b'\n_START_ARTICLE_\nKesu raba\n_START_PARAGRAPH_\nKesu raba asub Rapla maakonna ja P\xc3\xa4rnu maakonna piiril. Halduslikult on suurem osa rabast M\xc3\xa4rjamaa vallas ning raba l\xc3\xb5unapoolsed servalad ulatuvad veidi ka P\xc3\xb5hja-P\xc3\xa4rnumaa ja L\xc3\xa4\xc3\xa4neranna valla aladele._NEWLINE_Kesu raba pindala on 30 km\xc2\xb2. Turbalasundi paksus on kuni 7 meetrit, keskmine paksus 5 meetrit. Turbavarud on 113 miljonit m\xc2\xb3. Pindala\xc3\xbchiku kohta on Kesu raba suurimate turbavarudega soode hulgas Eestis. Raba absoluutne k\xc3\xb5rgus on 21 meetrit._NEWLINE_82% soost on raba, 10% siirdesoo ja 8% madalsoo. Soos on laugastikku \xe2\x80\x93 raba idasosas ja raba l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas. 1950ndate aastate alguses toimus raba l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas suur soop\xc3\xb5leng, mille tagaj\xc3\xa4rgi on selgelt m\xc3\xa4rgata t\xc3\xa4naseni. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval toimub Kesu raba l\xc3\xa4\xc3\xa4ne edelapoolses servas intensiivne mineraalmaa soostumine._NEWLINE_V\xc3\xa4ljavool Kesu rabast on Kasari j\xc3\xb5gikonda (Naravere oja, Liiva oja, Kesu oja, Avaste oja)._NEWLINE_19. sajandil ja 20. sajandi alguses on raba servaladel kaevandatud v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral turvast. Suurem soo turbavarude h\xc3\xb5lvamine oli kavas 1960ndatel aastatel, mida ei tehtud siiski teoks. Kunagist turbakaevandust meenutavad Kesu k\xc3\xbclas vett t\xc3\xa4is turbav\xc3\xb5tuaugud. Siin-seal on s\xc3\xa4ilinud ka soose kaevatud vanu linaleoaukusid._NEWLINE_1992. aastal v\xc3\xb5eti suurem osa soost looduskaitse alla (Kesu sookaitseala).'