b'\n_START_ARTICLE_\nOnekotan\n_START_PARAGRAPH_\nOnekotan (vene keeles \xd0\x9e\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbd, jaapani keeles \xe6\xb8\xa9\xe7\xa6\xb0\xe5\x8f\xa4\xe4\xb8\xb9\xe5\xb3\xb6 Onekotan-t\xc5\x8d) on asustamata saar Kaug-Idas Suur-Kuriilide p\xc3\xb5hjar\xc3\xbchmas. _NEWLINE_Neljas Kuriili v\xc3\xa4in eraldab seda Paramu\xc5\xa1iri saarest (53 km kirde pool) ja Jevreinovi v\xc3\xa4in Makanru\xc5\xa1i saarest (28 km loode pool). Krenits\xc3\xb5ni v\xc3\xa4in eraldab Onekotani saart Harimkotani saarest (15 km l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool)._NEWLINE_Saar kuulus enne Teist maailmas\xc3\xb5da Jaapanile, praegu aga kuulub Venemaale. Aastani 2005 oli saare l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul \xc5\xa0estakovi piirivalvekordon ja idarannikul Onekotani piirivalvekordon._NEWLINE_Onekotani saare pindala on 425 km\xc2\xb2, pikkus 43 km, laius 11\xe2\x80\x9317 km. Saarel on kaks kaldeeraga tegevvulkaani: Krenits\xc3\xb5ni vulkaan (1324 m, sai nime 1. j\xc3\xa4rgu kapteni Pjotr Krenits\xc3\xb5ni j\xc3\xa4rgi) saare l\xc3\xb5unaosas ja Nemo vulkaan (1019 m) saare p\xc3\xb5hjaosas (vt satelliidipilti)._NEWLINE_Kaldeerad on t\xc3\xa4idetud veega. Krenits\xc3\xb5ni vulkaani kaldeeras paikneb Koltsovoje j\xc3\xa4rv, mis on ringikujuline, sest kaldeera keskel on kaasaegne vulkaaniline koonus. Nemo vulkaani kaldeera on t\xc3\xa4idetud veega ainult kirdeosas ja seal asub T\xc5\xa1ornoje j\xc3\xa4rv, mis on \xc3\xbcle 4 km pikk ja 2 km lai. _NEWLINE_Saarel on seitse j\xc3\xb5ge pikkusega \xc3\xbcle viie kilomeetri. Suurim on 8 km pikkune Ozjornaja j\xc3\xb5gi, mis voolab Nemo vulkaani kaldeera l\xc3\xb5unaosas ja suubub Ohhoota merre. Sama pikkusega Kedrovka j\xc3\xb5gi voolab saare keskosas ja suubub Vaiksesse ookeani._NEWLINE_Onekotani saar on kaetud k\xc3\xa4\xc3\xa4busseederm\xc3\xa4nnikuga. Maastikus on valdavalt 2\xe2\x80\x934 meetri k\xc3\xb5rgused lepad ja seederm\xc3\xa4nnid, kivikuhjatised, sood, kanarbik jne. Marjadest on esindatud kukemari, sinikas ja murakas. Saarel elutsevad rebased ja v\xc3\xa4ikesed n\xc3\xa4rilised, ranniku\xc3\xa4\xc3\xa4rses meres viigerh\xc3\xbcljes ja sivut\xc5\xa1._NEWLINE_1720. aastal uurisid saart geodeedid Ivan Jevreinov ja Fjodor Lu\xc5\xbein.'