b'\n_START_ARTICLE_\nMein Kampf\n_START_SECTION_\n1. peat\xc3\xbckk: Vanematekodus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95nneliku saatuse l\xc3\xa4bi sai minu s\xc3\xbcnnikohaks Inni-\xc3\xa4\xc3\xa4rne Braunau, mis asub kahe saksa riigi, Austria (Saksa-Austria) ja Saksamaa piiril. Nende taas\xc3\xbchendamine on meie elu\xc3\xbclesanne. Asi ei ole mitte majanduses: isegi kui see peaks olema majanduslikult kahjulik, peab see teoks saama, sest sama veri kuulub \xc3\xbchisesse riiki. Saksa rahval ei ole \xc3\xb5igust kolooniatele, kuni ta pole oma poegi \xc3\xbchisesse riiki koondanud. Alles siis, kui viimane sakslane elab selle riigi piirides, kuid riik ei suuda talle pakkuda turvalist \xc3\xa4raelamist, tekib oma rahva viletsuse t\xc3\xb5ttu moraalne \xc3\xb5igus omandada v\xc3\xb5\xc3\xb5rast maad. "Ader on siis m\xc3\xb5\xc3\xb5k, ja s\xc3\xb5ja pisaratest kasvab tulevastele sugup\xc3\xb5lvedele igap\xc3\xa4evane leib." _NEWLINE_Linn sai kuulsaks ka sellega, et meie isamaa s\xc3\xbcgavaima alanduse ajal [kui Baieri oli allutatud Napoleoni Prantsusmaale] langes seal Saksamaa eest n\xc3\xbcrnberglane raamatukaupmees Johannes Palm, kes keeldus oma kaas-, \xc3\xb5igemini peas\xc3\xbc\xc3\xbcdlasi v\xc3\xa4lja andmast. Samuti nagu Leo Schlageter. \xc3\x9cks Augsburgi politseidirektor oli nad prantslastele \xc3\xbcles andnud "ja andis n\xc3\xb5nda eeskuju uussaksa v\xc3\xb5imudele h\xc3\xa4rra Severingi riigis". _NEWLINE_Selles linnakeses elasid 1880. aastate l\xc3\xb5pus minu vanemad; "isa oli kohusetruu riigiametnik, ema elas ainult majapidamisele ning oli eelk\xc3\xb5ige meisse, lastesse, igavesti \xc3\xbchesuguses hellas hooles kiindunud." Ma ei m\xc3\xa4leta sellest palju, sest varsti pidi isa asuma uuele kohale Saksamaal Passaus. Austria tolliametnik pidi palju r\xc3\xa4ndama. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast kolis isa Linzi ja j\xc3\xa4i seal pensionile. See ei t\xc3\xa4hendanud talle puhkust. 56-aastasena ostis ta \xc3\x9clem-Austrias Lambachi l\xc3\xa4hedal m\xc3\xb5isa ja majandas seda. _NEWLINE_Vaese v\xc3\xa4ikevabadiku pojana oli ta 12- v\xc3\xb5i 13-aastasena 1850. aastatel k\xc3\xbclaelanike n\xc3\xb5uannete kiuste, kolm kuldnat taskus, kodukohast Waldviertelis lahkunud, et Viinis k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6liseks \xc3\xb5ppida. Seitsmeteistaastaselt oli ta sellieksami \xc3\xa4ra teinud. Ta ei rahuldunud k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lise ametiga, mis ei t\xc3\xb5otanud viletsusest p\xc3\xa4\xc3\xa4semist, vaid tahtis saada riigiametnikuks. Riigiametnik tundus talle inimlikult k\xc3\xa4ttesaadava k\xc3\xb5rguse tipuna, nagu varem k\xc3\xbclas kogudusevaimulik. Ligi 23 aastaga oli see eesm\xc3\xa4rk saavutatud. Ta v\xc3\xb5is n\xc3\xbc\xc3\xbcd t\xc3\xa4ita oma kunagise t\xc3\xb5otuse, et ei l\xc3\xa4he koduk\xc3\xbclla enne tagasi, kui temast midagi saanud on. Ent k\xc3\xbclas ei m\xc3\xa4letanud teda keegi ja temagi oli oma k\xc3\xbclast v\xc3\xb5\xc3\xb5rdunud. _NEWLINE_Ilmselt kujunesid sel ajal minu esimesed ideaalid. Minust ei saanud toaskonutajat, sest ma m\xc3\xbcrgeldasin palju v\xc3\xa4ljas, koolitee oli pikk ja ema kohtles mind kui \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tahumatut poissi m\xc3\xb5nikord kibeda murega. Olin kaaslaste ninamees. \xc3\x95ppisin koolis kerge vaevaga h\xc3\xa4sti, kuid olin raske iseloomuga. Arvan, et mu k\xc3\xb5neand arenes vaidlustes poistega. Ma ei tahtnud saada riigiametnikuks, minu eeskujuks oli m\xc3\xb5nda aega abt. \xc3\x95ppisin vabal ajal Lambachis kooripoisina laulmist ning sain k\xc3\xbcll ja k\xc3\xbcll joobuda pidulikest jumalateenistustest. Isa ei m\xc3\xb5istnud seda, sest ta ei osanud riiaka poisi k\xc3\xb5neannet tulevase edu eeldusena hinnata.  _NEWLINE_Igatsus selle elukutse j\xc3\xa4rele kaduski varsti, et asenduda minu temperamendile paremini vastavate lootustega. Leidsin isa raamatukogust s\xc3\xb5jandusalaseid raamatuid, sealhulgas rahvav\xc3\xa4ljaande "Saksa-Prantsuse s\xc3\xb5da 1870/71". Hakkasin unistama k\xc3\xb5igest s\xc3\xb5ja ja s\xc3\xb5duritega seotust. Samal ajal hakkas mul tekkima k\xc3\xbcsimus, miks Austria sakslased selles s\xc3\xb5jas ei osalenud. Kas austerlased ei ole siis samasugused sakslased? Oma ettevaatlikele k\xc3\xbcsimustele sain kadedust tekitava vastuse, et mitte igal sakslasel pole \xc3\xb5nne kuuluda Bismarcki riiki.\n_START_SECTION_\n"Mein Kampf" eesti keeles\n_START_PARAGRAPH_\n1934. aastal t\xc3\xb5lkis "Mein Kampfi" eesti keelde Fritjof Hallmann._NEWLINE_Eesti keeles on ilmunud "Mein Kampf". I-VI [peat\xc3\xbckk] / Adolf Hitler, Kuressaare: Kaitseliidu Veteranide Klubi Saaremaa piirkond, 2003, 68 lk, mille t\xc3\xb5lkis Peeter Kask venekeelsest v\xc3\xa4ljaandest. Edasise t\xc3\xb5lkimise ja avaldamise keelas Kaitsepolitsei \xc3\xa4ra. Ometigi v\xc3\xb5is Eestis juba alates 1990. aastate algusest osta vabalt venekeelset "Mein Kampfi".'