b'\n_START_ARTICLE_\nAntoniuse kalmistu (Tallinn)\n_START_PARAGRAPH_\nAntoniuse kalmistu oli kalmistu T\xc3\xb5nism\xc3\xa4el Tallinnas. _NEWLINE_T\xc3\xb5nism\xc3\xa4el oli v\xc3\xa4hemalt osaliselt linna kasutuses surnuaed olemas juba enne 1348. aastat, seega enne linnasarase jagamist ja Toomsarase teket. Arvatavasti tekkis surnuaed T\xc3\xb5nism\xc3\xa4e k\xc3\xb5rgemas osas asunud p\xc3\xbchaks peetud tammesalu juurde. Kalmistu ulatusest pole kindlaid teateid._NEWLINE_Kalmistul v\xc3\xb5is juba siis olla mingi kabel, kuid pole teada, kas see algselt oli p\xc3\xbchendatud Antoniusele. Varasema kabeli kuju kohta pole mingeid teateid, seal v\xc3\xb5is kabelihoone asemel ka lihtsalt rist olla. V\xc3\xb5imalik, et erinevates kohtades olid erinevad ehitised. _NEWLINE_Ebaselge on Antoniuse ja l\xc3\xa4hedalasunud Barbara kalmistu kasutamise erinevus. Arvatavasti oli esimene Toomalevi ja \xc3\xbcmbruskonna k\xc3\xbclade kalmistu, teine aga linnaeestlaste ja Tallinnale kuuluvate k\xc3\xbclade matmispaik._NEWLINE_T\xc3\xb5en\xc3\xa4oline on kalmistu kasutamine suurte n\xc3\xa4lja- ja katkuohvrite matmispaigana: 17. sajandi alguse katku, 1695\xe2\x80\x931697. aasta ikaldustele j\xc3\xa4rgnenud n\xc3\xa4lja ning Vene v\xc3\xa4gede Tallinna vallutamise j\xc3\xa4rel aastatel 1710\xe2\x80\x931712 taaspuhkenud katku ohvrite jaoks. _NEWLINE_Vene keisrinna Katariina II 1772. ja j\xc3\xa4rgnevate aastate ukaasidega keelati asustuse l\xc3\xa4hedal olevatele kalmistutele matmine, millega arvatavasti l\xc3\xb5ppes ka matmine Antoniuse kalmistule. Praegu on kalmistu ala valdavalt hoonestatud.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ljakaevamised\n_START_PARAGRAPH_\nAntoniuse kalmistu alal (T\xc3\xb5nism\xc3\xa4e t\xc3\xa4nava endise Haridusministeeriumi hoone l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel) viidi 2003. aastal l\xc3\xa4bi arheoloogilisi v\xc3\xa4ljakaevamisi Kaarel Jaanitsa juhtimisel.'