b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmur\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsmakordselt kirjeldas elektriimpulsside v\xc3\xb5imet lihastes kokkut\xc3\xb5mbeid tekitada itaallane Alessandro Volta. Hiljem uurisid vene f\xc3\xbcsioloogid T\xc5\xa1agovets ja Vvedenski elektriimpulsside m\xc3\xb5ju s\xc3\xbcdamele ning kirjeldasid v\xc3\xb5imalusi nende abil s\xc3\xbcdamehaigusi ravida._NEWLINE_Aastal 1927 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Albert Hyman v\xc3\xa4lja maailma esimese kehav\xc3\xa4lise r\xc3\xbctmuri ja kasutas seda kliinikus, et ravida patsienti, kellel diagnoositi harvaesinev s\xc3\xbcdame l\xc3\xb6\xc3\xb6gisageduse langus ja sellest tulenev teadvuse kaotus. See kombinatsioon on tuntud kui Gerbeziuse-Morgagni-Adamsi-Stokesi s\xc3\xbcndroom._NEWLINE_Aastal 1951 kasutasid ameerika kirurgid Callaghan ja Wilfred Gordon Bigelow s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurit, et ravida patsienti, kellel tekkis p\xc3\xa4rast operatsiooni t\xc3\xa4ielik p\xc3\xb5igitine s\xc3\xbcdameblokaad haruldase r\xc3\xbctmih\xc3\xa4ire ja Gerbeziuse-Morgagni-Adamsi-Stokesi s\xc3\xbcndroomi hoogudega._NEWLINE_Nimetatud seadmetel oli \xc3\xbcks oluline puudus \xe2\x80\x93 seade asus v\xc3\xa4ljaspool patsiendi keha ja ergutusimpulsid s\xc3\xbcdamele tuli saata l\xc3\xa4bi naha ja kudede, seega pidid need olema suhteliselt k\xc3\xb5rgepingelised, mist\xc3\xb5ttu p\xc3\xb5hjustasid soovimatuid k\xc3\xb5rvaln\xc3\xa4hte._NEWLINE_Aastal 1958 projekteerisid rootsi teadur Rune Elmqvist ja kirurg \xc3\x85ke Senning esimese s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuri, mis oli piisavalt v\xc3\xa4ike selleks, et olla paigaldatud naha alla. Selle seadme elektritoiteks kasutati akusid, mida tuli t\xc3\xbchjenemise t\xc3\xb5ttu perioodiliselt laadida implanteeritud seadme kohale keha pinnale paigaldatava v\xc3\xa4lise induktsioonipooli abil. Neid s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmureid hakkas esimesena tootma Rootsi firma Elema (hilisem Siemens-Elema). Mainitud r\xc3\xbctmuri kasutuskestus oli kehasisese paigalduse olukorras suhteliselt l\xc3\xbchike, piirdudes12\xe2\x80\x9324 kuuga, sest kasutatud konstruktsioonilahendus ei pidanud kauem vastu kehavedelikuga \xc3\xbcmbritsetud keskkonnas, ja osa kasutatud elektroonsetest komponentidest ei olnud m\xc3\xb5eldud kasutamiseks kehasoojuses._NEWLINE_1960. aastate l\xc3\xb5pus tegelesid implanteeritavate s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurite v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamisega juba mitmed ettev\xc3\xb5tted. \xc3\x9cks nendest oli ARCO USAs. Nemad arendasid s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmureid, mis kasutasid t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks vajaliku elektrienergia saamiseks radioaktiivseid isotoope._NEWLINE_Sellele arengule j\xc3\xa4rgnes 1971. aastal Wilson Greatbatchi liitium-jodiidelemendi v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamine. Liitium-jood- v\xc3\xb5i liitiumanoodiga galvaanielemendid said oma pikaealisusega s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurite disainis standardiks._NEWLINE_S\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuri esmases tehnoloogilises arendamises osalesid veel Bob Anderson (Medtronic, Minneapolis), J.G. (Geoffrey) Davies (St George\'i haigla, London), Barouh Berkovits ja Sheldon Thaler (American Optical), Geoffrey Wickham (Telectronics, Austraalia), Walter Keller (Cordis Corp., Miami), Hans Thornander, kes liitus \xc3\xbclalmainitud Rune Elmqvistiga (Elema-Schonander, Rootsi), Janwillem van den Berg Hollandist ja Anthony Adducci (Cardiac Pacemakers Inc.).\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hifunktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegsed s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurid on tavaliselt mitmefunktsionaalsed. K\xc3\xb5ige lihtsamad r\xc3\xbctmurid j\xc3\xa4lgivad s\xc3\xbcdame loomulikku bioelektrilist r\xc3\xbctmi. Kui s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmur ei taju j\xc3\xa4rgmise s\xc3\xbcdamel\xc3\xb6\xc3\xb6gi bioelektrilist signaali s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuriga isiku jaoks normaalseks peetava l\xc3\xb6\xc3\xb6k-l\xc3\xb6\xc3\xb6gi vahelise perioodi jooksul, siis stimuleerib seade s\xc3\xbcdamevatsakest (s\xc3\xbcdamelihast) l\xc3\xbchikese (m\xc3\xb5nemillisekundilise) madalpingeimpulsiga. Selline tajumine ja vajaduse korral (on demand) stimuleerimine j\xc3\xa4tkub iga toimunud s\xc3\xbcdamel\xc3\xb6\xc3\xb6gi j\xc3\xa4rel (beat by beat)._NEWLINE_Keerukamad r\xc3\xbctmurid on v\xc3\xb5imelised tajuma ja/v\xc3\xb5i stimuleerima eraldi nii s\xc3\xbcdame kodasid kui ka vatsakesi.\n_START_SECTION_\nBiventrikulaarne stimulaator\n_START_PARAGRAPH_\nBiventrikulaarne stimulaator, tuntud ka kui CRT (ingl k "cardiac resynchronization therapy"), on s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmur, mis v\xc3\xb5imaldab stimuleerida vasakut koda ja \xc3\xbcheaegselt m\xc3\xb5lemaid vatsakesi, et nende tegevust s\xc3\xbcnkroonida. Eriti on see vajalik s\xc3\xbcdamepuudulikkusega patsientidele, kellest 25\xe2\x80\x9350 protsendil on t\xc3\xa4heldatud s\xc3\xbcdameseinte des\xc3\xbcnkronisatsiooni._NEWLINE_CRT-seadmete kasutamise tulemuseks on suremuse v\xc3\xa4henemine ning s\xc3\xbcdamepuudulikkuse s\xc3\xbcmptomitega patsientide elukvaliteedi paranemine. CRT on t\xc3\xb5stnud elukvaliteeti nt patsientidel, kellel vastakese v\xc3\xa4ljutusfraktsioon on v\xc3\xa4iksem kui 35% ja QRS kestus EKG-s \xc3\xbcletab 120 ms. CRT-d saab kombineerida siirdatava kardioverter-defibrillaatoriga (ICD).\n_START_SECTION_\nEdusammud funktsionaalsuses\n_START_PARAGRAPH_\nOn astutud samme, et parendada s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuri funktsionaalsust siirdamise j\xc3\xa4rel. See on saanud v\xc3\xb5imalikuks t\xc3\xa4nu mikroprotsessori abil juhitavatele s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuritele. S\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurid, mis kontrollivad mitte ainult vatsakesi, vaid ka kodasid, on n\xc3\xbc\xc3\xbcd saanud tavaliseks. Niisugust r\xc3\xbctmurit nimetatakse kahe kambri r\xc3\xbctmuriks. Kuigi need kahe kambri mudelid on tavalistest kallimad, parandab kodade ja vatsakeste kokkut\xc3\xb5mmete ajastamine s\xc3\xbcdamesse vere pumpamise efektiivsust ja v\xc3\xb5ib olla kasulik s\xc3\xbcdame paispuudulikkuse korral._NEWLINE_Adaptiivne s\xc3\xbcdame l\xc3\xb6\xc3\xb6gisageduse stimuleerimine on v\xc3\xb5imalik kui seade suudab m\xc3\xa4\xc3\xa4rata (m\xc3\xb5\xc3\xb5ta) patsiendi reaalset f\xc3\xbc\xc3\xbcsilist aktiivsust, ja vastavalt sellele suurendada v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hendada s\xc3\xbcdame l\xc3\xb6\xc3\xb6gisagedust. Selleks kasutatakse nendes kehalise aktiivsuse andureid. Anduritelt saadavate signaalide p\xc3\xb5hjal m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse s\xc3\xbcdame vajalik l\xc3\xb6\xc3\xb6gisagedus, kasutades l\xc3\xb6\xc3\xb6gisageduse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise algoritmi ja isiku jaoks sobivaid l\xc3\xa4hteandmeid._NEWLINE_DAVID-i uuringutest ilmneb, et mittevajalik parema vatsakese stimuleerimine v\xc3\xb5ib suurendada s\xc3\xbcdamepuudulikkust ja kodade fibrillatsiooni tekke t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust. Uuemad kahekambrilised seadmed v\xc3\xb5imaldavad paremat vatsakest minimaalselt stimuleerida ning seega ennetavad s\xc3\xbcdamehaiguse s\xc3\xbcvenemist.\n_START_SECTION_\nSiirdamine\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt paigaldatakse patsiendile s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmur v\xc3\xa4ikese operatsiooni teel kas kardioloogia- v\xc3\xb5i kirurgiaosakonnas. Operatsioonipiirkond valutustatakse kas lokaalanesteetikumi v\xc3\xb5i \xc3\xbcldnarkoosiga. Infektsiooni v\xc3\xa4ltimiseks kasutatakse antibiootikume. Enamasti paigutatakse s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmur rindkerele, kas vasakule v\xc3\xb5i paremale poole (vasakuk\xc3\xa4elisel eelistatakse paremat ja paremak\xc3\xa4elisel vasakut poolt). Juhtmete sisestamiseks tehakse rangluu alla umbes viie sentimeetri pikkune nahal\xc3\xb5ige tuvastamaks veeni (vena cephalica). Juhe v\xc3\xb5i juhtmed (nende arv s\xc3\xb5ltub r\xc3\xbctmuri t\xc3\xbc\xc3\xbcbist) sisestatakse s\xc3\xbcdamesse veeni kaudu, kasutades juhtme suunamise j\xc3\xa4lgimiseks fluoroskoope. Tehisr\xc3\xbctmuri juhtme (juhtmed) v\xc3\xb5ib s\xc3\xbcdamesse viia ka punktsiooni teel._NEWLINE_Parema vatsakese juhtme otsas olev elektrood peaks olema paigutatud parema vatsakese tipust eemale ning j\xc3\xa4\xc3\xa4ma vatsakese vaheseinasse v\xc3\xa4ljavoolutee all, et v\xc3\xa4ltida s\xc3\xbcdametegevuse halvenemist. Passiivne juha aga asetatakse parema vatsakese tippu. _NEWLINE_Juhe kinnitatakse veresoonde \xc3\xbclemineku piirkonnas \xc3\xb5mblusega \xc3\xbcmbritsevate kudede k\xc3\xbclge, v\xc3\xa4ltimaks libisemist ja lahti tulemist._NEWLINE_Tehisr\xc3\xbctmuri jaoks tehakse rinnalihase peale v\xc3\xa4ike tasku, millesse paigutatakse seade ja juhtmete otsad, mis kruvitakse kinni. Seade kinnitatakse \xc3\xb5mblusega \xc3\xbcmbritsevate kudede k\xc3\xbclge. Operatsioon v\xc3\xb5ib kesta 30\xe2\x80\x9390 minutit._NEWLINE_P\xc3\xa4rast operatsiooni peab patsient hoolitsema haava eest, kuni see paraneb._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel kontrollitakse s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmurit spetsiaalse "programmaatori" abil, mis v\xc3\xb5tab seadmega \xc3\xbchendust ning v\xc3\xb5imaldab tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajal s\xc3\xbcsteemi terviklikult hinnata ja seaded m\xc3\xa4\xc3\xa4rata._NEWLINE_Iga aasta v\xc3\xb5i paari j\xc3\xa4rel anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitakse patsiendi s\xc3\xbcdamet\xc3\xb6\xc3\xb6d, kasutades ehhokardiograafiat. Seel\xc3\xa4bi saab veenduda, missugust m\xc3\xb5ju avaldas paremasse vatsakesse juhtme paigutamine vasakule vatsakesele.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuriga patsiendi isikut t\xc3\xb5endav kaart\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvaheline s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuriga patsiendi ID-kaart sisaldab niisugust informatsiooni nagu patsiendi andmed (muuhulgas esmased s\xc3\xbcmptomid, EKG, etioloogia), s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuri paigaldusasutus (arst, haigla), IPG (ingl k "implanted pulse generator")(kiirus, re\xc5\xbeiim, siirdamise kuup\xc3\xa4ev, tootja, t\xc3\xbc\xc3\xbcp) ja kontrolli teostav isik. Seda kaarti on vaja alati kaasas kanda. Kui s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmuriga tekib mingi probleem, vajatakse sellel kaardil olevaid andmeid kvalifitseeritud abi andmiseks.'