b"\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1nieva\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nievat mainitakse esimest korda XIV sajandil, toona allus asula Krevale. Alates XV sajandist on k\xc3\xbcla omanikeks olnud S\xc5\x82uszkad, Astikased, Sanguzkod ja Pacid. Seoses administratiivse reformiga hakkas Vi\xc5\xa1nieva kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja A\xc5\xa1miany maakonda, \xc3\xbchtlasi sai asulast alev._NEWLINE_Esimene katoliku kirik rajati k\xc3\xbclla juba aastal 1421, aga praegune hoone p\xc3\xa4rineb XVII sajandi keskpaigast. Aastal 1775 hakkas alevis tegutsema keskkool. Aastal 1780 ehitati Vi\xc5\xa1nievasse metallurgiatehas, kus asus Valgevene esimene k\xc3\xb5rgahi. Tehas tegutses aastani 1870. Tehase juures olid valukoda, laohoone ja sepikoda, n\xc3\xa4dalas tootis see 600 puuda rauda. Tehases oli ka valtsmasin, haamreid panid t\xc3\xb6\xc3\xb6le vesirattad. K\xc3\xbclas olid ka vesiveski, tellisel\xc3\xb6\xc3\xb6v ja piiritusevabrik, seal valmistati klaasi ja toodeti keraamikat. Kaks korda aastas toimusid alevis laadad._NEWLINE_Poola jagamisel sai aastal 1793 Vi\xc5\xa1nieva endale Venemaa. Kuni 1917. aastani oli Vi\xc5\xa1nieva Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919\xe2\x80\x931939 kuulus Poolale, 1939\xe2\x80\x931991 kuulus N\xc5\x91ukogude Liidu koosseisu. Aastal 1940 muudeti alev k\xc3\xbclaks._NEWLINE_1907. aastal elas Vi\xc5\xa1nievas 2 650 elanikku, neist 1863 olid juudid. 30. augustil 1942 m\xc3\xb5rvasid Saksa okupandid umbes 1100 kohalikku  juuti, kes olid j\xc3\xa4\xc3\xa4nud natsliku v\xc3\xb5imu k\xc3\xa4tte._NEWLINE_Vi\xc5\xa1nievas s\xc3\xbcndis Iisraeli president Shim'on Peres."