b'\n_START_ARTICLE_\nIsobuteen\n_START_PARAGRAPH_\nIsobuteen ehk isobut\xc3\xbcleen ehk 2-met\xc3\xbc\xc3\xbclpropeen (CH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82C=CH\xe2\x82\x82 on k\xc3\xbcllastamata s\xc3\xbcsivesinik (isoolefiin), mis omab suurt t\xc3\xa4htsust keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses. Standardtingimustel on isobuteen v\xc3\xa4rvitu kergesti p\xc3\xb5lev gaas: tema keemistemperatuur on \xe2\x88\x926,9 \xc2\xbaC, vees ei lahustu. Tavaliselt s\xc3\xa4ilitatakse seda balloonides. Suure lenduvuse t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib kergesti p\xc3\xb5lema plahvatada._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikult toodetakse isobuteeni isobutaanist selle katal\xc3\xbc\xc3\xbctilisel deh\xc3\xbcdrogeenimisel 500\xe2\x80\x93600 \xc2\xbaC juures. Naftat\xc3\xb6\xc3\xb6tlemise gaasilistest produktidest saab isobuteeni eraldada reaktsioonil v\xc3\xa4\xc3\xa4velhappega. Seda v\xc3\xb5ib saada ka isobutanooli deh\xc3\xbcdrateerimisel._NEWLINE_Happeliste katal\xc3\xbcsaatorite juuresolekul astub isobuteen kergesti elektrofiilse liitumise reaktsioonidesse, millest t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikult on olulisemad pol\xc3\xbcmerisatsioon (ka kopol\xc3\xbcmerisatsioon) ja alk\xc3\xbc\xc3\xbclimine (aromaatsete \xc3\xbchenditega, alkaanidega, alkeenidega, alkoholidega ja teiste \xc3\xbchenditega).\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nKeemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses kasutatakse isobuteeni mitmesuguste produktide saamiseks. N\xc3\xa4iteks reaktsioonil metanooli v\xc3\xb5i etanooliga saadakse bensiini lisanditena kasutatavad met\xc3\xbc\xc3\xbcltertsiaalbut\xc3\xbc\xc3\xbcleeter (MTBE) v\xc3\xb5i et\xc3\xbc\xc3\xbcltertsiaalbut\xc3\xbc\xc3\xbcleeter (ETBE) vastavalt. Bensiini lisandina kasutatakse ka isooktaani, mis saadakse isobuteeni alk\xc3\xbc\xc3\xbclimisel isobutaaniga v\xc3\xb5i isobuteeni dimerisatsioonil. Isobuteeni pol\xc3\xbcmerisatsioonil saadakse pol\xc3\xbcisobut\xc3\xbcleen, mis on tuntud but\xc3\xbc\xc3\xbclkummina.'