b"\n_START_ARTICLE_\nGeForce\n_START_SECTION_\nGeforce 256\n_START_PARAGRAPH_\nGeforce 256 lasti v\xc3\xa4lja 31. augustil 1999. See oli esimene tavatarbijale k\xc3\xa4ttesaadav PC graafikakaart, millel oli 3D-graafikat v\xc3\xb5imaldav riistvara. \xc3\x9chtlasi oli see ka esimene GeForce GPU. Esialgu toodeti videokaarte SDR SDRAM muutm\xc3\xa4luga, hiljem kiirema DDR SDRAM muutm\xc3\xa4luga. Geforce 256 peetakse maailma esimeseks GPU-ks.\n_START_SECTION_\nGeForce 2 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce 2 (NV15) lasti v\xc3\xa4lja aprillis 2000. Oma teise seeriaga hakkas Nvidia kasutama (4x2) toru (pipeline) disaini, mis v\xc3\xb5imaldas protsessoril GeForce 256-st sekundis kaks korda rohkem piksleid arvutada. GeForce2 MX (NV11) t\xc3\xb6\xc3\xb6tas sarnaselt GeForce 256-ga, kuid oli mitu korda odavam. GeForce 2 Ultra oli seeria tippmudel.\n_START_SECTION_\nGeForce 3 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce 3 lasti v\xc3\xa4lja 2001. aasta veebruaris. Geforce 3 (NV20) tuli v\xc3\xa4lja varjutajaga (shader) ja sisaldas ka graafikakiirendit. Geforce 3 (NV2A) arenes v\xc3\xa4lja Microsoft Xboxi m\xc3\xa4ngukonsoolile.\n_START_SECTION_\nGeForce 4 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce 4 seeria lasti v\xc3\xa4lja 2002. aasta veebruaris ja oli peamiselt kolmanda seeria parandatud versioon. Uued protsessorid olid kiirema taktsagedusega ja parema m\xc3\xa4lukontrolleriga.\n_START_SECTION_\nGeForce FX\n_START_PARAGRAPH_\n2003. aastal v\xc3\xa4lja lastud GeForce FX oli arhitektuuriliselt v\xc3\xa4ga suure muutusega. Selle protsessorid toetasid uut Shader Model 2. Osad mudelid nagu GeForce FX 5800 Ultra v\xc3\xa4ljastasid liialt kuumust ning n\xc3\xb5udsid suuremaid jahutuss\xc3\xbcsteeme, mist\xc3\xb5ttu ei olnud hinnatud. Selle seeria tooted olid mudeli numbriga 5000 t\xc3\xa4histamaks GeForce\xe2\x80\x99i viienda generatsiooni.\n_START_SECTION_\nGeForce 6 seeria\n_START_PARAGRAPH_\n2004. aastal v\xc3\xa4ljastatud GeForce 6 toetas Shader Model 3 ja parandas oma eelk\xc3\xa4ijate n\xc3\xb5rka ujukomaarvude kasutust. Lisaks v\xc3\xb5imaldas see \xc3\xbclisuure ulatusega pildi kuvamist ja kasutas SLI ning PureVideo tehnoloogiaid.\n_START_SECTION_\nGeForce 7\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce\xe2\x80\x99i seitsmes generatsioon lasti v\xc3\xa4lja juunis 2005 ja see oli viimane Nvidia videokaardi seeria, mis kasutas kiirendatud graafikaporti. Uus disain v\xc3\xb5imaldas laiemat pipeline'i ja kiiremat taktsagedust. GeForce 7950GT oli selle aja k\xc3\xb5ige kiirem graafikaprotsessor. Selle modifitseeritud varianti kasutab ka Sony PlayStation 3. Seitsmenda generatsiooni graafikaprotsessoritega hakati kasutama PCI-Expressi siini.\n_START_SECTION_\nGeForce 8 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce 8 seeria lasti v\xc3\xa4lja novembris 2006. See oli esimene GPU, mis toetas t\xc3\xa4ielikult Direct3D 10. GeForce 8 seeria oli esimene Nvidia kaart, mis kasutas \xc3\xbchendatud varjutajate arhitektuuri (Unified Shader Model).\n_START_SECTION_\nGeForce 9 seeria\n_START_PARAGRAPH_\n2008. aasta veebruaris v\xc3\xa4lja lastud GeForce\xe2\x80\x99i 9 seeria oli disaini poolest sarnane 8. seeria hilisemate toodetega. 9. generatsiooni protsessorid toetavad PCI Expressi 2.0 siini. Osad videokaardid kasutasid ka kahte graafikprotsessorit (n\xc3\xa4iteks 9800 GX2).\n_START_SECTION_\nGeForce 200 seeria/ 300 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nJuunis 2008 v\xc3\xa4lja lastud GeForce 200 seeria graafikaprotsessor kasutas juba 1,4 miljardit transistori. Uus GeForce\xe2\x80\x99i generatsiooniga hakati kasutama teistsugust mudelite numeratsiooni, pannes mudeli ette t\xc3\xa4hise GTX v\xc3\xb5i GTS (t\xc3\xa4histamaks nende taset) ning lisades sinna mudeli numbri (n\xc3\xa4iteks 260 v\xc3\xb5i 280). 300 seeria tooted toetavad ka DirectX 10.1.\n_START_SECTION_\nGeForce 400 seeria/ 500 seeria\n_START_PARAGRAPH_\nUued GeForce 400 seeria videokaardid kasutasid uut Fermi arhitektuuri ja 1 GB v\xc3\xb5i rohkem GDDR5-m\xc3\xa4lu. Mudelid GTX 470 ja GTX 480 said palju kriitikat, sest v\xc3\xb5tsid palju energiat, t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid k\xc3\xb5rgel temperatuuril ning tegid palju m\xc3\xbcra. 2010. aastal t\xc3\xb5i Nvidia v\xc3\xa4lja mudeli GTX 465, mis oli odavam versioon GF100-st. Seeria k\xc3\xb5ige populaarsem mudel oli GTX 580, mis oli v\xc3\xb5imsam, kasutas v\xc3\xa4hem energiat ning eraldas v\xc3\xa4hem soojust, t\xc3\xa4nu millele tegi ka v\xc3\xa4hem m\xc3\xbcra. Seeria viimane mudel GTX 590 oli kombinatsioon kahest GTX 580-st \xc3\xbchel videokaardil.\n_START_SECTION_\nGeForce 600\n_START_PARAGRAPH_\n2012. aasta m\xc3\xa4rtsis hakkas Nvidia tootma GeForce 600 seeria videokaarte. Suurt populaarsust kogus GTX 680, mis oli oluliselt v\xc3\xb5imsam, kui eelmised mudelid. Uued graafikaprotsessorid kasutasid Fermi mikroarhitektuuri asemel Kepleri mikroarhitektuuri. GTX 680 oli oma n\xc3\xa4itajate poolest v\xc3\xb5rdne AMD Radeon HD 7970-ga. \xc3\x9cksteist kuud p\xc3\xa4rast 600 seeria avalikustamist t\xc3\xb5i Nvidia v\xc3\xa4lja uue GK110 tuumal p\xc3\xb5hineva GeForce GTX TITAN-i, mis sai oma nime superarvuti Titan j\xc3\xa4rgi, milles videokaarti testiti. GTX TITAN oli m\xc3\xa4rgatavalt v\xc3\xb5imsam kui eelmised tippklassi videokaardid. Videokaart oli peaaegu sama v\xc3\xb5imas kui kaks GTX 680 tuuma t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat koos. GTX TITANil oli 6 GB m\xc3\xa4lu, mis on kaks korda rohkem kui RADEON HD 7970-l ja kolm korda rohkem kui GTX 680-l._NEWLINE_Koos GTX TITAN-iga avaldas Nvidia ka uued graafikaprotsessorid Boost 2.0, mis lubasid taktsagedust t\xc3\xb5sta nii palju kui kasutaja seda soovis. Ainukeseks piiranguks oli kasutaja poolt sisestatud temperatuuri limiit. Viimane GeForce 600 seeria mudel oli GTX 650 Ti Boost, mis kasutas GK106 tuuma.\n_START_SECTION_\nGeForce 700\n_START_PARAGRAPH_\n2013. aasta mais avalikustas GeForce 700 seeria. GTX 780 oli natuke madalama v\xc3\xb5imsusega kui TITAN, kuid peaaegu poole odavam. Sellel oli sama jahutuss\xc3\xbcsteem, 3 GB m\xc3\xa4lu ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas samuti Kepleri arhitektuuril.\n_START_SECTION_\nGeForce 800M\n_START_PARAGRAPH_\nGeForce 800M lasti v\xc3\xa4lja 2014. aasta m\xc3\xa4rtsis. Algselt oli planeeritud, et 800. seeria tooteid hakatakse tegema nii lauaarvutitele, s\xc3\xbclearvutitele, kui ka mobiilidele. Hiljem otsustas Nvidia, et 800 seeria saab olema ainult s\xc3\xbclearvutitele ja mobiilidele ning nimetas selle \xc3\xbcmber GeForce 800M seeriaks. Uueks lauaarvutite seeriaks sai GeForce 900 seeria.\n_START_SECTION_\nGeForce 900\n_START_PARAGRAPH_\n2014. aasta septembris lasi Nvidia v\xc3\xa4lja GeForce 900 seeria. Uus graafikaprotsessorite seeria kasutab Maxwelli mikroarhitektuuri. Uuetel videokaartidel on ka integreeritud ARM CPU-d, mis peaksid graafikaprotsessori tegema v\xc3\xa4hem s\xc3\xb5ltuvaks arvuti protsessorist."