b'\n_START_ARTICLE_\nMercury programm\n_START_PARAGRAPH_\nMercury programm oli Ameerika \xc3\x9chendriikide esimene mehitatud kosmoselendude programm aastatel 1959\xe2\x80\x931963._NEWLINE_Programmi eesm\xc3\xa4rgiks oli viia inimene kosmosesse ja tuua ta tervena tagasi. NASA soovis viia inimese kosmosesse enne venelasi, kuid see eba\xc3\xb5nnestus kui Juri Gagarin 1961. aastal kolm n\xc3\xa4dalat enne Alan Shepardit kosmosesse lendas. Programmi raames saadeti alguses kosmosesse katselaevu ja hiljem tehti ka loomkatseid t\xc3\xb5estamaks, et inimene talub kaaluta olekut. Mehitatud missioonidel osalesid NASA seitsmest esimesest astronaudist kuus ja neist esimene, kes j\xc3\xb5udis orbiidile oli John Glenn._NEWLINE_P\xc3\xa4rast aeglast starti, mil NASA t\xc3\xb6\xc3\xb6d h\xc3\xa4irisid kohati piinlikud rikked, sai Mercury programm populaarseks ja selle raames toimunud missioone j\xc3\xa4lgisid televisiooni ja raadio vahendusel miljonid inimesed. Mercury programmi edu sillutas tee Gemini programmini, mille raames harjutati p\xc3\xb5kkumist ja teisi Kuule lennuks olulisi man\xc3\xb6\xc3\xb6vreid, sest paar n\xc3\xa4dalat p\xc3\xa4rast Mercury 3 lendu kuulutas president John F. Kennedy v\xc3\xa4lja Apollo programmi.\n_START_SECTION_\nProgrammi loomine\n_START_PARAGRAPH_\nMercury programm kiideti heaks 7. oktoobril 1958 ja sellest teavitati avalikkust 17. detsembril. Algselt pidi programmi nimeks saama "Astronaudi programm", aga president Dwight Eisenhower leidis et see nimi keskendub liialt palju piloodile. Programm sai l\xc3\xb5puks nime Vanarooma jumala Mercuriuse j\xc3\xa4rgi. Mercury programmi liideti ka teised analoogse eesm\xc3\xa4rgiga projektid.\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu olid suhted N\xc3\xb5ukogude Liidu ja USA vahel tunduvalt jahenenud. K\xc3\xbclm s\xc3\xb5da ja v\xc3\xb5idurelvastumine olid alanud ning enamasti salaja arendasid m\xc3\xb5lemad riigid meteoroloogia, side ja luure eesm\xc3\xa4rgil ka satelliite. Ameeriklasi \xc5\xa1okeeris t\xc3\xb5siselt uudis, et N\xc3\xb5ukogude Liit oli orbiidile saatnud Sputniku. Ameeriklased kartsid, et nad j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kosmoselendude arendust\xc3\xb6\xc3\xb6s venelastest maha ja kui orbiidile saadeti koer Laika, m\xc3\xb5istsid ameeriklased, et N\xc3\xb5ukogude Liit tahab ka inimese kosmosesse saata._NEWLINE_President Eisenhower kirjutas alla seadusele, mis moodustas NACA-st NASA ja n\xc3\xb5udis, et see hakkaks kiiresti tegelema esimese satelliidi kosmosesse saatmiseks vajalike seadmete v\xc3\xa4lja arendamise ja ehitamisega. 1958. aastal saadeti edukalt orbiidile Explorer 1, mis oli USA esimene satelliit. J\xc3\xa4rgmine eesm\xc3\xa4rk oli inimese kosmosesse saatmine._NEWLINE_Kuna kosmose piir on ametlikult 100\xc2\xa0km k\xc3\xb5rgusel, t\xc3\xa4hendas see seda, et ainus moodus sinna j\xc3\xb5uda olid rakettmootorid. Rakettmootorite kasutus oli aga riskantne, sest astronaudile t\xc3\xa4hendas see plahvatusohtu, metsikut kiirendust ja tugevat vibratsiooni atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rist l\xc3\xa4bi lennates. P\xc3\xa4rast starti oli riskantseim man\xc3\xb6\xc3\xb6ver atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri sisenemine, millega kaasnes suur kuumus._NEWLINE_Kosmoses pidid astronaudid elus p\xc3\xbcsima ja samuti polnud teada, kuidas m\xc3\xb5jutab inimest kaalutus. Insenerid uurisid k\xc3\xb5iki mehitatud kosmoselennu etappe ja leidsid, et enamus probleeme saab lahendada teadaolevate tehnoloogiatega. Atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri sisenemist uuriti ballistiliste rakettidega ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid v\xc3\xa4lja kuumuskilbi, mis lahendas ka viimase probleemi.\n_START_SECTION_\nOrganisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nNASA esimeseks peadirektoriks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Thomas K. Glennan ja esimeseks NASA asepeadirektoriks sai Hugh L. Dryden, kes oli olnud viimane NACA peadirektor. NASA asus p\xc3\xa4rast Explorer 1 edu mehitatud kosmoselendudeks vajalikku tehnikat v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tama ja ehitama._NEWLINE_Mercury programmi h\xc3\xa4iris president Eisenhoweri otsus, et Mercury ei saa t\xc3\xa4htsamaks kui s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eprogrammid. See t\xc3\xa4hendas, et NASA pidi materjale tellides arvestama, et esimesena t\xc3\xa4idetakse s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e tellimused. See olukord muutus 1959. aasta mais, kui Eisenhower kuulutas projekti riiklikult oluliseks._NEWLINE_Mercury kosmoselaeva v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tamisel osalesid 12 erinevat firmad ja peat\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjaks sai McDonnell Aircraft Corporation. \xc3\x95huj\xc3\xb5ud tegid NASA-ga koost\xc3\xb6\xc3\xb6d ja rakettide stardipaigaks valiti Cape Canaverali \xc3\xb5huj\xc3\xb5udude jaam. Lisaks osalesid \xc3\xb5huj\xc3\xb5udude ja merev\xc3\xa4e laevad ja lennumasinad astronautide missioonij\xc3\xa4rgsetel otsingutel ja nende p\xc3\xa4\xc3\xa4stmisel.\n_START_SECTION_\nKosmoselaev\n_START_PARAGRAPH_\nMercury kosmoselaeva peadisaner oli Maxime Faget, kes alustas selle v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamist juba NACA-s t\xc3\xb6\xc3\xb6tades. Kosmoselaev oli koonusekujuline ja piloodi ruum oli 3,3 meetrit pikk ja 1,8 meetrit lai. Laev ise oli peaaegu 8 meetrit pikk ja kaalus 1,4 tonni. Piloodi juures oli 55 l\xc3\xbclitit ja 35 kangi. Mercury programmi raames kasutatud kosmoselaevad on NASA ajaloo ainsad kosmoselaevad, mille pardale mahtus ainult 1 astronaut._NEWLINE_1. Retroraketid. 2. Kuumuskilp. 3. Piloodi ruum 4. P\xc3\xa4\xc3\xa4stesektsioon 5. Antennisektsioon 6. P\xc3\xa4\xc3\xa4sterakett\n_START_SECTION_\nAstronautide valimine ja v\xc3\xa4lja\xc3\xb5pe\n_START_PARAGRAPH_\nAlgselt plaaniti, et astronaudiks v\xc3\xb5ib saada iga\xc3\xbcks, kes on valmis lennuga seotud riske v\xc3\xb5tma. See plaan ei t\xc3\xa4itunud, sest president Dwight Eisenhower n\xc3\xb5udis, et astronaudid valitaks relvaj\xc3\xb5udude 508 tegevteenistuses oleva katselenduri seast. See v\xc3\xa4listas kohe naiste saamise astronaudiks, sest astronautide valimise ajal ei teeninud relvaj\xc3\xb5ududes \xc3\xbchtegi naislendurit. Lisaks v\xc3\xa4listasid tingimused Neil Armstrongi, sest ta oli s\xc3\xb5jav\xc3\xa4est 1952. aastal lahkunud ja seet\xc3\xb5ttu oli ta tsiviilisik. Amstrong sai NASA 2. astronautide gruppi, mis sai tuntuks kui The New Nine. 1969. aastal sai Armstrong esimeseks inimeseks Kuu pinnal._NEWLINE_Soovituslikult pidi astronaudiks soovija olema 25\xe2\x80\x9340-aastane ja ta ei tohtinud olla pikem kui 180\xc2\xa0cm. Peale selle pidi tal olema k\xc3\xb5rgharidus teaduses v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nel insenerierialal._NEWLINE_508 kandidaadist \xc3\xbctlesid osad \xc3\xa4ra, sest nad ei uskunud, et kosmoselennud p\xc3\xa4rast Mercury programmi l\xc3\xb5ppu j\xc3\xa4tkuvad. 508 kandidaadist valiti vestlusele 110 ja vestluselt sai edasi 32 inimest, keda testiti f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt ja vaimselt. Katsetel kontrolliti meeste tervist, n\xc3\xa4gemist ja kuulmist. Lisaks uuriti, kuidas nad taluvad raskuskiirendust, kitsaid tingimusi ja kuumust. Lisaks uuriti erikambris, kuidas mehed tegutsevad h\xc3\xa4daolukorras. F\xc3\xbc\xc3\xbcsilistel katsetel p\xc3\xb5rus Jim Lovell ja katsed l\xc3\xa4binud astronautide hulgast valitigi programmis osalevad 7 astronauti._NEWLINE_P\xc3\xa4rast valikuprotsessi hakkasid astronaudid kosmoselennuks treenima. Nad treenisid vastupidavust raskuskiirendusele ja selle ajal hingamist. Kaalutust harjutati \xc3\xbcmberehitatud kaubalennukis ja kosmoselaeva juhtimist selleks ehitatud stimulaatoris. Peale selle harjutati kosmoses navigeerimist ja lennu ajal missiooni juhtimiskeskuse sideohvitseriga suhtlemist. Lisaks treeniti basseinides ja hiljem merel koos astronautidega ka lennuj\xc3\xa4rgselt astronaudi p\xc3\xa4\xc3\xa4stmist.\n_START_SECTION_\nMercury missioonid\n_START_PARAGRAPH_\n12. aprillil 1961 sai Juri Gagarin esimeseks inimeseks kosmoses. K\xc3\xb5igest kolm n\xc3\xa4dalat hiljem, 5. mail, sai Alan Shepard esimeseks ameeriklaseks kosmoses. 20. veebruaril 1962 tegi Alan Shepard orbitaalse lennu ning sai esimeseks ameeriklaseks orbiidil ja neljandaks inimeseks kosmoses. P\xc3\xa4rast seda tehti veel kolm missiooni, millest viimane tegi \xc3\xbcmber Maa 22 tiiru.\n_START_SECTION_\nMercury programmi p\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nProgrammi v\xc3\xa4lja kuulutamisest kuni esimese lennuni kulus 22 kuud. Programmis osales 12 peat\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjat, 75 peamist allt\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjat ja tuhanded allt\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjad, kes koos andsid t\xc3\xb6\xc3\xb6d \xc3\xbcle 2 miljonile inimesele. Programm l\xc3\xa4ks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kursile \xc3\xbcmberarvestatult maksma 1,74 miljardit dollarit._NEWLINE_Mercury programm oli USA esimene mehitatud kosmoselendude programm ja kuigi N\xc3\xb5ukogude Liit j\xc3\xb5udis esimese inimese kosmosesse saatmisega kolm n\xc3\xa4dalat ette, andis programm ameeriklastele tagasi rahvusliku v\xc3\xa4\xc3\xa4rikuse. Lisaks oli see eelk\xc3\xa4ijaks NASA hilisematele programmidele, milleks olid Gemini, ajalooline Apollo ja Skylabi programm. Kuigi enne Freedom 7 starti kahtlesid paljud, et kas mehitatud lend kosmosesse on \xc3\xbcldse v\xc3\xb5imalik, sai Mercury programm v\xc3\xa4ga populaarseks ja selle missioone j\xc3\xa4lgisid miljonid inimesed. P\xc3\xa4rast missiooni Freedom 7 l\xc3\xb5ppu kuulutas president Kennedy, kes oli alguses samuti mehitatud lennu v\xc3\xb5imalikkuses kahelnud, v\xc3\xa4lja Apollo programmi ja seadis eesm\xc3\xa4rgiks Kuule maandumise enne 1960. aastate l\xc3\xb5ppu._NEWLINE_Kuna k\xc3\xb5ik Mercury astronaudid olid mehed, proovis NASA ka naisi astronautideks treenida ja neid kosmosesse saata. Esimene ameeriklanna, Sally Ride, j\xc3\xb5udis kosmosesse alles Space Shuttle\'i programmi ajal.'