b'\n_START_ARTICLE_\nLiiklus\xc3\xb5nnetus\n_START_SECTION_\nLiiklus\xc3\xb5nnetuste liigid\n_START_PARAGRAPH_\nInimkannatanutega \xc3\xb5nnetused v\xc3\xb5ib liigitada kolme suuremasse r\xc3\xbchma: s\xc3\xb5idukite otsas\xc3\xb5idud jalak\xc3\xa4ijatele, \xc3\xbches\xc3\xb5iduki\xc3\xb5nnetused (s\xc3\xb5idukite teelt v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5idud) ja liikuvate s\xc3\xb5idukite omavahelised kokkup\xc3\xb5rked (laupkokkup\xc3\xb5rge). Muud liiklus\xc3\xb5nnetused on s\xc3\xb5idukite otsas\xc3\xb5idud loomadele ja seisvatele s\xc3\xb5idukitele ning need moodustavad \xc3\xb5nnetuste koguhulgast ligikaudu 7,3%.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjused\n_START_PARAGRAPH_\nLiiklus\xc3\xb5nnetuste p\xc3\xb5hjused on tegurid, mis p\xc3\xb5hjustavad liiklus\xc3\xb5nnetuse toimumise. Nendeks v\xc3\xb5ivad olla inimfaktorid, ilmastikun\xc3\xa4htused, tehnilised vead.\n_START_SECTION_\nInimfaktorid\n_START_PARAGRAPH_\nInimfaktorite alla kuuluvad k\xc3\xb5ik tegurid, mis on seotud autojuhtide ja k\xc3\xb5igi teiste isikutega, kes teel liiklevad v\xc3\xb5i liiguvad. N\xc3\xa4iteks autojuhi k\xc3\xa4itumine s\xc3\xb5iduteel, tema n\xc3\xa4gemine ja kuulmine, reaktsioonikiirus ja otsustusv\xc3\xb5imekus._NEWLINE_1995. aasta uurimus, mis p\xc3\xb5hines USA ja Briti \xc3\xb5nnetuste statistikal, n\xc3\xa4itas, et juhtide eksimus, joove v\xc3\xb5i muud inimfaktorid p\xc3\xb5hjustasid ligikaudu 93% k\xc3\xb5igist \xc3\xb5nnetustest.\n_START_SECTION_\nLiikluseeskirja rikkumine\n_START_PARAGRAPH_\nLiiklusreeglite eiramine on otsene liikluseeskirja rikkumine, mis v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada liiklus\xc3\xb5nnetuse ja halvemal juhul kaasnevad sellega ka inimohvrid. Liiklusseaduse j\xc3\xa4rgimine on k\xc3\xb5igile kohustuslik, sest liiklejad eeldavad \xc3\xbcksteiselt teatud situatsioonis harjumusp\xc3\xa4rast k\xc3\xa4itumist ja kui kellegi tegevus erineb tavap\xc3\xa4rasest, siis ei osata vastu v\xc3\xb5tta \xc3\xb5igeid otsuseid ning v\xc3\xb5ib tekkida ohtlik olukord k\xc3\xb5igile liiklejatele. K\xc3\xb5ige ohtlikumad liiklusreeglite eiramised on liigne kiirus, ees\xc3\xb5igusreeglitest mitte kinnipidamine (foorituled ja ees\xc3\xb5igusm\xc3\xa4rgid, parema k\xc3\xa4e reegel), vale paiknemine teel, valed man\xc3\xb6\xc3\xb6vrid, valgustusseadmete v\xc3\xa4\xc3\xa4rkasutamine (t\xc3\xa4istuledega pimestamine) ja v\xc3\xa4hekaitstud liiklejate, nagu jalgratturid ja jalak\xc3\xa4ijad ohustamine.\n_START_SECTION_\nAlkohol\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholi m\xc3\xb5ju all s\xc3\xb5iduki juhtimine suurendab liiklus\xc3\xb5nnetuste toimumise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust. Joobes juht ei hinda liiklusolukorda objektiivselt, v\xc3\xb5ib teha ohtlikke ning l\xc3\xa4bim\xc3\xb5tlemata man\xc3\xb6\xc3\xb6vreid. Tema reaktsiooniv\xc3\xb5ime on palju aeglasem kui kainel inimesel. 2012. aastal on Eestis joobes juhtide tekitatud liiklus\xc3\xb5nnetuste osakaal k\xc3\xb5ikidest \xc3\xb5nnetustest 12,3%.\n_START_SECTION_\nKogemus ja vanus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5idukogemus on inimese praktiliste kogemustega omandatud v\xc3\xb5ime turvaliselt liigelda ja lahendada keerukaid liiklusolukordi. V\xc3\xa4hem on s\xc3\xb5idukogemust noortel juhtidel, kes kipuvad tegema ohtlikke man\xc3\xb6\xc3\xb6vreid ja \xc3\xbcletama kiirust, et saada adrenaliinis\xc3\xbcst. S\xc3\xb5idu pikkust ja kestust arvestades on noorte autojuhtide \xc3\xb5nnetuste arv 5\xe2\x80\x937 korda suurem kui keskealistel juhtidel. J\xc3\xa4relikult on vanus olulisem tegur kui kogemus . Raskeid liiklus\xc3\xb5nnetusi p\xc3\xb5hjustavad peamiselt noored juhid, kes on oma v\xc3\xa4hestest kogemustest hoolimata riskialtimad ning k\xc3\xa4ituvad liikluses ettearvamatult, oskamata liiklusolukordi objektiivselt hinnata. Nad \xc3\xbcletavad sageli piirkiirust ja sooritavad m\xc3\xb6\xc3\xb6das\xc3\xb5ite selleks mitte ette n\xc3\xa4htud kohas. Samuti istub j\xc3\xa4rjest rohkem juhtimis\xc3\xb5iguseta noori autorooli. L\xc3\xb5una prefektuuri andmetel p\xc3\xb5hjustavad 40% raskete tagaj\xc3\xa4rgedega liiklus\xc3\xb5nnetustest ning 38% k\xc3\xb5igist joobes juhi s\xc3\xbc\xc3\xbcl toime pandud \xc3\xb5nnetustest L\xc3\xb5una-Eestis just noored juhid (16\xe2\x80\x9330 a).\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4simus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4simus v\xc3\xb5ib suurendada liiklus\xc3\xb5nnetuse toimumise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust. Pidevalt sundasendis istuvat ja \xc3\xbclev\xc3\xa4sinud inimest v\xc3\xb5ib s\xc3\xb5idu ajal ootamatult tabada infarkt, mille tulemusena kaotab juht kontrolli s\xc3\xb5iduki \xc3\xbcle t\xc3\xa4ielikult. Erinevad k\xc3\xbcsitlused on n\xc3\xa4idanud, et ligikaudu 15% juhtidest istuvad regulaarselt autorooli isegi siis, kui tunnevad end v\xc3\xa4sinuna ja on \xc3\xb6\xc3\xb6sel magamata. Selle tulemusena v\xc3\xa4heneb juhi reaktsiooniv\xc3\xb5ime ja t\xc3\xa4helepanelikkus. Ta v\xc3\xb5ib kalduda vastassuunav\xc3\xb6\xc3\xb6ndisse v\xc3\xb5i s\xc3\xb5ita teelt v\xc3\xa4lja. \xc3\x9chel hetkel v\xc3\xb5ib juht roolis t\xc3\xa4ielikult magama j\xc3\xa4\xc3\xa4da ja sellisel juhul v\xc3\xa4ljub s\xc3\xb5iduk t\xc3\xa4iesti kontrolli alt. Kutselised juhid peavad j\xc3\xa4rgima t\xc3\xb6\xc3\xb6- ja puhkeaja seadust, mida kontrollitakse s\xc3\xb5idumeerikuga . Seaduse rikkumine on karistatav rahatrahviga. S\xc3\xb5idumeeriku eesm\xc3\xa4rk on tagada pikamaajuhtidele piisavalt puhkeaega, et v\xc3\xa4ltida autoroolis uinumist ja v\xc3\xa4simust, mis v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada liiklus\xc3\xb5nnetuse.\n_START_SECTION_\nRavimite k\xc3\xb5rvalm\xc3\xb5jud\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5ned ravimid v\xc3\xb5ivad p\xc3\xb5hjustada unisust ja uimasust. Seet\xc3\xb5ttu tuleb enne s\xc3\xb5itu alati veenduda, et v\xc3\xb5etud preparaadid ei avalda m\xc3\xb5ju mootors\xc3\xb5iduki juhtimisele. Selleks on pakendites olemas infolehed, kus on vajalik info kirjas.\n_START_SECTION_\nJuhi ps\xc3\xbc\xc3\xbchiline olek\n_START_PARAGRAPH_\nJuhi emotsionaalne seisund nagu kurbus, n\xc3\xa4rvilisus, viha ja \xc3\xa4revus v\xc3\xb5ivad oluliselt m\xc3\xb5jutada liiklusk\xc3\xa4itumist. Need emotsioonid v\xc3\xb5ivad juhi t\xc3\xa4helepanu mujale suunata, mille t\xc3\xb5ttu ta ei suuda liiklusolukorda objektiivselt hinnata ja v\xc3\xb5ib ettearvamatult k\xc3\xa4ituda, n\xc3\xa4iteks \xc3\xbcletada kiirust, teha ohtlikke man\xc3\xb6\xc3\xb6vreid ja rikkuda liikluseeskirja .\n_START_SECTION_\nIlmastikuolud ja n\xc3\xa4htavus\n_START_PARAGRAPH_\nIlmastikuolude hulka kuuluvad n\xc3\xa4iteks vihm, udu, lumi, rahe. Udu ja sademete t\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4heneb oluliselt teen\xc3\xa4htavus. Juhil on raske aru saada, kust l\xc3\xb5peb tema s\xc3\xb5idurada ning keeruline on hoida s\xc3\xb5idukit oma rajal. Lisaks suureneb metsloomadega kokkup\xc3\xb5rkeoht._NEWLINE_Liiklemisel p\xc3\xa4evavalguses ja \xc3\xb6\xc3\xb6pimeduses on samuti palju erinevusi. S\xc3\xb5iduki tuled ei pruugi tagada piisavat valgustust \xc3\xb6isel s\xc3\xb5iduteel ning vastutulevate s\xc3\xb5idukite tuled pimestavad juhti, v\xc3\xa4hendades silma reageerimisv\xc3\xb5imet.\n_START_SECTION_\nKiirus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5idukiirus m\xc3\xb5jutab oluliselt liiklusohutust, sest see suurendab \xc3\xb5nnetusse sattumise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust. Suurema kiiruse juures on inimesel raskem \xc3\xb5igeaegselt reageerida ning \xc3\xb5nnetusi \xc3\xa4ra hoida. Kiiruse suurenemisel kasvab ka pidurdusteekonna pikkus. Suuremad kiirused suurendavad saadud vigastuste raskusastet. Mida suurem on kiirus, seda t\xc3\xb5sisemad on vigastused, sest kokkup\xc3\xb5rkel vabaneb suurem energiahulk. \xc3\x95nnetuse raskusaste s\xc3\xb5ltub ka kokkup\xc3\xb5rganud s\xc3\xb5idukite massist.  On t\xc3\xb5estatud, et kiiruse muutumise ja liiklus\xc3\xb5nnetuste vahel kehtib j\xc3\xa4rgmine seos: liiklus\xc3\xb5nnetuste arv v\xc3\xa4heneb, kui v\xc3\xa4heneb kiirus ja vastupidi. Et liiklus oleks v\xc3\xb5imalikult ohutu, on s\xc3\xb5iduteedele m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kiiruspiirangud, mida iga autojuht peaks j\xc3\xa4rgima.\n_START_SECTION_\nEnnetamine\n_START_PARAGRAPH_\nEnnetamine on valik tegevusi, mille eesm\xc3\xa4rk on, et liiklus oleks ohutum ja et tulevikus toimuvad \xc3\xb5nnetused ei oleks fataalsed. 2012. aastal hukkus Eestis liiklus\xc3\xb5nnetustes 87 inimest. Varasematel aastatel on hukkunute hulk olnud veelgi suurem. 2006. aastal koguni 204. Selline liiklus\xc3\xb5nnetuste statistika suurendab riigi kulutusi liiklus\xc3\xb5nnetuste ennetamisele. Viiakse l\xc3\xa4bi mitmesuguseid ohutusalaseid koolitusi. 2011. aastal muutus kohustuslikuks pimedas\xc3\xb5idukoolituse l\xc3\xa4bimine juhtimis\xc3\xb5igust omandavatele juhtidele. Pidevalt t\xc3\xa4iustatakse liiklusj\xc3\xa4relevalvet ja rikkujate karistused muutuvad karmimaks. Juhil on keelatud s\xc3\xb5idu ajal r\xc3\xa4\xc3\xa4kida mobiiltelefoniga, kui see pole kasutusel vabak\xc3\xa4eseadmena, kuna see hajutab t\xc3\xa4helepanu ja v\xc3\xa4hendab reaktsiooniv\xc3\xb5imet, mis v\xc3\xb5ib tingida ohtliku liiklusolukorra v\xc3\xb5i koguni liiklus\xc3\xb5nnetuse. Kehtestatakse kiiruspiiranguid, mille m\xc3\xa4\xc3\xa4ra pidevalt alandatakse, kuna \xc3\xb5nnetuste hulk on endiselt suur. Korraldatakse massimeedia kampaaniaid joobes s\xc3\xb5idukijuhtimise vastu.\n_START_SECTION_\nAutode turvalisus ja tehnoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nSelleks, et v\xc3\xa4hendada inimohvrite arvu ja vigastusi \xc3\xb5nnetustes, on autotootjad pidevalt t\xc3\xa4iustanud s\xc3\xb5idukeid turvameetmetega, nagu turvav\xc3\xb6\xc3\xb6d, turvapadjad ja ABS-pidurid. Turvav\xc3\xb6\xc3\xb6d hoiavad \xc3\xa4ra inimese v\xc3\xa4ljapaiskumise s\xc3\xb5idukist, kui on toimunud kokkup\xc3\xb5rge. Samuti v\xc3\xa4hendab see t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust, et inimene inertsi m\xc3\xb5jul kehaosa kuhugi \xc3\xa4ra l\xc3\xb6\xc3\xb6b. Eelk\xc3\xb5ige hoitakse sellega \xc3\xa4ra peatraumad. Turvapadjad on m\xc3\xb5eldud l\xc3\xb6\xc3\xb6kide pehmendamiseks, et ei tekiks eluohtlikke traumasid. Uurimused on n\xc3\xa4idanud, et turvapadjad on v\xc3\xa4hendanud laupkokkup\xc3\xb5rgetel suremust 25% v\xc3\xb5rra; turvav\xc3\xb6\xc3\xb6 kasutamine 75% v\xc3\xb5rra ja m\xc3\xb5lema kasutamine samaaegselt 80% v\xc3\xb5rra._NEWLINE_ABS-pidurid v\xc3\xa4ldivad rataste seiskumise j\xc3\xa4rsul pidurdamisel ja libedal teel. Selle tulemusel s\xc3\xa4ilib s\xc3\xb5iduki juhitavus. Ohu tundmisel vajutab juht automaatselt pidurile ning rattad v\xc3\xb5ivad seiskuda, mille tulemusena ei ole v\xc3\xb5imalik autot enam roolist juhtida ja liiklus\xc3\xb5nnetust v\xc3\xa4ltida._NEWLINE_Autotootjad t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad aktiivselt v\xc3\xa4lja ka automaatseid seadmeid, mis anal\xc3\xbc\xc3\xbcsivad s\xc3\xb5idukite ees toimuvat ning vajadusel pidurdavad automaatselt hoo maha, et ei toimuks kokkup\xc3\xb5rget jalak\xc3\xa4ija, jalgratturi v\xc3\xb5i s\xc3\xb5idukiga. Autotootja Volvo on oma uuematele mudelitele paigaldanud sellise seadme, mille nimeks on City Safety. _NEWLINE_S\xc3\xb5idukite turvalisus s\xc3\xb5ltub oluliselt ka hooldusest. Regulaarselt tuleb hooldada pidureid, vedrustust ja veenduda, et rehvid on kvaliteetsed ning mustrij\xc3\xa4\xc3\xa4k piisav.'