b'\n_START_ARTICLE_\nEmanuel Lasker\n_START_PARAGRAPH_\nEmanuel Lasker (24. detsember 1868 \xe2\x80\x93 11. jaanuar 1941) oli Saksa juudi soost maletaja, matemaatik ja filosoof. Lasker oli j\xc3\xa4rjekorras teine male maailmameister ja p\xc3\xbcsis maailmameistrina rekordiliselt 27 aastat. Ta oli omal ajal \xc3\xbcks k\xc3\xb5ige domineerivamaid meistreid ja teda peetakse siiamaani \xc3\xbcheks ajaloo tugevaimaks maletajaks._NEWLINE_Tema m\xc3\xa4ngukaaslased on \xc3\xb6elnud, et Lasker m\xc3\xa4ngis tihti ps\xc3\xbchholoogiliselt ning vastaste s\xc3\xb5nul tegi ta selleks kohati isegi meelega n\xc3\xb5rgemaid k\xc3\xa4ike, et neid segadusse ajada. Hilisem anal\xc3\xbc\xc3\xbcs on n\xc3\xa4idanud, et ta oli oma ajast eespool ning kasutas mitmekesisemat stiili, kui teised temaaegsed m\xc3\xa4ngijad. Lasker tundis avangute teooriat h\xc3\xa4sti, kuid ta ei olnud tihti sellega p\xc3\xa4ri. Ta avaldas maleajakirju ja viis raamatut. Lasker tegeles ka teiste m\xc3\xa4ngude arendamisega: ta oli suurep\xc3\xa4rane brid\xc5\xbeim\xc3\xa4ngija ning kirjutas ka mitmest muust m\xc3\xa4ngust, n\xc3\xa4iteks go\'st. _NEWLINE_Lasker tegeles matemaatikaga ja on tuntud oma kaast\xc3\xb6\xc3\xb6 poolest kumulatiivse algebra vallas. Tema filosoofilised t\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4id aga suurema t\xc3\xa4helepanuta. Lasker suri 72-aastasena New Yorgis neerup\xc3\xb5letikku.\n_START_SECTION_\nVarasemad aastad\n_START_PARAGRAPH_\nEmanuel Lasker s\xc3\xbcndis Berlinchenis (praegune Barlinek) Preisimaa kuningriigis juudi soost kantori lapsena. 11-aastaselt saadeti ta Berliini matemaatikat \xc3\xb5ppima. Berliinis elas ta koos oma venna Bertholdiga, kes \xc3\xb5petas teda malet m\xc3\xa4ngima. Kuna Berthold oli omal ajal tugev maletaja, suutis ta ka Laskerit korralikult treenida ning juba varsti osales Lasker kohalikel auhindadega kaardi- ja maleturniiridel._NEWLINE_Tema ema ja isa olid aga mures, et noor Lasker kulutab liiga palju aega male m\xc3\xa4ngimisele ja liiga v\xc3\xa4he \xc3\xb5ppimisele ning soovitasid Bertholdil talle uus kool otsida. Laskeri uue kooli direktoriks osutus aga kohaliku maleklubi president, kes ei kavatsenudki Laskeri malekirge taltsutada. Nii n\xc3\xa4itas Lasker ka keskkoolis suurep\xc3\xa4raseid male- ja matemaatikaoskusi._NEWLINE_Lasker t\xc3\xb5usis kiiresti tippu, v\xc3\xb5ites Kaiserhofi kohviku 1888.\xe2\x80\x931889. aasta talveturniiri ja Hauptturnieri turniiri, mis peeti Saksa Malef\xc3\xb6deratsiooni kongressil Breslaus. Sellega teenis ta meistritiitli ja sai hakata m\xc3\xa4ngima meistriturniiridel. Algas Laskeri k\xc3\xb5rgem malekarj\xc3\xa4\xc3\xa4r._NEWLINE_Heade tulemuste j\xc3\xa4tkuks osales ta rahvusvahelisel Amsterdami turniiril ja saavutas seal teise koha, olles eespool isegi tugevast Isidore Gunsbergist. Oma esimest turniiriv\xc3\xb5itu jagas ta oma venna Bertholdiga Berliini turniiril. Aastal 1893 v\xc3\xb5itis ta New Yorgi turniiril k\xc3\xb5ik 13 m\xc3\xa4ngu ning seega ka turniiri. See on \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest kordadest, kui keegi on nii tugeval turniiril suutnud k\xc3\xb5ik m\xc3\xa4ngud v\xc3\xb5ita._NEWLINE_Aastail 1889\xe2\x80\x931893 v\xc3\xb5itis ta k\xc3\xb5ik peetud mat\xc5\xa1id selliste tuntud nimede nagu Curt von Bardelebeni, Jacques Miesesi, Henry Birdi, Joseph Blackburne\'i ja Berthold Englischi vastu._NEWLINE_1892. aastal asutas Lasker oma esimese maleajakirja The London Chess Fortnightly, mida anti v\xc3\xa4lja 1892. aasta 15. augustist kuni 1893. aasta 30. juulini._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda suundus ta Ameerika \xc3\x9chendriikidesse, kus veetis kaks aastat. Lasker soovis korraldada mat\xc5\xa1i ka Siegbert Tarraschiga, kuid too keeldus.\n_START_SECTION_\nMaailmameistriks saamine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast seda, kui Tarrasch oli mat\xc5\xa1ist keeldunud, korraldas Lasker mat\xc5\xa1i hoopis valitseva maailmameistri Wilhelm Steinitziga. Mat\xc5\xa1 m\xc3\xa4ngiti k\xc3\xbcmne v\xc3\xb5iduni ning see toimus New Yorgis, Montrealis ja Philadelphias. Steinitz oli varem kuulutanud, et tema v\xc3\xb5idus pole kahtlustki, aga Lasker v\xc3\xb5itis esimese m\xc3\xa4ngu. Steinitz v\xc3\xb5itis omakorda teise m\xc3\xa4ngu. J\xc3\xa4rgnes 4 viiki, kuid siis v\xc3\xb5itis Lasker viis m\xc3\xa4ngu j\xc3\xa4rjest ja Steinitz palus n\xc3\xa4dal aega puhkust. Mat\xc5\xa1i j\xc3\xa4tkudes v\xc3\xb5itis Steinitz kaks m\xc3\xa4ngu, kuid l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5itis Lasker mat\xc5\xa1i 10 v\xc3\xb5idu, 4 viigi ja 5 kaotusega. Nii sai temast teine ametlikult tunnustatud maailmameister. Tiitlit Steinitzi vastu kaitses ta 1896.\xe2\x80\x931897. aastal, kui saavutas 10 v\xc3\xb5itu, 5 viiki ja 2 kaotust.\n_START_SECTION_\n27 aastat maailmameister\n_START_PARAGRAPH_\n1894. aasta mat\xc5\xa1i tulemusena ei hinnatud Laskeri tugevust veel kuigi k\xc3\xb5rgelt, mille \xc3\xbcheks p\xc3\xb5hjuseks peeti ka seda, et Lasker polnud kahe teise tugevama maletajaga, Siegbert Tarraschi ja Mihhail T\xc5\xa1igoriniga veel m\xc3\xa4nginud. 1894. aasta m\xc3\xa4ngu kommenteerides arvas Tarrasch, et Lasker v\xc3\xb5itis vaid seet\xc3\xb5ttu, et Steinitz oli juba vana. _NEWLINE_Hoolimata kriitikast v\xc3\xb5itis Lasker peaaegu k\xc3\xb5ik ajavahemikul 1896\xe2\x80\x931914 peetud mat\xc5\xa1id, millest kolmes kaitses ta ka oma maailmameistritiitlit. K\xc3\xb5igepealt tegi ta seda Marshalli vastu 1907. aastal. Marshalli agressiivne m\xc3\xa4ngustiil ei toonud talle Laskeri vastu mitte \xc3\xbchtegi v\xc3\xb5itu ning Lasker v\xc3\xb5itis \xc3\xbcldskooriga 11\xc2\xbd:3\xc2\xbd (8 v\xc3\xb5itu, 7 viiki)._NEWLINE_1908. aastal kaitses ta maailmameistritiitlit Tarraschi vastu. Tarraschi arvates olid males kindlad printsiibid, mille j\xc3\xa4rgi peab m\xc3\xa4ngima. Tema meelest oli males tugevusem\xc3\xb5\xc3\xb5dikuks loogika, mitte t\xc3\xb5husus. Nende p\xc3\xb5him\xc3\xb5tete t\xc3\xb5ttu pidas ta Laskerit teise j\xc3\xa4rgu m\xc3\xa4ngijaks, kes v\xc3\xb5itis m\xc3\xa4nge vaid kahtlaste trikkide abil. Mat\xc5\xa1 algas Laskeri jaoks h\xc3\xa4sti, v\xc3\xb5ites esimesest viiest m\xc3\xa4ngust neli. Ta m\xc3\xa4ngis malet Tarraschile tundmatul viisil. L\xc3\xb5ppkokkuv\xc3\xb5ttes v\xc3\xb5itis Lasker mat\xc5\xa1i p\xc3\xa4rast 8 v\xc3\xb5itu, 5 viiki ja 3 kaotust. Tarrasch aga s\xc3\xbc\xc3\xbcdistas oma kaotuses ilma._NEWLINE_Lasker m\xc3\xa4ngis 1910. aastal maailmameistritiitli mat\xc5\xa1i ka Carl Schlechteriga, kes oli tuntud oma rahumeelse loomu ning agressiivsuse puudumise poolest. Tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri jooksul l\xc3\xb5ppesid pea 80% m\xc3\xa4ngudest viigiga. Mat\xc5\xa1 pidi algselt koosnema 30 m\xc3\xa4ngust, kuid rahaliste probleemide t\xc3\xb5ttu l\xc3\xbchendati see k\xc3\xbcmnele. V\xc3\xb5itja pidi olema see, kes saavutab esimesena kahepunktilise edu._NEWLINE_Mat\xc5\xa1i alguses p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Lasker r\xc3\xbcnnata, kuid Schlechteril ei olnud kaitsmisega raskusi ja neli esimest m\xc3\xa4ngu l\xc3\xb5ppesid viigiga. Viienda m\xc3\xa4ngu v\xc3\xb5itis aga Schlechter ning j\xc3\xa4rgnesid neli viiki. Enne viimast m\xc3\xa4ngu oli skoor 5:4 Schlechteri kasuks. Schlechter suutis viimases m\xc3\xa4ngus saavutada edu, kuid m\xc3\xa4ngis selle maha, kaotades m\xc3\xa4ngu ning mat\xc5\xa1 j\xc3\xa4i l\xc3\xb5puks viiki. Lasker j\xc3\xa4i edasi maailmameistriks._NEWLINE_1910. aastal kaitses Lasker Pariisis taas oma maailmameistritiitlit, m\xc3\xa4ngides Dawid Janowski vastu. Lasker tundis Janowski stiili, mis oli v\xc3\xa4ga agressiivne ja r\xc3\xbcndav. Lasker kasutas seda tema vastu ning valis kindla kaitsvama stiili. Ta v\xc3\xb5itis mat\xc5\xa1i kindlalt, laskmata Janowskil v\xc3\xb5ita ainsatki m\xc3\xa4ngu. L\xc3\xb5ppskooriks j\xc3\xa4i 9\xc2\xbd:1\xc2\xbd (8 v\xc3\xb5itu ja 3 viiki)._NEWLINE_Janowski ei m\xc3\xb5istnud Laskeri k\xc3\xa4ike ning p\xc3\xa4rast oma kolme kaotatud m\xc3\xa4ngu oli ta Edward Laskerile kurtnud: "Teie nimekaim m\xc3\xa4ngib nii idiootselt, et ma ei suuda tema m\xc3\xb5tlemise ajal isegi malelauale pilku heita." _NEWLINE_J\xc3\xa4rgnenud esimese maailmas\xc3\xb5ja aastatel Lasker malega eriti ei tegelenud, m\xc3\xa4ngides vaid \xc3\xbche mat\xc5\xa1i ja \xc3\xbche turniiri.\n_START_SECTION_\nMaailmameistritiitli kaotamine\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aastal leppisid Jos\xc3\xa9 Ra\xc3\xbal Capablanca ja Lasker kokku maailmameistritiitli mat\xc5\xa1i korraldamises aasta hiljem. Mat\xc5\xa1 toimus 1921. aasta m\xc3\xa4rtsist aprillini. P\xc3\xa4rast nelja viiki tegi Lasker l\xc3\xb5ppm\xc3\xa4ngu ajal rumala vea ning Capablanca sai esimese v\xc3\xb5idu. Capablanca kindel stiil tagas talle veel 4 viiki. K\xc3\xbcmnendas ja \xc3\xbcheteistk\xc3\xbcmnendas m\xc3\xa4ngus suutis Capablanca taas Laskerit v\xc3\xb5ita. P\xc3\xa4rast kahte viiki ja Capablanca neljateistk\xc3\xbcmnenda m\xc3\xa4ngu v\xc3\xb5itu andis Lasker alla ning kaotas oma maailmameistritiitli.\n_START_SECTION_\nHilisemad aastad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast maailmameistritiitli kaotamist oli Lasker juba 53-aastane ja ei pidanud enam \xc3\xbchtegi t\xc3\xb5sist mat\xc5\xa1i. Ta m\xc3\xa4ngis edasi vaid turniiridel, v\xc3\xb5ites 1924. aasta New Yorgi turniiri ning j\xc3\xa4\xc3\xa4des Jefim Bogoljubovi j\xc3\xa4rel 1925. aastal Moskvas teiseks. P\xc3\xa4rast seda teatas ta, et teeb t\xc3\xb5sise malem\xc3\xa4ngimisega l\xc3\xb5pparve._NEWLINE_Hiljem andis ta v\xc3\xa4lja mitu teost, n\xc3\xa4iteks "Lehrbuch des Schachspiels" (hiljem inglise keeles "Lasker\'s Manual of Chess"), "Das verst\xc3\xa4ndige Kartenspiel", "M\xc3\xa4ngude ents\xc3\xbcklopeedia", "Brettspiele der V\xc3\xb5lker ja Das Bridgespiel". Hiljem m\xc3\xa4ngis ta professionaalsel tasemel brid\xc5\xbei ning esindas Saksamaad rahvusvahelistel v\xc3\xb5istlustel._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Hitleri v\xc3\xb5imuletulekut ja juutide diskrimineerimise algust lahkus Lasker koos naisega Saksamaalt. Nad suundusid algul N\xc3\xb5ukogude Liitu, kus Lasker \xc3\xbctles Saksa kodakondsusest lahti ning sai N\xc3\xb5ukogude Liidu kodakondsuse. Lasker hakkas taas malega tegelema ning v\xc3\xb5ttis osa ka turniiridest, et raha teenida. Ta ei v\xc3\xb5itnud \xc3\xbchtegi turniiri, k\xc3\xbcll aga saavutas k\xc3\xb5rgeid kohti. Laskeri saavutust Moskva 1935. aasta turniiril, kus ta ei kaotanud kordagi ning sai Mihhail Botvinniku j\xc3\xa4rel teise koha, on nimetatud bioloogiliseks imeks, kuna Lasker oli siis juba 66-aastane._NEWLINE_1937. aastal otsustasid Laskerid minna Ameerika \xc3\x9chendriikidesse. Emanuel Lasker suri 11. jaanuaril 1941. aastal 72-aastasena New Yorgis.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ngustiil\n_START_PARAGRAPH_\nLasker kasutas ps\xc3\xbchholoogilist m\xc3\xa4ngumeetodit, mille k\xc3\xa4igus arvestas ta m\xc3\xa4ngides mitte ainult hetkeseisu m\xc3\xa4ngulaual, vaid ka vastase subjektiivsete isiksuseomadustega. Richard R\xc3\xa9ti anal\xc3\xbc\xc3\xbcsis Laskeri m\xc3\xa4ngustiili tema m\xc3\xa4ngude p\xc3\xb5hjal ning kirjutas pikalt sellest, kuidas Lasker m\xc3\xa4ngis meelega n\xc3\xb5rgemaid k\xc3\xa4ike, et oma vastast heidutada._NEWLINE_Lasker eitas sellist k\xc3\xa4itumisviisi ja suurem osa kaasaegsetest malekirjanikest on temaga n\xc3\xb5us. _NEWLINE_Tema tollal teistele imelikuna tundunud k\xc3\xa4igud on praegu tavaline malepraktika. Nende hulka kuuluvad n\xc3\xa4iteks g2-g4 etturi edasil\xc3\xbcke Sitsiilia kaitse draakonivariandis v\xc3\xb5i ohverdused positsioonilise edu saavutamiseks. Taolised taktikalised liigutused ei olnud tollal ajakohased ja p\xc3\xb5hjustasid tihti sarnaseid reaktsioone nagu Tarraschil ja Janowskil._NEWLINE_Capablanca s\xc3\xb5nul tundis Lasker avanguid h\xc3\xa4sti ning p\xc3\xb6\xc3\xb6ras erilist t\xc3\xa4helepanu Steinitzi edasiarendustele, kuna ta ei n\xc3\xb5ustunud suurema osaga tolleaegsest avanguteooriast. Capablanca arvates polnud Laskeril tegelikult kindlat v\xc3\xa4lja kujunenud stiili, kuna ta oli nii paindlik, et suutis m\xc3\xa4ngida \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik mismoodi: ta oli suurep\xc3\xa4rane kaitsja, aga ka efektiivne r\xc3\xbcndaja._NEWLINE_Lisaks tugevusele mat\xc5\xa1ides oli ta veelgi tugevam turniiride. Kaotanud maailmameistritiitli, suutis Lasker turniiridel siiski Capablancat edestada. Alles 1936. aastal, kui Lasker oli 67-aastane ja nende maailmameistriv\xc3\xb5istluse mat\xc5\xa1ist oli m\xc3\xb6\xc3\xb6dunud 15 aastat, suutis Capablanca teda turniiril v\xc3\xb5ita.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand malemaailmale\n_START_PARAGRAPH_\nLasker ei asutanud \xc3\xbchtegi malekooli, aga tema m\xc3\xa4ngustiil on avaldanud tugevat m\xc3\xb5ju hilisematele maletajatele nagu Mihhail Tal ja Viktor Kort\xc5\xa1noi._NEWLINE_Ta on andnud oma panuse avanguteooriasse ning temanimelised variatsioonid esinevad nii lipugambiidis, Evansi gambiidis kui ka Prantsuse kaitse McCutcheoni variandis.\n_START_SECTION_\nAkadeemilised saavutused\n_START_PARAGRAPH_\nLaskeri talent ei peitunud ainult males. Vanemad n\xc3\xa4gid temas intellektuaalsed v\xc3\xb5imed, eriti matemaatika vallas, ning saatsid teismelise Laskeri Berliini \xc3\xb5ppima. Ta l\xc3\xb5petas keskkooli Landsberg an der Wartes (praegune Gorz\xc3\xb3w Wielkopolski linn Poolas). Edasi \xc3\xb5ppis ta matemaatikat ja filosoofiat Berliini, G\xc3\xb6ttingeni ja Heidelbergi \xc3\xbclikoolides._NEWLINE_1895. aastal avaldas Lasker kaks matemaatikateemalist artiklit ajakirjas Nature. 1901. aastal kaitses ta David Hilberti juhendamisel Erlangenis doktorit\xc3\xb6\xc3\xb6 "\xc3\x9cber Reihem auf der Convergenzgrenze", mis avaldati samal aastal Londoni Kuningliku Seltsi kaudu._NEWLINE_Doktorikraadi matemaatikas sai ta 1902. aastal. Tema k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam t\xc3\xb6\xc3\xb6 matemaatika vallas on teoreem, millest sai hiljem t\xc3\xa4nu Emmy Noetheri edasiarendustele praeguse algebra ja algebralise geomeetria fundamentaalse t\xc3\xa4htsusega osa._NEWLINE_Lasker on l\xc3\xbchikest aega olnud matemaatika \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud New Orleansi Tulane\'i \xc3\xbclikoolis ja Manchesteri Victoria \xc3\x9clikoolis.'