b'\n_START_ARTICLE_\nEugen Bleuler\n_START_SECTION_\nBiograafia\n_START_PARAGRAPH_\nBleuler s\xc3\xbcndis \xc5\xa0veitsis, Z\xc3\xbcrichi l\xc3\xa4hedal Zollikoni linnas j\xc3\xb5uka talupidaja Johann Rudolf Bleuleri ja tema naise Pauline Bleuleri peres. P\xc3\xa4rast arstiteaduskonna l\xc3\xb5petamist 1881 Z\xc3\xbcrichis asus Bleurer Waldau ps\xc3\xbchhiaatriakliinikus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Gottlieb Burckhardti assistendina, kes \xc3\xbchena esimestest tegi oma haiglas ps\xc3\xbchhoneuroloogilise operatsiooni. P\xc3\xa4rast m\xc3\xb5neaastast t\xc3\xb6\xc3\xb6d Bernis Gottlieb Burckhardti k\xc3\xa4e all (1884) suundus ta \xc3\xb5ppereisile Prantsusmaale, Saksamaale ja Inglismaale, mille k\xc3\xa4igus tutvus teiste hulgas t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase neuroloogia isaks peetava Jean-Martin Charcoti ja Emil Kraepelinile neuroanatoomiat \xc3\xb5petanud Bernhard von Guddeniga. P\xc3\xa4rast aastast eemalolekut asus Bleuler Z\xc3\xbcrichis \xc3\xbclikooli haiglas t\xc3\xb6\xc3\xb6le praktikandina._NEWLINE_1886. aastal sai ta Reini j\xc3\xb5e saarel endises kloostris asunud Rheinau ps\xc3\xbchhiaatriakliiniku direktoriks. Kliiniku k\xc3\xa4ek\xc3\xa4ik polnud kiita ja Bleuler soovis sealsete haigete olukorda parandada. _NEWLINE_1898. aastal naasis ta Z\xc3\xbcrichisse ja v\xc3\xb5ttis vastu direktorikoha Burgh\xc3\xb6lzli \xc3\xbclikooli kliinikus, kus ta \xc3\xbcle k\xc3\xbcmne aasta tagasi oli praktikandina t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud.\n_START_SECTION_\nBleuler ja Freud\n_START_PARAGRAPH_\nBleuler tundis huvi ps\xc3\xbchhoanal\xc3\xbc\xc3\xbctilise introspektsiooni vastu ja kirjutas poolehoidva arvustuse Josef Breueri ja Sigmund Freudi raamatule h\xc3\xbcsteeriast (skasa keeles: "Studien \xc3\xbcber Hysterie"). Bleuler uskus sarnaselt Freudiga teadvustamata keerukate mentaalsete protsesside olemasolusse. Ta julgustas ka oma Burgh\xc3\xb6lzli kliiniku t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid alateadvuslikesse ja ps\xc3\xbchhootilistesse n\xc3\xa4htustesse s\xc3\xbcvenema._NEWLINE_Sellele vaatamata leidis ta, et Freudi loodud l\xc3\xa4henemine on liialt dogmaatiline ja astus 1911. aastal Rahvusvahelise Ps\xc3\xbchhoanal\xc3\xbc\xc3\xbctilise Assotsiatsioonist hulgast v\xc3\xa4lja. Kirjas Freudile p\xc3\xb5hjendas ta oma k\xc3\xa4itumist j\xc3\xa4rgmiselt: " [...] taoline "k\xc3\xb5ik v\xc3\xb5i mitte midagi" suhtumine on minu meelest vajalik religioossetele kogukondadele ja poliitilistele liikumistele... teaduse seisukohalt, aga pean seda ohtlikuks."._NEWLINE_Bleuler astus k\xc3\xbcll assotsiatsioonist v\xc3\xa4lja, kuid tsiteeris endiselt Freudi populaarset \xc3\xb5pikut "Textbook of Psychiatry" (1916) ja toetas tema p\xc3\xbc\xc3\xbcdlusi saada Nobeli auhind.\n_START_SECTION_\nDementia Praecox\n_START_PARAGRAPH_\nLaiemale avalikkusele tutvustas Bleuler skisofreenia terminit 24. aprillil 1908 Berliinis peetud loengus. Talle l\xc3\xa4hem teadusringkond v\xc3\xb5is terminit kohata siiski m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra varem, sest on teada, et umbes 1907. aastal diskuteerisid Bleuler ja kolleegid Z\xc3\xbcrichis Kraepelini Dementia Praecoxi skisofreeniaga asendamise otstarbekuse \xc3\xbcle. 1911. aastal avaldas Bleuler teedrajava t\xc3\xb6\xc3\xb6: "Dementia Praecox, oder Gruppe der Schizophrenien". Erinevalt Kraepelinist l\xc3\xa4htus Bleuler ps\xc3\xbc\xc3\xbchiliste funktsioonide l\xc3\xb5hestatusest skisofreenia puhul ning segasuse ja dementsuse teket n\xc3\xa4gi ta teisej\xc3\xa4rgulisena. Olulisteks primaarseteks s\xc3\xbcmptomiteks pidas ta ennek\xc3\xb5ike assotsiatiivse m\xc3\xb5tlemise h\xc3\xa4ireid ja sekundaarseteks hallutsinatsioone ja luulum\xc3\xb5tteid. Bleuler toetas skisofreeniahaigete eugeenilist steriliseerimist, kuna uskus, et tegu on tugevalt geneetilise haigusega, mis viib paratamatult inimrassi genot\xc3\xbc\xc3\xbcbi allak\xc3\xa4igule.'