b'\n_START_ARTICLE_\nKirump\xc3\xa4\xc3\xa4 piiskopilinnus\n_START_PARAGRAPH_\nKirump\xc3\xa4\xc3\xa4 piiskopilinnus on linnus, mis asub V\xc3\xb5ru linna p\xc3\xb5hjapiiril ringtee \xc3\xa4\xc3\xa4res V\xc3\xb5handu j\xc3\xb5e k\xc3\xb5rgel kaldaseljandikul._NEWLINE_Esimesed kirjalikud allikad V\xc3\xb5handu j\xc3\xb5e kaldal asuvast Tartu piiskopile kuuluvast Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 piiskopilinnusest p\xc3\xa4rinevad 1322. aastast, mil Leedu v\xc3\xbcrst Gediminas selle purustas.\n_START_SECTION_\nLinnuse rajamine\n_START_PARAGRAPH_\nLinnus rajati Tartu piiskopkonna idapiiri kaitseks ajalooliselt t\xc3\xa4htsa Tartu\xe2\x80\x93Pihkva kauba- ja s\xc3\xb5jatee \xc3\xa4\xc3\xa4rde, kus viimane \xc3\xbcletas V\xc3\xb5handu j\xc3\xb5e kui olulisima loodusliku veet\xc3\xb5kke. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt oli see mingil kujul olemas juba 13. sajandi l\xc3\xb5pul._NEWLINE_J\xc3\xbcri\xc3\xb6\xc3\xb6 \xc3\xbclest\xc3\xb5usuga alanud eestlaste m\xc3\xa4ss oli seotud ka Kirump\xc3\xa4ega. 26. maist 1. juunini toimunud Otep\xc3\xa4\xc3\xa4-Vastseliina lahingu ajal oli tolleaegses Kir\xc3\xa4p\xc3\xa4s ordu v\xc3\xa4eosade peakorter eesotsas l\xc3\xb5unarinde \xc3\xbclemjuhataja Dietrich von Ramboviga. Otep\xc3\xa4el asus samal ajal Tartu piiskopi v\xc3\xa4gede staap Johan \xc3\x9cxk\xc3\xbclli juhatusel.\n_START_SECTION_\nHoone juurdeehitused\n_START_PARAGRAPH_\nAlgne linnus kujutas endast v\xc3\xa4ikest tornlinnuselaadset kindlustatud maja, mida peeti arvatavasti piisavaks s\xc3\xb5ja- ja kaubatee kaitsmiseks ja sealse liikluse kontrollimiseks. Hiljem on linnust mitu korda laiendatud \xe2\x80\x93 esmalt laiendati tornlinnust kabeliga, hiljem t\xc3\xa4iendati seda lisaehitustega, mis muutis selle ruudukujulise p\xc3\xb5hiplaaniga (k\xc3\xbcljepikkusega ligikaudu 45 meetrit) kastell-linnuseks. Umbes 1500. aastast on teada, et linnust t\xc3\xa4iendati \xc3\xbcmartorni ja eeshooviga.\n_START_SECTION_\nLinnuse h\xc3\xa4ving\n_START_PARAGRAPH_\nLinnus sai tugevasti kannatada Liivi s\xc3\xb5ja alguses, mil lahkuvad ordu- ja piiskopiv\xc3\xa4ed selle s\xc3\xbc\xc3\xbctasid. L\xc3\xb5pliku h\xc3\xa4vimise hoidsid \xc3\xa4ra kohalikud elanikud._NEWLINE_Aastal 1558 h\xc3\xa4vitasid Vene v\xc3\xa4ed linnuse, kuid 1627 v\xc3\xb5eti see siiski uuesti kasutusele. Linnus h\xc3\xa4vis l\xc3\xb5plikult \xc3\xbche j\xc3\xa4rjekordse Vene\xe2\x80\x93Rootsi s\xc3\xb5ja ajal 1656. aastal.\n_START_SECTION_\nKirump\xc3\xa4\xc3\xa4 asula\n_START_PARAGRAPH_\nEnamiku Eesti alade linnuste \xc3\xbcmber kujunesid kaupmeeste ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6liste asulad \xe2\x80\x93 alevid. Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 asula on olnud omalaadsete seas \xc3\xbcks suuremaid. S\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede ehk leeride peatumine siin on andnud nime Leerim\xc3\xa4ele \xe2\x80\x93 linnuseseljandiku idapoolsele k\xc3\xb5rgele osale, mis asus/asub teisel pool maanteed. _NEWLINE_Teadaolevalt peatusid siin 1701. aasta septembris, P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja ajal, Rootsi v\xc3\xa4ed. _NEWLINE_Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 alev h\xc3\xa4vis arvatavasti 18. sajandi algul P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus, mille j\xc3\xa4rel seda enam ei taastatud. Kui 1784. aastal rajati m\xc3\xb5ne kilomeetri kaugusele uus kreisi- ehk maakonnalinn V\xc3\xb5ru, muutus Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb5plikult k\xc3\xb5rvaliseks paigaks, mida j\xc3\xa4i l\xc3\xa4bima ainult kaugmaantee. V\xc3\xb5ru rajamisel kasutati linnusevaremeid kivimurruna, mist\xc3\xb5ttu praeguseks on linnusest s\xc3\xa4ilinud vaid m\xc3\xb5ned \xc3\xbcksikud k\xc3\xb5rgemad m\xc3\xbc\xc3\xbcritulbad._NEWLINE_Kui 1970ndate algul avati liikluseks Tartu\xe2\x80\x93V\xc3\xb5ru uus noolsirge maantee, j\xc3\xa4i Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 ka maanteedev\xc3\xb5rgu suhtes k\xc3\xb5rvalisse kohta. Sealtkaudu kulges vaid Postitee nime all tuntud vana maantee. Linnusevaremed paistavad \xc3\xbcsna h\xc3\xa4sti ka teisel pool V\xc3\xb5handu j\xc3\xb5ge kulgevale V\xc3\xb5ru ringteele, eriti aastaaegadel, mil puud lehes ei ole.'