b'\n_START_ARTICLE_\nNoricum\n_START_PARAGRAPH_\nNoricum oli keltide kuningriik (ladina keeles Regnum Noricum) t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Austria alal ning hiljem Rooma riigi provints._NEWLINE_Ta h\xc3\xb5lmas ligikaudu Austria K\xc3\xa4rnteni liidumaa, Salzburgi liidumaa ja ning Steiermargi liidumaa, samuti \xc3\x9clem-Baieri kaguosa, sealhulgas Chiemgau. Ta piirnes l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Reetia ja Vindelicia\'ga, idas ja l\xc3\xb5unas Pannooniaga ning kagus Dalmaatsiaga. L\xc3\xb5unasse j\xc3\xa4i ka s\xc3\xbcdamaa Itaalia, p\xc3\xb5hjapiir Doonau j\xc3\xb5gi kattus Rooma riigi piiriga.   _NEWLINE_Arheoloogilised uuringud, eriti Hallstatti kalmetes alla 40 m kaugusel Noreiast on n\xc3\xa4idanud, et seal oli j\xc3\xb5uline tsivilisatsioon sajandeid enne kirjutatud ajalugu. Hallstatti kalmetes oli relvi ja ornamente pronksiajast kuni v\xc3\xa4ljakujunenud rauaaeg._NEWLINE_Algasukad olid ill\xc3\xbc\xc3\xbcrlased, kes 3. sajandil eKr t\xc3\xb5rjuti v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5i alistati keldi sisser\xc3\xa4ndajate poolt. Neist keldi h\xc3\xb5imudest oli p\xc3\xb5hiline tauriskid. Roomlased nimetasid seal paikselt elavat keldi rahvast nende pealinna Noreia j\xc3\xa4rgi Norici (t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt sama mis tauriskid)._NEWLINE_Maa on m\xc3\xa4gine ja v\xc3\xa4heviljakas, ent oli rauarikas ning varustas materjaliga Pannoonia, M\xc3\xb6\xc3\xb6sia ja P\xc3\xb5hja-Itaalia relvat\xc3\xb6\xc3\xb6kodasid. Rooma relvade valmistamiseks kasutati laialdaselt kuulsat Noricumi terast. Horatius mainib oma "Oodides" Noricumi m\xc3\xb5\xc3\xb5ka (Noricus ensis, I.16)._NEWLINE_Noricumi asukad olid vapper ja s\xc3\xb5jakas rahvas, kes p\xc3\xb6\xc3\xb6ras rohkem t\xc3\xa4helepanu karjakasvatusele kui p\xc3\xb5lluharimisele, kuigi on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et roomlased parandasid maad, kuivendades soid ja raiudes metsa._NEWLINE_M\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsel hulgal leidus ka kulda ja soola. Rikkalikult kasvas taim nimega saliunca (harilik metspipar), mida Plinius Vanema teatel kasutati l\xc3\xb5hnaainena ("Looduslugu" XXI.20.43)._NEWLINE_Noricum oli keltide l\xc3\xb5unapoolne eelpost ja baas Itaalia r\xc3\xbcndamiseks. Peaaegu k\xc3\xb5igist keldi sissetungijatest kuuleme esimest korda Noricumis._NEWLINE_Aastal 48 eKr asusid Noricumi asukad Pompeiuse-vastases kodus\xc3\xb5jas Julius Caesari poolele._NEWLINE_Noricumi rahvas tungis koos pannoonlastega Histriasse, kuid nad said l\xc3\xbc\xc3\xbca Illyricumi prokonsul Publius Siliuselt. Nii sai Noricum aastal 16 eKr sai Rooma riigi osaks. Algul sai ta piiratud autonoomia andamikohuslasest v\xc3\xbcrstiriigina. Kuigi ta kandis provintsi nime, j\xc3\xa4i ta kuningriigiks tiitliga Regnum Noricum. Ta oli prokuraatori kontrolli all. Alles keiser Marcus Antoninuse ajal paigutati Noricumi leegion Legio II Pia (hilisema nimega Legio II Italica). Selle leegioni \xc3\xbclemjuhataja sai provintsi kuberneriks. Keiser Claudiuse ajal sai Noricum umbes 40 pKr l\xc3\xb5plikult Rooma keisririigi provintsiks.\n_START_SECTION_\nRooma keisririigis\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rgnevatel sajanditel katsid roomlased Noricumi tiheda maanteedev\xc3\xb5rguga. Sellest annavad tunnistust arvukad miilikivid ja muud arheoloogilised leiud. K\xc3\xb5ige uuritum Rooma-aegne maanteejaam Noricumis on Immurium (Moosham Salzburgi liidumaal) Radst\xc3\xa4dter Tauerni jalamil._NEWLINE_Keiser Diocletianuse aegse haldusreformi k\xc3\xa4igus liideti Noricum Itaalia prefektuuri Ill\xc3\xbc\xc3\xbcria di\xc3\xb6tseesiga. Provints ise jaotati Noricum Ripense\'ks (\'Kalda-Noricum\', m\xc3\xb5eldud on Doonau kallast) ja Noricum Mediterraneumiks (\'Sise-Noricum\', l\xc3\xb5unapoolne m\xc3\xa4gine ala). Kumbagi haldus\xc3\xbcksust juhtis praeses. _NEWLINE_Rooma kolooniad ja peamised linnad olid Virunum (Maria Saal Klagenfurti (Clagenfurtum, Celovec) l\xc3\xa4hedal), Ovilava (Wels), Celeia (Celje), Juvavum (Salzburg), Lauriacum (Lorch) Ennsi (Anisus) j\xc3\xb5e suudmes.'