b'\n_START_ARTICLE_\nMalusi saared\n_START_PARAGRAPH_\nMalusi saared on kolmest saarest koosnev ahelik Kolga lahe ja Soome lahe avaosa piiril, natuke enam kui 10 km mandrist. Ahelikku kuuluvad P\xc3\xb5hja-Malusi (V\xc3\xa4ike-Malusi), Vahekari ja L\xc3\xb5una-Malusi (Suur-Malusi)._NEWLINE_Malusi saared moodustavad koos Rammu ja Allu saarega J\xc3\xb5el\xc3\xa4htme valla Rammu k\xc3\xbcla.\n_START_SECTION_\nNimest\n_START_PARAGRAPH_\nNime "Malusi" p\xc3\xa4ritolu kohta on k\xc3\xa4idud v\xc3\xa4lja mitu h\xc3\xbcpoteesi. N\xc3\xa4iteks Per Wieselgren on pidanud seda puhtaks rootsi laenuks. Ta on viidanud s\xc3\xb5nat\xc3\xbcvele mal, mis t\xc3\xa4hendab rootsi keeles j\xc3\xa4medat kari ja v\xc3\xa4ikesi kive mere, j\xc3\xa4rve v\xc3\xb5i j\xc3\xb5e rannal. Oskar Loorits t\xc3\xb5i aga 1929 v\xc3\xa4lja, et mala t\xc3\xa4hendab Viru-Nigulas \xe2\x80\x9emererannas asuvat kruusa\xe2\x80\x9c. Julius M\xc3\xa4giste on t\xc3\xbcve mal seostanud mordvakeelse s\xc3\xb5naga mala._NEWLINE_Eralt Arti j\xc3\xa4rgi oleks sobilik Malusit seostada hoopis eestikeelse liits\xc3\xb5naga "maa + lood" ja aja jooksul on see nimetus lihtsalt l\xc3\xbchenenud. "Lood" t\xc3\xa4hendaks v\xc3\xa4ikest ja kivist saart; P\xc3\xb5hja-Eestis on mitu saart, mille nimesse on see s\xc3\xb5na liitunud. Aastasadadega on Malusi saared maakerke t\xc3\xb5ttu kasvanud ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 on uut kivimaterjali juurde l\xc3\xbckanud \xe2\x80\x93 n\xc3\xb5nda on ka loost saanud maalood ehk Suurest Maaloodist on saanud Suur-Malusi ja V\xc3\xa4ikesest Maaloodist V\xc3\xa4ike-Malusi. Ka 1768. aastal seoses laeva riisumisega v\xc3\xa4lja antud kohtuprotokollis on Malusi saare nimena esitatud "Malos".'