b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Roosileht\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Roosileht s\xc3\xbcndis Vajangu vallas Kangru talus taluniku pojana. M\xc3\xb5ne aasta p\xc3\xa4rast kolis perekond Roosna valda Remmiku tallu. Alghariduse sai ta Roosna-Tammiku algkoolist ja (1901\xe2\x80\x931906) Paide linnakoolist. Joonistama hakkas Paide Karskuse Kuratooriumi kursustel Rudolf Leppiku juhendamisel._NEWLINE_Aastatel 1906\xe2\x80\x931907 \xc3\xb5ppis ta Peterburis Stieglitzi kunstikoolis, seej\xc3\xa4rel 1909\xe2\x80\x931912 M\xc3\xbcnchenis Michael Zeno Diemeri ja Heinrich Heidneri ateljeedes, 1912\xe2\x80\x931914 Peterburis Kunstide Edendamise Seltsi koolis Ivan Bilibini juures, kust sai ka joonistus\xc3\xb5petaja kutse. Roosileht oli esimene eestlane, kes l\xc3\xb5petas Kunstide Edendamise Seltsi kooli kuldmedaliga. T\xc3\xa4iendas end stipendiaadina dekoratiivkunsti, sisearhitektuuri ja kodukaunistamise alal Viinis ja Pariisis._NEWLINE_Ta tegutses aastal 1913 Riias. Aastatel 1914\xe2\x80\x931917 v\xc3\xb5ttis Roosileht mobiliseerituna osa Esimesest maailmas\xc3\xb5jast. Aastast 1918 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas P\xc3\xb5ltsamaal joonistus\xc3\xb5petajana ja aastast 1919 Paides. Ta oli Eesti Kunstnikkude Liidu, Rakenduskunstnike \xc3\x9chingu RaK\xc3\xbc ning J\xc3\xa4rva lava- ja helikunsti\xc3\xbchingu Voog liige._NEWLINE_August Roosileht m\xc3\xb5isteti 2. augustil 1941 kollaboratsioonis s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna surma ja hukati. Tema matmiskoht on teadmata\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Roosileht viljeles iseloomuliku puhta ja peenetundelise joonega stiliseeritud laadiga graafikat._NEWLINE_1930.\xe2\x80\x931940. aastatel oli tegev tarbekunsti ja dekoratsioonimaali alal. Paides elades pidas Roosileht avalikke loenguid sisekujunduse alal. Aastatel 1912\xe2\x80\x931914 joonistas karikatuure, mida avaldati ajalehes Kilk._NEWLINE_August Roosileht on kirjutanud ka hulga lasten\xc3\xa4idendeid, mida ise ka lavastas. Kunstnik kirjutas ka mitmeid n\xc3\xa4idendeid ("Ohver", "Manala laul", "Hiina vaas") t\xc3\xa4iskasvanutele ning oli Paide harrastusteatris nende lavastaja ja dekoratsioonide autor. Maailmap\xc3\xa4randist lavastas Roosileht Paide teatris Maeterlincki "Pellease ja Melisande"._NEWLINE_Ta oli Kristjan Raua k\xc3\xb5rval \xc3\xbcks esimesi, kes tegeles aktiivselt "Kalevipoja" ainesega. 1920. aastal pani kunstnik v\xc3\xa4lja sarja "Kalevipoja" illustratsioone ning 1921. aastal ilmus linoolgrav\xc3\xbc\xc3\xbcride album "Paide".\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Roosileht oli abielus ja ta oli \xc3\xbche poja ning kolme t\xc3\xbctre isa. Tema vanem t\xc3\xbctar oli kunstnik Helve Viidalepp (1921\xe2\x80\x931979), v\xc3\xa4imees kunstnik Ants Viidalepp. Keskmise t\xc3\xbctre poeg Toomas Raudam on kirjanik.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1997 ja 1998 anti Paides v\xc3\xa4lja August Roosilehe nimelist kultuuripreemiat. Preemia oli m\xc3\xb5eldud v\xc3\xa4ikelinnas v\xc3\xb5i maakohas elavale professionaalsele kunstnikule, kirjanikule, muusikule v\xc3\xb5i teatritegelasele, kel on teeneid oma kodukoha kultuuri arendamisel. Auhind otsustati anda v\xc3\xa4lja Paides seet\xc3\xb5ttu, et Eesti Vabariigi riikliku tunnustuse p\xc3\xa4lvinud August Roosileht oli \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid, kes oma kodukohale elu l\xc3\xb5puni truuks j\xc3\xa4i. Preemia koosnes Roosilehe loomingust l\xc3\xa4htuvast Jalgsema kitseeide muinajutumotiiviga kaelaehtest, mille teostas Margus Tiitsmaa kavandi j\xc3\xa4rgi metallikunstnik Andrei Bala\xc5\xa1ov ja 5000 kroonist. 1997. aastal l\xc3\xa4ks auhind Heimtalis elavale tekstiilikunstnikule Anu Rauale, 1998. l\xc3\xa4ks auhind Haapsalu kunstipedagoogile ja pallaslasele Heljulaine Zauramile.'