b"\n_START_ARTICLE_\nHaiiti pilukoonu\n_START_SECTION_\nAvastamine ja s\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nLiigi avastas 1833 Johann Friedrich von Brandt._NEWLINE_Haiti saarel elas ka sama perekonna liik Solenodon marcanoi, kes p\xc3\xa4rast saare koloniseerimist v\xc3\xa4lja suri.\n_START_SECTION_\nLevik ja ohustatus\n_START_PARAGRAPH_\nHaiiti pilukoonu on Haiti saare endeem ning on \xc3\xbcks k\xc3\xb5ige ohustatumaid imetajaliike._NEWLINE_Haiiti pilukoonu oli Haiti saarel \xc3\xbcldlevinud kuni kasside ja koerte saarele sissetoomiseni. Liik avastati teadusele 1833. aastal. Teda peeti juba v\xc3\xa4ljasurnuks, kui 1907 leiti nende asurkond m\xc3\xa4gedes saare keskosas. 20. sajandi alguses ei peetud teda otseses ohus olevaks. Viimastel k\xc3\xbcmnenditel on tema arvukus sobivate elupaikade kadumise ning teda jahtivate kiskjate introdutseerimise t\xc3\xb5ttu dramaatiliselt kahanenud. Aastal 1966 teati teda elutsevat mitmel pool Dominikaani Vabariigis. Aastal 1981 leiti p\xc3\xa4rast ulatuslikke otsinguid, et Haiti Vabariigis on ta funktsionaalselt v\xc3\xa4lja surnud ning elab seal \xc3\xbcksnes kaugetes m\xc3\xa4gedes riigi l\xc3\xb5unaosas. Aastal 1987 leidus teda veel m\xc3\xb5lemas riigis, kuid eriti ohustatuks loeti teda Haitis. Ka 1996. aastal leidus teda veel m\xc3\xb5lemas riigis. Viimased andmed (fotod) tema esinemisest looduses p\xc3\xa4rinevad 2005. aasta algusest (E. M. Fern\xc3\xa1ndez et al.)._NEWLINE_Haiiti pilukoonu on praegu v\xc3\xb5ib-olla s\xc3\xa4ilinud \xc3\xbcksnes Jaragua ja Del Este rahvuspargis. On alust arvata, et ta on alles ka Los Haitisese rahvuspargis, kuid selle kohta pole kindlaid t\xc3\xb5endeid.\n_START_SECTION_\nElupaigad\n_START_PARAGRAPH_\nTa elab metsades ja p\xc3\xb5\xc3\xb5sastikes, sageli p\xc3\xb5llumaa l\xc3\xa4hedal, kus ta saab kaevata oma keerukaid maa-aluseid urge.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus ja anatoomia\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4limuselt meenutab ta tohutu suurt karihiirlast. T\xc3\xa4iskasvanud looma kaal on 0,6...1 kg ja t\xc3\xbcvepikkus 28...33 cm (sabapikkus umbes 25 cm)._NEWLINE_Suurem osa kehast on kaetud punakaspruuni (liivpruuni) karvaga, mis on alt pisut heledam. Jalad, saba, koon ja k\xc3\xb5rvaotsad on karvadeta. Koon on kollakas._NEWLINE_Eesj\xc3\xa4semed on m\xc3\xa4rgatavalt arenenumad kui tagaj\xc3\xa4semed. K\xc3\xb5igil k\xc3\xa4ppadel on tugevad k\xc3\xbc\xc3\xbcnised, millega saab kaevata. Eesjalgade k\xc3\xbc\xc3\xbcnised on varvaste pikkused._NEWLINE_Pea on kehaga v\xc3\xb5rreldes v\xc3\xa4ga suur. Tal on pikk koon pisikeste silmade ja k\xc3\xb5rvadega (k\xc3\xb5rvad on suuremalt osalt karvade all peidus). Huvitav ise\xc3\xa4rasus on koonuk\xc3\xb5hre toetav eesninaluu (os proboscis) n\xc3\xa4o tipus._NEWLINE_Hambavalem on 3/3, 1/1, 3/3, 3/3 = 40. Teisel alumisel l\xc3\xb5ikehambal on kitsas vagu (Solenodon t\xc3\xa4hendabki 'vaguhammas'), mille kaudu voolab v\xc3\xa4lja l\xc3\xb5uaaluse n\xc3\xa4\xc3\xa4rme poolt eritatav m\xc3\xbcrgine s\xc3\xbclg._NEWLINE_Haiti pilukoonul on kaenlaalustes ja kubemes n\xc3\xa4\xc3\xa4rmed, mis v\xc3\xa4idetavalt tekitavad sokul\xc3\xb5hna taolist l\xc3\xb5hna._NEWLINE_Isased ja emased on sarnase v\xc3\xa4limusega. Isaste suguti ei paista v\xc3\xa4lja. Munandid on peidus s\xc3\xbcgaval k\xc3\xb5hu\xc3\xb5\xc3\xb5nes. Emasel on ainult kaks nisa, mis erandlikul kombel asuvad kintsude l\xc3\xa4hedal.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nHaiti pilukoonu on \xc3\xb6ise eluviisiga (osalt seet\xc3\xb5ttu oligi teda raske avastada). Tal on v\xc3\xa4ga hea kuulmine, haistmine ja kompimismeel._NEWLINE_P\xc3\xa4eval on nad peidus urus, puu\xc3\xb5\xc3\xb5nes, mahalangenud puude \xc3\xb5\xc3\xb5nsustes v\xc3\xb5i koobastes._NEWLINE_Kui nad siiski v\xc3\xa4lja tulevad, jooksevad nad kikivarvul kohmakalt paindumatult kaootiliselt, peaaegu siksakki m\xc3\xb6\xc3\xb6da kakerdades. Kohalike elanike s\xc3\xb5nul ei jookse nad kunagi otse. Kui loom on \xc3\xa4revuses ja p\xc3\xbc\xc3\xbcab kiiresti joosta, siis ta kipub oma varvastele astuma v\xc3\xb5i isegi uperkuuti kukkuma._NEWLINE_Nad v\xc3\xb5ivad esimesel kohtumisel kakelda. Neid on n\xc3\xa4htud suremas kaklusest saadud v\xc3\xa4ikestesse haavadesse, mist\xc3\xb5ttu arvatakse, et nad ei ole \xc3\xbcksteise m\xc3\xbcrgi vastu immuunsed._NEWLINE_Kooselu korral kujunevad neil v\xc3\xa4lja domineerimissuhted. Vangistuses elavad nad suhteliselt leplikult koos._NEWLINE_On n\xc3\xa4htud, kuidas vangis peetav haiiti pilukoonu r\xc3\xbcndas tibu ning rebis selle oma tugevate k\xc3\xbc\xc3\xbcnistega t\xc3\xbckkideks ning s\xc3\xb5i seej\xc3\xa4rel \xc3\xa4ra. Seet\xc3\xb5ttu arvatakse, et haiiti pilukoonu r\xc3\xbcndab teistest liikidest loomi metsikul kombel._NEWLINE_Erutatud haiiti pilukoonu v\xc3\xb5ib sea kombel r\xc3\xb6hkida ja linnu moodi karjuda._NEWLINE_Kui teda j\xc3\xa4litada, tardub ta paigale ning peidab pea \xc3\xa4ra. Seet\xc3\xb5ttu on teda h\xc3\xb5lbus kinni v\xc3\xb5tta._NEWLINE_Vangistuses on n\xc3\xa4htud neid sageli suplemas.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nHaiiti pilukoonud s\xc3\xb6\xc3\xb6vad mitmesuguseid loomi, sealhulgas l\xc3\xbclijalgseid, usse ja tigusid ning v\xc3\xa4ikesi roomajaid. Nad v\xc3\xb5ivad s\xc3\xbc\xc3\xbca ka juuri, vilju ja lehti (\xc3\xbche uurimuse j\xc3\xa4rgi ta keeldus igasugusest taimtoidust)._NEWLINE_Nad katsuvad koonuga maad ning kaevavad v\xc3\xb5i l\xc3\xb5ikavad k\xc3\xbc\xc3\xbcnistega m\xc3\xa4danenud puu\xc3\xb5\xc3\xb5nsusi._NEWLINE_Vangistuses on n\xc3\xa4htud neid joomas ainult suplemise ajal. V\xc3\xb5ib-olla on neil pika koonu t\xc3\xb5ttu muidu raske juua.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nEmaslooma innaajad on ebaregulaarsed ega s\xc3\xb5ltu aastaaegadest. Tal on aastas 1...3 pesakonda ning ta s\xc3\xbcnnitab korraga 1...2 poega. Vasts\xc3\xbcndinud pojad kaaluvad 40...55 g. Tavaliselt \xc3\xbcle kahe poja ellu ei j\xc3\xa4\xc3\xa4, sest emal on ainult kaks nisa._NEWLINE_75 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast pojad v\xc3\xb5\xc3\xb5rutatakse. M\xc3\xb5nikord j\xc3\xa4\xc3\xa4vad pojad vanemate juurde, kuni kasvatatakse \xc3\xbcles ka teised pesakonnad. Seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib \xc3\xbches urus elada kuni 8 isendit.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nEt haiiti pilukoonu arvukus on v\xc3\xa4ike, ei ole tal nimetamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset \xc3\xb6koloogilist m\xc3\xb5ju._NEWLINE_Et loom jookseb aeglaselt ja kohmakalt, ta pole looduslike vaenlaste puudumise t\xc3\xb5ttu kohastunud kaitseks kiskjate eest ning tal on halvad kaitsevahendid, siis arvatakse, et koerte, kasside ning suhkruroop\xc3\xb5lduselt rottide h\xc3\xa4vitamiseks introdutseeritud mangusti Herpestes javanicus auropunctatus populatsioonide t\xc3\xb5ttu on tema tulevik tume."