b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Black\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Black (16. aprill 1728 Bordeaux \xe2\x80\x93 6. detsember 1799 Edinburgh) oli \xc5\xa1oti keemik, f\xc3\xbc\xc3\xbcsik ja arst, keda peetakse \xc3\xbcheks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase keemia rajajaks._NEWLINE_Ta taasavastas s\xc3\xbcsihappegaasi ning v\xc3\xb5ttis kasutusele erisoojuse ja latentse soojuse (sulamissoojus, aurustumissoojus) m\xc3\xb5iste.\n_START_SECTION_\nElu ja looming\n_START_PARAGRAPH_\nTema \xc5\xa1oti p\xc3\xa4ritolu isa, kelle kodulinn oli aga Belfast, tegutses tema s\xc3\xbcnniajal Bordeaux\'s veinikaupmehena._NEWLINE_Kui poiss oli 12-aastane, saadeti ta Belfasti ladina kooli (grammar school)._NEWLINE_Black \xc3\xb5ppis Glasgow\' (aastast 1746) ja Edinburghi \xc3\xbclikoolis arstiteadust. Glasgow\'s oli tema keemia\xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks William Cullen._NEWLINE_Blacki keemiaalane uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 sai alguse lubjavee p\xc3\xb5ie- ja neerukividevastase toime uurimisest. Tol ajal arvati, et nn kaustilised alkaalid (n\xc3\xa4iteks p\xc3\xb5letatud lubi (kaltsiumoksiid)) on nn mahedad alkaalid (n\xc3\xa4iteks kriit (kaltsiumkarbonaat)), millega on \xc3\xbchinenud flogiston, ning n\xc3\xa4iteks kaltsiumkarbonaadi kaustiseerimisel flogiston eraldub._NEWLINE_V\xc3\xb5rreldes muundumisi lubjakivist p\xc3\xb5letatud lubjaks, edasi kustutatud lubjaks ning j\xc3\xa4lle tagasi lubjakiviks magneesiumi \xc3\xbchendite vastavate reaktsioonidega, avastas Black element magneesiumi ning s\xc3\xbcsihappegaasi. Ta n\xc3\xa4itas 1752, et naatriumkarbonaat, kaaliumkarbonaat, magneesiumkarbonaat ja kaltsiumkarbonaat on tollases k\xc3\xb5nepruugis kaustiliste alkaalide (kaltsineeritud magneesia, st magneesiumoksiid (MgO) ja p\xc3\xb5letatud lubi, st kaltsiumoksiid (CaO)) \xc3\xbchendid gaasiga, mida ta nimetas kinnitatud \xc3\xb5huks v\xc3\xb5i seotud \xc3\xb5huks (fixed air), st s\xc3\xbcsihappegaasiga (CO\xe2\x82\x82), ning et see gaas moodustab vastavalt magneesiumoksiidi ja kaltsiumoksiidiga reageerides karbonaadid magneesiumkarbonaadi ja kaltsiumkarbonaadi._NEWLINE_Tema tulemused ilmusid 1755 raamatus "De humore acido a cibis orto et Magnesia alba"._NEWLINE_Sellega n\xc3\xa4itas ta esimesena, et on olemas erinevate omadustega gaase ning et gaas v\xc3\xb5ib peale eraldumise ka \xc3\xbchineda tahkete ainetega, moodustades keemilisi \xc3\xbchendeid. Samuti n\xc3\xa4itas ta, et p\xc3\xb5letatud lubi muundub \xc3\xb5hu k\xc3\xa4es aeglaselt kaltsiumkarbonaadiks. Sellest ta j\xc3\xa4reldas, et atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris peab olema v\xc3\xa4hesel hulgal s\xc3\xbcsihappegaasi; see oli esimene m\xc3\xa4rk sellest, et \xc3\xb5hk ei koosne ainult \xc3\xbchest ainest._NEWLINE_Black n\xc3\xa4itas ka, et s\xc3\xbcsihappegaas moodustub puus\xc3\xb6e p\xc3\xb5lemisel ning k\xc3\xa4\xc3\xa4rimisel ja v\xc3\xa4ljub hinge\xc3\xb5huga ning et k\xc3\xbc\xc3\xbcnal ei saa s\xc3\xbcsihappegaasis p\xc3\xb5leda. Samuti n\xc3\xa4itas ta, et kui eemaldada k\xc3\xbc\xc3\xbcnla p\xc3\xb5lemisel piiratud \xc3\xb5huga ruumis moodustunud kogu s\xc3\xbcsihappegaas, j\xc3\xa4\xc3\xa4b ikkagi j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4\xc3\xa4k, mis k\xc3\xbc\xc3\xbcnla p\xc3\xb5lemist ei toeta. See viis Blacki \xc3\xb5pilase Daniel Rutherfordi 1772 \xc3\xb5hu peamise koostisosa "rikutud \xc3\xb5hu", st l\xc3\xa4mmastiku avastamiseni._NEWLINE_Ta oli 1756. aastast Glasgow\' \xc3\xbclikooli arstiteaduse professor ja keemialektor ning 1766. aastast Edinburghi \xc3\xbclikooli keemiaprofessor._NEWLINE_1760. aasta paiku leiutas Black kalorimeetri. Tema selgitas ka erinevuse temperatuuri ja soojuse vahel. Ta uuris esimesena ainete erisoojust ning sulamissoojust ja aurustumissoojust (latentne soojus). Need uurimused omandasid t\xc3\xa4htsuse muu hulgas James Watti jaoks aurumasina v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamisel._NEWLINE_Blacki katseriistad ja taip \xc3\xbcletasid kaugelt tema kaasaegsete keemikute oma.'