b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Mead\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Mead (16. detsember 1901 Philadelphia \xe2\x80\x93 15. november 1978 New York) oli ameerika kultuuriantropoloog. _NEWLINE_Margaret Mead \xc3\xb5ppis modernse ameerika antropoloogia looja, Franz Boas\'i k\xc3\xa4e all. Boas ja tema j\xc3\xa4rgijad (sealhulgas Margaret Mead) olid veendunud, et inimloomus on "impulsside vormitu t\xc3\xbchjus", mida vormib isiksuseks \xc3\xbchiskond. Nende arvates oli isiksus sotsiaalne konstrukt, mis ei tulene geneetikast, vaid kultuurist. Kultuur oli nende vaate kohaselt justkui mehaaniline press, milles k\xc3\xb5iki indiviide vormitakse. Oma vaatega vastandusid nad eugenistidele, kes v\xc3\xa4listasid keskkonna m\xc3\xb5ju ning r\xc3\xb5hutasid p\xc3\xa4rilikkuse olulisust.\n_START_SECTION_\nEtnograafiline uurimus Samoa saare noortest\n_START_PARAGRAPH_\nMead k\xc3\xa4is ekspeditsioonil Pol\xc3\xbcneesias asuvatel Samoa saartel, kus ta uuris kohalikke noori. V\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6del pani ta kirja oma vaated isiksuse ja kultuuri seoste kohta, millest j\xc3\xa4reldus, et erinevates kultuurides toimub inimese areng erinevalt, see ei ole universaalne. Mead t\xc3\xa4heldas, et samoa noortel ei esinenud teismeea probleeme ning j\xc3\xa4reldas, et tormiline murdeiga on l\xc3\xa4\xc3\xa4ne kultuuri leiutis. Avalikkust enim k\xc3\xb6itvam t\xc3\xa4helepanek seisnes samoalaste seksuaalk\xc3\xa4itumises \xe2\x80\x93 Meadi kirjelduste j\xc3\xa4rgi pidasid nad seksuaalakti kunstiks, seadmata piiranguid soole v\xc3\xb5i suhtestaatusele. Armukadedus oli nende jaoks patt ning abieluv\xc3\xa4lised k\xc3\xb5rvalh\xc3\xbcpped lubatud._NEWLINE_Meadi etnograafiline uurimus aitas 1920. aastatel lahendada geenid-keskkond vaidlust, j\xc3\xa4ttes peale keskkonna olulisuse. Samuti t\xc3\xb5stis Meadi t\xc3\xb6\xc3\xb6 esile kujutluse seksuaalse vabaduse ja ideaalse \xc3\xb5nne utoopiast, mis taaselustati aastak\xc3\xbcmneid hiljem 1960. aastatel, mil Meadist oli saanud antropoloogia elav ikoon. Keskkonnale keskendumine inimese arengus m\xc3\xb5jutas muuhulgas ka ps\xc3\xbchholoogide rolli, kasvatuse ja \xc3\xbchiskonna m\xc3\xb5jukust arvestades ja uurides sai ps\xc3\xbchholoogidest keskne l\xc3\xbcli uue \xc3\xbchiskonna rajamisel.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Mead valiti 1977. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Mead oli abielus Luther Cressmaniga (1923\xe2\x80\x931928), Reo Fortune\'iga (1928\xe2\x80\x931935) ja Gregory Batesoniga (1936\xe2\x80\x931950).\n_START_SECTION_\nViide\n_START_PARAGRAPH_\nLeahey, T. H. (1997). A history of psychology: Main currents in psychological thought (lk 366-368). Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall.'