b'\n_START_ARTICLE_\nRabakonn\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nRabakonna levila p\xc3\xb5hjapiir l\xc3\xa4bib Rootsi, L\xc3\xb5una-Soome ja Karjala ning j\xc3\xb5uab v\xc3\xa4lja Valge mere \xc3\xa4\xc3\xa4rde, l\xc3\xa4bib Pet\xc5\xa1oora alamjooksu, Jamali poolsaare l\xc3\xb5unaosa ja Jenissei alamjooksu, kust levila palju kaugemale itta ei ulatu. Levila l\xc3\xb5unapiir kulgeb T\xc3\xb5vast l\xc3\xa4bi Altai ja P\xc3\xb5hja-Kasahstani Uralskini, l\xc3\xa4bib Volga, Doni ja Dnepri alamjooksu, Rumeenia ja Ungari ning Reini \xc3\xbclemjooksu, j\xc3\xb5udes Kirde-Prantsusmaal mereni._NEWLINE_Rabakonn elab peamiselt metsas ja metsastepis, kuid p\xc3\xb5hjas ulatub tema levila tundrasse ja Kasahstanis poolk\xc3\xb5rbesse. M\xc3\xa4gesid ta ei kannata, k\xc3\xb5rgemal kui 700 meetrit ei ela._NEWLINE_Suur osa tema levilast langeb kokku rohukonna omaga, aga levila piirid on l\xc3\xb5unasse nihutatud. N\xc3\xa4htavasti talub rabakonn k\xc3\xbclma halvemini. Kuivust talub ta see-eest paremini: t\xc3\xa4iesti kuivale liivale asetatud rohukonn sureb teisel-kolmandal p\xc3\xa4eval, aga rabakonn elab \xc3\xbcle n\xc3\xa4dala._NEWLINE_Eestis on rabakonn levinud hajusalt, aga paiguti on ta arvukas.\n_START_SECTION_\nKehaehitus\n_START_PARAGRAPH_\nRabakonn on \xc3\xbcsna v\xc3\xa4ike, kasvades k\xc3\xb5igest 5\xe2\x80\x937 cm pikkuseks. Rabakonn on v\xc3\xa4rvuselt pruun v\xc3\xb5i hallikas, tumedate laikude v\xc3\xb5i t\xc3\xa4ppidega, mis muudab ta oma elukeskkonnas raskesti m\xc3\xa4rgatavaks.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nRabakonna p\xc3\xb5hilisteks elupaikadeks on lehtmetsad, j\xc3\xb5gede\xc3\xa4\xc3\xa4rsed lamminiidud, rannaniidud ja soode \xc3\xa4\xc3\xa4realad. Rabakonnad on liikvel nii p\xc3\xa4eval kui \xc3\xb6\xc3\xb6sel, kuid k\xc3\xb5ige aktiivsemad on nad siiski \xc3\xb5htuti. Peatoiduse moodustavad mardikad, v\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka \xc3\xa4mblikud, rohutirtsud, lutikad ning r\xc3\xb6\xc3\xb6vikud. _NEWLINE_Rabakonn veedab peaaegu kogu oma aja maismaal, siirdudes vette vaid kudemiseks. Rabakonnad talvituvad \xc3\xbcksikult maismaal. Sobivateks kohtadeks on lehtedega t\xc3\xa4idetud augud, n\xc3\xa4riliste rajatud urud, haohunnikute alused jne. _NEWLINE_Talvituspaikadesse siirduvad nad juba septembris.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nSigimiseks veekogusse kogunenud isased moodustavad suuri kampasid. Vahel v\xc3\xb5ib neid olla kuni 25 iga ruutmeetri kohta._NEWLINE_Rabakonnade kudemisaeg j\xc3\xa4\xc3\xa4b sageli aprilli l\xc3\xb5pust juuni alguseni. Kudemiseks on vajalikud rikkaliku taimestikuga veekogud, nagu rohuse p\xc3\xb5hjaga tiigid, turbaaugud v\xc3\xb5i \xc3\xbcleujutatud heinamaad p\xc3\xb5hjaga heinamaad._NEWLINE_Paaritumise ajaks v\xc3\xa4rvuvad isaskonnad \xc3\xbcleni h\xc3\xb5bejassinisteks, nende esimestele varvastele kasvavad tumedad karedad t\xc3\xbc\xc3\xbckad ning nad krooksuvad nii p\xc3\xa4eval kui \xc3\xb6\xc3\xb6sel. Sel ajal on rabakonnad v\xc3\xa4ga pelglikud ja tarvitseb inimesel vaid veekogu l\xc3\xa4hedale tulla, kui loomad vaikivad pikaks ajaks. _NEWLINE_Emasloom koeb 370\xe2\x80\x933000 umbes kahemillimeetrise l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga muna, mis paiknevad veepinnal 10\xe2\x80\x9315 cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga klompides. Kullesed kooruvad heade tingimuste korral juba 8\xe2\x80\x9310 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast. Kudu on vastupidav madalatele temperatuuridele ja see v\xc3\xb5ib isegi olla vees, mida katab j\xc3\xa4\xc3\xa4kirme. Sellisel juhul munade areng peatub, kuid nad ei hukku. _NEWLINE_Arengu kestus kudust noore konnani kestab olenevalt veetemperatuurist 45\xe2\x80\x9390 p\xc3\xa4eva ja suvel veekogust v\xc3\xa4ljuvate noorte rabakonnade pikkus on 12\xe2\x80\x9323 mm. Suguk\xc3\xbcpsuse saavutavad noored konnad kolmandal eluaastal.\n_START_SECTION_\nLooduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nRabakonna kudu ja kullesed on v\xc3\xa4ga tundlikud saastele ja hukkuvad isegi minimaalse reostusega veekogudes. Rabakonn kuulub III kategooria looduskaitse alla.'