b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi F\xc3\xb6deratiivne Riik\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1974. aasta 25.\xe2\x80\x9326. detsembrini k\xc3\xbclastas K\xc3\xbcprost \xc3\x9cRO peasekret\xc3\xa4r Kurt Waldheim ja n\xc3\xb5udis, et saare kahe kogukonna vahel alustataks kahepoolseid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi. P\xc3\xa4rast seda, kui 1967. aasta 28. detsembril oli kuulutatud v\xc3\xa4lja K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi Autonoomne Administratsioon, k\xc3\xa4ivitas K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi kogukond 1975. aasta 13. veebruaril hoopis \xc3\xbchepoolselt arengute j\xc3\xa4rgmise etapi. Selleks oli K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi F\xc3\xb6deratiivse Riigi v\xc3\xa4ljakuulutamine K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi Autonoomse Administratsiooni assambleel administratsiooni eesistuja Rauf Denkta\xc5\x9fe poolt._NEWLINE_K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi F\xc3\xb6deratiivne Riik kuulutati v\xc3\xa4lja kui esimene samm tulevase f\xc3\xb6deratiivse K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi riigi loomisel. Ent sellele olid vastu nii K\xc3\xbcprose Vabariik, \xc3\x9cRO kui ka rahvusvaheline \xc3\xbcldsus. \xc3\x9cRO Julgeolekun\xc3\xb5ukogu resolutsioonis v\xc3\xa4ljendati k\xc3\xbcll kahetsust riigi v\xc3\xa4ljakuulutamise \xc3\xbcle, kuid dokumendis ei k\xc3\xa4sitletud seda iseseisvuse \xc3\xbchepoolse v\xc3\xa4ljakuulutamise ja lahku l\xc3\xb6\xc3\xb6mise katsena. K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi juhid eesotsas Rauf Denkta\xc5\x9fega lootsid, et K\xc3\xbcprose kreeklased hakkavad neid v\xc3\xb5rdseks osapooleks pidama, ja j\xc3\xa4tkasid enda f\xc3\xb6deratiivse riigi v\xc3\xa4ljakuulutamise teed. \xc3\x9cleminek "administratsioonist" riigiks v\xc3\xb5imaldas K\xc3\xbcprose t\xc3\xbcrklastel oma p\xc3\xb5hiseadus kirja panna._NEWLINE_P\xc3\xb5hja-K\xc3\xbcprose 1976. aasta \xc3\xbcldvalimistel sai Denkta\xc5\x9fe juhitud Riikliku \xc3\x9chtsuse Partei 53,7% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest ja Riigin\xc3\xb5ukogus enamuse. Riigin\xc3\xb5ukogu j\xc3\xa4tkas seej\xc3\xa4rel arutelusid ja p\xc3\xb5hiseaduse koostamist. K\xc3\xb5ik poliitilised parteid n\xc3\xb5ustusid probleemi f\xc3\xb6deratiivse lahendusega koos T\xc3\xbcrgi poolse j\xc3\xa4tkuva julgeoleku tagamisega. Debatid keskendusid ideoloogilistele, \xc3\xbchiskondlikele ja majanduslikele alustele. Seejuures toetasid opositsioonis olevad parteid Vabariiklik T\xc3\xbcrgi Partei ja \xc3\x9chiskondlik Vabastuspartei parlamentaarset s\xc3\xbcsteemi ning kritiseerisid p\xc3\xb5hiseaduse mustandit seoses presidendile antava v\xc3\xb5imuga._NEWLINE_P\xc3\xa4rast kaheksat aastat nurjunud l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi K\xc3\xbcprose kreeklaste ja t\xc3\xbcrklaste kogukondade vahel kuulutas saare p\xc3\xb5hjaosa 1983. aasta 15. novembril v\xc3\xa4lja iseseisvuse, v\xc3\xb5ttes oma riigi nimeks P\xc3\xb5hja-K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi Vabariik.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1978 oli K\xc3\xbcprose T\xc3\xbcrgi F\xc3\xb6deratiivse Riigi impordi suuruseks 2 067 457 000 T\xc3\xbcrgi liiri ja ekspordi suuruseks 758 453 000 liiri. Aastal 1980 olid need n\xc3\xa4itajad vastavalt 7 086 008 000 liiri ja 3 345 262 000 liiri.'