b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0eduva\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed kirjalikud teated linna kohta p\xc3\xa4rinevad aastast 1449, mil seal s\xc3\xbcndis Kiievi rabi Mo\xc5\xa1e Hagole. Aastast 1529 p\xc3\xa4rinevad teated sealse kiriku kohta. Aastal 1542 nimetati \xc5\xa0eduva linnaks, Magdeburgi \xc3\xb5igused sai see 25. juunil 1654. Algul valitses linn end ise, kui aastal 1775 hakkas see kuuluma Stanis\xc5\x82aw II-le. Toona kaotasid paljud v\xc3\xa4iksemad linnad Magdeburgi \xc3\xb5igused, kuid aastal 1779 s\xc3\xb5lmisid linnaelanikud kuningaga lepingu, mille alusel sai \xc5\xa0eduva omavalitsuse tagasi. Kuigi ametlikult oli sellest ajast peale tegemist aleviga, s\xc3\xa4ilisid asulal linna\xc3\xb5igused ja see oli staatuselt maakonnalinnadega v\xc3\xb5rdne._NEWLINE_Linn p\xc3\xb5les korduvalt (1678, 1795 ja 1798 aastal). Peale 1795. aasta tulekahju v\xc3\xb5eti vastu ehitust\xc3\xb6id reguleerivad m\xc3\xa4\xc3\xa4rused, mis pidid tagama, et uusehitised ei rikuks turuplatsi ega t\xc3\xb5kestaks t\xc3\xa4navaid, ka keelati ehitada uusi maju ilma korstnateta. Linnaelanikud, kes ei suutnud ehitada turuplatsi \xc3\xa4\xc3\xa4rde mitmekorruselisi maju, pidid oma krundid maha m\xc3\xbc\xc3\xbcma._NEWLINE_Aastal 1798 ostis \xc5\xa0eduva m\xc3\xb5isa parun von Ropp. Ta ei tunnistanud alevi elanike \xc3\xb5igust omavalitsusele ja hakkas neilt n\xc3\xb5udma teop\xc3\xa4evi. Elanikud kaebasid ta peale ja v\xc3\xb5itsid aastal 1814 \xc5\xa0enatis k\xc3\xb5igi oma privileegide tunnustamise._NEWLINE_Peale 1863. aasta \xc3\xbclest\xc3\xb5usu mahasurumist muudeti \xc5\xa0eduva raekoda \xc3\xb5igeusu kirikuks. Aastal 1879 ehitati kirikule keskv\xc3\xa4ljakule uus hoone, aga aastal 1934 see lammutati._NEWLINE_Aastail 1871-1873 valmis linna l\xc3\xa4biv raudtee, mis aitas kaasa kaubanduse arenemisele. Aastal 1897 olid 61\xc2\xa0% linna elanikest juudid, kohalik kaubandus oli peaaegu t\xc3\xa4ielikult nende kontrolli all. Aastal 1941 h\xc3\xa4vitasid Saksa okupatsiooniv\xc3\xa4ed k\xc3\xb5ik sealsed juudid, p\xc3\xb5hiliselt lasti neid maha 25. ja 26. augustil, mil tapeti kokku 664 inimest._NEWLINE_3. augustist 1946 on \xc5\xa0eduva taas linn.'