b'\n_START_ARTICLE_\nAmetlik keel\n_START_PARAGRAPH_\nAmetlik keel ehk ametikeel on keel v\xc3\xb5i \xc3\xbcks keeltest, mida kasutatakse riigis v\xc3\xb5i muul territooriumil ametlike toimingute l\xc3\xa4biviimisel, \xc3\xb5petatakse koolides ning mille on otsustanud riigi ametlikuks keeleks v\xc3\xb5tta valitsus. Erinevalt riigikeelest ei ole ametlik keel otseselt seotud \xc3\xbche kindla rahvuse ega kultuuriga (ei ole v\xc3\xb5i ei pruugi olla kohalik rahvuskeel)._NEWLINE_"\xc3\x95igekeelsuss\xc3\xb5naraamat" (\xc3\x95S) ja "Eesti keele seletav s\xc3\xb5naraamat" (EKSS) defineerivad ametikeelt kui m\xc3\xb5ne maa riigi- v\xc3\xb5i rahvusvahelise organisatsiooni keelt, kehami v\xc3\xb5i \xc3\xbcrituse ametlikku t\xc3\xb6\xc3\xb6keelt, asjaajamiskeelt.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nAmetlik stiil on k\xc3\xb5ige olulisem tarbetekstides: avaldus, CV, seletuskiri, kaaskiri, volitus, motivatsioonikiri. Samuti on ametlikku stiili oluline kasutada suulistel ametialastel suhtlustel._NEWLINE_Keeleseadus \xc3\xbctleb, et ametlik keelekasutus on riigi ametiasutuse ja valitsusasutuse hallatava riigiasutuse ning kohaliku omavalitsuse ametiasutuse ja kohaliku omavalitsuse ametiasutuse hallatava asutuse, notari, kohtut\xc3\xa4ituri ja vandet\xc3\xb5lgi ning nende b\xc3\xbcroo v\xc3\xb5i muu avaliku halduse \xc3\xbclesandeid t\xc3\xa4itma volitatud asutuse, kogu v\xc3\xb5i isiku dokumentide, veebilehe, siltide, viitade ja teadaannete keelekasutus.\n_START_SECTION_\nAmetlik keel Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis on peale riigikeele ametlikuks keeleks eesti viipekeel._NEWLINE_Ametlik keelekasutus peab vastama 2006. aastal vastu v\xc3\xb5etud eesti kirjakeele normile, kuid on lubatud lisada samasisuline tekst normikohasele tekstile murdekeeles p\xc3\xb5lisel kasutusalal. Vabariigi Valitsus on andnud v\xc3\xa4lja andnud keeleseadusel p\xc3\xb5hineva m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse "Eesti kirjakeele normi kehtestamise kord", kus on \xc3\xb6eldud, et ametliku keelekasutuse \xc3\xbchtluse, selguse ning keelekasutuse hea tava rakendamise peab tagama ning soodustama kirjakeele norm._NEWLINE_Eestis viib keelepoliitikat ellu, peab riiklikku j\xc3\xa4relevalvet keeleseaduse ja keelekasutust kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4ravate \xc3\xb5igusaktide n\xc3\xb5uete t\xc3\xa4itmise \xc3\xbcle valitsusasutus Keeleinspektsioon, mis kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed allikad eesti keele kohta on 13. sajandi kroonikatest ja dokumentidest. N\xc3\xa4iteks kirjutas L\xc3\xa4ti Henrik paar eestikeelset s\xc3\xb5na Henriku Liivimaa kroonikas. Esimeste pikemate tekstide hulka kuuluvad 16. sajandist katoliku kiriku kolm t\xc3\xa4htsamat palvet. 17. sajandil hakkasid baltisakslased kirjutama eesti keele k\xc3\xa4siraamatuid eesm\xc3\xa4rgiga tutvustada keelt eelk\xc3\xb5ige kiriku\xc3\xb5petajatele. Kadrina pastor Heinrich Stahli kirjutatud esimene eesti keele k\xc3\xa4siraamat ilmus 1637. aastal saksa keeles. 17. sajandil jagunes eesti keel p\xc3\xb5hja- ja l\xc3\xb5unaeesti keeleks ning m\xc3\xb5lema kohta kirjutati eraldi k\xc3\xa4siraamatuid. 1818 ilmus August Wilhelm Hupeli k\xc3\xa4siraamatu t\xc3\xa4iendatud tr\xc3\xbckk, mille j\xc3\xa4rgi hakati ka Tartu \xc3\x9clikoolis eesti keelt \xc3\xb5petama._NEWLINE_19. sajandil algatasid Noor-Eestisse kuulunud Johannes Aavik ja Villem Gr\xc3\xbcnthal-Ridala keeleuuenduse, mille eesm\xc3\xa4rk oli ilukirjanduskeele arendamine, kasutades selleks lisaks oma keele vahenditele teisigi. Soome keele eeskujul taastati ning loodi grammatilised konstruktsioonid ning toodi \xc3\xbcle palju laene, mis on kasutusel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Johannes Voldemar Veski juhitud liikumine j\xc3\xa4i eesti keele omade vahendite juurde. Nende kahe liikumise esindajate ettepanekutest kujunesidki v\xc3\xa4lja eesti kirjakeele normid. Mida ja mida mitte ametlikuks kuulutada ja \xc3\xb5igekeelsuss\xc3\xb5naraamatusse kirja panna, otsustati lisaks paljudele asjaoludele vahel ka juhuse l\xc3\xa4bi. V\xc3\xb5eti arvesse Tartu \xc3\x9clikooli professori Lauri Kettuneni arvamust, hiljem oli peamiseks otsustajaks p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetelt keelekorralduse ja keeleuuenduse vahel olev Elmar Muuk._NEWLINE_Kui seni kasutati ametlike toimingute l\xc3\xa4biviimisel Eestis v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeeli, siis aastal 1934 j\xc3\xb5ustus Eesti Vabariigi esimene keeleseadus ning 1. jaanuaril 1935 s\xc3\xa4testas seadus ametliku asjajamiskeelena eesti keele. Kuid suuremate v\xc3\xa4hemusrahvuste kodanikele j\xc3\xa4eti v\xc3\xb5imalus kirjalikult oma keeles riigiasutuste poole p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda. Vastused said nad aga eesti keeles.Teatud piirkondades, kus v\xc3\xa4hemuskeelte k\xc3\xb5nelejad olid enamuses, v\xc3\xb5is ka ametlikult kasutada v\xc3\xa4hemusrahvuse keelt, kuid k\xc3\xb5ik ametnikud pidid oskama eesti keelt. P\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisu v\xc3\xb5tmist oli lisaks eesti keelele teiseks valitsemiskeeleks vene keel, mis oli paljudes majandusharudes valitsev. N\xc3\xb5ukogude Liit v\xc3\xb5ttis vene keele kindlustamiseks Eesti aladel kasutusele ulatuslikke meetmeid. V\xc3\xb5rreldes 1934. aastaga t\xc3\xb5usis mitte-eestlaste arv 1959. aastaks mitmekordselt ja 1989. aastaks veelgi. Venemaalt, Ukrainast, Valgevenest, Kesk-Aasiast ja Taga-Kaukaasiast toodi sisse t\xc3\xb6\xc3\xb6lisi, kelle suhtluskeeleks kujunes vene keel. Sisser\xc3\xa4nnanutel polnud enam vajadust eesti keelt \xc3\xb5ppida, sest k\xc3\xb5igi ametiasjadega oli v\xc3\xb5imalik tegeleda vene keeles, tihti puudus ka eestlastel v\xc3\xb5imalus eesti keeles suhelda. Loodi ka eraldi venekeelsete koolide v\xc3\xb5rgustik. N\xc3\xb5ukogude Liidu sellise tegevuse eesm\xc3\xa4rk oli rahvuslike erip\xc3\xa4rade kaotamine, \xc3\xbchtse n\xc3\xb5ukogude rahva loomine ning l\xc3\xb5puks muuta vene keel ainukeseks emakeeleks._NEWLINE_Uue rahvusliku \xc3\xa4rkamise \xc3\xbcks t\xc3\xa4htsamaid eesm\xc3\xa4rke oli eesti keele t\xc3\xa4htsuse taastamine ning keeleseaduse v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamine. Kunstnik ja poliitik Enn P\xc3\xb5ldroos \xc3\xbctles Maalehes avaldatud intervjuus: "Keeleseadust on vaja igale maale, sest iga rahvus p\xc3\xbcsib seni, kuni p\xc3\xbcsib tema keel."_NEWLINE_23. veebruaril 2011 v\xc3\xb5eti vastu taasiseseisvunud Eesti teine keeleseadus, kus oli p\xc3\xb5hiliselt muudetud r\xc3\xb5huasetust, v\xc3\xb5rreldes eelmiste seadustega, kuid \xc3\xbcldp\xc3\xb5him\xc3\xb5tted j\xc3\xa4eti samaks. Lisaks oli uues seaduses m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletud ametliku ja avaliku keelekasutuse m\xc3\xb5iste ning kirjas ka selle eesm\xc3\xa4rk: "Arendada, s\xc3\xa4ilitada ja kaitsta eesti keelt ning tagada eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena k\xc3\xb5ikides avaliku elu valdkondades."\n_START_SECTION_\nSelge s\xc3\xb5num\n_START_PARAGRAPH_\nSelge s\xc3\xb5num on algatus, mis p\xc3\xbc\xc3\xbcab veenda inimesi infot edastama selges keeles, arusaadavalt ja sihtr\xc3\xbchma arvestades. Eestis sai m\xc3\xb5tteviis alguse 2010. aastal Eesti Keele Instituudis. Selge keele koolitusi, kus \xc3\xb5petatakse kirjutama selgelt, tekstis olulist infot liigendama ning korratakse \xc3\xbcle t\xc3\xbc\xc3\xbcpvead ja keelereeglid koos tagasisidega, on v\xc3\xb5imalik tellida asutustesse. Koolitajad Katrin Hallik ja Katre Kasemets on 2010. aastast avaldatud kogumikke, artikleid, pidanud loenguid, andnud intervjuusid ning korraldasid 2013. aastal esimese rahvusvahelise selge keele konverentsi, millele lisandus j\xc3\xa4rgmisel aastal selge s\xc3\xb5numi auhinna v\xc3\xb5istlus. Selge s\xc3\xb5numi auhinda v\xc3\xa4ljastatakse 2014. aastast alates ja neljas kategoorias: parim selge s\xc3\xb5numiga tarbetekst, parim selge s\xc3\xb5numiga tarbepilt, parim selge s\xc3\xb5numiga tarbetekst koos tarbepildiga ning parim selge s\xc3\xb5numi edendaja._NEWLINE_S\xc3\xb5numid: "Selge suhtlus hoiab kokku nii aega kui ka raha" ja "Teeme \xc3\xbcheskoos Eesti avaliku suhtluse selgemaks".\n_START_SECTION_\nEesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tukassa\n_START_PARAGRAPH_\nEesti T\xc3\xb6\xc3\xb6tukassa s\xc3\xb5lmis 2016. aastal lepingu kaheksa eesti keele koolitajaga kuni 2019. aasta l\xc3\xb5puni. Selle aja jooksul on plaanis koolitada maksimaalselt \xc3\xbcle 3500 inimese. Koolituse p\xc3\xb5hieesm\xc3\xa4rk on t\xc3\xb6\xc3\xb6d otsivate inimeste keeleoskuse parandamine ning eesti keele tasemeeksamiks ettevalmistamine.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clikoolid\n_START_PARAGRAPH_\nTallinna \xc3\x9clikool pakub v\xc3\xb5imalust k\xc3\xb5igil kesktasemel eesti keele oskusega huvilistel \xc3\xb5ppida selgeid, ladusaid, viisakaid ning keeleliselt korrektseid tekste koostama._NEWLINE_Tallinna Tehnika\xc3\xbclikool \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5igil korrektse eesti keele huvilistel on v\xc3\xb5imalik koolitusel viia ennast kurssi uuenenud keelereeglitega, \xc3\xb5ppida koostama arusaadavaid tarbetekste, andma keelen\xc3\xb5u ka t\xc3\xb6\xc3\xb6kaaslastele ning vajadusel keelen\xc3\xb5u internetist leidma._NEWLINE_Tartu \xc3\x9clikoolis on Moodle\'i \xc3\xb5pikeskkonnas v\xc3\xb5imalik parandada igap\xc3\xa4evast korrektset eesti keelt t\xc3\xa4ielikult veebip\xc3\xb5hiselt.\n_START_SECTION_\nAmetlikud keeled Euroopas\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopa Liidus on 24 ametlikku keelt: soome, rootsi, taani, saksa, inglise, hollandi, prantsuse, itaalia, kreeka, hispaania, portugali, t\xc5\xa1ehhi, eesti, l\xc3\xa4ti, leedu, malta, ungari, poola, sloveenia, slovakkia, bulgaaria, rumeenia, iiri ja horvaadi keel._NEWLINE_Euroopa Liidus ametlikult kasutusel olevat keelt nimetatakse eurokeeleks._NEWLINE_P\xc3\xa4rast 1992. aasta Maastrichti lepingut suurenes Euroopa Liidus nii keele\xc3\xb5ppe kui ka keelelise mitmekesisuse t\xc3\xa4htsus. Kui varem suunati Euroopa Liidu toetused ametlike keelte \xc3\xb5ppimisele, siis 21. sajandi alguse eesm\xc3\xa4rk oli k\xc3\xb5ikide keelte, sealhulgas regionaal- v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hemuskeelte, sisser\xc3\xa4ndajate keelte ja suurimate maailmakeelte \xc3\xb5ppimisv\xc3\xb5imaluste ning kasutamise parandamine. \xc3\x9cheks peamiseks uue mitmekeelsus poliitika p\xc3\xb5hjuseks on inglise keele aina suurem levik, mis v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4hendada liikmesriikide keelte oskust ja eluj\xc3\xb5udu.'