b'\n_START_ARTICLE_\nDiana, Walesi printsess\n_START_SECTION_\nVarajane elu\n_START_PARAGRAPH_\nDiana Frances Spencer s\xc3\xbcndis John Spenceri (1924\xe2\x80\x931992) ja tema esimese naise, Frances Spenceri (1936\xe2\x80\x932004) kolmanda t\xc3\xbctrena Sandringhamis. Tema ristivanemate hulka kuulusid John Floyd ja Mary Coleman (kuninganna ema n\xc3\xb5bu). Osaliselt Ameerika p\xc3\xa4ritoluga, oli ta samuti kuningas Charles I j\xc3\xa4reltulija._NEWLINE_Dianal oli kaks vanemat \xc3\xb5de Sarah (1955) ja Jane (1964) ning noorem vend Charles (1964). Poolteist aastat enne Dianat s\xc3\xbcndinud vend John suri vasts\xc3\xbcndinuna. _NEWLINE_Oma vanemate kurikuulsa lahutuse ajal 1969. aastal Diana ema abielurikkumise t\xc3\xb5ttu n\xc3\xb5udis viimane laste hooldus\xc3\xb5igust endale, kuid naise ema tunnistuse t\xc3\xb5ttu l\xc3\xa4ks laste hooldus\xc3\xb5igus mehele. Diana oli siis 8-aastane._NEWLINE_1975. aastal, kui suri Diana vanaisa, sai tema isast 8. krahv Spencer ja Dianast Leedi Diana Spencer. 1977. aastal abiellus tema isa Dartmouthi krahvinna Rainega, kes oli Barbara Cartlandi t\xc3\xbctar ja kellel oli endal juba neli last._NEWLINE_Diana \xc3\xb5ppis Riddlesworth Hallis Norfolkis ja hiljem Kentis, West Heath Girls\' Schoolis, kus teda peeti akadeemiliselt alla arvestuse \xc3\xb5pilaseks, kuna ta kukkus l\xc3\xa4bi k\xc3\xb5igil oma 0-taseme eksamitel. 1977. aastal lahkus ta koolist ja j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid \xc5\xa0veitsis, internaatkoolis, kus k\xc3\xb5rgseltskonna neidudele \xc3\xb5petati k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6d ja kodumajandust. Diana oli andekas laulja ja sportlane ning kuuldavasti tahtis saada baleriiniks.\n_START_SECTION_\nPerekond ja abielu\n_START_PARAGRAPH_\nSpencerid, Diana perekond, oli kuningakojale aastak\xc3\xbcmnete jooksul l\xc3\xa4hedal seisnud. Diana emapoolne vanaema Ruth, leedi Fermoy oli Charlesi vanaema kauaaegne s\xc3\xb5ber._NEWLINE_Printsi armuelu oli pikalt olnud ajakirjanduse meelisteemasid ja teda seostati mitme naisega. Olles l\xc3\xa4henemas 30. eluaastale, tugevnes surve tema abiellumiseks. Et saada oma perekonna ja n\xc3\xb5uandjate n\xc3\xb5usolekut, pidi tulevane m\xc3\xb5rsja olema aristokraatliku taustaga, mitte abielus olnud, protestant ja eelistatavalt neitsi. Diana vastas k\xc3\xb5igile neile n\xc3\xb5uetele._NEWLINE_V\xc3\xa4idetavalt aitas printsi endine pruut Camilla Parker Bowles (1947), kes oli 1973. aastal abiellunud Andrew Parker Bowlesiga, tal Diana tulevase m\xc3\xb5rsja ossa v\xc3\xa4lja valida, kui Diana 19-aastase neiuna t\xc3\xb6\xc3\xb6tas lasteaias kasvatajana. Camilla oli varem printsi vanaonu poolt ebasobivaks kuulutatud, kuna ta oli printsist vanem (16 kuud), tal puudus aristokraatlik taust ja tal oli varasemaid seksuaalkogemusi._NEWLINE_Diana ja Charlesi esmakohtumine toimus 1977. aastal, kui Spencerite pool toimus printsi auks pidu. Tol ajal suhtles prints Diana vanema \xc3\xb5e Sarah\'ga. 1978. aastal kutsuti Charlesi 30. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evale nii Sarah kui ka Diana._NEWLINE_Kuningakoda teatas nende kihlusest 24. veebruaril 1981. Laulatus toimus Londonis 29. juulil 1981 3500 k\xc3\xbclalise ja arvatavalt 1 miljardi televaataja silme all. Diana oli esimene inglanna, kes abiellus troonip\xc3\xa4rijaga p\xc3\xa4rast 1659. aastat. Abielu kaudu sai temast Tema Kuninglik K\xc3\xb5rgus Walesi Printsess \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4htsuselt kolmas naine kuningakojas kuninganna ja viimase ema j\xc3\xa4rel._NEWLINE_Printsil ja printsessil s\xc3\xbcndisid pojad William (1982) ja Harry (1984)._NEWLINE_1980. aastate keskel lagunes nende abielu. Nii prints kui ka printsess r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid meediaga s\xc3\xb5prade vahendusel, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistades lahutuses teineteist. Charlesil oli suhe Camilla Parker Bowlesiga, Dianal James Hewittiga. Hiljem printsess ka kinnitas enda suhet Hewittiga \xc3\xbches teleintervjuus. P\xc3\xa4rast lahkuminekut oli ta v\xc3\xa4idetavalt seotud abielumehest kunsti\xc3\xa4rimehe Oliver Hoare\'i ja ragbim\xc3\xa4ngija Will Carlingiga. Avalikkuse ees k\xc3\xa4is ta kohtamas s\xc3\xbcdamekirurg Hasnat Khaniga enne oma suhet Dodi Fayediga._NEWLINE_Prints ja printsess l\xc3\xa4ksid lahku 1992. aastal, nende lahutus j\xc3\xb5udis l\xc3\xb5pule 28. augustil 1996. Diana kaotas Walesi printsessi tiitli ja k\xc3\xb5netlusvormeli "Teie Kuninglik K\xc3\xb5rgus", teda tituleeriti kui Diana, Walesi printsess. Siiski j\xc3\xa4i ta kuningakoja liikmeks, kuna ta oli troonip\xc3\xa4rilusj\xc3\xa4rjestuses teise ja kolmanda isiku ema.\n_START_SECTION_\nHeategevus\n_START_PARAGRAPH_\n1980. aastate keskpaigast kuni oma elu l\xc3\xb5puni tegeles printsess aktiivselt heategevusliku t\xc3\xb6\xc3\xb6ga, juhtides avalikkuse t\xc3\xa4helepanu maamiinide kasutamisele ja AIDS-i levikule.\n_START_SECTION_\nAIDS\n_START_PARAGRAPH_\n1987. aasta aprillis sai Walesi printsessist esimene kuninglikust soost isik, keda on pildistatud, puudutamas HI-viirusega nakatunud inimest. Naise osakaalu AIDS-i probleemi teadvustamises v\xc3\xb5ttis 2001. aastal oma k\xc3\xb5nes kokku president Clinton loengul Diana t\xc3\xb6\xc3\xb6st AIDS-i alal, kus ta \xc3\xbctles: _NEWLINE_"1987. aastal, kui paljud veel uskusid, et AIDS v\xc3\xb5ib levida puudutuse teel, istus printsess Diana seda haigust p\xc3\xb5deva mehe voodil ja hoidis tema k\xc3\xa4tt. Ta n\xc3\xa4itas maailmale, et AIDS-i p\xc3\xb5devad inimesed ei vaja isolatsiooni, vaid kaastunnet ja lahkust. See [s\xc3\xbcndmus] aitas muuta maailma arvamust ning andis AIDS-i p\xc3\xb5devatele inimestele lootust riskir\xc3\xbchma kuuluvate inimeste elude p\xc3\xa4\xc3\xa4stmiseks."_NEWLINE_Printsess tegi ta ootamatuid k\xc3\xbclask\xc3\xa4ike, et n\xc3\xa4idata lahkust parandamatult haigete vastu. \xc3\x95dede \xc3\xbctluste kohaselt ilmus ta ette teatamata, n\xc3\xa4iteks Mildmay Hospice\'s Londonis, rangete juhistega, et sellest visiidist ei tohi meediale midagi teada anda.\n_START_SECTION_\nMaamiinid\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt oli tema enim kajastatud heategevuslikuks \xc3\xbcrituseks visiit Angolasse 1997. aasta jaanuaris, kui ta, teenides Punase Risti vabatahtlikuna, k\xc3\xbclastas haiglates maamiinide ohvreid, tutvustas maamiinidest vabanemise projekte ja k\xc3\xbclastas loenguid, kus r\xc3\xa4\xc3\xa4giti miiniohust._NEWLINE_Fotosid Dianast, kes liigub m\xc3\xb6\xc3\xb6da miiniv\xc3\xa4lja kuulivestis ja jakis, avaldati \xc3\xbcle kogu maailma. Sama aasta augustis k\xc3\xbclastas printsess ka Bosniat samal eesm\xc3\xa4rgil. Tema huvi maamiinide vastu oli suunatud nende kahjutegurile, nende tekitatud vigastustele veel kaua aega p\xc3\xa4rast konfliktide l\xc3\xb5ppemist._NEWLINE_1997. aasta detsembris, p\xc3\xa4rast tema surma s\xc3\xb5lmiti Ottawa leping, millele kirjutasid alla Suurbritannia ja teised riigid; printsess Diana t\xc3\xb6\xc3\xb6l oli selle lepingu s\xc3\xb5lmimise juures suur roll. 1998. aasta maamiinide seaduse teisel lugemisel \xc3\x9chendkuningriigis avaldas Robin Cook Diana t\xc3\xb6\xc3\xb6le 1998. aastal kiitust: "K\xc3\xb5ik liikmed on teadlikud Walesi printsessi Diana osast teadlikkuse suurenemises maamiinide ja nende p\xc3\xb5hjustatud kannatuste osas. Parim viis tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d m\xc3\xa4lestada ja n\xc3\xa4idata oma t\xc3\xa4nulikkust selle vastu on see seadus vastu v\xc3\xb5tta ja p\xc3\xbcrgida \xc3\xbclemaailmase maamiinide keelustamise poole."\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\n31. augustil 1997 sattus 36-aastane Diana koos s\xc3\xb5bra ja armastatu Dodi Fayediga auto\xc3\xb5nnetusse Pont de l\'Alma tunnelis Pariisis. \xc3\x95nnetuses hukkusid printsess, Dodi Fayed, nende autojuht Henry Paul; ainus elluj\xc3\xa4\xc3\xa4ja oli Dodi ihukaitsja Trevor Rees-Jones. Ehkki surm on kuulutatud \xc3\xb5nnetusjuhtumiks, ei vaiki vanden\xc3\xb5uteooriad vist kunagi; \xc3\xb5nnetuse korraldamises kahtlustatakse ka kuningakoda._NEWLINE_14. detsembril 2006 teatas Briti politsei, et Diana ei olnud atentaadi ohver, vaid hukkus auto\xc3\xb5nnetuses.'