b'\n_START_ARTICLE_\nHerbert Raidna\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja perekond\n_START_PARAGRAPH_\nHerbert Voldemar Freiberg/Raidna s\xc3\xbcndis 23. m\xc3\xa4rtsil 1897 Koigi m\xc3\xb5isas J\xc3\xa4rvamaal, M\xc3\xa4o m\xc3\xb5isast p\xc3\xa4rit Koigi m\xc3\xb5isavalitseja Woldemar Friedrich Freybergi ja Laupalt p\xc3\xa4rit Elviine Luise Gutmanni peres. P\xc3\xa4rast Koigi tollase m\xc3\xb5isniku Gr\xc3\xbcnewaldti surma kolis perekond V\xc3\xa4\xc3\xa4na m\xc3\xb5isa Harjumaal, kus s\xc3\xbcndisid ka Herberti kaks nooremat venda, hilisem raadioasjanduse \xc3\xbcks pioneere Eestis, insener ja autov\xc3\xb5idus\xc3\xb5itja, mitmeid tehnikaalaseid raamatuid avaldanud ja AS Tormoleni juhatuses olnud Kurt Mattias Freiberg (1901\xe2\x80\x931942, alates 1936 Aarne Raidna, t\xc3\xa4iendas p\xc3\xa4rast Tartu \xc3\x9clikooli end Colombia \xc3\x9clikoolis USA-s, hukati Vjatlagis n\xc3\xa4dalap\xc3\xa4evad enne Herbertit juunis 1942, temagi nimi on j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustatud kommunismiohvrite memoriaalil Maarjam\xc3\xa4el) ja noorim vend Paul Mihael Freiberg, kes \xc3\xb5ppis Tartu \xc3\x9clikoolis kaubandust/majandust ja oli 1920.\xe2\x80\x931930. aastatel ajakirjanduse veergudel tuntud sportlane ja \xc3\xa4rimees. Noorim vend Paul Mihael arreteeriti jaanuaris 1941 vastuhaku eest N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu korraldustele (sisenes Klooga piirkonnas nn suletud tsooni, ei n\xc3\xb5ustunud oma autot N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imule \xc3\xbcle andma ja l\xc3\xb5hkus selle), talle m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 5 aastat sunnit\xc3\xb6\xc3\xb6d ja p\xc3\xa4rast seda j\xc3\xa4i teadmata kadunuks. K\xc3\xb5ik kolm venda \xc3\xb5ppisid Tallinnas Reaalkoolis ja eri aegadel Tartu \xc3\x9clikoolis (EAA.2100.1.2004, EAA.2100.1.2002, EAA.2100.1.2000)._NEWLINE_Herbert Voldemar Freiberg/Raidna oli alates 1926 abielus Estonia teatri pianisti ja klaveri\xc3\xb5petaja Dagmar-Clarissa Freibergiga (1903\xe2\x80\x932003, neiup\xc3\xb5lves Pikner, juveliir Ado Pikneri t\xc3\xbctar ja majandusteadlase Valentin Pikneri \xc3\xb5de, alates 1936 Raidna, siirdus 1944 Saksamaale ja seej\xc3\xa4rel Rootsi, kuhu j\xc3\xa4igi elama); abielust s\xc3\xbcndis 1929 poeg Ivo-Sven Freiberg (1929\xe2\x80\x931991, alates 1936 Raidna), kes p\xc3\xa4rast Norillagist vabanemist l\xc3\xb5petas k\xc3\xb5rgkooli cum laude ning oli palju aastaid saksa keele ja kirjanduse \xc3\xb5petaja Jaltas, kus ta ka suri (kopsuv\xc3\xa4hk) enne, kui ta p\xc3\xa4rast NSV Liidu lagunemist j\xc3\xb5udis emaga kohtuda._NEWLINE_Herberti vennal Paulil oli 1928. aastal s\xc3\xbcndinud t\xc3\xbctar ja Kurt/Aarnel oli 1936. aastal s\xc3\xbcndinud poeg.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nRaidna hukati Norilskis Norillagis koos veel 39 s\xc3\xb5jaeelse Eesti ohvitseriga, keda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati N\xc3\xb5ukogude riigi vastase vanden\xc3\xb5u organiseerimises. Algselt oli vanden\xc3\xb5us s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatute nimekirjas 41 meest, kuid \xc3\xbcks (Helmut Andreas Piisa, 1901-1941) suri Norillagis enne kohtuotsuse t\xc3\xa4ideviimist. S\xc3\xbc\xc3\xbcdistuse kohaselt olid kolonel Raidna ja tema l\xc3\xa4hedased s\xc3\xb5brad kolonelid Ahman, Raud, Vernik, Karing, Tombak ja Lango kavandatava riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde (Eesti aladel N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu kukutamise) organisaatorid, Raidna oli mitmete meeste tunnistuste kohaselt selle initsiaator. Esimesena mainis \xc3\xbclekuulamistel N\xc3\xb5ukogude vastast vanden\xc3\xb5ud, selles osalejaid ja Raidna rolli selle organiseerimises augustis 1941 Moskvas \xc3\xbcle kuulatud Brede, Raidna kuulati esimest korda \xc3\xbcle alles 11. septembril 1941. \xc3\x9clekuulamisprotokollide kohaselt ootasid mehed sakslaste r\xc3\xbcnnakut NSV Liidule (mille kavandamisest endise luureosakonna ohvitserid olid juba teadlikud), et samal hetkel viia l\xc3\xa4bi riigip\xc3\xb6\xc3\xb6re ja v\xc3\xb5tta Eesti riigi valitsemine eestlastele tagasi. Plaani kohaselt kavatseti vastavalt olukorra arenemisele \xc3\xbchineda kas Suur-Soomega (koos Karjalaga) v\xc3\xb5i Suur-Saksamaaga. Plaan sai konkreetsema kuju novembris 1940, mil 22. laskurkorpuse staabi ohvitserid koliti endisesse S\xc3\xb5jaministeeriumi hoonesse ja n\xc3\xb5ukogude korra vastaselt meelestatud mehed t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid kas samades v\xc3\xb5i l\xc3\xa4hestikku asuvates kabinettides, kus oli v\xc3\xb5imalus asja omavahel (sageli Raidna kabinetis) arutada. Selleks ajaks j\xc3\xb5uti veendumusele, et \xc3\xbcksi nad riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rdega hakkama ei saa ja abi tuleb otsida ka v\xc3\xa4ljastpoolt, suure t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusega Saksamaalt, kelle s\xc3\xb5jalised j\xc3\xb5ud olid nagunii ida poole teel. Riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde plaanist olid lisaks nimetatud meestele \xc3\xbclekuulamisprotokollide ja tunnistajate \xc3\xbctluste kohaselt teadlikud ka laialisaadetud Kaitseliidu endine \xc3\xbclem kindralmajor Jaan Maide, kes pidi organiseerima vajalikuks hetkeks lojaalsed mehed ja punastest puutumata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud relvad; Raidna l\xc3\xa4hedased s\xc3\xb5brad kolonel Mart Tuisk, kindralmajor Johannes Soodla ja kindralmajor Herbert Brede, tollane Saksa saadik Eestis Hans Frohwein, Eesti esindaja Berliinis Rudolf M\xc3\xb6llerson, saatkonnaga \xc3\xbchendust pidanud major Nikolai Riiberk, Raidna l\xc3\xa4hedane s\xc3\xb5ber kolonel Ludvig Jakobsen, Raidna koolivennad Reaalkoolist major Ain Mere ja diplomaadist poliitik Karl Selter, jpt. Viimane pidi plaani \xc3\xb5nnestumise korral riigi juhtimise enda peale v\xc3\xb5tma. NKVD kaast\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja agentide hilisemate tunnistuste kohaselt j\xc3\xa4lgiti paljusid k\xc3\xb5rgemaid ohvitsere \xc3\xbcle Eesti juba 1939. aastast, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistusmaterjali hakati koguma p\xc3\xa4rast atesteerimist Punaarmees 1940, lisandusid salakaebused ohvitseride n\xc3\xb5ukogude-vastase tegevuse kohta (nt Brede koduabiline Michelson, 140. laskurpolgust vabatahtlikult end agendiks pakkunud K. Aid (snd 1918, agent "Kadak"), v\xc3\xa4idetavalt ka 180. laskurdiviisi staabi 1. osakonna \xc3\xbclema aset\xc3\xa4itja Mere ehk oktoobris 1940 v\xc3\xa4rvatud agent "M\xc3\xbcller", kuigi Mere tegutses hiljem t\xc3\xa4pselt ohvitseride kokkulepitud plaani kohaselt sakslaste poolele \xc3\xbcle minnes ja venelastele palju kahju tekitades). Ohvitserid k\xc3\xbc\xc3\xbcditati umbes n\xc3\xa4dalap\xc3\xa4evad enne sakslaste r\xc3\xbcnnakut juunis 1941._NEWLINE_29. juunil 1942 lasti Norillagis N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu poolt maha 40 s\xc3\xb5jaeelse Eesti k\xc3\xb5rgemat ohvitseri, Raidna nende seas: kolonel Ahman Eduard, leitnant Alek\xc3\xb5rs Alfred, major Andresen Voldemar, kolonel Grabbi Herbert, kolonel Haljaste Johan, kolonel Hellat J\xc3\xbcri, major J\xc3\xa4nes Feliks, leitnant Kahu Arnold, major Kald Robert, kolonel Karing Voldemar, kapten Kivim\xc3\xa4gi Rein, major Kongas Arvid, vanemleitnant Kull Mart, kapten Kull Feliks, kapten K\xc3\xb5dar August, kolonel Lango Troadi, leitnant Lehola Elmar, vanemleitnant Loit Arnold, vanemleitnant Luha Arnold, leitnant Niitsoo Hans, leitnant Oja Paul, kapten Palm Helmuth, nooremleitnant P\xc3\xbcrgvee Aleksander, kapten P\xc3\xbctsepp Hans, kapten Rahuorg Artur, kolonel Raud Johannes, kolonel Reinola Johannes, vanemleitnant Taar Boris, vanemleitnant Teder August, leitnant Tiru Alfred, kolonelleitnant Tomback Rein, vanemleitnant Saarma Mihkel, leitnant Samel Aleksander, kapten Sillaste Johannes, major Simonlatser Voldemar, vanemleitnant Soomer Otto, vanemleitnant Uudelt Mihkel, kapten Vakkur Enn, kapten \xc3\x95unapuu Ernst._NEWLINE_K\xc3\xb5ik hukatud ohvitserid, ka Raidna, rehabiliteeriti 1990ndate alguses NSVL lagunedes. Toimikud olid salastatud veel 1989. aastal._NEWLINE_Hellar Grabbi on oma artiklites kirjutanud, et Raidnat ja Raud\'a peksti, nad "n\xc3\xb5rkesid" ja "reetsid" teised ohvitserid, kaasa arvatud Grabbi isa, kes samuti lasti maha. \xc3\x9clekuulamistel polnud Raidna ja Raud ainsad, kes nimesid nimetasid. Vanden\xc3\xb5us osalejate nimesid on \xc3\xbclekuulamistel nimetanud pea k\xc3\xb5ik \xc3\xbclekuulatud ohvitserid, kuid miskip\xc3\xa4rast tembeldas Grabbi "reeturiks" teha just Raidna ja Raud\'i (kelle protokollid on kaustas esimesed, sest nad olid vanden\xc3\xb5u organisaatorid. Bredet, kes mainis paljusid vanden\xc3\xb5ulaste nimesid NKVD uurijatele juba \xc3\xbclekuulamisel augustis 1941, ei maini Grabbi \xc3\xbcldse, mis n\xc3\xa4itab, et ta pole tutvunud kogu toimikuga, ka ei maini ta agent Kadaku rolli pealekaebaja ja vanden\xc3\xb5u paljastajana, kuigi see on toimikus korduvalt ja v\xc3\xa4ga selgelt talletatud.) Teisest k\xc3\xbcljest r\xc3\xa4\xc3\xa4gib Grabbi iseendale vastu ja v\xc3\xa4idab, et vanden\xc3\xb5u oli fabritseeritud ja ohvitsere m\xc3\xa4ngiti \xc3\xbcksteise vastu v\xc3\xa4lja. Paraku ei vastandatud ainult Grabbit ja Raidnat, vaid ka paljusid teisi mehi omavahel, millest on s\xc3\xa4ilinud ka \xc3\xbclekuulamisprotokollid, kuid mille Grabbi j\xc3\xa4tab m\xc3\xa4rkimata. Grabbi r\xc3\xb5hutab omaenda isa rolli n\xc3\xb5ukogude-vastases tegevuses ja meelsuses, kuid j\xc3\xa4tab j\xc3\xa4llegi mainimata, et Raidna oli vanden\xc3\xb5u organisaator ja algataja, kel oli vanema ohvitseri ja kauaaegse s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eata\xc5\xa1eena kogemusi, teadmisi ja sidemeid Saksamaal asuvate isikutega koost\xc3\xb6\xc3\xb6s plaan ka ellu viia - taastada sakslaste r\xc3\xbcnnaku korral Eesti riik._NEWLINE_\xc3\x9clekuulamisprotokolle lugedes ja anal\xc3\xbc\xc3\xbcsides selgus, et Grabbi v\xc3\xa4ited ei vasta t\xc3\xb5ele ja ta on Raidna ja Raud\'i mainet ajakirjanduses kas meelega v\xc3\xb5i kogemata t\xc3\xa4iesti teenimatult kahjustanud. NKVD teadis vanden\xc3\xb5ust ja selles osalejatest juba detailideni enne, kui Raidnat 1941. aasta septembris Norilskis \xc3\xbcle kuulama hakati. \xc3\x9clekuulamistoimikud on kirjutatud k\xc3\xa4sitsi ja vene keeles, sageli loetamatu k\xc3\xa4ekirjaga, mis tekitab omakorda k\xc3\xbcsimuse, kuidas Ameerikas \xc3\xbcles kasvanud Grabbi toimikutest eelpool toodud info k\xc3\xa4tte sai, arvestades, et veel 1989 olid toimikud rangelt salastatud ja tutvuda v\xc3\xb5is vaid omaenda pereliikmete toimikuga, kui sedagi. Tekstianal\xc3\xbc\xc3\xbcs n\xc3\xa4itas, et Grabbi on oma isast kirjutades lisaks kasutanud ka m\xc3\xb5ningaid Raidna \xc3\xbclekuulamisprotokollidest p\xc3\xa4rit patriootlikke lauseid.'