b'\n_START_ARTICLE_\nAa m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nAa m\xc3\xb5is (ka Aam\xc3\xb5isa m\xc3\xb5is; saksa keeles Haakhof) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is Virumaal L\xc3\xbcganuse kihelkonnas Aa k\xc3\xbclas, mis n\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal j\xc3\xa4\xc3\xa4b Ida-Viru maakonna L\xc3\xbcganuse valla territooriumile. H\xc3\xa4rrastemaja asub P\xc3\xb5hja-Eesti paekaldal.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5is rajati arvatavasti 15. sajandil, ajavahemikul 1426\xe2\x80\x931497. Enne Liivi s\xc3\xb5da oli see Narva foogtile alluva orduametkonna keskus._NEWLINE_Suvel 1630 kinnistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf valduse Tallinna b\xc3\xbcrgermeistrile Georg von Wangersheimile. Wangersheimide perekonna kasutusse j\xc3\xa4i m\xc3\xb5is kuni 1787. aastani._NEWLINE_Algul elasid m\xc3\xb5isaomanikud tagasihoidlikus palkmajas. Aastatel 1696\xe2\x80\x931698, mil Aa m\xc3\xb5isnikuks oli Georg Bogislaus von Wangersheim, ehitati Tallinna ehitusmeistri Peter Jonase juhtimisel kiviloss, mis palladianistlikult p\xc3\xb5hiplaanilt sarnanes umbes samal ajal ehitatud Palmse m\xc3\xb5isahoonega ja paark\xc3\xbcmmend aastat vanema Maardu m\xc3\xb5isaga. Tegemist on \xc3\xbchega v\xc3\xa4hestest s\xc3\xa4ilinud rootsiaegsetest m\xc3\xb5isatest Eestis. Sellest ajast on s\xc3\xa4ilinud kahekorruseline keskosa. Nagu Palmse m\xc3\xb5isalgi, olid hoonel tiibosad, mis fassaadil eendusid ja tagak\xc3\xbcljel taandusid. See oli \xc3\xbcks esimesi lossilikult kujundatud m\xc3\xb5isas\xc3\xbcdameid Eestis._NEWLINE_Arvatavasti samal ajal rajati iluaed hoone tagant laskuvatele terrassidele, mis klindiveere all l\xc3\xb5ppesid tiikidega._NEWLINE_P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5jas m\xc3\xb5isahoone r\xc3\xbc\xc3\xbcstati ja p\xc3\xb5letati maha, nii et j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4id ainult m\xc3\xbc\xc3\xbcrid._NEWLINE_Kindralleitnant Axel von Wangersheim, kes oli vahepeal Riia komandant, sai 1720. aastatel m\xc3\xb5isa enam-v\xc3\xa4hem endisse korda. Umbes 1723 seati peahoonesse \xc3\xbcles v\xc3\xa4ga ilusad koobaltiga kirjatud kahhelahjud, millest \xc3\xbcks on praegu Kadriorus endises "Lustihoones". Tislermeistritena t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid m\xc3\xb5isas n\xc3\xa4iteks Tobias Schamer ja J. G. Borchardt ja 1753 Johann Ulrich Rumber Saksamaalt._NEWLINE_18. sajandi l\xc3\xb5pul j\xc3\xa4i vana h\xc3\xa4rrastemaja kitsaks. Seda laiendati meister Christian Gottlieb Waltheri juhtimisel mahukate \xc3\xbchekorruseliste tiibosadega. Fassaad muudeti klassitsistlikuks. Keskosa, mis varem oli taandunud, ehitati kinni ning selle otsa pandi barokne frontoon. Sellest ajast p\xc3\xa4rinevad ka kurekujuline tuulelipp hoone frontoonil (umbes samasugune nagu Narva Raekojal ) ning varaklassitsistliku nikerd-dekooriga peauks._NEWLINE_1782 oli m\xc3\xb5isas 66 teenijat. M\xc3\xb5isale kuulus v\xc3\xa4ike sadam. Nii m\xc3\xb5nelgi vaiksel suve\xc3\xb5htul s\xc3\xb5udis seltskond merele paberlaternate ja tammep\xc3\xa4rgadega ehitud paatides._NEWLINE_Aastatel 1787\xe2\x80\x931841 kuulus m\xc3\xb5is Nasackinitele._NEWLINE_19. sajandist p\xc3\xa4rinevad moonakate majad, kus praegu on hooldekodule kuuluvad korterid, ning (sajandi teisest poolest) h\xc3\xa4rrastemaja historitsistlikud puitpitsilised varikatustega verandad fassaadi sissek\xc3\xa4igu ees._NEWLINE_Viimased k\xc3\xbcmnendid enne natsionaliseerimist (alates 1889. aastast) kuulus m\xc3\xb5is Gr\xc3\xbcnewaldtidele. Viimane omanik oli kirjanik ja vene klassikalise kirjanduse saksa keelde t\xc3\xb5lkija Otto von Gr\xc3\xbcnewaldt._NEWLINE_1919 m\xc3\xb5is natsionaliseeriti. M\xc3\xb5ni aasta hiljem jagati m\xc3\xb5isa maad asundustaludeks._NEWLINE_Alates 1924. aastast tegutseb m\xc3\xb5isahoones hoolekandeasutus. Esimesed hoolealused toodi sisse juba detsembris 1923, ametlik avapidu toimus jaanuaris 1924._NEWLINE_Aa m\xc3\xb5isaansambel on 1979. aastast arhitektuurim\xc3\xa4lestisena riikliku kaitse all._NEWLINE_Puuliikide rohke Aa park on looduskaitse all._NEWLINE_Restaureerimist alustati 1987\xe2\x80\x931988 pargi l\xc3\xa4\xc3\xa4neservas paiknevast 18. sajandi l\xc3\xb5pust p\xc3\xa4rinevast paviljonist, mis oli k\xc3\xb5ige viletsamas seisundis: krohv oli varisenud ja v\xc3\xb5lvid tillkusid. T\xc3\xb6\xc3\xb6 valmis suvel 1988 (restaureerimise projekti autor \xc3\x9c. Saar, sisekujundaja K. Roosi). Hoone v\xc3\xb5eti kasutusele kabelina.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isaansambel\n_START_PARAGRAPH_\nPeahoone on barokkstiilis kivihoone, mille keskosa on kahekorruseline ja tiibosad on \xc3\xbchekorruselised._NEWLINE_Hoonest ida pool asus tall, l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool varaklassitsistlik kuppelkatusega kaheksanurkne kabel. Edela pool asus suur karja\xc3\xb5u paljude hoonetega \xc3\xbcmber hoovi. Kaugemal l\xc3\xa4\xc3\xa4nes oli vesiveski ja selle l\xc3\xa4hedal p\xc3\xb5llul kuivati ja rehi, mis tuleohutuse huvides paigutati m\xc3\xb5isakompleksist kaugemale.\n_START_SECTION_\nSeisukord\n_START_PARAGRAPH_\nPeahoone v\xc3\xa4liskuju on p\xc3\xa4rit 19. sajandist. Et sees t\xc3\xb6\xc3\xb6tab hooldekodu, on maja heas korras. Maalitud kahlitega jalgadel ahi 18. sajandi algusest on viidud Eesti Kunstimuuseumi. Vasakule tiivale ehitati 1970. aastate l\xc3\xb5pus suur kolmekorruseline hooldekodu juurdeehitis._NEWLINE_Mitmed k\xc3\xb5rvalhooned on s\xc3\xa4ilinud, kuigi osalt \xc3\xbcmberehitatuna. Kabel on 1980. aastate l\xc3\xb5pul restaureeritud. Karja\xc3\xb5u on varemetes, vesiveski on maatasa. Varemetes on ka endine viinavabrik, kus piiritust aeti veel isegi p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da.\n_START_SECTION_\nMuuseum\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isahoone esimesel korrusel on sisustatud muuseum. Praegu saab seal n\xc3\xa4ha m\xc3\xb5isaaegses stiilis sisustatud kabinetti ja saali. Fuajees on n\xc3\xa4itus vanaaegsetest esemetest.\n_START_SECTION_\nMuistend\n_START_PARAGRAPH_\nAa m\xc3\xb5is olla vanasti olnud merer\xc3\xb6\xc3\xb6vli loss. \xc3\x9cmberringi olnud m\xc3\xa4nnimets ja \xc3\xbcmbrust kutsutud M\xc3\xa4nnisk\xc3\xb5rbeks. Mere poolt olnud lahtine vaade merele, maa poolt aga paks m\xc3\xa4nnimets. Merer\xc3\xb6\xc3\xb6vlid eksitanud \xc3\xb6\xc3\xb6siti tuledega laevu ja riisunud varandusi.'