\xc3\xbcgeni k\xc3\xbclast v\xc3\xa4ljas on m\xc3\xa4rk puidut\xc3\xb6\xc3\xb6stusest, mis m\xc3\xa4ngib samuti olulist rolli. Piirkonna \xc3\xa4\xc3\xa4realadel on mitu vabrikut. 4 suurt veehoidlat Gr\xc3\xbcndes varustavad veega kokku 8 h\xc3\xbcdroelektrijaama, mis toodavad veidi rohkem kui 1200 GWh aastas.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nZillertal on eriti tuntud oma muusikaliste traditsioonide poolest. N\xc3\xa4iteks on mainitud mitut r\xc3\xa4ndlaulikute ja orelimeistrite perekonda orust j\xc3\xb5ululaulu P\xc3\xbcha \xc3\xb6\xc3\xb6 levitamisel kogu maailmas 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. \xc3\x9csna hiljuti saavutas b\xc3\xa4nd Sch\xc3\xbcrzenj\xc3\xa4ger tohutut edu saksakeelsetes riikides oma Volksmusik ja popi ristandseguga.\n_START_SECTION_\nKatoliku kirik\n_START_PARAGRAPH_\nEnamus rahvastikust kuulub katoliku kirikusse, mis m\xc3\xa4ngib sotsiaalkultuurilises elus olulist rolli.\n_START_SECTION_\nProtestantism\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast reformatsiooni arenes Zillertalis v\xc3\xa4lja elav protestantlik liikumine. Katoliku kiriku poolt oli vaenulikkust, mis l\xc3\xb5ppes Zillertali protestantide sunnitud v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4ndega 1837. aastal. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on m\xc3\xb5ned v\xc3\xa4ikesed protestantlikud kogudused Mayrhofenis, Jenbachis ja Schwazis.'