b"\n_START_ARTICLE_\nFerrara\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nFerrara asutamise aasta on teadmata. Linn sai alguse Po j\xc3\xb5e l\xc3\xb5unakaldale rajatud B\xc3\xbctsantsi riigi kindlustatud castrum'ist, mis 7.\xe2\x80\x9310. sajandil linnaks \xc3\xbcle kasvas. Sellest ajast peale on j\xc3\xb5es\xc3\xa4ng muutunud ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kulgeb Po Ferrarast 5 km p\xc3\xb5hja poolt. Linn tekkis kahe keskuse, kindluse ja katedraali \xc3\xbcmber, esialgu kahe asulana Po lisaj\xc3\xb5e Primaro m\xc3\xb5lemal kaldal, p\xc3\xa4rast need asulad \xc3\xbchinesid._NEWLINE_624 toodi Ferrarasse piiskopi auj\xc3\xa4rg, kui barbarid olid selle eelmise asukoha, Vicohabentia (Voghenza), h\xc3\xa4vitanud. Esimest korda on Ferrarat nimetatud Lombardia kuninga Desideriuse dokumendis 753. Sel ajal kuulus linn Ravenna eksarhaati. 757 pantis Desiderius Ferrara hertsogkonna (ducatus ferrariae) paavstile Stephanus II-le._NEWLINE_984 kuulus Ferrara feoodina Saksa-Rooma keisri Otto I liitlasele, Modena ja Canossa krahvile Tedaldo di Canossale. P\xc3\xa4rastpoole sai Ferrara s\xc3\xb5ltumatuks._NEWLINE_1101 piiras ja vallutas linna krahvinna Matilde di Canossa. Sel ajal valitsesid linna m\xc3\xb5ned m\xc3\xb5jukad perekonnad, kelle seast k\xc3\xb5ige m\xc3\xb5jukamad olid Adelardid ehk Aleardid, kes kuulusid gvelfide hulka._NEWLINE_1115. aastal sai Ferrara vaba kommuuni staatuse. Samal aastal alustati ka katedraali ehitamist._NEWLINE_1146 suri Guglielmo II di Adelardi, viimane Adelardide suguv\xc3\xb5sast meesliinis. Tema vara l\xc3\xa4ks tema onut\xc3\xbctre kaasavarana Obizzo I d'Estele. J\xc3\xa4rgnes pikk vaen linna saabunud d'Estede ja linnas ennegi elanud Salinguerra suguv\xc3\xb5sa vahel \xe2\x80\x93 viimased kuulusid gibelliinide hulka. See l\xc3\xb5ppes alles 1242, kui Azzo VII d'Este nimetati linna igaveseks podestaaks. Tema pojapoeg Obizzo II d'Este valiti 1264 igaveseks linna isandaks.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\n2007. aasta seisuga elas Ferraras 133 591 inimest. Alaealiste osakaal linnas oli 12,28% (Itaalia keskmine 18,06%) ja pension\xc3\xa4ride osakaal 26,41% (Itaalia keskmine 19,94%). Linnas on s\xc3\xbcndivus 7,02 last 1000 elaniku kohta (Itaalia keskmine 9,45). Ajavahemikul 2002\xe2\x80\x932007 suurenes linna elanikkond 2,28% (Itaalia keskmine 3,85%). Linnaelanike keskmine vanus oli 49 aastat (Itaalia keskmine 42). \xc3\x9cle 100 000 elanikuga linnade seast oli Ferrara k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgema keskmise vanuse ja k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksema s\xc3\xbcndivusega linn._NEWLINE_2006. aasta seisuga olid 95,59% linlastest itaallased. Muud euroopa rahvad h\xc3\xb5lmasid 2,59%, neist enamus olid albaanlased ja ukrainlased.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5pruslinnad\n_START_PARAGRAPH_\nFerraral on \xc3\xbcksteist s\xc3\xb5pruslinna: Highland Park (USA), Kaufbeuren (Saksamaa), Koper (Sloveenia), Krasnodar (Venemaa), Lerida (Hispaania), Saint-\xc3\x89tienne (Prantsusmaa), Sarajevo (Bosnia ja Hertsegoviina), Swansea (Suurbritannia), Szombathely (Ungari), \xc5\xbdilina (Slovakkia) ja Tartu (Eesti)."