b'\n_START_ARTICLE_\nLohukivi\n_START_PARAGRAPH_\nLohukivi on kivi, milles on \xc3\xbcks v\xc3\xb5i mitu inimese tehtud s\xc3\xbcvendit._NEWLINE_Lohkude tegemine kividesse ja kaljudesse on maailmas laialt levinud kultuurin\xc3\xa4htus. Eestist on avastatud umbes 1750 lohukivi, mis asuvad valdavalt P\xc3\xb5hja-Eestis (90% neist on Virumaa, Harjumaa ja J\xc3\xa4rvamaa ajalooliste maakondade territooriumil). Lohud on tavalised \xc3\xbcmmargused, harva ovaalsed, l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 3\xe2\x80\x9310\xc2\xa0cm ja s\xc3\xbcgavusega 0,5\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm. Kivide m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed varieeruvad k\xc3\xa4elabasuurusest kuni saunasuurusteni._NEWLINE_Kividesse lohkude uuristamise komme j\xc3\xb5udis Eesti alale t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt Skandinaaviast, kus sellega tegeleti juba alates nooremast kiviajast. Eesti lohukivid p\xc3\xa4rinevad oletatavalt 1. aastatuhandest eKr (pronksiaja l\xc3\xb5pust v\xc3\xb5i eelrooma rauaajast), kuna nad asuvad reeglina samades piirkondades, kus asuvad sellesse ajaj\xc3\xa4rku dateeritud kivikirstkalmed. Lohkude tegemine l\xc3\xb5ppes arvatavasti umbes 200. aastaks._NEWLINE_Lohkude uuristamise p\xc3\xb5hjused pole teada, kuid tavaliselt arvatakse neid olevat seotud viljakusmaagia, nt p\xc3\xb5llumaa rituaalse viljastamisega (lohk s\xc3\xbcmboliseeris sel juhul naissugu) v\xc3\xb5i esivanemate kultusega.'