b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4rve m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rve m\xc3\xb5is (saksa keeles T\xc3\xbcrpsal) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is J\xc3\xb5hvi kihelkonnas Virumaal. N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal j\xc3\xa4\xc3\xa4b kunagise m\xc3\xb5isa territoorium Toila valda Ida-Viru maakonnas._NEWLINE_M\xc3\xb5isa keskus asus J\xc3\xa4rve k\xc3\xbclas._NEWLINE_Juba 1241. aastal mainitakse Taani hindamisraamatus T\xc3\xb5rvask\xc3\xbcla (Torvascula) ja J\xc3\xa4rve (Jeruius) k\xc3\xbcla. M\xc3\xb5is rajati hiljem T\xc3\xb5rvask\xc3\xbcla k\xc3\xbcla asemele. Seda on allikais esmakordselt mainitud 1497. aastal, mil see kuulus Margarete Szoyele (s\xc3\xbcndinud Lode). P\xc3\xa4riluse kaudu siirdus m\xc3\xb5is Claus Wedwesile. Seej\xc3\xa4rel oli m\xc3\xb5is viimase lese ja tema noorema poja Gerth Wedewesi valduses, kelle k\xc3\xa4est l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is 1508. aastal Hans Paykulli omandusse. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt just tema lasi rajada ka J\xc3\xa4rve vasallilinnuse._NEWLINE_Paykullide k\xc3\xa4tte j\xc3\xa4i J\xc3\xa4rve m\xc3\xb5is XIX sajand alguseni. J\xc3\xa4rgem\xc3\xb6\xc3\xb6da p\xc3\xa4randati m\xc3\xb5isa 300 aasta jooksul isalt pojale. Paykullide soost J\xc3\xa4rve m\xc3\xb5isnikud olid: Johann Paykull (? \xe2\x80\x93 enne1572), J\xc3\xbcrgen (Georg) Paykull (? \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4rast 1596), Georg (J\xc3\xbcrgen) Paykull (? \xe2\x80\x93 enne 1651), Johann Friedrich Paykull (? \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4rast 1684), Friedrich Reinhold Paykull (1659\xe2\x80\x931730), Hans Heinrich von Paykull (1700\xe2\x80\x931781) ja Georg Friedrich von Paykull (1737\xe2\x80\x931815). Viimane s\xc3\xb5lmis 1808. aastal oma lastega lepingu, mille j\xc3\xa4rgi sai J\xc3\xa4rve omanikuks Johann Friedrich von Arnold (1765\xe2\x80\x931838), kes oli abielus Georg Friedrichi t\xc3\xbctre Juliane Henriette von Paykulliga._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Johann Friedrich von Arnoldi surma l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is tema p\xc3\xa4rijate k\xc3\xa4tte, kes valdasid seda 1842. aastani \xc3\xbcheskoos. Siis sai m\xc3\xb5isnikuks Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold (1812\xe2\x80\x931880). 1882. aastani oli m\xc3\xb5is viimase p\xc3\xa4rijate \xc3\xbchisomand. Seej\xc3\xa4rel sai omanikuks vajajagamislepingu j\xc3\xa4rgi Johann Friedrich Reinhold von Arnold (1854\xe2\x80\x931902). 1891. aastal ostis m\xc3\xb5isa tema k\xc3\xa4est Alfred Rurik Heinrich von Wetter-Rosenthal (1862\xe2\x80\x931928). 1911. aastal sai ostu l\xc3\xa4bi J\xc3\xa4rve m\xc3\xb5isnikuks Georg Joachim Alexander von Dehn (1863\xe2\x80\x93?), kellelt m\xc3\xb5is 1919. aastal v\xc3\xb5\xc3\xb5randati.'