b'\n_START_ARTICLE_\nLudwig Edinger\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pingud ja akadeemiline karj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nNoor Ludwig Edinger oli \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt huvitatud loodusest ning r\xc3\xb5\xc3\xb5mustas v\xc3\xa4ga mikroskoobi \xc3\xbcle, mille sai 14-aastaselt. V\xc3\xa4ikeste elusorganismide vaatlus suunas teda juba varases nooruses meditsiinialase uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 poole._NEWLINE_1877\xe2\x80\x931872 \xc3\xb5ppis Edinger meditsiini Heidelbergis ja Strasbourgis, kus omandas meditsiinidoktori kraadi. Neuroloogiat uurima suunas Edingeri Strasbourgi \xc3\xbclikooli silmapaistev arst Adolf Kussmaul. Kussmauliga veedetud aeg oli Edingeri elus \xc3\xb5nnelik ja tulemuslik. Oma elu l\xc3\xb5puperioodil on Edinger korduvalt r\xc3\xb5hutanud Kussmauli juhiste olulisust, tema tolerantsust, julgustavat kriitikat ning suurep\xc3\xa4raseid teadmisi erialakirjandusest. Edinger kiitis Kussmauli p\xc3\xbchendumist oma \xc3\xb5pilastele: ta v\xc3\xb5is t\xc3\xb6\xc3\xb6tada kas v\xc3\xb5i hilistel \xc3\xb6\xc3\xb6tundidel, et tudengite t\xc3\xb6id parandada._NEWLINE_Edingeri neuroloogiaalased \xc3\xb5pingud said alguse ajal, mil ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas arsti abina Giessenis (1877\xe2\x80\x931882). Tema habilitatsioon 1881. aastal toimus samuti neuroloogiliste uuringute alal. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Berliinis, Leipzigis ja Pariisis ning avas 1883. aastal isikliku neuroloogiapraksise Frankfurdis. Kuigi Frankfurdis polnud tol hetkel veel \xc3\xbclikooli, sai linnast Edingeri teine kodu, eriti t\xc3\xa4nu k\xc3\xb5rgetele teaduse standarditele dr. Senckenbergi meditsiiniseltsis. Oma memuaarides iseloomustab Edinger ilmekalt atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, mis valitses tema varajastel Frankfurdi-aegadel: peale t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva kliinikus veetis ta \xc3\xb6\xc3\xb6 oma magamistoas, uurides mikroskoobi all loodete ajusid. Uuringuteks vajaliku materjali sai Edinger Marburgis asuvast s\xc3\xbcnnitusmajast._NEWLINE_T\xc3\xa4nu Edingeri initsiatiivile hakkas patoloog Karl Weigert 1855. aastal Frankfurdis Dr. Senckenbergi anatoomiainstituudi (Dr. Senckenbergische Anatomie) direktoriks. Weigert andis Edingerile oma instituudis t\xc3\xb6\xc3\xb6koha. Edinger ja Weigert t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid 17 aastat tihedalt koos. 1902. aastal andis Weigert Edingerile ruumi, pakkudes v\xc3\xb5imalust luua oma raha eest isiklik laboratoorium. 1907. aastal asutas Edinger koos Herman Oppenheimi (1858\xe2\x80\x931919) ja Ludwig Brunsiga (1858\xe2\x80\x931916) organisatsiooni Gesellschaft Deutscher Nerven\xc3\xa4rzte (Society of German neurologists ingl.k), mille natsiv\xc3\xb5imud 1934. aastal laiali l\xc3\xb5id. 1909. aastal, p\xc3\xa4rast Edingeri ja Senckenbergi sihtasutuse vahelist vaidlust Edingeri juhitud neuroloogiainstituudi rahastuse \xc3\xbcle, l\xc3\xa4ks Edinger \xc3\xbcle Frankfurdi \xc3\xbclikooli, kus ta nimetati Saksamaa esimeseks neuroloogiaprofessoriks._NEWLINE_Edingeri peetakse terminite gnosis ja praxis loojaks. Neid termineid kasutati hiljem agnoosia ja apraksia ps\xc3\xbchholoogilistes kirjeldustes. Lisaks oli ta esimene, kes kirjeldas ventraalseid ja dorsaalseid spinotserebaalseid trakte ning eristas v\xc3\xa4ikeaju vanema (paleocerebellum) ja uuema osa (neocerebellum).\n_START_SECTION_\nLudwig ja Anna Edinger (neiup\xc3\xb5lvenimega Goldschmidt)\n_START_PARAGRAPH_\n1886. aastal abiellus Ludwig Edinger Anna Goldschmidtiga, kes oli juudi pankurite ja multimiljon\xc3\xa4ride t\xc3\xbctar. 1906. aastal p\xc3\xa4ris Anna pool oma vanemate varandusest. Nagu paljudel teistel selle generatsiooni naistel, ei olnud Anna Goldschmidtil v\xc3\xb5imalik oma teaduslikke huve \xc3\xbclikoolihariduse abil realiseerida. Seep\xc3\xa4rast oli Anna Edinger 1890. aastate l\xc3\xb5pust kuni 1920. aastateni Frankfurdi kohaliku sotsiaalse heaolu ja meditsiinihoolekande (Sozialhygiene) silmapaistev eestvedaja. Lisaks oli ta \xc3\xbcks Saksa feministliku liikumise (Bund Deutscher Frauenplakette) juhte._NEWLINE_Hoolimata sellest, et Edingerid olid juudid, kuulusid nad Frankfurdi k\xc3\xb5rgemasse keskklassi. Nende villa oli peamine kultuuriliste tegevuste keskus. N\xc3\xa4iteks organiseeris Ludwig Edinger aastatel 1893\xe2\x80\x931918 pea igal kuul regulaarseid kohtumisi. Lisaks olid Edingerid kunsti ja kunstnike patroonid._NEWLINE_P\xc3\xa4rast abikaasa surma 26. jaanuaril 1918 suurendas Anna Edinger Ludwig Edingeri Fondi rahastust ligi pool miljonit tolleaegset Saksa marka (Reichsmark), mis vastas kaasaegses Saksa marga v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuses ligi viiele miljonile. Sel ajal rahastas Ludwig Edingeri Fond tervet neuroloogiainstituuti, makstes ka seadmete soetamise eest ja k\xc3\xb5igile Instituudi t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatele palka. Kahjuks kaotas investeeritud kapital inflatsiooniaastatel pea kogu oma v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse.\n_START_SECTION_\nEdinger-Westphali tuum\n_START_PARAGRAPH_\nEdinger avastas 1885. aastal lootel okulomotoorse n\xc3\xa4rvi ehk kolmanda kraniaaln\xc3\xa4rvi lisatuuma (accessory nucleus ingl. k.) \xe2\x80\x93 struktuuri, mille esinemist inimajus Otto Westphal (1833\xe2\x80\x931890) 1887. detailselt kirjeldas. Tuuma nimetatakse seet\xc3\xb5ttu Edinger-Westphali tuumaks. See asetseb dorsaalselt okulomotoorsest tuumast ning sisaldab paraganglionilisi paras\xc3\xbcmpaatilisi neuroneid, mille aksonid ulatuvad tsiliaarsesse s\xc3\xb5lme. Edinger-Westphali tuum kontrollib pupilli ahenemist ning reguleerib l\xc3\xa4\xc3\xa4tse kuju muutumist.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nEdinger suri 26. jaanuaril 1918 Frankfurdis ootamatult infarkti. Edingeri aju eksamineeriti tema enda juhiste j\xc3\xa4rgi tema enda instituudis. Instituut j\xc3\xa4tkas Edingeri poolt \xc3\xbcles ehitatud heategevusfondi tutvustamist. Edingeri loodud Goethe \xc3\xbclikooli meditsiiniosakonna neuroloogiainstituut on vanim Saksa neuroloogiainstituut, mida j\xc3\xa4tkuvalt rahastatakse Ludwig Edingeri Fondi (Ludwig Edinger Foundation) kaudu.'