b'\n_START_ARTICLE_\nSafrankrookus\n_START_PARAGRAPH_\nSafrankrookus (Crocus sativus) on \xc3\xbcks krookuste perekonna esindajatest v\xc3\xb5hum\xc3\xb5\xc3\xb5galiste (Iridaceae) sugukonnast. Safrankrookus on kultuurtaim, mille metsikuks eellaseks peetakse Kreetalt p\xc3\xa4rit ateena krookust (Crocus cartwrightianus). Safrankrookus on tuntud selle poolest, et \xc3\xb5ite niitjatest emakasuudmetest toodetakse safranit. Safrani nimetus tuleneb heebreakeelsest s\xc3\xb5nast sahafaran, mis t\xc3\xa4hendab niiti.\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nSafrankrookus kasvab 20\xe2\x80\x9330 cm k\xc3\xb5rguseks. Tema mugulsibulad on kerajad ja p\xc3\xb5hjast lamedad, l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga keskmiselt 5 cm. Mugulast arenevad 5\xe2\x80\x9311 l\xc3\xa4bipaistvat kataf\xc3\xbclli, mis kaitsevad arenevaid lehti. Lehed on m\xc3\xb5\xc3\xb5gakujulised ning ka neid on taimel 5\xe2\x80\x9311. Need v\xc3\xb5ivad kasvada kuni 40 cm pikkuseks. \xc3\x9chest taimest v\xc3\xb5ib areneda 1\xe2\x80\x934 suurt lehterjat \xc3\xb5it. Kroonlehtede v\xc3\xa4rvus varieerub helelillast tumelillani ning on kaetud valgete soontega. \xc3\x95iep\xc3\xb5hjast saab alguse emakakael, mis on 25\xe2\x80\x9330 mm pikk ning haruneb kolmeks. Iga haru otsas on erepunane niitjas emakasuue. \xc3\x95iest arenevaks viljaks on kupar.\n_START_SECTION_\nLevila ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nSafrankrookuse metsiku eellase ateena krookuse looduslik levila on idapoolsest Vahemere piirkonnast L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Aasiani, kus valitsevad k\xc3\xbclmad talved ning soojad ja vihmased suved. Taim suudab taluda kuni \xe2\x80\x9310 \xc2\xb0C k\xc3\xbclma ja ajutist lumikatet.\n_START_SECTION_\nKasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nSafrankrookus vajab kasvamiseks kerget mulda. Taim v\xc3\xb5ib h\xc3\xa4vida raskest l\xc3\xb5imisest v\xc3\xb5i liigniiskusest tingitud hapnikuvaegusest. K\xc3\xb5ige lopsakamaks kasvavad taimed toitaineterikkas suure lubjasisaldusega mullas.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPaljunemine toimub ainult vegetatiivselt ja inimese kaasabiga. Uued taimed arenevad mugulsibulate k\xc3\xbclgmistest harudest. Maa-alused osad tuleb iga viie aasta tagant \xc3\xbcles kaevata ning \xc3\xbcmber istutada. _NEWLINE_Safrankrookus ei levi seemnete abil, kuna on steriilne. See on tingitud taime triploidsusest \xe2\x80\x93 liigiomane geneetiline materjal on esindatud kolme homoloogse kromosoomikomplektina. Safrankrookuse v\xc3\xb5imetus ise paljuneda toetab h\xc3\xbcpoteesi, mille kohaselt p\xc3\xa4rineb safrankrookus ateena krookusest, olles sellest aretatud mutant.\n_START_SECTION_\nSafran\n_START_PARAGRAPH_\nSafrani k\xc3\xb5rge hind on tingitud sellest, et p\xc3\xb5llumajanduslik tootmine on keeruline ning aegan\xc3\xb5udev k\xc3\xa4sitsit\xc3\xb6\xc3\xb6, mis p\xc3\xb5hineb farmerite iidsetel traditsioonidel. Saak koristatakse paari n\xc3\xa4dala jooksul p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usul, kui \xc3\xb5ied on avanenud. V\xc3\xbcrtsi saamiseks kasutatakse kogu taimest \xc3\xa4ra vaid kolm emakasuuet. Eraldatud emakasuudmed kuivatatakse 15 minuti jooksul 45\xe2\x80\x9350 kraadi juures. \xc3\x9che kilogrammi safrani saamiseks l\xc3\xa4heb vaja 80 000 \xe2\x80\x93 150 000 \xc3\xb5it._NEWLINE_Kuivatatud safran koosneb 12% veest, 65% s\xc3\xbcsivesikutest, 6% rasvast ja 11% proteiinist. Safranis on esindatud paljud vitamiinid ja mineraalid, selles leidub hulgaliselt eeterlikke \xc3\xb5lisid. Puhas safran on kibev\xc3\xbcrtsika maitsega ja iseloomuliku l\xc3\xb5hnaga. Safrani m\xc3\xb5ru maitse tuleneb eeterlikest \xc3\xb5lidest ja keemilisest \xc3\xbchendist, mille nimetus on pikrokrotsiin. Safrani kuldkollane v\xc3\xa4rvus p\xc3\xa4rineb pigmendist krotsiin. Tema l\xc3\xb5hn tuleneb pikrokrotsiini lagusaadusest safranaalist.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi safran on peamiselt tuntud maitseainena, kasutatakse seda laialdaselt ka farmaatsiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses. Juba 3. sajandil eKr kirjutatud Hiina meditsiini teoses "Shennong\'s Great Herbal" omistatakse safranile raviomadusi 252 haiguse ravimiseks. Katku levik 14. sajandil p\xc3\xb5hjustas suure n\xc3\xb5udluse safranil baseeruvate ravimite j\xc3\xa4rele. 21. sajandil tehtud uuringutes on avastatud veel paljusid safrani omadusi, mida saab inimkonna h\xc3\xbcvanguks meditsiinis \xc3\xa4ra kasutada. Selle kasutamine leevendab raskekujulise depressiooni s\xc3\xbcmptomeid. Kuid tarvitamisel \xc3\xbcle kahe grammi p\xc3\xa4evas v\xc3\xb5ib safran p\xc3\xb5hjustada narkootilist efekti ning aine on m\xc3\xbcrgine. Safrani kasutamine suuremates kogustes v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada esimestel raseduskuudel lootekahjustusi ning p\xc3\xb5hjustab emaka kokkut\xc3\xb5mbeid, mis v\xc3\xb5ib viia raseduse katkemiseni. Safranit kasutatakse abordi tegemisel. Toorainena kasutatakse safranit ka kosmeetika- ja parf\xc3\xbcmeeriat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses ning v\xc3\xa4rvainete tootmisel tekstiili jaoks.\n_START_SECTION_\nMuud kasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nSafrani tootmiseks kasutatakse v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikest osa taimest ja j\xc3\xa4relej\xc3\xa4\xc3\xa4vat osa on palju. \xc3\x9chelt hektarilt p\xc3\xb5llumajanduslikult kasvatatavatest safrankrookustest j\xc3\xa4\xc3\xa4b alles umbes 1,5 tonni lehtede kuivmassi. Lehtede peamiseks puuduseks loomas\xc3\xb6\xc3\xb6dana kasutamisel on v\xc3\xa4ike proteiini ja mineraalainete sisaldus. Loomas\xc3\xb6\xc3\xb6dana kasutamisel t\xc3\xb5stetakse taimeosade toitev\xc3\xa4\xc3\xa4rtust lisanditega.\n_START_SECTION_\nMajanduslik t\xc3\xa4htsus\n_START_PARAGRAPH_\nSafran on v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusliku toorainena v\xc3\xa4ga oluliseks ekspordiartikliks Iraani jaoks. Iraan on maailma suurim safranitootja, kus 2017. aasta seisuga toodetakse 90% kogu maailma safranist. Maitseaine tootmine on seal oluliseks majandusharuks, pakkudes igal aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6d 65 000 inimesele. Teised safrani suurtootjad on Hispaania, India, Kreeka, Azerbaid\xc5\xbean, Maroko ja Itaalia. Aastas toodetakse maailmas ligi 200 tonni safranit.\n_START_SECTION_\nKasvatamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nKrookuste perekonda kuulub 85 liiki, millest enamus on k\xc3\xbclmakartlikud. Safrankrookus kasvab sobivates tingimustes j\xc3\xb5udsalt ka Eestis. Selleks tuleb taim istutada rohke p\xc3\xa4ikesevalgusega kohta. Tema mugulsibulad istutatakse umbes 10 cm s\xc3\xbcgavusele toitainerikkasse mulda. Kasvu soodustamiseks v\xc3\xa4etatakse taime s\xc3\xbcgiseti kaaliumkloriidiga. Ta vajab stabiilseid niiskustingimusi nii kevadel kui s\xc3\xbcgisel. Iga kolme kuni viie aasta tagant tuleb taim \xc3\xbcmber istutada. Safrankrookus \xc3\xb5itseb s\xc3\xbcgisel \xe2\x80\x93 septembris ja oktoobris. K\xc3\xbclmema kliima puhul soodustab taimede edukat talvitumist kinnikatmine.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlgselt saadi safranit metsikult kasvavalt liigilt ateena krookus (Crocus cartwrightianus). See liik on tuntud oma haruldaselt pikkade emakasuudmete poolest, mille t\xc3\xb5ttu oli just tema kasulik sordiaretuseks. Oletatavateks eellasteks peetakse ateena krookuse k\xc3\xb5rval ka liike Crocus thomassi ja Crocus pallasii._NEWLINE_Esimesed kirjalikud allikad safrani kasutamise kohta p\xc3\xa4rinevad Z\xcc\x84\xc4\x81grose ja Alvandi m\xc3\xa4gede piirkonnast Iraanis. \xc3\x9ched vanimad leitud allikad on kirja pandud kreeka ajaloolase Polieni poolt. Tema kroonikatest on s\xc3\xa4ilinud p\xc3\xb5hjalik \xc3\xbclevaade safrani kasutamise kohta P\xc3\xa4rsia d\xc3\xbcnastiates. Maitseaine populaarsust sellel ajal t\xc3\xb5endab see, et Achaemeiani d\xc3\xbcnastia k\xc3\xb6\xc3\xb6gis kasutati iga p\xc3\xa4ev 1 kg safranit._NEWLINE_P\xc3\xb5hja-Euroopasse j\xc3\xb5udis maitseaine Rooma keisririigi ajal, mil roomlaste kultuur levis \xc3\xbcle Euroopa.'