b'\n_START_ARTICLE_\nMustr\xc3\xa4stas\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nMustr\xc3\xa4stas on levinud Euroopas ja Loode-Aafrikas, V\xc3\xa4ike- ja Kesk-Aasias, P\xc3\xb5hja-Indias ja L\xc3\xb5una-Hiinas. V\xc3\xb5\xc3\xb5rliigina on ta sisse toodud Kagu-Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Eestis on mustr\xc3\xa4stas tavaline, kuid v\xc3\xa4ikesearvuline haudelind, kes elab pigem L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis ja linnades. Levila suuremas osas on ta paigalind, p\xc3\xb5hjas esineb r\xc3\xa4nnet. Eestis on mustr\xc3\xa4stas pigem r\xc3\xa4ndlind, kuid osa j\xc3\xa4\xc3\xa4b talveks paigale._NEWLINE_Eestis hinnatakse mustr\xc3\xa4sta pesitsusaegset arvukust 300 000 - 400 000 paarile, talvist arvukust 5000 - 10 000 isendile .\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nMustr\xc3\xa4stas on umbes hallr\xc3\xa4sta suurune. Isaslind on s\xc3\xbcsimusta sulestiku, kollase silmar\xc3\xb5nga, kollase noka ja tumepruunide jalgadega (esimesel talvel on isased tumeda nokaga). Emaslinnud on valdavalt pruunisulelised, valkja kurgualuse ja ookriv\xc3\xa4rvi tumedat\xc3\xa4hnilise rinnaga. Noorlinnud sarnanevad emastega, kuid on heledamad ja kirjumad.\n_START_SECTION_\nEluviisid\n_START_PARAGRAPH_\nMustr\xc3\xa4stad toituvad selgrootutest, marjadest ja seemnetest; sealjuures suudavad mustr\xc3\xa4stad r\xc3\xa4stastest ainsana jalgadega maad siblida, et hankida toitu pinnasest. Maapinnal liigub mustr\xc3\xa4stas h\xc3\xbcpeldes._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4stas rajab pesa maapinnale v\xc3\xb5i madalale k\xc3\xa4nnut\xc3\xbc\xc3\xbckale. Ta elab varjatumalt ja puutub v\xc3\xa4hem silma. Rohkem on kuulda tema laulu, mis meenutab laulur\xc3\xa4sta oma, aga on sellest aeglasem ja melanhoolsem._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4stas ei pelga inimtegevust. Ta elutseb parkides, kalmistutel ja isegi t\xc3\xa4navatel. Linnades on ta paigalind ja vahel isegi pesitseb talvel. N\xc3\xa4iteks leiti kord jaanuaris mustr\xc3\xa4sta poegadega pesa suure kaupluse neoonsildil Berliinis._NEWLINE_Talve l\xc3\xb5ppedes laulavad isased keerukalt ja kaunik\xc3\xb5laliselt. Iga isendi laul on erinev ja t\xc3\xb5endab, et vanemate lindude repertuaar on etem kui nooremate suguvendade oma. K\xc3\xbclm ilm t\xc3\xb5kestab laulmist, v\xc3\xa4hemasti varajasel kevadajal, mahe ja niiske ilm hoogustab seda. Haudumise ajal j\xc3\xb5uab laul haripunkti ja seda v\xc3\xb5ib siis kuulda varajasest \xc3\xb5htuh\xc3\xa4marikust kuni hilise koidikuni._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4sta keskmine eluiga on 2,4 aastat. R\xc3\xb5ngastamise andmetel elas k\xc3\xb5ige vanem mustr\xc3\xa4stas 21 aastat ja 10 kuud._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4stas on Rootsi rahvuslind.\n_START_SECTION_\nPesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nIsane mustr\xc3\xa4stas p\xc3\xbc\xc3\xbcab emase t\xc3\xa4helepanu v\xc3\xb5ita pulmatantsuga, milleks on pead noogutades edasi-tagasi jooksmine, nokk lahti, ja madalah\xc3\xa4\xc3\xa4lse lauluga. Emane j\xc3\xa4\xc3\xa4b liikumatuks seniks, kuni ta t\xc3\xb5stab pea ja saba, mis n\xc3\xa4itab, et ta on valmis paarituma._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4stas on monogaamne lind. Harilikult p\xc3\xbcsivad paarid koos kuni \xc3\xbche poole surmani. Siiski, kui pesitsemine eba\xc3\xb5nnestub, l\xc3\xa4heb 20% paaridest lahku. Ehkki mustr\xc3\xa4stas on sotsiaalselt monogaamne, n\xc3\xa4itab \xc3\xbcks uuring, et 17% mustr\xc3\xa4statibudest on s\xc3\xbcndinud v\xc3\xa4ljaspool "abielu"._NEWLINE_Paar otsib pesitsemiseks sobiva koha tihnikus v\xc3\xb5i p\xc3\xb5\xc3\xb5sas. Sealjuures eelistab ta igihaljaid v\xc3\xb5i okkalisi taimi, n\xc3\xa4iteks astelpaju, luuderohi, viirpuu, kuslapuu ja toomingas._NEWLINE_Emane ehitab rohust ja teistest taimedest kena kausja pesa, mille ta kindlustab muda ja mudaste lehtedega. Ta muneb 3\xe2\x80\x935, tavaliselt 4 sinakasrohelist punakaspruunide t\xc3\xa4hnidega muna, mis on 2,9\xc3\x972,1 cm suured ja kaaluvad 7,2 g, millest 6% on munakoor. L\xc3\xb5una-Indias on munad kahvatumad kui Euroopas._NEWLINE_Emane haub 12\xe2\x80\x9314 p\xc3\xa4eva. Pojad s\xc3\xbcnnivad pimedate ja t\xc3\xa4iesti paljastena. Poegi toidavad ja pesast eemaldavad r\xc3\xa4ppetompe m\xc3\xb5lemad vanemad. Pojad lennuv\xc3\xb5imestuvad 10\xe2\x80\x9319, keskmiselt 13,6 p\xc3\xa4eva vanuselt. P\xc3\xa4rast pesast lahkumist toidavad vanemad neid veel kuni 3 n\xc3\xa4dalat. Kui emane hakkab looma teist kurna, j\xc3\xa4tkab isane \xc3\xbcksinda esimese kurna poegade toitmist. Teine kurn on \xc3\xbcsna tavaline ja kui esimene l\xc3\xa4ks korda, siis muneb emane teise kurna samasse pessa kuhu esimesegi. Levila l\xc3\xb5unaosas v\xc3\xb5ib esineda kolmaski kurn._NEWLINE_M\xc3\xa4gedes elaval alamliigil T. maximus on l\xc3\xbchem pesitsushooaeg ja seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4hem kurnasid. Pesas on ka v\xc3\xa4hem mune (2\xe2\x80\x934, keskmiselt 2,86), aga munad on suuremad. Haudeperiood on pisut l\xc3\xbchem, 12\xe2\x80\x9313 p\xc3\xa4eva, kuid poegade pesast lahkumiseni kulub rohkem aega, 16\xe2\x80\x9318 p\xc3\xa4eva.\n_START_SECTION_\nLooduslikud vaenlased\n_START_PARAGRAPH_\nMustr\xc3\xa4sta peamine looduslik vaenlane on kass. Neid k\xc3\xbctivad v\xc3\xb5imaluse korral ka rebased ja r\xc3\xb6\xc3\xb6vlinnud, n\xc3\xa4iteks haukad. Mune varastavad vareslased, n\xc3\xa4iteks harakas ja paskn\xc3\xa4\xc3\xa4r. Siiski pole m\xc3\xa4rgata, et looduslikud vaenlased mustr\xc3\xa4sta arvukust oluliselt m\xc3\xb5jutaksid._NEWLINE_M\xc3\xb5nikord muneb mustr\xc3\xa4sta pessa k\xc3\xa4gu. K\xc3\xa4gude m\xc3\xb5ju mustr\xc3\xa4staste arvukusele on t\xc3\xbchine, sest mustr\xc3\xa4stad tunnevad \xc3\xbcldiselt v\xc3\xb5\xc3\xb5ra muna \xc3\xa4ra ja viskavad selle pesast v\xc3\xa4lja. Uus-Meremaal, kus elab maoori koelk\xc3\xa4gu Urodynamis taitensis, on mustr\xc3\xa4stad sisse viidud juba 130 aastat tagasi, kuid sealsetel mustr\xc3\xa4stastel on ikka s\xc3\xa4ilinud v\xc3\xb5ime v\xc3\xb5\xc3\xb5raid mune \xc3\xa4ra tunda ja kalduvus need pesast v\xc3\xa4lja visata._NEWLINE_Nagu teistel v\xc3\xa4rvulistel, on ka mustr\xc3\xa4stastel sageli siseparasiite, k\xc3\xb5ige sagedamini perekondadest Isospora ja Capillaria. \xc3\x9cle 80% mustr\xc3\xa4stastest on nakatunud siseparasiitidega._NEWLINE_Mustr\xc3\xa4stad veedavad palju aega maapinnal toitu otsides ja seal v\xc3\xb5ivad nad saada v\xc3\xa4lisparasiite, nimelt puuke. Puugid kinnituvad k\xc3\xb5ige sagedamini mustr\xc3\xa4sta pea k\xc3\xbclge. Prantsusmaal leiti, et maal elavatest mustr\xc3\xa4stastest 74%-l on perekonda Ixodes kuuluv puuk, aga linnas elavatest k\xc3\xb5igest 2%-l. See tuleb osalt sellest, et maapiirkondades on puukide vaheperemehed, n\xc3\xa4iteks rebased, hirved ja karud, m\xc3\xa4rksa arvukamad kui linnades. On t\xc3\xa4heldatud, et puugid levitavad mustr\xc3\xa4stastele borrelioosi, aga mustr\xc3\xa4stad peavad sellele \xc3\xbcsna h\xc3\xa4sti vastu, v\xc3\xa4lja arvatud varakevadel, kui nad on pikast r\xc3\xa4ndest kurnatud.'