b'\n_START_ARTICLE_\nHellenism\n_START_SECTION_\nAleksandria\n_START_PARAGRAPH_\nHellenismiajastu suurim linn oli Egiptuse Aleksandria, mille elanike arv oli \xc3\xbcle \xc3\xbche miljoni. Hellenistlik kultuur edenes suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral t\xc3\xa4nu piirkondlike valitsejate soosingule. Eriti paistsid sellega silma Egiptuse Ptolemaiosed. Aleksandriasse rajati Muusade tempel \xe2\x80\x93 Aleksandria Museion \xe2\x80\x93 millest kujunes suur kuningate \xc3\xbclalpeetav kultuuri ja teaduse keskus, kuhu valitsejad kutsusid silmapaistvamaid poeete ja \xc3\xb5petlasi kogu kreeka maailmast. Museioni juurde rajatud rikkalik Aleksandria raamatukogu sisaldas enam-v\xc3\xa4hem kogu kreeka kirjas\xc3\xb5na. Seal tegeldi k\xc3\xa4sikirjade ulatusliku \xc3\xbcmberkirjutamise ja sellega seonduva filoloogilise uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6ga. Aleksandria raamatukogu korraldajate ja juhatajatena tegutsesid oma aja kuulsaimad poeedid ja \xc3\xb5petlased: raamatukogu kataloogidele (pinakes) pani aluse filoloog ja \xc3\xb5ukonnal\xc3\xbc\xc3\xbcrik Kallimachos, juhatajatena aga toimisid hellenismiaja kuulsaim eepik Apollonios Rhodoselt, silmapaistev astronoom, geograaf ning ajaloolane Eratosthenes Kyrenest jt. _NEWLINE_Hellenismiajastul omandas alates 2. sajandist eKr suure t\xc3\xa4htsuse Pergamon V\xc3\xa4ike-Aasias, Kreekas aga p\xc3\xbcsis, eriti filosoofiakeskusena, endiselt olulisena Ateena._NEWLINE_Hellenismi ajal\xc3\xb5ik oli Kreeka teaduse hiilgeaeg. Klassikalisel perioodil veel filosoofia kui terviku raames p\xc3\xbcsinud teadusharud eraldusid n\xc3\xbc\xc3\xbcd omaette valdkondadeks \xe2\x80\x93 matemaatika (Eukleides, Ptolemaios jt); f\xc3\xbc\xc3\xbcsika (Archimedes jt), Ptolemaios pidas kosmose keskkohaks maakera ja koostas maakaardi._NEWLINE_Skulptuuris hakati r\xc3\xb5hutama inimisiku v\xc3\xa4limust, r\xc3\xb5huga tunnetel ja liikumises, ilmus naise (alasti) figuur. Kreeka skulptuuri ilmuvad tohutute m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega kujud \xe2\x80\x93 kolossid (ilmne egiptuse kultuuri m\xc3\xb5ju)._NEWLINE_Filosoofias ei arutletud enam kodaniku vooruste \xc3\xbcle, vaid kuidas maailmariigis (kaoses) \xc3\xb5nnelik olla ja saavutada hingerahu._NEWLINE_Religioonis kujunesid uut laadi uskumused, ida ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ne usuliste arusaamade \xc3\xbchinedes algas jumalate samastamine (uskuda v\xc3\xb5is ka k\xc3\xb5iki vanu jumalaid). Religioonist kadusid kodanikkonda \xc3\xbchendavad suured usupidustused, mis asendusid m\xc3\xbcsteeriumikultustega.'