b'\n_START_ARTICLE_\nJaunpilsi vald\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVald on kujunenud Jaunpilsi m\xc3\xb5isa (Neuenburg), Strutele m\xc3\xb5isa (Strutteln), Jur\xc4\xa3i m\xc3\xb5isa (Georgenhof), Strutele m\xc3\xb5isa (Strutteln), P\xc4\xbcavnieki m\xc3\xb5isa (Plaueneck), P\xc4\xbcavnieki m\xc3\xb5isa (Springen), Mari\xc5\x86mui\xc5\xbea m\xc3\xb5isa (Marienhof) ja Lauki m\xc3\xb5isa (Feldhof) maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 137 km\xc2\xb2._NEWLINE_Jaunpilsi vallas moodustati aastal 1945 Jaunpilsi ja Jur\xc4\xa3i k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1965 liideti Jaunpilsi k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukoguga likvideeritav Jur\xc4\xa3i k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu. Aastal 1979 liideti k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukoguga veel osa Degole k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogust. Aastal 1990 moodustati k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogust vald.  2009. aastast kuulub vald Jaunpilsi piirkonda.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nVald asub piirkonnas, kus Zemgale madalik l\xc3\xa4heb \xc3\xbcle Ida-Kurzeme k\xc3\xb5rgustikuks. Suurimaks j\xc3\xb5eks on Abava, valla p\xc3\xb5hjapiiril voolab ka Abava lisaj\xc3\xb5gi Viesata. Suuremad j\xc3\xa4rved on Apsaujase j\xc3\xa4rv (28,8 ha), Brandavase j\xc3\xa4rv (12,3 ha) ja Baut\xc4\x93lis (8,4 ha). Looduskaitse all on Puduri tamm, Aps\xc4\xab\xc5\xa1i tammed, Garlauki p\xc3\xa4rn ja Garlauki hobukastan. Lisaks on vallas looduskaitse all veel kolmk\xc3\xbcmmend kuus nimetut p\xc3\xb5lispuud.\n_START_SECTION_\nKaitstavad objektid\n_START_PARAGRAPH_\nKultuurim\xc3\xa4lestistest on riikliku kaitse all Jaunpilsi loss, Jaunpilsi ordulinnus, Jaunpilsi lossi kindlustised ja park, Jaunpilsi kirik, selle kantsel, altar ning maal "Madonna lapsega",  Jaunpilsi vesiveski ja Jaunpilsi V\xc3\xb5llam\xc3\xa4e linnam\xc3\xa4gi. Kohaliku kaitse all on Sveiku\xc4\xbci muinaskalmed, Mazkursenieki muinaskalmed ja Jaunpilsi P\xc3\xb5rgum\xc3\xa4e hiiepaik.\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 2011 elas vallas 1928 l\xc3\xa4tlast, 39 venelast, 31 valgevenelast, 5 ukrainlane, 5 poolakat ja 46 leedulast._NEWLINE_Vallas on kaks k\xc3\xbcla. Valla keskus Jaunpils on staatusega lielciems ja seal oli 2019. aastal 808 elanikku. Kuus k\xc3\xbcla on staatusega vid\xc4\x93jciems \xe2\x80\x93 Jauns\xc4\x93\xc5\xbei 105 elanikuga aastal 2019, Jur\xc4\xa3i 72 elanikuga aastal 2019, Leveste 225 elanikuga aastal 2019, Saule 55 elanikuga aastal 2019, Strutele 147 elanikuga aastal 2019 ja Veclauki 109 elanikuga aastal 2019. Kolm k\xc3\xbcla on staatusega mazciems \xe2\x80\x93 Brandavas 54 elanikuga aastal 2019, Josti 4 elanikuga aastal 2019 ja Struteles mui\xc5\xbea 30 elanikuga aastal 2019. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud valla elanikud elasid k\xc3\xbclade koosseisu mitte kuuluvates taludes.'