b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Eastman\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja noorusaeg\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Eastman s\xc3\xbcndis New Yorgi osariigis Waterville\'i k\xc3\xbclas. Ta oli kolmest lapsest noorim. Esimesed eluaastad veetis ta isa talukohas. Kui ta oli viiene, kolis pere Rochesteri. George\'i isa suri aga peagi, mist\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4i George\'il kolled\xc5\xbe l\xc3\xb5petamata. Ta k\xc3\xa4is koolis 14. eluaastani, kuid oli seej\xc3\xa4rel sunnitud t\xc3\xb6\xc3\xb6le minema, sest perel olid suured rahamured. Tema esimene t\xc3\xb6\xc3\xb6 oli kindlustusfirmas, kus maksti palka kolm dollarit n\xc3\xa4dalas. Aasta hiljem siirdus ta teise kindlustusfirmasse, kus tema palk suurenes viie dollarini n\xc3\xa4dalas, aga isegi sellest palgakasvust ei piisanud perekonna v\xc3\xb5lgade tasumiseks. 1874. aastal, p\xc3\xa4rast viit aastat kindlustustegevust, asus ta sekret\xc3\xa4rina t\xc3\xb6\xc3\xb6le panka Rochester Savings Bank, kus teenis 15 dollarit n\xc3\xa4dalas.\n_START_SECTION_\nFotograafia arendamine\n_START_PARAGRAPH_\n24-aastasena tahtis Eastman fotograafia keerukat protsessi lihtsustada. Talle ei meeldinud, et fotoaparaat on kohmakalt suur ja pildistamiseks vajalikud statiivid rasked ning fotondusega k\xc3\xa4isid kaasas kemikaalid (lahus COLLODON ja valgustundlik sool) ja vesi. Pildistati m\xc3\xa4rgplaatidele._NEWLINE_Ta luges \xc3\xbchest Briti ajakirjast, et fotograafid kasutasid \xc5\xbeelatiini emulsiooni fotoplaatide katmiseks. Algul olid plaadid v\xc3\xa4ga tundlikud ja hiljem kuivad. George Eastman otsustas v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tada kuivplaatemulsiooni. Ta v\xc3\xb5ttis ajakirjast emulsiooni valemi ja hakkas \xc5\xbeelatiin emulsiooniga tegelema. Ta m\xc3\xb5istis, et see valem v\xc3\xa4hendaks fotokaamera suurust ja kaalu. Toona oli fotograafia kallis professionaalide p\xc3\xa4rususmaa. Eastmani eesm\xc3\xa4rk oli muuta fotograafia sama mugavaks kui pliiats, k\xc3\xa4ttesaadavaks ka amat\xc3\xb6\xc3\xb6ridele._NEWLINE_Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas p\xc3\xa4eval pangas ja tegi \xc3\xb5htul k\xc3\xb6\xc3\xb6gis katsetusi. Ta ema \xc3\xbctles, et George oli m\xc3\xb5nel \xc3\xb6\xc3\xb6l nii v\xc3\xa4sinud, et ei suutnud isegi lahti riietuda, vaid magas p\xc3\xb5randal, k\xc3\xb6\xc3\xb6gipliidi k\xc3\xb5rval. P\xc3\xa4rast kolme aastat kestnud eksperimente oli Eastmanil t\xc3\xb6\xc3\xb6tav valem._NEWLINE_1880. aastaks oli ta leiutanud kuivplaadi ja patenteerinud masina suurema hulga plaatide valmistamiseks. Kuivplaat oli oma eelk\xc3\xa4ijast kvaliteetsem ja s\xc3\xa4ilis paremini. Ta uuris kuivplaadi m\xc3\xbc\xc3\xbcgi v\xc3\xb5imalusi teistele fotograafidele. Aprillis 1880 rentis ta State Street Rochesteril asunud maja kolmanda korruse, kus hakkas m\xc3\xbc\xc3\xbcgiks tootma t\xc3\xa4iustatud kuivplaate. Tema tootmine laienes ja eksperimendid foto alal j\xc3\xa4tkusid. Ta leiutas veel karv foto emulsiooni paberi, mis oli paindlikum kui klaasplaat. Aga saavutatud teda ei rahuldanud, j\xc3\xa4tkas leiutamist. 1893. aastal teatas Eastman, et leiutas rullides filmid ehk filmirulli. See oli kuiv, l\xc3\xa4bipaistev, paindlik ja purunematu fotofilm, l\xc3\xb5igatud kitsasteks ribadeks, mida v\xc3\xb5is kokku rullida. Lisaks valmistas ta filmirullihoidja._NEWLINE_1888. aastal registreeris nime "Kodak" kaubam\xc3\xa4rgina. Kodaki loosungiks sai: "Vajutate nuppu, meie teeme \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nu." Samal aastal tegi ta tarbijatele k\xc3\xa4ttesaadavaks esimese lihtsa kompaktse fotokaamera. See oli spetsiaalselt kavandatud rullfilmile, ristk\xc3\xbclikukujuline, k\xc3\xa4es hoitav ja lihtsasti kasutatav \xe2\x80\x93 kaamera algajatele. See maksis 25 dollarit, mis oli odav (n\xc3\xa4iteks Ford Motor Company lihtt\xc3\xb6\xc3\xb6listele maksti p\xc3\xa4evas 2,5 dollarit, hiljem 5 dollarit)._NEWLINE_1892. aastal asutas ta Eastman Kodak Company. Sellest sai \xc3\xbcks esimesi ettev\xc3\xb5tteid, mis hakkas masstoodanguna tootma standardiseeritud fotograafiaseadmeid. K\xc3\xb5nealune \xc3\xa4ri\xc3\xbching valmistas ka 1889. aastal Eastmani kavandatud l\xc3\xa4bipaistvat paindlikku kilet, mis m\xc3\xb5jutas oluliselt filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse arengut. Eastman oli ettev\xc3\xb5ttes kuni surmani.\n_START_SECTION_\nHeategevus\n_START_PARAGRAPH_\nEastman annetas oma eluajal \xc3\xbcle 75 miljoni dollari erinevatele projektidele, peamiselt Rochesteri \xc3\x9clikoolile ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudile. Ta tegi olulisi kingitusi Tuskegee ja Hamptoni Instituudile. Kingitusi \xc3\xbcle andes ta \xc3\xbctles: "Edu maailmas s\xc3\xb5ltub t\xc3\xa4ielikult haridusest." ("The progress of the world depends almost entirely upon education. I selected a limited number of recipients because I wanted to cover certain kinds of education, and felt I could get results with those named quicker and more directly than if the money were spread." )  Ta annetas, sest tundis siirast muret hariduse ja afroameeriklaste k\xc3\xa4ek\xc3\xa4igu p\xc3\xa4rast. Samas tundis ta sisemist rahulolu, sest sai teha midagi head. Kui ta 1924. aastal annetas Rochesteri \xc3\x9clikoolile, MIT-ile, Tuskegee- ja Hamptoni Instituudile 30 miljonit dollarit, siis ta \xc3\xbctles: "N\xc3\xbc\xc3\xbcd ma tunnen end paremini."_NEWLINE_Eastman tundis suurt huvi hambakliiniku rajamise vastu. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja t\xc3\xa4ieliku rahastamisprogrammi ja annetas selle najal 2,5 miljonit dollarit Rochesteri hambakliiniku jaoks. Seej\xc3\xa4rel algas ulatuslik tasuta hambaravi programm lastele. Ta p\xc3\xb5hjendas seda sellega, et laste hammaste, nina, kurgu ja suu eest tuleb hoolt kanda varakult, et nad oleksid terved ja tugevad. Eastman rahastas veel Londoni, Pariisi, Rooma, Br\xc3\xbcsseli ja Stockholmi hambakliinikute projekte. N\xc3\xa4iteks Eastmani hambakliinik Londonis valmis 1931. aastal._NEWLINE_Kuna Eastman armastas muusikat, siis asutas ta Eastmani muusikakooli teatrile ja s\xc3\xbcmfooniaorkestrile. Ta tahtis niiviisi nautida muusika ilu ja r\xc3\xb5\xc3\xb5mu, tuua inimesed muusikale l\xc3\xa4hemale.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nViimastel eluaastatel kannatas Eastman mitme haiguse k\xc3\xa4es. Ta langes depressiooni ning 14. m\xc3\xa4rtsil 1932 v\xc3\xb5ttis endalt elu p\xc3\xbcstolilasuga s\xc3\xbcdamesse, j\xc3\xa4ttes maha s\xc3\xb5numi: "Mu t\xc3\xb6\xc3\xb6 on tehtud. Miks oodata?"'