b"\n_START_ARTICLE_\nLeopold II\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa oli Saksa-Rooma keisri Franz I Stephani ja keisrinna Maria Theresia poeg ning Saksa-Rooma keisri Joseph II noorem vend. Tal oli 15 \xc3\xb5de-venda._NEWLINE_Et ta oli oma vanemate \xc3\xbcheksas laps ja kolmas poeg, siis oli v\xc3\xa4het\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et temast v\xc3\xb5iks keiser saada, mist\xc3\xb5ttu teda kasvatati vaimulikuks. P\xc3\xa4rast tema vanema venna Charlesi surma r\xc3\xb5ugetesse 1761. aastal otsustati aga, et temast saab j\xc3\xa4rgmine Toscana suurhertsog. Leopold asus suurhertsogkonda juhtima p\xc3\xa4rast tema isa surma 1765. aastal._NEWLINE_Toscana suurhertsogina oli ta oma alamate hulgas ebapopulaarne, kuigi paljud tema reformid t\xc3\xb5stsid suurhertsogkonna stabiilsele tasemele, mida ei olnud m\xc3\xb5nda aega n\xc3\xa4htud. Ta lasi uuendada maksu- ja tollis\xc3\xbcsteemi, muutis s\xc3\xbcstemaatiliselt k\xc3\xa4ttesaadavaks r\xc3\xb5ugetevastase vaktsineerimise, kaotas surmanuhtluse ja keelas piinamise. Ta lasi rajada uue haigla (Bonifacio) ja kunstigalerii (Galleria dell'Accademia). Ta lasi arendada ka uut p\xc3\xb5hiseadust, mis p\xc3\xb5hines kodanike poliitiliste \xc3\xb5iguste austamisel ning harmoonial t\xc3\xa4idesaatva ja seadusandliku v\xc3\xb5imu vahel, kuid mis oli nii radikaalselt uus, et see kogus vastuseisu isegi nendelt, kes v\xc3\xb5inuks sellest kasu saada._NEWLINE_Aastal 1790 suri keiser Joseph II p\xc3\xa4rijateta ja Leopold kutsuti Viini, et v\xc3\xb5tta \xc3\xbcle tema perekonna Austria valduste valitsemine ja saada keisriks._NEWLINE_Keisrina p\xc3\xbc\xc3\xbcdis ta j\xc3\xa4tkata oma venna reforme ja teda peeti valgustatud monarhiks, kuid pidi samas hakkama s\xc3\xb5dima ka revolutsioonilise Prantsusmaaga. See sundis teda ajama reaktsioonilist poliitikat, mist\xc3\xb5ttu mitu Joseph II reformi t\xc3\xbchistati, samuti ei saanud Leopold ellu viia enda omi."