b'\n_START_ARTICLE_\nKopsut\xc3\xbcvi\n_START_PARAGRAPH_\nKopsut\xc3\xbcveks (ladina keeles  truncus pulmonalis) nimetatakse paljude suletud kardiovaskulaars\xc3\xbcsteemiga loomade s\xc3\xbcdames paiknevat ja s\xc3\xbcdamevatsakesest l\xc3\xa4htuvat arterit. Kopsut\xc3\xbcvi loetakse v\xc3\xa4ikese vereringe arteriks._NEWLINE_Kopsut\xc3\xbcve areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia v\xc3\xb5ivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.\n_START_SECTION_\nMadudel\n_START_PARAGRAPH_\nMadude s\xc3\xbcdamevatsakeste arvus pole l\xc3\xb5plikult selgusele j\xc3\xb5utud kuid vatsakesest v\xc3\xa4ljub paaritu kopsut\xc3\xbcvi. Kopsut\xc3\xbcvi annab 2 haru: parem kopsuarter suundub paremasse kopsu ja vasak vasakusse kopsu, kopsuarterid moodustavad rohkelt anastomoose._NEWLINE_L. D. Brongersma uurimuse kohaselt annab parem kopsuarter boalastel, rullmadulastel, kiirikmadulastel, Colubridae ja m\xc3\xbcrknastiklastel harusid ka vasakusse kopsu.\n_START_SECTION_\nInimestel\n_START_PARAGRAPH_\nInimestel l\xc3\xa4htub paaritu kopsut\xc3\xbcvi s\xc3\xbcdame paremast vatsakesest ja hargneb paremaks ja  vasakuks kopsuarteriks. _NEWLINE_Parema koja-vatsakese suistiku kohal, kopsut\xc3\xbcve alguses, paiknevad kolm poolkuuklapikut.'