b'\n_START_ARTICLE_\nVabaduss\xc3\xb5da\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5ja algus\n_START_PARAGRAPH_\n11. novembril 1918 alistus Saksamaa esimese maailmas\xc3\xb5ja tulemusena antandile. P\xc3\xa4rast Saksamaal toimunud Novembrirevolutsiooni ja Saksa v\xc3\xa4gede evakueerimise algust t\xc3\xbchistas Lenini juhitud N\xc3\xb5ukogude Venemaa valitsus 13. novembril 1918 \xc3\xbchepoolselt Saksa keisririigiga s\xc3\xb5lmitud Brest-Litovski rahulepingu. 16. novembril andis Punaarmee \xc3\xbclemjuhataja Jukums V\xc4\x81cietis k\xc3\xa4su alustada taganevate Saksa v\xc3\xa4gede j\xc3\xa4rel pealetungi laialdasel rindel Soome lahest kuni Ukrainani, kuid korraldusega hoiduda relvakonfliktidest evakueeruva Saksa armeega. 18. novembril tungisid Punaarmee P\xc3\xb5hjarinde v\xc3\xa4ed L\xc3\xa4tisse. 19. novembril 1918 s\xc3\xb5lmiti Riias Saksa valitsuse esindaja August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esindajate vahel \xc3\x9cleandmise leping, millega Saksa Weimari vabariigi esindaja tunnistas, et \xc3\x9clemat riigiv\xc3\xb5imu Eesti etnografilises piirkonnas k\xc3\xa4sitab Eesti ministerium Ajutise Valitsuse kujul ja et kogu valitsemine selles piirkonnas l\xc3\xa4heb, niiv\xc3\xb5rd kui see juba s\xc3\xbcndinud ei ole, 21. novembrist saadik Eesti Valitsuse asutuste k\xc3\xa4tte._NEWLINE_22. novembril 1918 pani Punaarmee P\xc3\xb5hjarinde 7. armee 6. K\xc3\xbctidiviis pani toime esimese katse vallutada Jaanilinna ja Narvat, kuid linnas asunud Saksa v\xc3\xa4ed l\xc3\xb5id Kulgu lahingu k\xc3\xa4igus r\xc3\xbcnnaku tagasi ja seej\xc3\xa4rel taandusid. 28. novembril tungis Punaarmee P\xc3\xb5hjarinde v\xc3\xa4ed kahe diviisi j\xc3\xb5ududega (kokku 12 000 meest) \xc3\xbcle Eesti piiri Narvas.\n_START_SECTION_\nLiitlasabi\n_START_PARAGRAPH_\nEestit toetasid iseseisvusp\xc3\xbc\xc3\xbcdlustes ja v\xc3\xb5itluses N\xc3\xb5ukogude Venemaaga v\xc3\xa4lisriigid, 20. novembril avaldas Suurbritannia ja Iirimaa \xc3\x9chendkuningriigi asev\xc3\xa4lisminister Robert Cecil Eestile toetust ning lubas s\xc3\xb5jalist abi. 12. detsembril saabus Tallinna reidile Liepajast Suurbritannia s\xc3\xb5jalaevastik admiral Sir Edwyn Alexander-Sinclairi juhtimisel. Laevastiku saabumine \xc3\xb5nnestus teisel katsel, sest esimesel katsel hukkus Saaremaa l\xc3\xa4histel kergeristleja HMS Cassandra ning laevastik p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus tagasi. T\xc3\xa4nu Suurbritannia abile oli Eesti rannik N\xc3\xb5ukogude Punalaevastiku eest julgestatud. Briti laevastik t\xc3\xb5i Eestile ka relvi ja varustust. USA abistas Eestit eesk\xc3\xa4tt humanitaarabiga. Briti laevastik kaitses Eesti rannikut kuni 1919. aasta 5. jaanuarini, mil lahkus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerelt._NEWLINE_23. detsembril 1918 nimetati s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhatajaks polkovnik Johan Laidoner. Korraldati mobilisatsioon, mis 5. jaanuariks 1919 t\xc3\xb5i kokku Eesti kaitsej\xc3\xb5ududesse ainult 13 500 meest. P\xc3\xb5hilise osa kaitsej\xc3\xb5ududest moodustasid esimeses maailmas\xc3\xb5jas osalenud eesti ohvitserid ja kooli\xc3\xb5pilastest vabatahtlikud._NEWLINE_Olulist rolli m\xc3\xa4ngisid edasises s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus 30. detsembril Tallinnasse j\xc3\xb5udnud Martin Ekstr\xc3\xb6mi juhitud 1. Soome vabatahtlike salga vabatahtlikud Soomest ning Eesti vabatahtlikest \xe2\x80\x93 koolipoistest \xe2\x80\x93 moodustatud \xc3\xbcksused, kohalikest baltisakslaste poolt moodustatud Balti pataljon Konstantin Weissi juhtimisel ja Pihkva piirkonnas Punaarmeed takistanud vene valgekaartlaste Pihkva korpus. Viimane Saksa v\xc3\xa4eosa lahkus Tallinna kaudu P\xc3\xb5hja-Eestist 9. detsembril.\n_START_SECTION_\nVabaduss\xc3\xb5da kirjanduses ja filmikunstis\n_START_PARAGRAPH_\nVabaduss\xc3\xb5da on leidnud v\xc3\xb5rdlemisi laialdast kajastust nii kirjanduses kui ka filmikunstis. Peamiseks Vabaduss\xc3\xb5da kajastavaks ilukirjanduslikuks teoseks v\xc3\xb5ib pidada 1936. aastal ilmunud Albert Kivika romaani "Nimed marmortahvlil" ja sellel p\xc3\xb5hinevat 2002. aastal esilinastunud m\xc3\xa4ngufilmi "Nimed marmortahvlil", mille lavastas Elmo N\xc3\xbcganen. Kivikat autasustati 1937. aastal romaani eest Riigivanema auhinnaga ja filmivariant kogus kinodes ligi 168 000 vaatajat, mis oli kuni aastani 2016 Eesti kinok\xc3\xbclastuse rekord._NEWLINE_Ilukirjandusteostest p\xc3\xb5hinevad Vabaduss\xc3\xb5ja ainetel n\xc3\xa4iteks veel 1935. aastal ilmunud Kalju Rahu seiklusromaan "Isamaa eest" ning samal aastal ilmunud Richard Rohu romaan "Esimene armastus" ja August Gailiti romaan "Isade maa". Ilmunud on ka m\xc3\xa4lestusteraamatuid, millest paariks tuntumaks v\xc3\xb5ib pidada Soomusrongide Divisjoni \xc3\xbclema abi kolonelleitnant Arnold Hinnomi k\xc3\xa4sikirjadel p\xc3\xb5hinevat teost "Suur heitlus. M\xc3\xa4lestusi rahvusv\xc3\xa4eosade ajast ja Vabaduss\xc3\xb5jast" (2010) ning Rootsi vabatahtliku ja soomusauto Kalevipoeg \xc3\xbclema Einar Lundborgi teost "Soomusautoga Eesti Vabaduss\xc3\xb5jas" (1968)._NEWLINE_Filmikunstis on t\xc3\xa4htsamad Vabaduss\xc3\xb5da puudutavad teosed Theodor Lutsu 1927. aasta film "Noored kotkad" ning riikliku programmi "Eesti Vabariik 90" raames valminud ja 2008. aastal Eesti Televisioonis linastunud 13-osaline ajalooline draamasari "Tuulepealne maa". Samuti on tehtud Vabaduss\xc3\xb5da k\xc3\xa4sitlevaid dokumentaalfilme. 2018. aasta 13. jaanuaril esilinastus Eesti Televisioonis 16-osaline dokumentaalsaatesari "Vabaduss\xc3\xb5ja lugu", mille autorid on Elo Selirand ja Indrek Treufeldt.'