b'\n_START_ARTICLE_\n1. Eesti K\xc3\xbctidiviis\n_START_SECTION_\nMoodustamine\n_START_PARAGRAPH_\nEestimaa k\xc3\xbctidiviisi formeerimine toimus m\xc3\xa4rtsis 1919. Eelnevalt 1918. aasta detsembrist kuni 1919. aasta aprillini mobiliseeriti Eestis enamlaste poolt ligi 2000 inimest ning v\xc3\xb5eti vastu ligi 2800 vabatahtlikku. Osa suunati t\xc3\xa4ienduseks juba olemasolevatesse eesti punastesse \xc3\xbcksustesse, aga alustati ka uute moodustamist. N\xc3\xb5nda formeeriti alates 27. detsembrist V\xc3\xb5rus, seej\xc3\xa4rel alates veebruari algusest Marienburgis 3. eesti k\xc3\xbctipolku, mis veebruari esimesel poolel N\xc3\xb5ukogude L\xc3\xa4ti armee k\xc3\xa4sutusse l\xc3\xa4ks. Veebruari alguses hakati s\xc3\xbcgavamal tagalas moodustama ka 5. eesti k\xc3\xbctipolku. Gatt\xc5\xa1inas oli veebruaris t\xc3\xa4iendamisel 1. eesti kerge suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4edivisjoni 3. patarei ning formeerimisel 4. patarei. Veebruari l\xc3\xb5pus alustati ka 5. patarei moodustamist, kuid seda l\xc3\xb5pule ei viidud ning patarei saadeti seej\xc3\xa4rel laiali. Veebruari l\xc3\xb5pus oli koos formeeritavate v\xc3\xa4eosadega eesti punastes \xc3\xbcksustes kokku ligi 8500 inimest._NEWLINE_18. veebruaril otsustati Pihkvas Vabariigi Revolutsioonilise S\xc3\xb5jan\xc3\xb5ukogu esimehe L. Trotski rongis tema ja 7. armee juhatuse ning Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Kommuuni N\xc3\xb5ukogu m\xc3\xb5ningate liikmete n\xc3\xb5upidamisel moodustada Eesti h\xc3\xb5ivamiseks Eestimaa armee. Selle koosseisu pidid minema 6. ja 10. k\xc3\xbctidiviis ning luua kavatsetav Eestimaa k\xc3\xbctidiviis. Viimane planeeriti moodustada esialgu kahebrigaadilisena juba olemasolevate v\xc3\xb5i formeeritavate eesti punaste v\xc3\xa4eosade p\xc3\xb5hjal._NEWLINE_1919. aasta 7. m\xc3\xa4rtsil andis Eestimaa armee \xc3\xbclem k\xc3\xa4su, mille p\xc3\xb5hjal l\xc3\xbclitati 6. k\xc3\xbctidiviisist j\xc3\xa4rgnevalt m\xc3\xa4rtsi keskpaigas Eesti k\xc3\xbctidiviisi koosseisu eesti punased \xc3\xbcksused. Sealjuures 52. Tallinna, 53. Viljandi, 54. Tartu k\xc3\xbctipolk (ehk 1., 2. ja 4. eesti k\xc3\xbctipolk) said n\xc3\xbc\xc3\xbcd nimetuseks vastavalt 1., 2. ja 3. Eestimaa kommunistlik k\xc3\xbctipolk. Samas nimetati 6. k\xc3\xbctidiviisi 46. k\xc3\xbctipolk \xc3\xbcmber 4. Eestimaa kommunistlikuks k\xc3\xbctipolguks ning ka see kavatseti Eestimaa k\xc3\xbctidiviisiga liita, kuid tegelikkuses j\xc3\xa4i polk 6. k\xc3\xbctidiviisi koosseisu. \xc3\x9chtlasi nimetati N\xc3\xb5ukogude L\xc3\xa4ti armee alluvuses tegutsev 3. eesti k\xc3\xbctipolk \xc3\xbcmber 5. Eestimaa kommunistlikuks k\xc3\xbctipolguks ning formeerimisel olev 5. eesti k\xc3\xbctipolk \xe2\x80\x93 6. Eestimaa kommunistlikuks k\xc3\xbctipolguks. Viimane j\xc3\xb5udis rindele aprilli teisel poolel. Eestimaa k\xc3\xbctidiviisi koosseisus moodustati ka kaks brigaadijuhatust. Diviisi ratsav\xc3\xa4e moodustas 1. punane eesti ratsapolk. Eesti brigaadi staap (6. k\xc3\xbctidiviisi III brigaadi staap) kujundati m\xc3\xa4rtsi teisel poolel \xc3\xbcmber Eestimaa k\xc3\xbctidiviisi staabiks, j\xc3\xa4\xc3\xa4des endiselt Petseri grupi \xc3\xbche lahingul\xc3\xb5igu etteotsa._NEWLINE_1. Eestimaa K\xc3\xbctidiviisi juhatus ja koosseisu kuuluvad polgud formeeriti Venemaa N\xc3\xb5ukogude Vabariigi Revolutsioonilise S\xc3\xb5jan\xc3\xb5ukogu 13. novembri 1918.a. k\xc3\xa4skkirjaga nr 220._NEWLINE_K\xc3\xa4skkirja kohaselt kuulus oli k\xc3\xbctidiviisi koosseisu: 3 k\xc3\xbctibrigaadi, 1 ratsapolk, 1 suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4ebrigaad, 1 inseneripataljon, 1 sidepataljon, v\xc3\xa4liambulants, veterinaarteenistus, hospidal ning lennu\xc3\xbcksus._NEWLINE_Diviisi etten\xc3\xa4htud koosseisus pidi olema 1657 komand\xc3\xb6ri ning 56 668 meest, lisaks 24 338 hobust, 382 kuulipildujat ja 116 suurt\xc3\xbckki._NEWLINE_K\xc3\xbctibrigaadi pidi koosseisunimestiku kohaselt koosnema 3 k\xc3\xbctipolgust, 1 suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4edivisjonist, 1 sap\xc3\xb6\xc3\xb6riroodust (361 meest), juhtkonnast ning vooriroodust._NEWLINE_Kokku pidi k\xc3\xbctibrigaadis olema 11 000 meest, 1700 hobust, 144 kuulipildujat, 18 miinipildujat, 8 haubitsat ja 14 suurt\xc3\xbckki._NEWLINE_Suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4ebrigaadi koosseisus oli ette n\xc3\xa4htud 3 kergesuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4edivisjoni, 1 mortiiri-haubitsadivisjon ja 1 raskesuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4edivisjon._NEWLINE_K\xc3\xbctipolgu koosseisus oli ette n\xc3\xa4htud 3 pataljoni (igas pataljonis 3 roodu jalav\xc3\xa4ge ja kuulipildujar\xc3\xbchm), miinipildujakomando, kuulipildujakomando, varustuskomando, sidekomando, ratsaluurekomando, meditsiini\xc3\xbcksus, veterinaar\xc3\xbcksus, sap\xc3\xb6\xc3\xb6rikomando, keemiakomando, polgukool ning juhtkond._NEWLINE_K\xc3\xbctipolgu etten\xc3\xa4htud koosseisus oli 106 komand\xc3\xb6ri, 3581 meest, 36 kuulipildujat ja 6 miinipildujat._NEWLINE_Aprilliks 1919 oli Oudovas asunud eesti k\xc3\xbctidiviis formeeritud, kuid etten\xc3\xa4htud koosseisu ei saavutanud kunagi.\n_START_SECTION_\nTegevus\n_START_PARAGRAPH_\nEestimaa k\xc3\xbctidiviis asus mais 1919 kaitsejoonel Pihkva rajoonis j\xc3\xa4rgmiselt: 1. Tallinna k\xc3\xbctipolk Traitsa-Mitkovitsa vahel; 2. Viljandi k\xc3\xbctipolk Pasina-Gora vahel; 3. Tartu k\xc3\xbctipolk Novaja-Derevnja juures. Irboska k\xc3\xbcla juures oli varus 6. eesti k\xc3\xbctipolgu 200 meest, kes jagati teiste polkude vahel. Petseri\xe2\x80\x93Pihkva vahel oli eesti k\xc3\xbcttidel 1956 meest, 27 kahuri, 51 kuulipilduja ja 1 soomusrongiga. Eesti Revolutsiooniline Kaitsepolk 300 t\xc3\xa4\xc3\xa4giga ning tagavarapataljon paiknesid Pihkvas._NEWLINE_5. V\xc3\xb5ru k\xc3\xbctipolk asus K\xc3\xa4\xc3\xa4rakul V\xc3\xb5rus ning 4. Narva k\xc3\xbctipolk viidi 12. mail P\xc3\xb5hjakorpuse vastu kaitsele Teesuusse._NEWLINE_20. mail algasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised Eestimaa k\xc3\xbctidiviisi komand\xc3\xb6ri L. Ritti ja I brigaadi komand\xc3\xb6ri A. Aintsi \xc3\xbcletulekuks Eesti armee poolele. Kohtumised Eesti armee esindajaga toimusid kolmel korral ning lepiti kokku plaanis, millega taheti _NEWLINE_vangistada ainsa hoobiga kogu Punaarmee Pihkva grupp 12 000 mehega, sealhulgas ligi 4000 eesti k\xc3\xbctidiviisi v\xc3\xb5itlejat. 1919. aasta 24. mail asusid Eesti armee 2. Diviisi \xc3\xbcksused r\xc3\xbcnnakule Petseri ja Pangevitsa vahelises l\xc3\xb5igus, lahingute k\xc3\xa4igus langes vangi Tallinna polgust ja inseneriroodust umbes 600 meest ning s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e poole tulid \xc3\xbcle diviisikomand\xc3\xb6r Leonhard Ritt, brigaadikomand\xc3\xb6r August Aints ja brigaadi staabi\xc3\xbclem T. Maasik. Eesti k\xc3\xbctidiviisi I brigaadi \xc3\xbcksused j\xc3\xa4id t\xc3\xa4ielikult ilma igasuguse operatiivse juhtimiseta, katkes side armee ja k\xc3\xbctidiviiside vahel, mis t\xc3\xb5i kaasa \xc3\xbcle\xc3\xbcldise koordineerimatuse ning diviisi I brigaadi \xc3\xbcksused taganesid kogu rindel._NEWLINE_Tallinna polgu riismed taganesid \xc3\xbcle Velikaja, Viljandi polk ja 4. patarei tegid 180-kraadise p\xc3\xb6\xc3\xb6rde ja taganesid ka Velikaja taha ning Tartu k\xc3\xbctipolk ja 1. patarei taandusid kaitselahinguid pidades Pihkva taha. Reservis olnud 6. eesti k\xc3\xbctipolk osutas l\xc3\xbchiajalist vastupanu Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e 2. Diviisi r\xc3\xbcnnakule, kuid t\xc3\xb5mbus p\xc3\xa4rast l\xc3\xbchikest lahingut tagasi ning 25. mai \xc3\xb5htuks vallutati Petseri Punaarmee valdusest tagasi.'