b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Fischeri tiitrimine\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Fischeri tiitrimise leiutas 1935. aastal saksa keemik Karl Fischer. Ta avastas, et lisades Bunseni reaktsioonile suures \xc3\xbclehulgas v\xc3\xa4\xc3\xa4veldioksiidi on v\xc3\xb5imalik m\xc3\xa4\xc3\xa4rata vee sisaldust mittevesilahustes. Sellel reaktsioonil p\xc3\xb5hinedes on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud erinevaid s\xc3\xbcsteeme, n\xc3\xa4iteks kulonomeetrilised s\xc3\xbcsteemid. Aja jooksul on t\xc3\xa4iustatud kasutatavaid reagente ning seadmeid. T\xc3\xa4nu t\xc3\xa4iendustele on t\xc3\xa4naseks tegu laialt levinud meetodiga veesisalduse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks toiduainetes, pol\xc3\xbcmeerides, lahustites ning muudes ainetes.\n_START_SECTION_\nMahtanal\xc3\xbc\xc3\xbctiline Karl Fischeri tiitrimine\n_START_PARAGRAPH_\nMahtanal\xc3\xbc\xc3\xbctilisel Karl Fischeri tiitrimisel lisatakse b\xc3\xbcretiga joodi sisaldav reagent  lahusesse. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evased b\xc3\xbcretid suudavad reagente doseerida t\xc3\xa4psusega kuni 0,25 \xce\xbcl. Mahtanal\xc3\xbc\xc3\xbctilist tiitrimist sobib k\xc3\xb5ige enam kasutada vee sisalduste vahemikus 100 ppm  kuni 100%. V\xc3\xb5imalik on anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida pastasid ning tahkeid aineid asetades nad otse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku. Mahtanal\xc3\xbc\xc3\xbctilis tiitrimise korral arvutatakse proovi veesisaldus kulunud titrandi ruumala j\xc3\xa4rgi. Selle meetodi puuduseks on reagentide ebastabiilsus, mille t\xc3\xb5ttu on vajalik reagendi reaktsiooniv\xc3\xb5imet tihti m\xc3\xa4\xc3\xa4rata._NEWLINE_Mahtanal\xc3\xbc\xc3\xbctilisel Karl Fischeri tiitrimisel kasutatakse kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi titrante: \xc3\xbchekomponentsed ning kahekomponentsed._NEWLINE_\xc3\x9chekomponentse tiitrimise puhul on k\xc3\xb5ik tiitrimiseks vajalikud reagendid \xc3\xbches lahuses. M\xc3\xb5\xc3\xb5terakku valatakse tavaliselt metanool. M\xc3\xb5\xc3\xb5terakuks nimetatakse kinnist anumat, kus toimub uuritav reaktsioon. See peab olema v\xc3\xb5imalikult h\xc3\xa4sti suletud, et v\xc3\xa4hendada v\xc3\xa4liskeskkonna m\xc3\xb5jutusi. Taolise s\xc3\xbcsteemi kasutamine on lihtsam ning reagendid on \xc3\xbcldiselt odavamad._NEWLINE_Kahekomponentse tiitrimise puhul on titrandis ainult jood ja alkohol. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud reagendid on lahuses, mis valatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku, kuhu lisatakse ka proov. Kahekomponentsed reagendid on v\xc3\xb5rreldes \xc3\xbchekomponentsetega kallimad. Samas on kahekomponentsed reagendid stabiilsemad.\n_START_SECTION_\nProovi sisestamise meetodid\n_START_PARAGRAPH_\nProovi sisestamiseks m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku on kaks meetodit: otsesisestus ja kuumutusmeetod._NEWLINE_Otsesisestus on k\xc3\xb5ige levinumaks proovi sisestamise viisiks. Proov s\xc3\xbcstitakse otse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku . Sellist meetodit on lihtne kasutada ning odav, kuna spetsiaalseid seadmeid vaja ei ole. Kogenud kasutaja suudab sellisel viisil saavutada v\xc3\xa4ga hea korduvuse katsete vahel. Miinuseks on proovi lahustamise vajadus. Lahusti peab suutma lahustada proovi ning samaaegselt lahustuma ka m\xc3\xb5\xc3\xb5teraku t\xc3\xb6\xc3\xb6lahuses. _NEWLINE_M\xc3\xb5nikord pole proovi v\xc3\xb5imalik lahustada, siis tuleb proov sisestada tahkel kujul otse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku. Taoline meetod on ajakulukas ning korduvused ei ole k\xc3\xb5ige paremad. Kuna m\xc3\xb5\xc3\xb5telahusesse viiakse aine, mis seal ei lahustu, ei saa sama lahust hiljem enam kasutada. Varem ei olnud seda probleemi v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ltida, kuid t\xc3\xa4naseks on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud kuumutusmeetod._NEWLINE_Gaaside anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimiseks juhitakse nad otse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku. Selleks on v\xc3\xb5imalik osta spetsiaalne seade._NEWLINE_Kuumutusmeetod on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud, et lahendada m\xc3\xb5ned otsesisestusel tekkivad probleemid. Otsesisestuse korral viiakse m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku kogu proov, mis toob kaasa k\xc3\xb5rvalreaktsioonide toimumise v\xc3\xb5imaluse. See on eriti problemaatiline ravimit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, kus anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse v\xc3\xa4ga keerulisi \xc3\xbchendeid. Selle v\xc3\xa4ltimiseks on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud kuumutusmeetod. Proov asetatakse viaali, mis suletakse. Seej\xc3\xa4rel pannakse viaal ahju, mille temperatuur on piisav, et vabastada vesi proovist. Vabanenud vesi kantakse gaasi (n\xc3\xa4iteks N\xe2\x82\x82) vooluga m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku. Taoline meetod lubab uurida tahkeid aineid ilma neid lahustamata. Kuna m\xc3\xb5\xc3\xb5terakku juhitakse vaid kandegaas koos proovist lendunud komponentidega, on v\xc3\xb5imalik \xc3\xbche koguse reagendiga teha rohkem anal\xc3\xbc\xc3\xbcse, v\xc3\xa4hendades seel\xc3\xa4bi s\xc3\xbcsteemi \xc3\xbclalpidamiskulusid. Samas tuleb kontrollida, et kasutatav gaas oleks v\xc3\xb5imalikult kuiv. Selle jaoks v\xc3\xb5ivad kuumutuss\xc3\xbcsteemis olla molekulaars\xc3\xb5elad. Juhul kui neid kasutatakse, tuleb neid optimaalse tulemuse saamiseks regulaarselt vahetada._NEWLINE_T\xc3\xa4ielikult ei saa v\xc3\xa4listada k\xc3\xb5rvalreaktsioonide toimumist. Lisaks peab olema ettevaatlik kuumutamisega, kuna proov v\xc3\xb5ib laguneda, mis n\xc3\xb5uab omakorda optimeerimist. Kasutatava kandegaasi liigne veesisaldus v\xc3\xb5ib kaasa tuua probleeme, n\xc3\xa4iteks kordusm\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste suur erinevus, reagendi kiire ammendumine. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on turul mitmeid kuumutuss\xc3\xbcsteemidega Karl Fischeri titraatoreid. M\xc3\xb5ned seadmed on manuaalseks kasutamiseks, kuhu saab korraga panna vaid \xc3\xbche proovi. Teistel seadmetel on proovisisestuss\xc3\xbcsteemid, kuhu saab paigutada \xc3\xbcle saja viaali. Viimased neist v\xc3\xb5imaldavad tiitrimise automatiseerimist.\n_START_SECTION_\nReagendid\n_START_PARAGRAPH_\nKuna anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse paljusid erinevaid proove, on vajadus ka erinevate reagentide jaoks. Diafragmaga s\xc3\xbcsteemidele on spetsiaalsed katol\xc3\xbc\xc3\xbcdid. Samas v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5nel juhul kasutada diafragmaga s\xc3\xbcsteemi anol\xc3\xbc\xc3\xbcdilahust ka diafragmata s\xc3\xbcsteemiga. Lisaks on tehtud edusamme reagentide ohutumaks muutmiseks. V\xc3\xa4lja on t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud reagendid, kus metanool on asendatud etanooli v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne muu alkoholiga. Pikema s\xc3\xbcsinikahelaga alkohole kasutades ei ole reaktsiooni st\xc3\xbchhomeetria enam \xc3\xbcks \xc3\xbchele. See tuleneb alkoholide erinevast reageerimisv\xc3\xb5imest. Laialdaselt kasutatakse Karl Fischeri tiitrimist erinevate naftasaaduste vee sisalduse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks. Selleks, et mittepolaarsed komponendid lahustuksid, lisatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5telahusesse kloroformi v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nda muud \xc3\xbchendit. Spetsiaalsed reagendid on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud ketoone ja aldeh\xc3\xbc\xc3\xbcde sisaldavate lahuste anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiks. V\xc3\xb5imalike k\xc3\xb5rvalreaktsioonide t\xc3\xb5ttu on antud reagentide kasutamine piiratud vaid diafragmaga s\xc3\xbcsteemidele.'