b'\n_START_ARTICLE_\nRidala muinaskihelkond\n_START_PARAGRAPH_\nRidala muinaskihelkond oli muinaskihelkond L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal._NEWLINE_Ajalooallikates esineb kaks Ridala muinaskihelkonnaga seostatud nime: Rotalia ja Rotelewic. Enn Tarvel on neid pidanud Ridala paralleelnimedeks, esimest ladina-, teist skandinaaviap\xc3\xa4raseks (wic on "laht, merek\xc3\xa4\xc3\xa4r") nimekujuks, tuues samas v\xc3\xa4lja, et nendega on t\xc3\xa4histatud ka suuremaid geograafilisi \xc3\xbcksusi. Henriku Liivimaa kroonikas on Rotalia tema hinnangul kohati m\xc3\xa4rkinud ka laiemalt L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa p\xc3\xb5hjaosa ja isegi kogu L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaad. Paul Alvre juhib aga t\xc3\xa4helepanu Henriku Liivimaa kroonika lausele, mis n\xc3\xa4ib neid kaht nimevarianti mitte samastavat, vaid eristavat: "persequuti sunt eos ad omnes provincias circa latus maris sitas, que Rotelewic et Rotalia vocantur" ("j\xc3\xa4litasid nad neid k\xc3\xb5igi mere \xc3\xa4\xc3\xa4res asuvate kihelkondadeni, mida kutsutakse Rotelewic ja Rotalia"), ja leiab, et kuigi need ilmselt siiski polnud eri kihelkonnad, v\xc3\xb5is Rotelewic t\xc3\xa4histada Ridala mere\xc3\xa4\xc3\xa4rset osa. 1224. aasta maadejagamis\xc3\xbcrik Rotalia nime ei kasuta, vaid mainib kihelkonda Rotelewic. Taani hindamisraamatu v\xc3\xa4ike Eestimaa nimistu tarvitab samuti nimekuju Rotelewich, aga selgelt kogu maakonna t\xc3\xa4henduses. Nimekujudest Rotalia ja Rotelewic n\xc3\xa4ib p\xc3\xa4rinevat kohalikus k\xc3\xb5nepruugis kasutatud variant R\xc3\xb5dali (v\xc3\xb5rdluseks: saksa keeles R\xc3\xb6thel)._NEWLINE_Ridala muinaskihelkond asus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa p\xc3\xb5hjaosas, h\xc3\xb5lmates hilisemate Ridala, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Nigula ja Martna kirikukihelkonna ala. Ulatusliku territooriumiga Ridala koosnes arvatavasti mitmest suhteliselt iseseisvast osast. Tihedamini oli rahvastatud muinaskihelkonna l\xc3\xb5unaosa, seevastu Revala maakonnaga k\xc3\xbclgnev piirkond, samuti Noarootsi, Vormsi ja teised saared olid suuresti asustamata.'