b'\n_START_ARTICLE_\nOokeaniline platoo\n_START_PARAGRAPH_\nOokeaniline platoo on ulatuslik \xc3\xbcmbritsevast ab\xc3\xbcssaalsest tasandikust k\xc3\xb5rgem ala ookeani p\xc3\xb5hjas._NEWLINE_Ookeanilised platood tekivad vulkaaniliselt. Tegemist on veealuste suurte magmaprovintsidega. Kivimiliselt koosnevad nad peamiselt basaldist ning m\xc3\xb5nikord nimetataksegi neid ookeanilisteks basaltplatoodeks. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on enamik neist siiski kaetud mitmesuguste meresetetega, sest vulkaaniline tegevus on tavaliselt h\xc3\xa4\xc3\xa4bunud._NEWLINE_Ookeanilised platood liiguvad mandrite triivi t\xc3\xb5ttu \xc3\xbcmbritsevate mandrilise maakoorega plokkide suhtes ning p\xc3\xb5rkuvad l\xc3\xb5puks nendega kokku. Et ookeaniline maakoor on sellistel aladel mitme kilomeetri v\xc3\xb5rra paksenenud, ei ole ookeanilist platood subduktsiooni l\xc3\xa4bi v\xc3\xb5imalik vahev\xc3\xb6\xc3\xb6sse sukeldada. Seet\xc3\xb5ttu usuvadki teadlased, et ookeaniliste platoode teke ja hilisem liitumine mandritega on \xc3\xbcks olulisi mehhanisme, mille l\xc3\xa4bi mandrite pindala on l\xc3\xa4bi geoloogilise aja kasvanud._NEWLINE_Ookeanilised platood t\xc3\xb5usevad \xc3\xbcmbritsevast ookeanip\xc3\xb5hjast umbes kaks kuni kolm kilomeetrit k\xc3\xb5rgemale. Maailma suurimad ookeanilised platood on Ontong-Java platoo Vaikses ookeanis ja Kergueleni platoo India ookeanis.'