b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb5rma (Rakvere)\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcla nimi on tulnud s\xc3\xb5nast, mis on eesti keelest kadunud, kuid on s\xc3\xa4ilinud soome keeles ja selle murrakutes kujul t\xc3\xb6rm\xc3\xa4, terma ja term\xc3\xa4, t\xc3\xa4hendusega "j\xc3\xa4rsak, n\xc3\xb5lvak".\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5rma k\xc3\xbcla asub \xc3\xbclemordoviitsiumi karbonaatkivimitest pealiskorral, mida katab karbonaatne moreen ning sellel olevad r\xc3\xa4hk- ja gleimullad. _NEWLINE_K\xc3\xbclas asuval arheoloogilise kaitse all oleval T\xc3\xb5rma hiiem\xc3\xa4el on s\xc3\xa4ilinud algup\xc3\xa4rane taimkate. T\xc3\xb5rma allikad ja karstid on vees\xc3\xa4ilitusalana kaitse alla v\xc3\xb5etud._NEWLINE_Rakvere lademe laiendatud stratot\xc3\xbc\xc3\xbcp on p\xc3\xa4rit T\xc3\xb5rma puuraugust number 5.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcla territooriumile j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kaks tarandkalmet (T\xc3\xb5rma kivikalme), mis on dateeritud 2.\xe2\x80\x936. sajandisse ning oletatakse ka kolmanda kivikalme olemasolu. Lisaks p\xc3\xa4rineb T\xc3\xb5rmast kolm aardeleidu (avastatud aastatel 1912, 1926 ja 1998), kus k\xc3\xb5ik leidudes esinevad h\xc3\xb5beehted on 12.\xe2\x80\x9313. sajandist. On leitud ka juhuleide: kivikirves, viljah\xc3\xb5\xc3\xb5rumiskive, \xc5\xa1lakki, valuvorm jne. T\xc3\xa4nu muistse leiumaterjali rohkusele v\xc3\xb5eti T\xc3\xb5rma k\xc3\xbcla asulakohana (dateeritud ajavahemikku II aastatuhat eKr \xe2\x80\x93 II aastatuhat pKr) 1996. aastal muinsuskaitse alla._NEWLINE_T\xc3\xb5rma k\xc3\xbcla esmamainimine p\xc3\xa4rineb arvatavasti Novgorodi letopissist, mille kohaselt tegi Novgorodi v\xc3\xbcrst Mstislav Mstislavit\xc5\xa1 1211. aastal s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igu Torma-nimelisse kohta, kust saadi saagiks palju vange ja kariloomi. Kuigi sel ajal oli arvatavasti juba olemas ka praegune Torma k\xc3\xbcla, on loogilisemaks peetud, et letopissis m\xc3\xb5eldakse tol ajal m\xc3\xa4rksa suuremaks keskuseks olnud T\xc3\xb5rmat. Kuna letopissi teatel tegi Mstislavi j\xc3\xa4rgmisel aastal s\xc3\xb5jaretke Otep\xc3\xa4\xc3\xa4le, mille usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsemaks peetava kronoloogiaga Henriku Liivimaa kroonika dateerib 1210. aastasse, siis on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et v\xc3\xbcrsti s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ik T\xc3\xb5rmasse leidis aset juba 1209. aastal._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmine T\xc3\xb5rmaga seotud s\xc3\xbcndmuse mainimine p\xc3\xa4rineb Henriku Liivimaa kroonikast, kus kirjeldatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade, piiskopimeeste, ristis\xc3\xb5dijate, liivlaste, latgalite, sakalaste, ugalaste ja j\xc3\xa4rvalaste \xc3\xbchist r\xc3\xbc\xc3\xbcsteretke Virumaale 1219. aastal. Maakonna eri osad jaotati r\xc3\xbc\xc3\xbcstamiseks erinevate v\xc3\xa4eosade vahel, T\xc3\xb5rmast (Turme), mida kroonik nimetab "suureks k\xc3\xbclaks", sai sakslaste kogunemiskoht. S\xc3\xb5jak\xc3\xa4igu m\xc3\xb5jul n\xc3\xb5ustusid k\xc3\xb5ikide kihelkondade virulaste vanemad riialastelt ristiusu vastu v\xc3\xb5tma ja neile pantvange andma. 1220. aastal haarasid Virumaa oma v\xc3\xb5imu alla Taani kuninga Valdemar II v\xc3\xa4ed ja maakond ristiti Taani preestrite poolt. Viru- ja J\xc3\xa4rvamaale m\xc3\xa4\xc3\xa4rati eraldi piiskop, Ostrad. Paul Johanseni oletuse kohaselt oli piiskopkonna katedraalkiriku asukohaks valitud T\xc3\xb5rma ja selle ehitamisega j\xc3\xb5uti ka alustada._NEWLINE_T\xc3\xb5rmat nimetatakse ka Taani hindamisraamatus, mille kohaselt oli tegemist 70 adramaa suuruse k\xc3\xbclaga, olles sellega teadaolevalt Eesti ala suurim asula. Kuigi tavaliselt peetakse adramaade arvu vastavaks majapidamiste arvule, on T\xc3\xb5rma puhul arvatud, et talusid oli seal siiski 35. Harri Moora on paigutanud T\xc3\xb5rma Tartu, Otep\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Viljandi k\xc3\xb5rval 13. sajandi Mandri-Eesti t\xc3\xa4htsaimaks kaubanduskeskuseks. K\xc3\xbcla suuruse kinnituseks on ka arheoloogiline materjal. _NEWLINE_19. sajandi II poolel, kui toimus talude p\xc3\xa4riseks ostmine, jagunes T\xc3\xb5rma kolmeks: T\xc3\xb5rma-V\xc3\xa4ljataguse, T\xc3\xb5rma-Metsk\xc3\xbcla ja T\xc3\xb5rma-Vanak\xc3\xbcla. 1920. aastail Lepna karjam\xc3\xb5isa t\xc3\xbckeldamisel Lepna k\xc3\xbcla jagunes, teiste uute k\xc3\xbclade seas tekkis ka Lepna-Eesk\xc3\xbcla, kuhu said maid T\xc3\xb5rma-Vanak\xc3\xbcla Vabaduss\xc3\xb5jast osa v\xc3\xb5tnud perepojad. 1977. aastal \xc3\xbchendati Lepna-Eesk\xc3\xbcla ja T\xc3\xb5rma- Metsk\xc3\xbcla, mille tulemusena tekkis praegune Eesk\xc3\xbcla. Juba 18. sajandil on T\xc3\xb5rmas m\xc3\xa4rgata t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse mitmek\xc3\xbclgsust. Vilja jahvatamiseks rajati tuulikud, kokku on neid olnud kolm. Viimane neist h\xc3\xa4vis 1980. aasta kulup\xc3\xb5lengu tagaj\xc3\xa4rjel. 19. sajandil oli k\xc3\xbcla ojal kaks vesiveskit kuni ajani, mil kaevati uus s\xc3\xa4ng allikale ning vesi juhiti vesirehele. Kahes talus tegutsesid kohvivabrikud ja k\xc3\xbclas oli ka t\xc3\xa4rklisevabrik._NEWLINE_19. sajandi kultuuri- ja majanduselu elavnemine on j\xc3\xa4tnud j\xc3\xa4lje ka T\xc3\xb5rma k\xc3\xbclla. 19. sajandi keskpaiku (arvatavasti 1838. aastal) rajati T\xc3\xb5rmasse kool. Esialgu tegutses kool endise Lepna-Eesk\xc3\xbcla territooriumil, kuid juba 1869. aastal kolis koolimaja T\xc3\xb5rma k\xc3\xbclla. K\xc3\xb5ige pikema staa\xc5\xbeiga \xc3\xb5petaja ja kohaliku kultuurielu eestvedaja oli Moorits Keskk\xc3\xbcla, kes oli T\xc3\xb5rma kooli \xc3\xb5petaja aastatel 1899\xe2\x80\x931921. _NEWLINE_1921. aastal \xc3\xbchines T\xc3\xb5rma kool J\xc3\xa4rni ja Karitsa kooliga ning kool koliti Karitsa m\xc3\xb5isahoonesse. Kooli\xc3\xb5petaja Lorenzoni eestvedamisel (\xc3\xb5petaja aastatel 1863\xe2\x80\x931886) loodi T\xc3\xb5rma laulukoor, mille repertuaar oli algselt vaimulik. Moorits Keskk\xc3\xbcla kooli\xc3\xb5petajaks saamisel pandi 1899. aastal uuesti koos k\xc3\xa4ima T\xc3\xb5rmas vahepeal paariks aastaks soiku j\xc3\xa4\xc3\xa4nud segakoor, mis tegutses kuni 1940. aastani. Koor osales sel ajavahemikul k\xc3\xb5ikidel \xc3\xbcldlaulupidudel. Alates 1930/1931. aastast kuni 1940. aastani tegutses T\xc3\xb5rmas perenaisteselts "Virve", kes lisaks seltskondlikule tegevusele, tegutses suvekuudel ka lasteaiana. Eesti Vabariigi ajal tegutses T\xc3\xb5rmas ka tulet\xc3\xb5rjeselts "Valve". Lisaks olid T\xc3\xb5rmas veel n\xc3\xa4itering, aiandusselts ja piima\xc3\xbching. 1929. aastal avati T\xc3\xb5rmas Eesti esimene suusah\xc3\xbcppetrampliin, mis on vahepeal uuenduskuure l\xc3\xa4binud, kuid tegutseb siiani._NEWLINE_Muutus saabus N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu tulekuga. 1940. aasta s\xc3\xbcndmused purustasid kogu senise k\xc3\xbclaelu. K\xc3\xb5ik organisatsioonid l\xc3\xb5petasid tegevuse. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu ajal oli k\xc3\xbcla ainsaks ettev\xc3\xb5tteks T\xc3\xb5rma karusloomakasvandus. Aprillis 1949 loodi k\xc3\xbcladesse kolhoose \xe2\x80\x93 alguse sai T\xc3\xb5rma kolhoos, mida hakkas juhatama P. Toombre, kuid juba augustis 1950 \xc3\xbchines T\xc3\xb5rma kolhoos Karitsa kolhoosiga. Hiljem tekkis \xc3\xbcmberkaudsete k\xc3\xbclade liitumisest Energia kolhoos, mis tegutses n\xc3\xb5ukogude aja l\xc3\xb5puni. P\xc3\xa4rast Eesti taasiseseisvumist on ettev\xc3\xb5tlus uuesti intensiivistunud.'