b"\n_START_ARTICLE_\nHans Axel von Fersen\n_START_PARAGRAPH_\nKrahv Hans Axel von Fersen (4. september 1755 \xe2\x80\x93 20. juuni 1810) oli Rootsi aadlik, s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane ja diplomaat, tuntud ka kui Prantsuse kuninganna Marie Antoinette'i v\xc3\xa4idetav armuke. Ta p\xc3\xb5lvnes Eestiga seotud Fersenite aadlisuguv\xc3\xb5sast._NEWLINE_Hans Axel von Fersen s\xc3\xbcndis Rootsi feldmarssali, riigimarssali ja riigin\xc3\xb5uniku Fredrik Axel von Ferseni (1719\xe2\x80\x931794) ja Hedvig Catharina De la Gardie (1732\xe2\x80\x931800) pojana. _NEWLINE_Astus 1779 Prantsusmaa teenistusse ja osales Ameerika \xc3\x9chendriikide iseseisvuss\xc3\xb5jas, kus paistis 1781. aastal silma Yorktowni piiramise ajal. Aastal 1785 \xc3\xbclendati koloneliks._NEWLINE_1771. aastast oli tuttav Prantsusmaa tulevase kuninganna Marie Antoinette'iga, olles v\xc3\xa4idetavalt hiljem, 1780. aastatel viimase armuke._NEWLINE_1784\xe2\x80\x931788 viibis Rootsis kuningas Gustav III teenistuses, osales 1788 Vene-Rootsi s\xc3\xb5jas. Saadeti Gustav III usaldusmehena sama aasta l\xc3\xb5pus uuesti Pariisi. 1791. aastal valmistas ta ette Prantsuse kuningaperekonna p\xc3\xb5genemise Pariisist Montm\xc3\xa9dysse. 21. juunil toimunud p\xc3\xb5genemiskatse eba\xc3\xb5nnestus ja kuninglik perekond tabati 24 tundi hiljem Varennes'is._NEWLINE_Hiljem osales diplomaatilistel missioonidel Austrias ja Belgias, Rootsisse p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus tagasi alles 1794. aastal. 1796 Gustav IV troonile t\xc3\xb5ustes naasis \xc3\xb5ukonda, nimetati 1799. aastal Uppsala \xc3\x9clikooli kantsleriks ja \xc3\xbclendati 1801. aastal riigimarssaliks._NEWLINE_1810 hukkus ta Stockholmis puhkenud rahvarahutustes \xe2\x80\x93 raevunud inimesed tapsid ta populaarse troonip\xc3\xa4rija Carl Augusti matuseprotsessiooni ajal, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistades teda (ilmselt t\xc3\xa4iesti alusetult) printsi m\xc3\xb5rvamises."