b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantinoopoli suur palee\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinoopoli suur palee oli Rooma keisrite palee ja B\xc3\xbctsantsi valitsejate residents \xc4\xb0stanbuli kesklinnas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on see h\xc3\xa4vinud, s\xc3\xa4ilinud on \xc3\xbcksikud osad.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n326. aastal valis Constantinus Suur Rooma impeeriumi uueks pealinnaks Byzantioni, mis nimetati 330. aastal Konstantinoopoliks. Enne seda ei olnud riigil kindlat pealinna, sest valitsuse tegelikuks asukohaks peeti keisri asukohta. Uude pealinna asus ta rajama kuninglikku paleed, mis asus Hagia Sophia k\xc3\xb5rval._NEWLINE_Nika \xc3\xbclest\xc3\xb5usu ajal h\xc3\xa4vis suurem osa varasemast ehitisest ja nii lasi Justinianus I selle \xc3\xbcmber ehitada. Justinianus II ja Basileios I laiendasid paleed veelgi. Konstantinos VII ajal oli palee halvas seisukorras ja nii lasi keiser selle korda teha._NEWLINE_11. sajandil oli palee seisukord taas halvenenud ja nii eelistasid hilisemad keisrid residentsina Blachernae lossi. Linna keskel asuv Konstantinoopoli suur palee s\xc3\xa4ilitas siiski esindusfunktsiooni, kuigi ehitist hakati tasahilju lammutama._NEWLINE_Neljanda ristis\xc3\xb5ja ajal h\xc3\xb5ivasid ristis\xc3\xb5dijad Konstantinoopoli praktiliselt ilma vastupanuta. Alexios IV ja Isaak II ei suutnud maksta ristir\xc3\xbc\xc3\xbctlitele lubatud tasu t\xc3\xa4ies mahus ning nad kukutas peagi v\xc3\xb5imult Alexios V. Tekkinud segadust kasutasid \xc3\xa4ra ristis\xc3\xb5dijad, kes vallutasid pealinna teist korda 13. aprillil 1204. Linna kaitsel olnud palgas\xc3\xb5durid eriti vastupanu ei osutanud, sest Alexios V ei suutnud neile enam palka maksta. Konstantinoopoli h\xc3\xb5ivamisele j\xc3\xa4rgnesid massilised r\xc3\xb6\xc3\xb6vimised ja tapatalgud, mis kestsid kolm \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva. Nende k\xc3\xa4igus r\xc3\xbc\xc3\xbcstas Montferrat\' krahvi Bonifazio s\xc3\xb5jasalk ka Konstantinoopoli suure palee._NEWLINE_Ladina keisririigi ajal muutus palee taas valitsejate residentsiks. Et aga ladinlastel raha ei olnud, ei suutnud nad ka paleed korda teha. Veelgi enam, viimane selle keisririigi valitseja Baudouin II (Ladina keiser) lasi maha v\xc3\xb5tta palee tinast katuse ja m\xc3\xbc\xc3\xbcs selle maha. P\xc3\xa4rast seda, kui Michael VIII Konstantinoopoli tagasi vallutas, kasutasid keisrid vaid Blachernae lossi, suure palee taastamiseks puudusid vahendid ka neil. Lossi keldrid olid siiski kasutusel vanglana._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda, kui linna olid vallutanud osmanid, varemed lammutati ja nende asemele ehitati elumajad. S\xc3\xa4ilis vaid viie kullatud kupliga lossi kirik, kuhu vallutajad rajasid p\xc3\xbcssirohulao. Aastal 1490 tabas hoonet v\xc3\xa4lk ja seal olnud p\xc3\xbcssirohi plahvatas, h\xc3\xa4vitades hoone._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pul ja 20. sajandi alguses alustati palee arheoloogilisi uuringuid. Linna laastanud suur tulekahju oli paljastanud mitmeid palee fragmente, mida hilisemate ehitiste rajamisel oli \xc3\xa4ra kasutatud, ja avanud p\xc3\xa4\xc3\xa4su palee keldriruumidele. Lossi uuringutel avastatud mosaiikide eksponeerimiseks on rajatud eraldi muuseum.\n_START_SECTION_\nPalee kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinoopoli suur palee koosnes mitmest hoonest, nagu ka hilisem Topkapi palee. Kokku v\xc3\xb5ttis kompleks enda alla 19 000 m\xc2\xb2. Peasissep\xc3\xa4\xc3\xa4s asus Augustaioni v\xc3\xa4ljakul, mis oli Konstantinoopoli keskv\xc3\xa4ljakuks. Palee ees asusid Justinianuse sammas ja Milion, kivi, millest arvestati k\xc3\xb5igi kohtade kaugust B\xc3\xbctsantsi impeeriumis._NEWLINE_Kohe peasissep\xc3\xa4\xc3\xa4su juures asus Magnaura, kus k\xc3\xa4is algselt koos senat, aga hiljem kasutas seda Konstantinoopoli \xc3\xbclikool. Samuti asusid seal paleevalvurite ruumid._NEWLINE_L\xc3\xb5una poole j\xc3\xa4i vastuv\xc3\xb5tusaal, mis kandis nime 19 Accubita ("19 diivanit"). Selle k\xc3\xb5rval asus Daphne palee, kus asusid algsed keiserlikud eluruumid. Nende juurest viis k\xc3\xa4ik otse palee k\xc3\xb5rval paiknenud hipodroomil asunud keiserlikku loo\xc5\xbei. Troonisaal asus Chrysotriklinose nime kandnud ehitises, mille j\xc3\xa4rgi on ehitatud Ravenna San Vitale basiilika. Troonisaali ja Daphne palee vahel asus keiser Theophilose rajatud Triconchose loss, kuhu p\xc3\xa4\xc3\xa4ses vaid l\xc3\xa4bi poolringikujulise Sigma nime kandnud eeskambri._NEWLINE_Triconchosest idas asus Basileios I poolt ehitatud Nea Ekklesia kirik, mis oli \xc3\xbcks viimaseid kasutusel olnud palee hooneid. Kabel asus ka Chrysotriklinose juures. Kiriku ja paleed mere poolt piiranud m\xc3\xbc\xc3\xbcri vahel asus Tzykanisterion, v\xc3\xa4ljak, mis oli m\xc3\xb5eldud polo m\xc3\xa4ngimiseks. _NEWLINE_Mere \xc3\xa4\xc3\xa4res asus Bucoleoni loss, mille lasi rajada keiser Theophilos. Selle juures asus ka keiserlik sadam. Ladina keisririigi ajal oli valitsejate residents just selles palee osas.'