b'\n_START_ARTICLE_\nSookiur\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nTa on silmatorkamatu v\xc3\xa4limusega, teistest kiurudest natuke v\xc3\xa4iksem ja heledam. Tema keha on alla 16 cm pikk ja ta kaalub alla 20 g. Ta on seljalt tumepruun, k\xc3\xb5hu alt hele, rinnal tumedate t\xc3\xa4hnidega. Tal on heleroosad jalad ja v\xc3\xa4ike kitsas nokk._NEWLINE_Sookiuru laul koosneb l\xc3\xbchikestest tiksuvatest silpidest, mis l\xc3\xb5pupoole muutuvad j\xc3\xa4rjest kiiremateks.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nSookiur on laialt levinud Euraasia parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tmes ja l\xc3\xa4hisarktikas. Ta on levila suuremas osas r\xc3\xa4ndlind, talvitudes L\xc3\xb5una-Euroopas, P\xc3\xb5hja-Aafrikas, Krimmis, Kaukaasias, Kesk-Aasia l\xc3\xb5unaosas, Ees-Aasias ja L\xc3\xb5una-Aasias. Paikne on sookiur Briti saartel ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa rannikualal._NEWLINE_Eestis on sookiur tavaline ja \xc3\xbcsna arvukas haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnati sajandi algul 150\xe2\x80\x93200 tuhandele paarile. Kuid viimase paarik\xc3\xbcmne aastaga on tema arvukus v\xc3\xa4henenud ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Eestis pesitsevaid sookiure k\xc3\xb5igest 50\xe2\x80\x93100 tuhat paari.\n_START_SECTION_\nElupaik ja eluviis\n_START_PARAGRAPH_\nSookiur asustab niisket avamaastikku: niite, loopealseid, karjamaid, soid ja rabasid._NEWLINE_Ehkki ta ei ela kultuurmaastikul, arvatakse ta soodsas seisundis liikide hulka._NEWLINE_Sookiur tegutseb maapinnal, aga \xc3\xa4revuses v\xc3\xb5ib ta ka p\xc3\xb5\xc3\xb5sa otsa lennata._NEWLINE_Ta lendab peamiselt madalalt ja kiirete tiival\xc3\xb6\xc3\xb6kidega.\n_START_SECTION_\nPesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nPesitsusajal kohtab sookiuru m\xc3\xa4ngulendu. Lind t\xc3\xb5useb astmeliste j\xc3\xa4rkudena j\xc3\xa4rjest k\xc3\xb5rgemale ja laulab kogu lennu jooksul oma katkendlikku laulu. Harvem laulab sookiur maas, veel harvem puu otsas._NEWLINE_Pesa ehitab sookiur m\xc3\xa4ttale v\xc3\xb5i kuivemale k\xc3\xb5rgemale kohale rohu sisse lohukesse. Pesa asub mulluse kulu varjus ja m\xc3\xb5nikord isegi selle all, m\xc3\xb5nikord m\xc3\xa4tta serva sees._NEWLINE_Enamikus levilast on sookiurul kaks kurna aastas: esimeses umbes 5, teises umbes 4 muna._NEWLINE_Esimesed sookiurud saabuvad Eestisse m\xc3\xa4rtsi l\xc3\xb5pul v\xc3\xb5i aprilli algul. Suur osa neist r\xc3\xa4ndab edasi p\xc3\xb5hja poole. Esimene kurn munetakse mai algul, teine juuli algul. \xc3\x84ralend algab augusti teisel poolel, on k\xc3\xb5ige intensiivsem septembri keskel ja kestab novembri alguseni._NEWLINE_Sookiur kasvatab sageli \xc3\xbcles k\xc3\xa4opoegi.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nSookiur s\xc3\xb6\xc3\xb6b peamiselt putukaid, keda otsib maapinnalt. Ta eelistab mardikaid ja liblikate r\xc3\xb6\xc3\xb6vikuid. Tema toiduobjektid on peamiselt taimekahjurid ja nende h\xc3\xa4vitajana toob sookiur kasu.'