b'\n_START_ARTICLE_\nSupernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk\n_START_PARAGRAPH_\nSupernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk on emissioonudu, mille tekitab supernoova ja millel on sageli kihiline ehitus._NEWLINE_Supernoova plahvatuse puhul vabaneb umbes  99% energiast neutriinokiirgusena, millel peaaegu puudub vastastikm\xc3\xb5ju ainega; \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\xbcks protsent annab eellast\xc3\xa4he v\xc3\xa4liskihtidele suure kiirenduse.  Tekkiv t\xc3\xa4heaine l\xc3\xb6\xc3\xb6klaine levib peaaegu konstantse kiirusega umbes 10 000\xc2\xa0km/s t\xc3\xa4htedevahelisse keskkonda ja kuumutab seda temperatuurile 10\xe2\x81\xb7...10\xe2\x81\xb8 K. Selles vaba paisumise faasis, mis kestab umbes 200 aastat, kasvab supernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nuki l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t umbes 10 valgusaastani. J\xc3\xa4rgneb umbes 10 000 aastat kestev kiirgusfaas._NEWLINE_Supernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nukitel on sageli kihiline ehitus, sest aine langemine kompaktsele j\xc3\xa4\xc3\xa4nukile v\xc3\xb5ib tekitada uusi l\xc3\xb6\xc3\xb6klaineid, mis v\xc3\xb5ivad aset leida veel sajandeid hiljem._NEWLINE_V\xc3\xb5ib-olla kuulsaim ja k\xc3\xb5ige paremini vaadeldav supernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk on SN 1987A, mis p\xc3\xa4rineb \xc3\xbchest supernoovast Suurest Magellani Pilvest. Tuntud supernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nukid on ka Tycho Brahe nime kandva supernoova SN 1572 j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk 3C10 ning Johannes Kepleri nime kandva supernoova SN 1604 j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk SNR._NEWLINE_Supernoova SN 1054 j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk Krabi udu ei ole rangelt v\xc3\xb5ttes supernoova j\xc3\xa4\xc3\xa4nuk. Seni ei ole \xc3\xb5nnestunud raadiosagedusel t\xc3\xb5estada supernoova poolt v\xc3\xa4lja paisatud \xc3\xbcmbrist. Krabi udu on pulsarituuleudu, mis tekkis, kui elektromagnetj\xc3\xb5ud t\xc3\xb5mbasid neutront\xc3\xa4hest aine v\xc3\xa4lja ning kiirendasid seda peaaegu valguse kiiruseni.'