b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb5nis Tatar\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5nis Tatar (s\xc3\xbcndinud 12. mail 1980) on eesti kunstiajaloolane, \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud ja t\xc3\xb5lkija.\n_START_SECTION_\nHaridusk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5nis Tatar \xc3\xb5ppis Tartu \xc3\x9clikoolis aastatel 2000\xe2\x80\x932005 bakalaureuse-, 2005\xe2\x80\x932008 magistri- ja 2008\xe2\x80\x932015 doktori\xc3\xb5ppes. Ta kaitses 2005. aastal _NEWLINE_bakalaureusekraadi (kunstiajaloo-alane bakalaureuset\xc3\xb6\xc3\xb6 Joseph Beuysist \xe2\x80\x93  "Peat\xc3\xbckke Joseph Beuysi loomingust") ja 2008. aastal teadusmagistri (Magister artium) kraadi kunstiajaloos (v\xc3\xa4itekiri "Olav Marani kunstnikutee"; juhendaja Jaak Kangilaski, retsensent Sirje Helme)._NEWLINE_Doktorandina astus Tatar \xc3\xbcles kunstiajaloo \xc3\xb5ppetooli juures magistrit\xc3\xb6\xc3\xb6de kaitsmisel 2013. aastal retsensendina ja 2015. aastal juhendajana._NEWLINE_2015. aasta juunis kaitses T\xc3\xb5nis Tatar T\xc3\x9c filosoofiateaduskonnas kunstiajaloo \xc3\xb5ppetooli juures kolmanda eesti ajaloolasena p\xc3\xa4rast Eesti taasiseseisvumist v\xc3\xa4itekirjaga "Kolmas tee Eesti NSV kunstis: avangardi ja v\xc3\xb5imumeelsuse vahel" (juhendajad Jaak Kangilaski ja Juhan Maiste, retsensendid Sirje Helme ja Szczecini \xc3\x9clikooli Ida-Euroopa ajaloo professor J\xc3\xb6rg Hackmann) filosoofiadoktori kraadi kunstiajaloos.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6k\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 2005\xe2\x80\x932013 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Tartu Kunstimuuseumis._NEWLINE_Alates 2012. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tab ta Tartu \xc3\x9clikoolis. Ta oli aastatel 2012\xe2\x80\x932017 T\xc3\x9c ajaloo ja arheoloogia instituudi kunstiajaloo osakonnas referent. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tab 2017. aasta veebruarist Tartu \xc3\x9clikoolis kunstiajaloo lektorina..\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEesti 20. sajandi kunsti ajalugu; Eesti kunstiajalugu n\xc3\xb5ukogude perioodil; 20. sajandi kunstiteooriad. Lisaks uurib ta neuroesteetikat (kognitiivteaduste haru).'