b"\n_START_ARTICLE_\nAlempois\n_START_PARAGRAPH_\nAlempois oli muinasaja l\xc3\xb5pul praegusel Eestil alal eksisteerinud \xc3\xbchest muinaskihelkonnast koosnenud v\xc3\xa4ikemaakond, \xc3\xbcks nn Kesk-Eesti v\xc3\xa4ikemaakondadest._NEWLINE_Ajalooallikates esinevad nimekujud Alumbus (1224), Alenboys (1232), Alempos (1241), Alembeys (1251), Alempois (1282). Matthias Johann Eiseni arvates tulenes maakonna nimi s\xc3\xb5nadest alembus, alemmus 'alamal olev maa'. August Osvald Westr\xc3\xa8n-Doll on nimekuju Alenboys p\xc3\xb5hjal j\xc3\xa4reldanud, et nimi on olnud kahes\xc3\xb5naline ja b-le eelnev n on muutunud m-iks. Alates Westr\xc3\xa8n-Dollist on oletatud, et nime algusosa p\xc3\xa4rineb s\xc3\xb5nast alo (soome keeles alho) 'soo'. Nime tagumist osa on Villem Reiman t\xc3\xb5lgendanud kui -poolse. Wolfgang Heinrich Julius Schl\xc3\xbcter ja Westr\xc3\xa8n-Doll on selle algup\xc3\xa4raks pidanud -p\xc3\xb5hise (s\xc3\xb5nast p\xc3\xb5hi:p\xc3\xb5hja 'maapind')._NEWLINE_Alempois paiknes peamiselt hilisema T\xc3\xbcri kirikukihelkonna maadel, h\xc3\xb5lmates ida pool ka hilisema Paide kirikukihelkonna l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa. Samuti on oletatud edelas asunud hilisema V\xc3\xa4ndra kirikukihelkonna ala kuulumist Alempoisi juurde, ehkki selle staatus on ebaselgem. Kultuuriliselt ja keeleliselt on V\xc3\xa4ndra \xc3\xbcmbrus pigem olnud l\xc3\xa4hemal L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti rahvastikule. V\xc3\xa4ndra piirkond, mis oli kuni 16. sajandi keskpaigani h\xc3\xb5redalt asustatud ja mida lahutasid naaberaladest suured sood, rabad ja metsad, ei pruukinud olla seotud \xc3\xbchegi kihelkonnaga ega moodustada ka ise selget territoriaalset piirkonda. Alempoisi ja J\xc3\xa4rvamaa vaheline piir kulges arvatavasti Paide juurest, kuhu p\xc3\xb5hja poolt ulatub soine v\xc3\xb6\xc3\xb6nd. On oletatud, et seal P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5kke suubuv J\xc3\xa4rvaj\xc3\xb5gi oli piirij\xc3\xb5eks ja et kahe maakonna piiril, Paide Vallim\xc3\xa4el, asus linnus, mis v\xc3\xb5iks n\xc3\xa4idata maakondadevahelise liidu olemasolu._NEWLINE_Alempoisi asustus oli koondunud eelk\xc3\xb5ige T\xc3\xbcri v\xc3\xa4ikevoorestiku alale, T\xc3\xbcri-Alliku-Kirna-Poaka-V\xc3\xa4\xc3\xa4tsa piirkonda. Maakonna p\xc3\xb5hjaosas oli asustuskeskus L\xc3\xb5\xc3\xb5la-Vissuvere \xc3\xbcmbruses. Alempoisi p\xc3\xb5llumajandusliku maa suurus oli Taani hindamisraamatu kohaselt 400 adramaad. Arvatakse, et adramaade arv vastas \xc3\xbcldjoontes ka majapidamiste arvule ja et igas majapidamises elas keskmiselt 6\xe2\x80\x939 inimest._NEWLINE_Keskmisel rauaajal ja noorema rauaaja algupoole oli Alempoisi alal kasutusel V\xc3\xa4ndra l\xc3\xa4histel paiknenud M\xc3\xa4dara linnus (juhul kui see piirkond kuulus Alempoisi). Maakonna p\xc3\xb5hjaosas, Kuimetsale ja Keavale suunduvate teede ristis Vahastul asus oletatavalt Vahastu muinaslinnus, mis on aga t\xc3\xa4psemalt dateerimata. Mingi keskus v\xc3\xb5is olla ka T\xc3\xbcril hilisema kihelkonnakiriku asupaigas._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Liivimaa ristis\xc3\xb5da kuulus T\xc3\xbcri kihelkonna ala aastani 1560 Viljandi komtuurkonda, p\xc3\xa4rast seda liideti J\xc3\xa4rva foogtkonnaga."