b'\n_START_ARTICLE_\nLucius III\n_START_SECTION_\n1181. aasta paavsti valimised\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III valiti paavstiks 1. septembril 1181 Roomas Lateraani palees ja p\xc3\xbchitseti ametisse p\xc3\xbchap\xc3\xa4eval 6. septembril Velletris kardinal Giaginto Bobo (hilisem paavst Coelestinus III) poolt._NEWLINE_31. augustist 1. septembrini 1181 toimunud valimistel osales Salvador Miranda andmetel 29 kardinali.\n_START_SECTION_\nSuhted Saksamaaga\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III kohtus oktoobris 1184 Veronas peetud sinodil Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossaga. Nad pidasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi Friedrichi poja Heinrichi kroonimise, uue ristis\xc3\xb5ja alustamise, ketserite tagakiusamise ja Toscana hertsoginna Matilda p\xc3\xa4randi osas. Paavst keeldus Trieri peapiiskopina tunnustamast keisri soosikut ega soostunud Heinrichit kroonima kaaskeisriks. Paavst ei tahtnud tunnustada ka Heinrichi kihlumist Sitsiilia printsessi Konstanzega.\n_START_SECTION_\nSuhted Iirimaaga\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III m\xc3\xa4\xc3\xa4ras St. Edmundsi kloostri abti Samsoni delegaadiks Iirimaal. Ta ordineeris Dublini piiskopiks John Comyni.\n_START_SECTION_\nSuhted \xc5\xa0otimaaga\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III vabastas \xc5\xa0oti kuninga William I kirikuvande alt ja saatis talle 17. m\xc3\xa4rtsil 1183 kuldroosi. Paavst kohtus Glasgow\' piiskopi Joceliniga.\n_START_SECTION_\nSisepoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nRoomas puhkenud rahutuste t\xc3\xb5ttu siirdus Lucius III vahetult p\xc3\xa4rast paavstiks saamist Velletrisse. Ta j\xc3\xa4ttis roomlastele kinnitamata eelk\xc3\xa4ijate antud privileegid. Ta naasis Rooma novembris 1181, kuid pidi m\xc3\xa4rtsis 1182 taas lahkuma, elades hiljem Velletris, Anagnis, L\xc3\xb5una-Itaalias, Bolognas ja Veronas.\n_START_SECTION_\nMunklus\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III tunnustas 1182 tsistertslasest abti ja m\xc3\xbcstiku Giacomo tegevust._NEWLINE_Ta tunnustas V\xc3\xa9zelay kloostri munkade tegevust.\n_START_SECTION_\nCuenca piiskopkonna rajamine\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III rajas 1183 Hispaanias Cuenca piiskopkonna.\n_START_SECTION_\nKetserite tagakiusamine\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III koostas 4. novembril 1184 Veronas dekreedi "Ad abolendum", millega s\xc3\xa4testati muuhulgas, et kui kirik on ketseri ekskommunitseerinud, v\xc3\xb5ib ilmalik kohus m\xc3\xa4\xc3\xa4rata talle karistuse._NEWLINE_Paavst keelas humiliati ordu vaimulikel jutlustamise.\n_START_SECTION_\nBruno kanoniseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III kanoniseeris 5. septembril 1183 Bruno Segnist.\n_START_SECTION_\nOnupojapoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III m\xc3\xa4\xc3\xa4ras 1182 kardinaliks oma onupoja Uberto Allucingoli.\n_START_SECTION_\nLucius III kultuuriloos\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III p\xc3\xbchitses 8. juulil 1184 Bologna katedraali.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nLucius III suri 25. novembril 1185 Veronas ja maeti Verona katedraali.\n_START_SECTION_\nHinnang\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Becket iseloomustas 2. juulil 1168 Ubaldo Allucingolit mittekorrumpeerunud kardinalina. Sama hinnangu andis ta ka kardinal Giaginto Bobole (hilisem paavst Coelestinus III).'