b'\n_START_ARTICLE_\nTuhatnik\n_START_PARAGRAPH_\nTuhatnik ehk t\xc3\xb5sjatskij (vene keeles | \xd0\xa2\xd1\x8b\xcc\x81\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x86\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9; kreeka keeles "chiliarch", inglise keeles "thousandman" ja "town militia commander", ladina keeles "dux"), samuti "Heerzog" oli keskaegse Kiievi- ja Moskva-Vene linna ja selle haldusliku piirkonna kohaliku omavalitsuse militaarne ametnik, kaitsev\xc3\xa4e k\xc3\xb5rgeim \xc3\xbclem ja komand\xc3\xb6r, dru\xc5\xbeiinast eraldiseisev korrakaitse eest vastutav suurv\xc3\xbcrsti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4epealik, kaitsej\xc3\xb5udude s\xc3\xb5jaline juht ja liider, kes juhtis temale teenistuslikult alluva tuhandest vabatahtlikust s\xc3\xb5jalisest kaitsev\xc3\xa4elasest ja korravalvurist v\xc3\xb5i nn. riiklikust miilitsast (ru: \xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5) koosneva munitsipaalse \xc3\xbcksuse "t\xc3\xb5sjat\xc5\xa1a" (ru:\xd1\x82\xd1\x8b\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x87\xd0\xb0) tegevust ning kohaldades kaitseotstarbelisi ja j\xc3\xa4relevalvemeetmeid teostas avaliku korra ja administratiivametnike, ennek\xc3\xb5ike linnapea eehk possaadniku kaitset keskaegse Venemaa linnas. Hiljem tuntud kui saadik, juriidiline isik, kohtueesistuja ja kohtunik, samuti tsaari \xc3\xb5ukonna pulmavanem._NEWLINE_Nimetust tuhatnik ei kohta vene varasemas ajaloos, sest keskaegsel Venemaal nimetati k\xc3\xb5iki s\xc3\xb5jav\xc3\xa4epealikke vojevoodideks. Tuhatniku olemasolust aga ei ole kahtlusi. Ajalooliseks p\xc3\xb6\xc3\xb6rdehetkeks on aasta 1089, mil vojevoodi ja v\xc3\xb5imul olevat kiievlasest tuhatnikku mainitakse esimest korda eraldi. Kuna tuhatnikku puudutavad andmed on enamasti otseselt seotud linna ja selle elanike eluoluga, on urbaniseerumist ning linnade ja nende piirkondade laienemist peetud \xc3\xbcheks m\xc3\xb5juavaldavaks asjaoluks, mis t\xc3\xb5i kaasa selle ameti arenemisele omaette positsiooniks. _NEWLINE_Esimene tuntud ja 1097. aastal esmakordselt kroonikas nimepidi mainitud tuhatnik on Kiievi v\xc3\xbcrsti Svjatopolk II vojevood Putjata V\xc3\xb5\xc5\xa1atit\xc5\xa1, kuulsa bojaarisuguv\xc3\xb5sa j\xc3\xa4reltulija, kelle ametisse nimetamise p\xc3\xa4ev on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud selgusetuks, nagu ei ole suudetud kindlaks teha ka tema t\xc3\xa4psemat s\xc3\xbcnniaega. Tema nimi kordub aga seoses mitmete ajalooliste s\xc3\xbcndmustega, sh. lahinguga polovetside vastu 1106. aastal, millest ta koos oma venna Jan V\xc3\xb5\xc5\xa1atit\xc5\xa1iga osa v\xc3\xb5ttis. Putjata 15-aastane karj\xc3\xa4\xc3\xa4r l\xc3\xb5ppes sellega, et p\xc3\xa4rast v\xc3\xbcrst Svjatopolk II surma 1113. aastal ja enne uue valitseja leidmist s\xc3\xbcttinud rahutustega seoses r\xc3\xb6\xc3\xb6visid Kiievi \xc3\xbclest\xc3\xb5usnud linnaelanikud tema ja ta sotnike \xc3\xb5ukonnad paljaks. P\xc3\xa4rast seda s\xc3\xbcndmust Putjata kohta eluloolisi m\xc3\xa4rkmeid ei ole, aga m\xc3\xa4lestus temast on s\xc3\xa4ilinud Solovje Budimirovit\xc5\xa1ist ja Zabava Putjati\xc5\xa1nast jutustavates b\xc3\xb5liinades. J\xc3\xa4rgmine Kiievi tuhatnik Putjata j\xc3\xa4rel oli Uleb._NEWLINE_M\xc3\xb5ningate andmete kohaselt oli Kiievi esimene tuhatnik bojaar Jan V\xc3\xb5\xc5\xa1atit\xc5\xa1 (aastast 1089), kelle vahetas v\xc3\xa4lja tema vend Putjata. Seej\xc3\xa4rel tulid Ratibor, Dav\xc3\xb5d Jarunovit\xc5\xa1 ja alles 1147. aastal Gleb ehk Uleb. \xc3\x9cks kuulsamaid tuhatnikke oli Dmitri, kes organiseeris linna kaitset, kui Batu-khaani s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi 1240. aasta l\xc3\xb5pus Kiievi alla j\xc3\xb5udis. Tol ajal umbes 50 000 elanikuga linn h\xc3\xa4vitati ja k\xc3\xb5ik tapeti, v\xc3\xa4ljaarvatud tuhatnik Dmitri, kelle vaprus oli Batule s\xc3\xbcgavat muljet avaldanud._NEWLINE_Tuhatniku institutsioone on esinenud T\xc5\xa1ernigivis, Pereslavlis, Rostovis ja mujal linnades ning \xc3\xbcks tuntud Rostovi tuhatnik on nimega Georgi. Esimene Novgorodi tuhatnik oli Mironeg, kes valiti teenistusse 1190. aastal._NEWLINE_14.sajandil endised tuhatnikud s\xc3\xa4ilitasid oma privileegid, kaaluka ja m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rse poliitilise m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imu ning neid tunti nime all "Vanad tuhatnikud"._NEWLINE_Kui suri Moskva tuhatnik Vasili Vasiljevit\xc5\xa1 Veljaminov, likvideeris Moskva ja Vladimiri suurv\xc3\xbcrst Dmitri Donskoi oma v\xc3\xb5imu tsentraliseerimise eesm\xc3\xa4rgil aastatel 1373\xe2\x80\x931374 possaadniku ja tuhatniku ametikohad ning asendas need vojevoodi ja namestnikuga. Novgorodis likvideeriti tuhatniku ametikoht 1478. aastal, mil suurv\xc3\xbcrst Ivan III vallutas linna ja liitis selle ametlikult Moskva suurv\xc3\xbcrstiriigiga. 1510. aastal likvideeris Moskva suurv\xc3\xbcrst Vassili III veet\xc5\xa1ekorra ja iseseisvuse ka Pihkvas.\n_START_SECTION_\nTuhatniku valimine\n_START_PARAGRAPH_\nTuhatnik oli positsioonilt possaadniku j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4rgmine mees ning keskaegse Vene linna ja piirkonna \xc3\xbcks t\xc3\xa4htsamaid ja k\xc3\xb5rgemaid v\xc3\xbcrsti huvisid esindava linnavalitsuse administratiivseid juhte. Ametisse valimine ja seadmine toimus samal viisil kui possaadniku puhul. X\xe2\x80\x93XI sajandil Kiievi suurv\xc3\xbcrsti v\xc3\xb5imu all m\xc3\xa4\xc3\xa4ras selle militaarse ametniku ainuisikuliselt riigipea ise, tehes valiku k\xc3\xb5rgest seisusest aristokraatide hulgast, aristokraatliku s\xc3\xb5dalase v\xc3\xb5i bojaari peekonnast, m\xc3\xa4\xc3\xa4rates ta kaitsjaks possaadnikule, kes tihti oli v\xc3\xbcrsti oma poeg v\xc3\xb5i mees tema dru\xc5\xbeiinast. \xc3\x9cldiselt astuti ametisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramatuks ajaks ja teenistusperioodi e. ametiaja pikkus s\xc3\xb5ltus teenistusse m\xc3\xa4\xc3\xa4rajast. Alates XV sajandist hakati tuhatnikku valima tavaliselt \xc3\xbcheks aastaks. Tal oli oma pitsat, millega t\xc3\xb5estas ja kinnitas dokumentide autentsust. Tuhatnikku peeti linna elanikkonna esindajaks, kuigi teenistusse nimetas ta v\xc3\xbcrst. P\xc3\xa4rast Vladimir Monomahhi surma 1125. aastal lagunes \xc3\xbchtne Kiievi-Vene riik mitmeteistk\xc3\xbcmneks v\xc3\xbcrstiriigiks ja v\xc3\xbcrstid alustasid v\xc3\xb5itlust suurv\xc3\xbcrsti tiitli p\xc3\xa4rast. V\xc3\xbcrstide sagedase vahetumise ajal moodustasid \xc3\xbclikute seast valitud asjamehed linna omavalitsusliku juhtimisorgani, mis kaitses linna huvisid v\xc3\xbcrsti ees. Esimene valitud ja veet\xc5\xa1e otsusega ametisse nimetatud possaadnik astus ametisse 1126. aastal ning tuhatnik alates 1130. aastast. Linnadesse, kus veet\xc5\xa1ekord puudus, n\xc3\xa4iteks Moskvasse ja Tveri, m\xc3\xa4\xc3\xa4ras tuhatniku suurv\xc3\xbcrst._NEWLINE_XII sajandil otsustas Novgorodi veet\xc5\xa1e Kiievist m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud valitsejad k\xc3\xb5rvaldada ja valida v\xc3\xbcrsti aristokraatlikust suguv\xc3\xb5sast, seades talle tingimuseks,et ta ei \xc3\xbcrita saada suurv\xc3\xbcrstiks. Seej\xc3\xa4rel \xc3\xbcmbritseti ta v\xc3\xbcrsti v\xc3\xb5imukasutuse kontrollimiseks Novgorodi Vabariigis kohaliku b\xc3\xbcrokraatiaga. S\xc3\xb5ltuvalt valitud v\xc3\xbcrsti ja Novgorodi esindajate omavahelistest suhetest v\xc3\xb5idi v\xc3\xbcrst valitsemisest ka vabastada ja pagendada. Peapiiskop, possaadnik ja tuhatnik valiti k\xc3\xb5rgeima v\xc3\xb5imuorgani, veet\xc5\xa1e, valimistel toetuskisa tugevuse p\xc3\xb5hjal. Tuhatniku valimistel v\xc3\xb5eti arvesse ka tavalise rahva esindajaid. Teenistusse astuva tuhatnikuga s\xc3\xb5lmiti leping ning teda assisteerisid saja s\xc3\xb5jamehe juht "sotnik" (ru:" \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba", \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9") ja k\xc3\xbcmne mehe juht "desjatskij" (ru:"\xd0\x94\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9"). Tuhatnikul olid tema \xc3\xbclalpidamiseks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kindlad sissetulekud Novgorodi eri piirkondadest._NEWLINE_Tolleaegsete tuhatnike hulgas leidus m\xc3\xb5juavaldava poliitilise t\xc3\xa4htsusega suurkujuks t\xc3\xb5usnuid, kellest \xc3\xbcks oli XIII sajandi alguses galiitsia tuhatnikuna tegutsenud Demjan (ru:\xd0\x94\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x8c\xd1\x8f\xd0\xbd). Tema s\xc3\xb5jaline ja poliitiline m\xc3\xb5juajaloolistele s\xc3\xbcndmustele kestis 23 aastat. Demjan oli komand\xc3\xb6r ja juhtis l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi ning muu hulgas hoiatas 1230. aastal v\xc3\xbcrst Daniil Romanovit\xc5\xa1 Galitskijt, teatades talle n\xc3\xb5o Aleksandri vanden\xc3\xb5ust. XIV sajandil, kui mitmed bojaarid asusid elama erinevatesse v\xc3\xbcrstiriikidesse, kasvas tuhatniku t\xc3\xa4htsus tunduvalt ning tema tohutu v\xc3\xb5im kujunes bojaaridele ja isegi v\xc3\xbcrstile m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra ohtlikuks. \xc3\x9cheks selliseks ajalooliseks n\xc3\xa4iteks on aastatel 1347\xe2\x80\x931356 Moskva tuhatnikuna tegutsenud Aleksei Petrovit\xc5\xa1 Hvost, kellel oli Kremlis oma \xc3\xb5ukond ja kes Moskva s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e \xc3\xbclemjuhatajana ei v\xc3\xb5inud ringi liikuda ilma kaitsesaatkonnata ning kelle \xc3\xbclemv\xc3\xb5imust alguse saanud intriigid l\xc3\xb5ppesid tema m\xc3\xb5rvaga. Bojaaride vanden\xc3\xb5u tagaj\xc3\xa4rjel Kremlis asetleidnud tuhatniku surm kutsus linnas esile rahutusi, mille t\xc3\xb5ttu mitmed privilegeeritud bojaariperekonnad olid sunnitud Moskvast Rjazani p\xc3\xb5genema. Alles 1358. aastal avanes neile v\xc3\xb5imalus Moskvasse tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumiseks._NEWLINE_Kuna ametnike valikut m\xc3\xb5jutas \xc3\xbcldiselt tema oma poja ja l\xc3\xa4hedaste sugulaste v\xc3\xb5i kogu suguv\xc3\xb5sa toetus, ei osutunud ametikoht tihti l\xc3\xb5plikult valimistega m\xc3\xa4\xc3\xa4ratuks, j\xc3\xa4i mitmeks aastaks \xc3\xbche mehe valdusse ning sellest kujunes niiviisi isalt pojale ja p\xc3\xb5lvest p\xc3\xb5lve p\xc3\xa4randatav teenistuskoht. M\xc3\xb5nikord kasutati seda vaheetapina teel possaadnikuks, mida v\xc3\xa4ljakujunenud soosimiskultuuri tagamaadel eriti h\xc3\xa4davajalikuna ei peetud.\n_START_SECTION_\nTuhatniku kohustused\n_START_PARAGRAPH_\nEsialgselt olid tuhatniku \xc3\xbclesanneteks s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e juhtimine, linna administratiivsete ametnike, sh possaadniku, kaitsmine, tema volitustekohaste juhtimis\xc3\xbclesannete, v\xc3\xb5imu ja otsuste t\xc3\xa4idesaatmise toetamine ning korra j\xc3\xa4relevalve veet\xc5\xa1el. Peagi hakkas ta tegelema hoopis maksude kogumise ning s\xc3\xb5jalise t\xc3\xa4htsusega kohustustele lisandus veel tsiviilkaitse ja \xc3\xbcldine korravalve. K\xc3\xb5rvuti nende \xc3\xbclesannetega teostas tuhatnik linna kaitserajatiste j\xc3\xa4relevalvet ja kutsus kokku veet\xc5\xa1e. Lisaks tegutses militaarne tuhatnik veel suursaadikuna ja kohtunikuna, rahuperioodil tunduvalt tsiviilsema kaubandusjuhina ja eelarvevahendite volitatud k\xc3\xa4sutajana ning tegeles \xc3\xa4ri\xc3\xb5igusalaste n\xc3\xb5ustamistega.\n_START_SECTION_\nNovgorodis\n_START_PARAGRAPH_\nXII\xe2\x80\x93XIII sajandil Novgorodis esimesed tuhatnikud erinesid teistest keskaegsete linnade tuhatnikest selle poolest, et nad valiti linna elanike hulgast ning nad esindasid madalama seisusega bojaaride, kaupmeeste ja linna vaesema lihtrahva huve. Novgorodi tuhatnik oli ennek\xc3\xb5ike "t\xc3\xb5sjat\xc5\xa1a" (ru:"\xd1\x82\xd1\x8b\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x87\xd0\xb0") ehk nn miilitsa juht. Tol ajal Novgorodis oli kolm erinevat maav\xc3\xa4e\xc3\xbcksust: v\xc3\xbcrsti dru\xc5\xbeiina, mille koosseisu kuulusid aadlikud ja mis kuulus otse v\xc3\xbcrsti v\xc3\xb5i nn asev\xc3\xbcrsti, namestniku alluvusse, piiskopir\xc3\xbcgement eesotsas bojaarist piiskopiametnikuga ja rahvamiilits, kelle liidrina oli tuhatnik koos sotnikega. Selle kohustuse k\xc3\xb5rval kuulusid tuhatniku tegevusvaldkonda veel kaubanduskohus ja hagiasjad, kaubandusalased rahvusvahelised l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised, kaubanduslike meetmete kontroll ja \xc3\xa4risuhete arendamine eri piirkondade vahel. Nad allusid \xc3\xbcksnes veet\xc5\xa1ele. Olles valitud lihtsama rahva hulgast, tegeles tuhatniku institutsioon muugagi kui vaid bojaaride m\xc3\xb5isate ja talude sotsiaalsete vajaduste ja huvide rahuldamisega. Tuhatnik oli Novgorodi kaubanduslepingute asendamatu s\xc3\xb5lmija, kaubandusega kaasnevate tulumaksude ametnik, v\xc3\xa4lismaiste saadikutega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste esmane organiseerija ja Vene v\xc3\xbcrsti juurde saadetava saatkonna liige._NEWLINE_Novgorodis lahendati 13.\xe2\x80\x9315. sajandil kaubandusvaidlused avaliku ja erasektori initsiatiivil loodud kohtuorganis, mis kaupmeeste p\xc3\xbcrgimuste kohaselt pidi v\xc3\xa4hendama riigi sekkumist ettev\xc3\xb5tjate kaubanduslikesse af\xc3\xa4\xc3\xa4ridesse. Riiklikuna esindajana ja samas kohtu eesistujana v\xc3\xb5ttis sellest osa ka tuhatnik. Juhul kui otsustamine puudutas avalikke huve, oli kohtunikekogu liikmeks ka possaadnik. Kaupmehi esindas kaks \xc3\xbchisuse v\xc3\xb5i artelli staarostit. Istungitel otsustati eri linnade kaupmeeste lahkarvamuste \xc3\xbcle ja samuti s\xc3\xa4testati Novgorodi \xc3\xb5igusaktidega rahvusvaheline jurisdiktsioon._NEWLINE_XIV sajandi esimesel veerandil hakati tuhatnikke valima bojaaride hulgast, kellel \xc3\xb5nnestus niimoodi endale haarata possaadniku j\xc3\xa4rel teinegi munitsipaalne v\xc3\xb5tmepositsioon. Sellest ajast alates peeti tuhatniku ametikohta possaadnikuks t\xc3\xb5usmisele eelnevaks seisuseks._NEWLINE_XIV sajandi keskpaigas kujunes Novgorodis asetleidnud reformimuudatustega seoses tuhatniku ametikohast sisemise hierarhiaga kollektiivorgan eesotsas \xc3\xbclem- ehk peatuhatnikuga (ru:\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 (\xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9)), kes esindas kogu Veliki Novgorodi ja kellele allusid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud (ru: \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x87\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5) tuhatnikud. XV sajandil algatati peatuhatnike iga-aastane rotatsioon ehk keerd, mis eeldas t\xc3\xb6\xc3\xb6tamist ametikohal aastase t\xc3\xa4htajaga ja mille k\xc3\xa4igus sai ta vajalikke t\xc3\xb6\xc3\xb6kogemusi t\xc3\xb6\xc3\xb6spetsiifika kohta antud kohal ning samas v\xc3\xb5imaldas linna eri rajoone esindavate bojaaride annete ja initsiatiivi rakendamist._NEWLINE_Novgorodi esimene tuhatnik valiti 1190. aastal ja tema nimi oli Mironeg. Esimene \xc3\xbclemtuhatnik oli Falalei Andreanovit\xc5\xa1 (aastast 1360)._NEWLINE_Kuigi need linnavalitsuse juhtivad ametnikud olid teenistusse valitud h\xc3\xa4\xc3\xa4lteenamusega, ei olnud nad alati linnaelanike meelt m\xc3\xb6\xc3\xb6da ning aastal 1228. aastal lahkus rahvas veet\xc5\xa1elt relvis r\xc3\xb6\xc3\xb6vima p\xc3\xb5latud peapiiskopi Arseni ja tuhatnik Vjat\xc5\xa1eslavi vara.\n_START_SECTION_\nPihkvas\n_START_PARAGRAPH_\nPihkvas tuhatnikuinstitutsiooni ei olnud. Linnas valiti kaks possaadnikku, kellest \xc3\xbcks oli linnapea, teine aga t\xc3\xa4itis tuhatniku funktsioone ja teda assisteerisid sotnikud.'