b'\n_START_ARTICLE_\nKenneth Kaunda\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth David Kaunda (s\xc3\xbcndinud 28. aprillil 1924 Chinsalis) on Sambia poliitik, riigi esimene president._NEWLINE_Kenneth Kaunda oli \xc3\xbcks aktiivsemaid Sambia iseseisvuse eest v\xc3\xb5itlejaid. Ta oli Sambia president riigi iseseisvumisest 1964. aastal kuni 1991. aastani. Aastal 1972 kehtestas Kaunda ainupartei v\xc3\xb5imu ja tema juhitav \xc3\x9chendatud Rahvusliku S\xc3\xb5ltumatuse Partei (UNIP) j\xc3\xa4i v\xc3\xb5imule kuni tema ametiaja l\xc3\xb5puni.\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja noorus\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Kaunda s\xc3\xbcndis P\xc3\xb5hja-Rodeesia P\xc3\xb5hjaprovintsis Chinsalis Lubwa misjonijaamas vaimuliku ja kooli\xc3\xb5petaja David Kaunda perekonnas. Kenneth oli kaheksast lapsest noorim. Tema isa oli p\xc3\xa4rit Njassamaa p\xc3\xb5hjaosast. P\xc3\xb5hja-Rodeesiasse asus ta elama 1904. aastal, et t\xc3\xb6\xc3\xb6tada Lubwas \xc5\xa0otimaa Kiriku misjon\xc3\xa4rina. Ka Kennethi ema oli \xc3\xb5petaja; ta oli esimene aafriklasest naine, kes P\xc3\xb5hja-Rodeesias kooli\xc3\xb5petajana t\xc3\xb6\xc3\xb6le asus. M\xc3\xb5lemad \xc3\xb5petasid bemba lapsi riigi p\xc3\xb5hjaosas._NEWLINE_Kenneth Kaunda sai alghariduse Lubwas ja \xc3\xb5ppis aastatel 1941\xe2\x80\x931943 Lusakas Munali \xc3\xb5ppekeskuses, kus sai \xc3\xb5petaja koolituse. P\xc3\xa4rast kooli l\xc3\xb5petamist asus temagi t\xc3\xb6\xc3\xb6le \xc3\xb5petajana. Aastatel 1943\xe2\x80\x931945 oli ta Lubwa kooli juhataja, seej\xc3\xa4rel p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Lusakas s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaste koolitajaks saada, kuid teda ei v\xc3\xb5etud vastu. P\xc3\xa4rast seda siirdus Kaunda koos kahe s\xc3\xb5braga Tanganjikasse paremat elu otsima. Seej\xc3\xa4rel viibis ta m\xc3\xb5nda aega Salisburys, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Bindura kaevanduses. Ta abiellus 1946. aastal Beatrice Kaweche Bandaga ja suundus 1948. aastal koju tagasi. Temast sai \xc3\xb5petaja Copperbeltis Mufulira misjonikoolis. Ta tegeles ka sotsiaalt\xc3\xb6\xc3\xb6ga muu hulgas vasekaevandustes.\n_START_SECTION_\nPoliitikutee algus\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1949 asus Kaunda t\xc3\xb5lgi ja Aafrika-alase n\xc3\xb5ustajana t\xc3\xb6\xc3\xb6le inglase Sir Stewart Gore-Browne\'i juurde. Gore-Brown oli P\xc3\xb5hja-Rodeesia seadusandliku n\xc3\xb5ukogu liige ja riigi iseseisvumise toetaja. Tema k\xc3\xb5rval sai Kenneth Kaunda oma esimese kogemuse poliitikast ja \xc3\xb5ppis tundma koloniaalv\xc3\xb5imu telgitaguseid. Aastatel 1949\xe2\x80\x931951 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta ka osalise t\xc3\xb6\xc3\xb6ajaga Lubwa koolis. Tema aktiivne poliitikukarj\xc3\xa4\xc3\xa4r sai alguse, kui ta 1949. aastal tollal P\xc3\xb5hja-Rodeesia Kongressi nime kandnud partei liikmeks astus. Aastal 1951 sai partei nimeks P\xc3\xb5hja-Rodeesia Aafrika Kongress ja samal aastal nimetati Kaunda partei korraldussekret\xc3\xa4riks, 1953. aastal sai Kenneth Kaundast Harry Nkumbula juhitava ja tollal juba Aafrika Rahvuskongressi nime kandnud partei peasekret\xc3\xa4r.\n_START_SECTION_\nLahkhelid ja uue partei asutamine\n_START_PARAGRAPH_\nPartei liidrid p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid v\xc3\xb5idelda Briti kolonistide plaanitava L\xc3\xb5una-Rodeesia, P\xc3\xb5hja-Rodeesia ja Njassamaa f\xc3\xb6deratsiooni (Rodeesia ja Njassamaa F\xc3\xb6deratsiooni) vastu. F\xc3\xb6deratsioon sai sellest hoolimata 1953. aastal teoks. Aastal 1955 m\xc3\xb5isteti Kaunda ja Nkumbula kolonialismi \xc3\xb5\xc3\xb5nestava sisuga kirjanduse levitamise eest kaheks kuuks sunnit\xc3\xb6\xc3\xb6le. Vanglasolek muutis Kaunda vaateid radikaalsemaks, Nkumbula muutus aga kolonistide suhtes sallivamaks ja oli valmis mustadele valimis\xc3\xb5iguse andmise k\xc3\xbcsimuses kompromissile minema. Aastal 1958 j\xc3\xb5udsid vastuolud haripunkti, sest oldi eri meelt selle suhtes, kas osaleda valimistel, kus lubatakse h\xc3\xa4\xc3\xa4letada ainult v\xc3\xa4ikesel osal mustadest. Aafrika Rahvuskongress l\xc3\xb5henes, Kaunda l\xc3\xb5i oktoobris koos oma m\xc3\xb5ttekaaslastega parteist lahku ja asutas Sambia Aafrika Rahvuskongressi. Temast sai partei esimees. M\xc3\xa4rtsis 1959 partei keelati. Juunis m\xc3\xb5isteti Kaundale \xc3\xbcheksakuune vanglakaristus, millest osa kandis ta Lusakas, osa aga Salisburys.\n_START_SECTION_\nTegevus vabadusv\xc3\xb5itluse liidrina\n_START_PARAGRAPH_\nKaunda vabanes vanglast 8. jaanuaril 1960 ja sai seej\xc3\xa4rel Aafrika Rahvuskongressist lahkunud Mainza Chona 1959. aasta oktoobris asutatud \xc3\x9chendatud Rahvusliku S\xc3\xb5ltumatuse Partei (UNIP-i) liidriks. Kaunda sai muu hulgas t\xc3\xa4nu vangistusele rahva silmis kangelaseks. Seega oli tal 1960. aastast alates rahva toetus kindlustatud._NEWLINE_UNIP oli kiiresti kasvanud ja juunis 1960 oli parteil juba 300 000 liiget. Detsembris 1960 kutsusid Briti v\xc3\xb5imud Kaunda ja teised UNIP-i liidrid Londonis peetud konverentsile kolme koloonia teemal. 1961. aasta alguses andis Suurbritannia valitsus heakskiidu P\xc3\xb5hja-Rodeesia dekoloniseerimise alustamisele._NEWLINE_Kenneth Kaunda pidas ennast "positiivse v\xc3\xa4givallatu vastupanu" eestk\xc3\xb5nelejaks. Aastal 1957 k\xc3\xa4is ta Indias ja Mahatma Gandhist sai \xc3\xbcks tema suuremaid eeskujusid. Juulis 1961 korraldas ta P\xc3\xb5hjaprovintsis kodanikuallumatust v\xc3\xa4ljendava v\xc3\xa4ljaastumise, mille k\xc3\xa4igus peamiselt s\xc3\xbc\xc3\xbcdati rajatisi ja seati suurematele teedele t\xc3\xb5kkeid._NEWLINE_Oktoobris 1962 peeti esimesed iseseisvumise seisukohalt olulised valimised. Kenneth Kaunda kandideeris UNIP-i liidrina. Kuigi valimisseadusega kehtestatud h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslike valgete osakaal oli ebaproportsionaalselt suur, tulid \xc3\x9chendatud Rahvusliku S\xc3\xb5ltumatuse Partei ja Aafrika Rahvuskongress valimiste v\xc3\xb5itjaks. UNIP sai enim h\xc3\xa4\xc3\xa4li ja talle kuulus uue esinduskogu 37 kohast 15. Kenneth Kaunda sai seej\xc3\xa4rel Rahvuskongressiga moodustatud koalitsioonis haldus- ja sotsiaalministri koha. Jaanuaris 1964 peetud parlamendivalimised v\xc3\xb5itis UNIP ja Kenneth Kaundast sai P\xc3\xb5hja-Rodeesia peaminister. Tema peaministriks oleku ajal leidis aset kokkup\xc3\xb5rge Lumpa Kiriku ja UNIP-i liikmete vahel. 24. juulil 1964 puhkes tulevahetus, mille tagaj\xc3\xa4rjel hukkus \xc3\xbcle tuhande inimese. Kaunda oli sunnitud v\xc3\xa4lja kuulutama erakorralise olukorra ja rahutused s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e abil maha suruma. Umbes 15 000 Lumpa Kiriku liiget p\xc3\xb5genes Kongo DV-sse; 3. augustil kiriku tegevus keelati._NEWLINE_24. oktoobril 1964 sai Kenneth Kaunda vastloodud Sambia riigi esimeseks presidendiks. Ta nimetas asepresidendina ametisse Reuben Kamanga.\n_START_SECTION_\nTegevus presidendina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks probleeme, millega noore riigi president pidi kohe tegelema, oli h\xc3\xb5imudevaheline v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itlus. Rahulikku \xc3\xbclesehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d h\xc3\xa4irisid ka parteide omavahelised ajuti v\xc3\xa4givaldsed kokkup\xc3\xb5rked, eriti 1968. aasta valimiste ajal. See ajendas Kaundat peagi ebademokraatlikke v\xc3\xb5tteid kasutama. Ise p\xc3\xb5hjendas ta ainuv\xc3\xb5imu v\xc3\xb5tmist sooviga tagada stabiilsus ja muuta rahvas \xc3\xbchtseks.\n_START_SECTION_\nHariduspoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nHaridus on alati olnud \xc3\xbcks Kenneth Kaunda k\xc3\xb5ige s\xc3\xbcdamel\xc3\xa4hedasemaid teemasid. Oma hariduss\xc3\xbcsteemi poolest oli P\xc3\xb5hja-Rodeesia \xc3\xbcks viletsamaid Suurbritannia kolooniate seas. Iseseisvumisel oli Sambias umbes sada k\xc3\xb5rgharidusega inimest, sealhulgas kolm arsti. Kaunda algatusel anti k\xc3\xb5igile lastele tasuta \xc3\xb5pikud ja pliiatsid; vanemad pidid hankima koolivormid, maksma s\xc3\xbcmboolse tasu ja hoolitsema selle eest, et lapsed koolis k\xc3\xa4iksid. K\xc3\xb5ik lapsed keskkoolini ei j\xc3\xb5udnud, kuid need, kes sinna l\xc3\xa4ksid, said hea hariduse._NEWLINE_Aastal 1966 avati Lusakas Sambia \xc3\xbclikool. Enne seda oli selle ehitamiseks korraldatud \xc3\xbcldrahvalik korjandus. Aastal 1988 moodustati \xc3\xbclikooli Kitwes asuvast osakonnast Copperbelti \xc3\xbclikool. Asutati ka ametikoole.\n_START_SECTION_\nMajanduspoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nKaunda algatas ulatusliku t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tete riigistamise, eelk\xc3\xb5ige puudutas see vasekaevandusi, aga ka teisi suuri ettev\xc3\xb5tteid, sealhulgas ehitus-, transpordi- ja finantsettev\xc3\xb5tteid. Kaunda majanduspoliitikat peetakse \xc3\xbcldiselt l\xc3\xa4bikukkunuks. Kogu majandus p\xc3\xb5hines vase ekspordil, seega s\xc3\xb5ltus Sambia peaaegu t\xc3\xa4ielikult vase hinnast maailmaturul._NEWLINE_Kaunda l\xc3\xb5i suhted Hiinaga, kelle abiga rajati aastatel 1970\xe2\x80\x931975 raudtee Copperbeltist Tansaaniasse Dar es Salaami.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lispoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Kaunda toetas naaberriikide iseseisvusp\xc3\xbc\xc3\xbcdlusi ning rassismi ja valgete \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu vastast v\xc3\xb5itlust. Ta andis Sambias ulualust paljudele Aafrika vabastusorganisatsioonidele. See pingestas suhteid valgete v\xc3\xb5imu all olevate naaberriikidega._NEWLINE_Aastatel 1970 ja 1987 valiti ta Aafrika \xc3\x9chtsuse Organisatsiooni esimeheks.\n_START_SECTION_\nAinupartei v\xc3\xb5imu kehtestamine\n_START_PARAGRAPH_\nJuba 1960. aastatel muutus Kaunda juhtimisstiil j\xc3\xa4rjest autoritaarsemaks. 1968. aasta presidendivalimistel oli ta ainuke kandidaat. Aastal 1972 keelustas Kaunda k\xc3\xb5ik opositsiooniparteid ja UNIP-ist sai ainupartei. Aasta hiljem kehtestati uue p\xc3\xb5hiseadusega nn \xc3\xbcheparteiline osalusdemokraatia. Kaunda nimetas oma ideoloogiat Sambia humanismiks. See sarnanes Aafrika sotsialismiks nimetatud ideoloogiaga mitmes teises Kesk-Aafrika riigis._NEWLINE_Kenneth Kaunda valiti ainsa kandidaadina presidendi ametisse tagasi 1978. ja 1983. aastal. 1980. aastate alguses surus ta maha mitu riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rdekatset._NEWLINE_1970. aastate energiakriis ja vasehindade langus t\xc3\xb5i kaasa majanduslanguse ning rahvas muutus \xc3\xbcha rahulolematumaks. Kuigi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja Maailmapangalt oli varem suuri laene saadud, ei kiitnud l\xc3\xa4\xc3\xa4neriigid Kaunda valitsemisstiili heaks ja loobusid l\xc3\xb5puks ka abistamisest. Rahvarahutuste ja rahvusvahelise \xc3\xbcldsuse survel oli Kaunda sunnitud 1990. aastal l\xc3\xb5puks \xc3\xbcheparteis\xc3\xbcsteemi t\xc3\xbchistama. Aastal 1991 v\xc3\xb5eti vastu uus p\xc3\xb5hiseadus ja samal aastal toimunud mitmeparteilistel valimistel valiti presidendiks Frederick Chiluba.\n_START_SECTION_\n1990. aastad\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Kaunda kavatses 1996. aasta presidendivalimistel Frederick Chiluba vastu kandideerida, kuid Chiluba algatusel tehti p\xc3\xb5hiseadusse muudatused, mis ei lubanud kandideerida isikutel, kelle vanemad olid v\xc3\xa4lismaalased. 25. detsembril 1997 Kaunda vahistati. Teda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati paar kuud varem aset leidnud riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rdekatsele \xc3\xb5hutamises. Ta vabastati kuus p\xc3\xa4eva hiljem, kuid j\xc3\xa4eti koduaresti kuni s\xc3\xbc\xc3\xbcdistustest loobumiseni juunis 1998. Sama aasta juulis teatas ta, et loobub UNIP-i esimehe rollist kohe, kui sobiv j\xc3\xa4reltulija on leitud. Uues juhis ei j\xc3\xb5utud aga kokkuleppele ja Kaunda j\xc3\xa4i parteijuhiks kuni 2000. aastani. M\xc3\xa4rtsis 1999 otsustas kohus, et Kenneth Kaundalt tuleb Sambia kodakondsus \xc3\xa4ra v\xc3\xb5tta, sest tema vanemad olid p\xc3\xa4rit Malawist. Ka tema v\xc3\xb5imulolek kuulutati ebaseaduslikuks. Kaunda vaidlustas otsuse \xc3\xbclemkohtus ja aasta hiljem tema kodakondsus taastati.\n_START_SECTION_\nElu p\xc3\xa4rast poliitikukarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast poliitikast tagasit\xc3\xb5mbumist on Kenneth Kaunda p\xc3\xbchendunud peamiselt heategevusele, eelk\xc3\xb5ige v\xc3\xb5itlusele AIDSi levikuga Aafrikas. Ta asutas organisatsiooni Kenneth Kaunda Children of Africa Foundation ja on tegev muu hulgas arengumaade tervishoiuprobleemide leevendamisega tegelevas ettev\xc3\xb5tmises Project Concern International._NEWLINE_Aastatel 2002\xe2\x80\x932004 osales ta Bostoni \xc3\xbclikooli programmis Lloyd G. Balfour African Presidents in Residence.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Kaunda abiellus 1946. aastal Betty Bandaga. Nad olid abielus 66 aastat ja neil s\xc3\xbcndis k\xc3\xbcmme last. Aastal 2012 oli neil 38 lapselast ja 17 lapselapselast. Betty Kaunda suri 18. septembril 2012._NEWLINE_\xc3\x9cks nende poegadest suri AIDSi._NEWLINE_Kenneth Kaunda armastab kitarri m\xc3\xa4ngida ja enda loodud laule laulda. Talle meeldib ka tantsida._NEWLINE_Talle iseloomulikuks s\xc3\xbcmboliks sai suur valge linane taskur\xc3\xa4tik, mida ta hoiab demonstratiivselt vasakus k\xc3\xa4es k\xc3\xb5igil avalikel esinemistel._NEWLINE_Nelson Mandela oli Kenneth Kaunda hea s\xc3\xb5ber. Kaunda pidas k\xc3\xb5ne Mandela matustel._NEWLINE_Kenneth Kaunda elab Lusakast m\xc3\xb5nek\xc3\xbcmne kilomeetri kaugusel maal.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 2003 andis president Levy Mwanawasa Kenneth Kaundale Suure Kotkaordeni.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nLusaka lennujaam sai 2011. aastal nimeks Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam._NEWLINE_L\xc3\xb5una-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis L\xc3\xb5unaringkonna nime kandnud haldus\xc3\xbcksus nimetati 25. aprillil 2008 Kenneth Kaunda auks Dr Kenneth Kaunda ringkonnaks.'