b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Babbage\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Babbage (26. detsember 1791 London \xe2\x80\x93 18. oktoober 1871) oli inglise matemaatik, filosoof, leiutaja ja mehaanikainsener. Ta leiutas programmeeritava arvuti p\xc3\xb5him\xc3\xb5tte._NEWLINE_Babbage, keda paljud peavad arvuti isaks, m\xc3\xb5tles v\xc3\xa4lja esimese mehaanilise automaatkalkulaatori (arvuti) ja pani seel\xc3\xa4bi aluse arvutite arenguloole. Tema poolvalmis arvutusmasinate osad on v\xc3\xa4lja pandud Londonis teadusmuuseumi n\xc3\xa4itusel. Babbage\'i mehaaniline arvuti ehitati tema kirjelduste ja jooniste p\xc3\xb5hjal valmis alles 1991. aastal ja see t\xc3\xb6\xc3\xb6tas perfektselt. Seega, kui Babbage\'il oleks \xc3\xb5nnestunud oma masin l\xc3\xb5puni valmis ehitada, t\xc3\xb6\xc3\xb6tanuks see korralikult. \xc3\x9cheksa aastat hiljem sai teadusmuuseum valmis ka v\xc3\xa4ljatr\xc3\xbckiseadme, mille Babbage oli oma arvutile kavandanud.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcnd\n_START_PARAGRAPH_\nBabbage\'i s\xc3\xbcnnipaika on korduvalt vaidlustatud, aga t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt s\xc3\xbcndis ta Inglismaal Londonis aadressil Crosby Row 44, Walworth Road. Larcomi Streeti (endine Crosby Row) ja Walworth Roadi ristmikul m\xc3\xa4lestab Babbage\'it sinine m\xc3\xa4lestustahvel._NEWLINE_Tema s\xc3\xbcnnikuup\xc3\xa4ev on The Timesi j\xc3\xa4releh\xc3\xbc\xc3\xbcdele toetudes 26. detsember 1792. P\xc3\xa4rast The Timesi artikli ilmumist kirjutas aga \xc3\xbcks Charlesi n\xc3\xb5bu, et Babbage\'i s\xc3\xbcnniaasta on hoopiski 1791. St. Mary Newingtoni kihelkonna registris on kirjas, et Babbage ristiti 6. jaanuaril 1792, kuid s\xc3\xbcnniaastaks oli 1791. Babbage\'i isa Benjamin Babbage oli Praed\'s & Co panganduspartner. Tema ema oli Betsy Plumleigh Teape. 1808. aastal kolis Babbage\'i pere vanasse Rowdeni majja Ida-Teignmouthis.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nUmbes 8 aasta vanuselt saadeti Babbage Exeteri l\xc3\xa4hedal asuvasse Alphingtoni maakooli, sest ta tervis vajas kosutust. L\xc3\xbchikest aega k\xc3\xa4is ta Kuningas Edward VI koolis Totnesis L\xc3\xb5una-Devonis, aga kehv tervis sundis teda uuesti era\xc3\xb5ppele \xc3\xbcle minema. Seej\xc3\xa4rel liitus ta Enfieldis Bakeri t\xc3\xa4naval asunud Holmwoodi akadeemiaga, kus oli 30 \xc3\xb5pilast ja kus tema \xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks sai amat\xc3\xb6\xc3\xb6rastronoomist reverend Stephen Freeman. Akadeemia raamatukogus oli umbes 300 h\xc3\xa4sti valitud raamatut ja nende hulgas ka algebrak\xc3\xa4sitlusi. Babbage\'i eestv\xc3\xb5tmisel loodi matemaatikaklubi, mille liikmed t\xc3\xb5usid hommikul kell kolm, et paar tundi raamatukogus matemaatikat \xc3\xb5ppida. P\xc3\xa4rast \xc3\xbcht hommikut, mil klubi liikmed katsetasid ilutulestikurakette, keelati varahommikused kogunemised \xc3\xa4ra. Ka p\xc3\xa4rast akadeemiast lahkumist j\xc3\xa4tkas Babbage kahe era\xc3\xb5ppej\xc3\xb5u kaasabil matemaatika \xc3\xb5ppimist. Neist esimene oli Cambridge\'i l\xc3\xa4hedalt p\xc3\xa4rit vaimulik ja teine Oxfordi \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud, kellelt Babbage omandas piisavalt p\xc3\xb5hiteadmisi, et ta v\xc3\xb5etaks vastu Cambridge\'i._NEWLINE_Babbage saabus Cambridge\'i \xc3\xbclikooli Trinity kolled\xc5\xbeisse 1810. aastal. Ta oli juba lugenud Leibnizi, Joseph Louis Lagrange\'i, Thomas Simpsoni ja Lacroix\' teoseid ning oli seep\xc3\xa4rast t\xc3\xb5siselt pettunud Cambridge\'i matemaatikatasemes. Seet\xc3\xb5ttu moodustasid tema, John Herschel, George Peacock ja nende s\xc3\xb5pruskond 1812. aastal grupi Analytical Society (\'anal\xc3\xbc\xc3\xbctiline \xc3\xbching\'). Babbage, Herschel ja Peacock olid ka tulevase kohtuniku ja teaduspatrooni Edward Ryani l\xc3\xa4hedased s\xc3\xb5brad. \xc3\x95pilasena kuulus Babbage teistessegi seltsidesse, n\xc3\xa4iteks Kummituste Klubisse, mis tegeles \xc3\xbcleloomulike n\xc3\xa4htuste uurimisega. 1812. aastal saadeti Babbage Cambridge\'i \xc3\xbclikooli all\xc3\xbcksusesse, Peterhouse\'i. Ta oli seal k\xc3\xbcll parim matemaatik, aga ei l\xc3\xb5petanud t\xc3\xa4ies mahus (did not graduate with honours). Ometi sai ta 1814. aastal teadusliku kraadi eksamit tegemata.\n_START_SECTION_\nAbielu, pere ja surm\n_START_PARAGRAPH_\n25. juulil 1814 abiellus Babbage Georgiana Whitmore\'iga St. Michaeli kirikus Teignmouthis Devoni krahvkonnas. Enne kui nende elukohaks sai Londonis Devonshire Street 5, elas paar Dudmaston Hallis Shropshire\'is. Charlesil ja Georgianal oli kaheksa last, kuid ainult neli \xe2\x80\x93 Benjamin Herschel, Geogriana Whitmore, Dugald Bromhead ja Henry Prevost \xe2\x80\x93 j\xc3\xb5udsid t\xc3\xa4isikka. Charles Babbage\'i naine Georgiana suri Worcesteris 1827. aastal, samal aastal suri ka Babbage\'i vasts\xc3\xbcndinud poeg Alexander, tema teine poeg Charles ja tema isa. Babbage\'i j\xc3\xa4rgnev otsus veeta aasta ringi reisides oli peamine p\xc3\xb5hjus, miks tema t\xc3\xb6\xc3\xb6s tekkis paus._NEWLINE_Charles Babbage suri 79 aasta vanuselt 18. oktoobril 1871. Ta on maetud Londoni Kensal Green Cemetery kalmistule. Horsley arvates suri Babbage neerupuudulikkuse t\xc3\xb5ttu. 1983. aastal leidis ja avalikustas Babbage\'i lahkamistulemused tema poja-poja-pojapoeg. Babbage\'i aju \xc3\xbcht poolkera s\xc3\xa4ilitatakse Londonis Inglismaa kirurgide kuningliku kolled\xc5\xbei Hunteri muuseumis. Teine pool tema ajust on Londonis teadusmuuseumi n\xc3\xa4itusel._NEWLINE_Charles Babbage\'i noorim poeg Henry Prevost Babbage (1824\xe2\x80\x931918) k\xc3\xa4is isa j\xc3\xa4lgedes ja valmistas oma isa kavandite p\xc3\xb5hjal kuus automaatset kalkulaatorit. \xc3\x9cks neist masinatest saadeti Harvardi \xc3\xbclikooli. Praegu on see masin v\xc3\xa4ljas teadusmuuseumis Londonis.\n_START_SECTION_\nBabbage\xe2\x80\x99i arvutusmasinad\n_START_PARAGRAPH_\nBabbage\'i arvutusmasinad olid mehaaniliste arvutusseadmete seas oma v\xc3\xb5imaluste poolest esimeste hulgas, kuid neid ei ehitatudki p\xc3\xa4ris valmis. Selle p\xc3\xb5hjuseks oli enamjaolt rahapuudus, aga ka isiksuste vahelised vastuolud, n\xc3\xa4iteks t\xc3\xbclid kuningliku astronoomi George Biddell Airyga. Babbage\'i juhtimisel ehitati valmis mitu auru j\xc3\xb5ul t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat masinat. Nende tulemus oli tagasihoidlik, kuid osutas siiski, et arvutamist saab mehhaniseerida. Valitsus toetas tema projekti rohkem kui k\xc3\xbcmne aasta jooksul, kuid viimaks hakati Babbage\'is kahtlema ning seet\xc3\xb5ttu katkestati tema rahastamine._NEWLINE_Kuigi Babbage\'i masinad olid mehaanilised ja kohmakad, sarnanes nende p\xc3\xb5hiehitus siiski t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva arvuti omaga. Andmed ja m\xc3\xa4lu olid eraldi, arvuti t\xc3\xb6\xc3\xb6d juhiti programmi abil ning masinal olid eraldi \xc3\xbcksused andmete sisestamiseks ja v\xc3\xa4ljastamiseks.\n_START_SECTION_\nDiferentsmasin\n_START_PARAGRAPH_\nBabbage\xe2\x80\x99ile andsid t\xc3\xb5uke arvutuste automatiseerimiseks vead trigonomeetria tabelites (neid kasutati laialdaselt navigatsioonis). Tabeliandmed saadi funktsioonide aproksimeerimisel hulkliikmetega, mis v\xc3\xb5imaldas v\xc3\xa4lja arvutada l\xc3\xb5plikud vahed (diferentsid). Logaritmide ja trigonomeetriliste funktsioonide asendamine j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult t\xc3\xa4psemate l\xc3\xa4hisv\xc3\xa4\xc3\xa4rtustega v\xc3\xb5imaldab teha keerukaid arvutusi suure t\xc3\xa4psusega. L\xc3\xb5plike vahede arvutus taandub liitmis- ja lahutamisteheteks. Nende rutiinsete arvutuste tegemiseks kavandaski Babbage masina, mis pidi asendama inimesi, keda kutsuti arvutajateks (ingl computer). Kui arvutaja juhtus vea tegema, siis kajastuski see ka l\xc3\xb5pptulemuses, tabeli arvandmes._NEWLINE_Ta alustas oma diferentsmasina (ingl difference engine) loomist 1822. aastal. M\xc3\xb5ned protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi osad on tallel teadusajaloomuuseumis Oxfordis. Selle protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi p\xc3\xb5hjal arendati v\xc3\xa4lja esimene automaatne kalkulaator, mis j\xc3\xa4i k\xc3\xbcll l\xc3\xb5petamata. Esimene kalkulaator oleks koosnenud umbes 25 000 peenmehaanika osast, oleks kaalunud 13,6 tonni ja oleks olnud umbes 2,4 meetri k\xc3\xb5rgune._NEWLINE_Hiljem projekteeris ta t\xc3\xa4iustatud versiooni "Automaatne kalkulaator number 2", mis j\xc3\xa4i samuti ellu viimata. Alles aastail 1989\xe2\x80\x931991 valmistati nende Babbage\xe2\x80\x99i kavandite j\xc3\xa4rgi Londoni teadusmuuseumile masin, mis sooritas esimesed arvutused 31 numbrikoha t\xc3\xa4psusega, mis on palju suurem kui tavalisel moodsal taskukalkulaatoril.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline arvutusmasin\n_START_PARAGRAPH_\n1834. aastal hakkas Babbage kavandama uut ja keerukamat t\xc3\xa4isautomaatset arvutusmasinat, mille ta nimetas anal\xc3\xbc\xc3\xbctiliseks masinaks (ingl analytical engine). See ei olnud \xc3\xbcks l\xc3\xb5petatud projekt, vaid \xc3\xb5nnestunud kavandite kogum, millega ta tegeles kuni oma surmani. P\xc3\xb5hiline erinevus kahe masina vahel on see, et t\xc3\xa4isautomaatset arvutusmasinat saab perforeeritud kaartide abil programmeerida. Ta taipas, et programme saab kodeerida nende kaartide abil: inimene peab algselt ainult programmi looma, siis sisestama programmi kaartidelt masinasse ja laskma sellel t\xc3\xb6\xc3\xb6tada. T\xc3\xa4isautomaatne masin oleks kasutanud Jacquardi perfokaartidest moodustatud ts\xc3\xbckleid, et juhtida mehaanilist kalkulaatorit, millele oleks sisendina ette antud eelnevate arvutuste tulemused. See masin oleks kasutanud samu v\xc3\xb5tteid, mis on olemas t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva arvutites, n\xc3\xa4iteks j\xc3\xa4rjestikune programmi t\xc3\xa4itmine ja hargt\xc3\xb6\xc3\xb6tlus. See oleks olnud esimene mehaaniline seade, mis oleks vastanud Turingi masina tingimustele. Matemaatik Ada Lovelace, \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid inimesi, kes t\xc3\xa4ies mahus Babbage\'i ideid m\xc3\xb5istis, l\xc3\xb5i t\xc3\xa4isautomaatse arvutusmasina jaoks programmi. T\xc3\xa4nu sellele t\xc3\xb6\xc3\xb6le on Lovelace\'ile antud esimese arvutiprogrammeerija tiitel. 1979. aastal anti n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegsele programmeerimiskeelele tema auks nimi Ada. 2011. aastal alustasid Briti teadlased projekti "Plan 28". Teadlaste eesm\xc3\xa4rk on rekonstrueerida avalikkuse kaasabil ja \xc3\xbchisloome toel Babbage\'i t\xc3\xa4isautomaatne arvutusmasin. Arvutusmasin loodetakse Babbage\'i auks valmis saada 2021. aastaks.\n_START_SECTION_\nMuid saavutusi\n_START_PARAGRAPH_\n1824. aastal anti Babbage\'ile kuningliku astronoomiaseltsi kuldmedal (Gold Medal of the Royal Astronomical Society). Ta oli selle seltsi asutajaliige ning \xc3\xbcks vanemaid elavaid liikmeid. Aastatel 1828\xe2\x80\x931839 oli Babbage Lucasian Professor of Mathematics Cambridge\'i \xc3\xbclikoolis. Ta osales v\xc3\xa4ga paljudes teaduslikes uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6des ning oli tegev astronoomia\xc3\xbchingu (Astronomical Society) asutamisel aastal 1820 ning statistika\xc3\xbchingu (Statistical Society) asutamisel aastal 1834. 1832. aastal valiti Babbage USA kunsti- ja teaduste akadeemia v\xc3\xa4lis-auliikmeks (Foreign Honorary Member of the American Academy of Arts and Sciences). Babbage saavutas m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rseid tulemusi ka kr\xc3\xbcptograafias._NEWLINE_1838. aastal konstrueeris Babbage veduri ette kinnitatava p\xc3\xb5rkeraua, mis puhastab raudtee takistustest._NEWLINE_Babbage leiutas ka oftalmoskoobi ehk silmapeegli. Ta andis selle k\xc3\xbcll f\xc3\xbc\xc3\xbcsikutele katsetamiseks, kuid siiski vajus tema leiutis unustusse ning seade tuli hiljem kasutusele Hermann von Helmholtzi s\xc3\xb5ltumatu leiutisena._NEWLINE_Babbage kandideeris Finsbury alevi kaudu kaks korda ka parlamenti. 1832. aastal tuli ta viie kandidaadi hulgas kolmandaks, kuid 1834. aastal j\xc3\xa4i nelja kandidaadi seas viimaseks.'