b'\n_START_ARTICLE_\nTarvastu kirik\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKindlad andmed Tarvastu kiriku ehitamise aja kohta puuduvad, kuid arvatakse, et kirik ehitati 13. sajandil ja umbes samal ajal Tarvastu ordulinnusega._NEWLINE_Algne kirik oli praegusest umbes 10 meetrit l\xc3\xbchem ja ilma tornita. _NEWLINE_P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i kirik hooletusse ning katus, lagi ja m\xc3\xbc\xc3\xbcrid lagunesid. 1771. aastal ehitati kiriku l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsesse otsa 10-meetrine pikendus ja torn. Ehitati ka puulagi, mis kaunistati Viimset kohtup\xc3\xa4eva kujutava maaliga. _NEWLINE_6. mail 1892 l\xc3\xa4ks kirik piksel\xc3\xb6\xc3\xb6gist p\xc3\xb5lema. Kohalike abiga p\xc3\xa4\xc3\xa4steti hoonest kroonl\xc3\xbchtrid, pingid, orel, kantsel ja altar koos maaliga. Loodeti, et p\xc3\xb5lev torn kukub kirikust eemale, kuid juhtus kahjuks vastupidi ning tulekahju j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4id alles vaid kivist m\xc3\xbc\xc3\xbcrid._NEWLINE_Taastamist\xc3\xb6\xc3\xb6d algasid 6. aprillil 1893. Ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6de algkapitaliks oli kindlustush\xc3\xbcvitisena saadud 22 000 rubla. Ehitust\xc3\xb6id juhatas Gustav Beermann, kes oli varem juhtinud ehitust\xc3\xb6id Tartu Peetri kirikus, Narva Peetri kirikus ja Tallinna Kaarli kirikus. Kirik taastati uusgooti stiilis. Tarvastu m\xc3\xb5isah\xc3\xa4rra parun von Mensenkampffi soovitusel tehti juurdeehitised k\xc3\xb5rged ning kaunistati v\xc3\xa4ikeste nurgatornidega. Uue kiriku ehitamisel asendati vana tornikukk kullatud ristiga._NEWLINE_5. detsembril 1893 toimus kiriku taasp\xc3\xbchitsemine, mille viis l\xc3\xa4bi tolleaegne Liivimaa kindralsuperintendent Friedrich August Wilhelm Hollmann. Uus torn on 58 meetrit k\xc3\xb5rge. _NEWLINE_P\xc3\xb5lemise ajal kannatada saanud kirikukell pandi k\xc3\xbcll uuesti \xc3\xbcles, kuid see kukkus varsti puruks ning 9. novembril 1897 vahetati 240 aastat kogudust teeninud kell uue vastu. Marmorist altarilaua kinkis kirikule praost Michael J\xc3\xbcrmann, kes teenis Tarvastus 1883\xe2\x80\x931923. Altarimaali maalis 1859. aastal Theodor Thieme ja selle kinkis kirikule parun Karl von Mensenkampff. 1906.aastal paigutati altariseina kohale kaks elusuuruses inglikuju, mille autoriks kohalik T\xc3\xbcma talu peremees Jaan Viira. 1911. aastal valmistas uue oreli eesti orelimeister August Terkmann.'