b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa1l \xc3\x81brah\xc3\xa1m\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1l \xc3\x81brah\xc3\xa1m (tuntud ka nimekuju Paul Abraham all; 2. november 1892 Apatin \xe2\x80\x93 6. mai 1960 Hamburg) oli ungari juudi p\xc3\xa4ritolu helilooja. Peamiselt on ta tuntud operettide ja filmimuusika autorina.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81brah\xc3\xa1m s\xc3\xbcndis Austria-Ungaris (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub tema s\xc3\xbcnnikoht Serbia territooriumil) pangadirektori ja klaveri\xc3\xb5petaja pojana. Ta \xc3\xb5ppis Budapestis pangandust ja v\xc3\xb5ttis selle k\xc3\xb5rvalt tunde kohalikus konservatooriumis. Aastatel 1910\xe2\x80\x931916 j\xc3\xa4tkas ta \xc3\xb5pinguid Ungari Kuninglikus Muusikaakadeemias, kus ta \xc3\xb5ppis t\xc5\xa1ellot Adolf Schifferi juhendamisel ja kompositsiooni Viktor Herzfeldi juhendamisel._NEWLINE_Oma esimesed teosed komponeeris ta 1920. aastate alguses, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes esialgu keskenduda t\xc3\xb5sisemale heliloomingule: nende seas olid t\xc5\xa1ellokontsert, keelpillikvartetid, serenaad ja isegi vaimulikku muusikat. Peamiselt tegeles \xc3\x81brah\xc3\xa1m neil aastatel siiski pangandusega ja sattus rahaaf\xc3\xa4\xc3\xa4ride t\xc3\xb5ttu ka vanglasse._NEWLINE_1927. aastal sai temast Budapesti operetiteatri dirigent. Operett kui kerge, populaarne \xc5\xbeanr sobis muusiku ja heliloojana talle m\xc3\xa4rksa paremini. 1928. aastal valmisid \xc3\x81brah\xc3\xa1mi esimesed operetid "Zenebona" ja "Preili abikaasa". V\xc3\xa4ga populaarseks kujunes tema kolmas, 1930. aastal komponeeritud operett "Viktoria ja tema husaar". _NEWLINE_Eriti menukad olid \xc3\x81brah\xc3\xa1mi operetid just Saksamaal, kus nende p\xc3\xb5hjal hakati looma muusikafilme. Nii asus ta 1931. aastal elama Berliini, kus valmisid tema j\xc3\xa4rgmised tuntud operetid "Havai lill" (1931) ja "Savoy ball" (1932). Poliitiliste s\xc3\xbcndmuste t\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4i tema t\xc3\xa4helend Saksamaal siiski l\xc3\xbchikeseks. Natsionaalsotsialistide v\xc3\xb5imuletulek 1933. aastal sundis teda naasma Ungarisse, tema muusika pandi Saksamaal keelu alla ja vajus unustusse. J\xc3\xa4rgmistel aastatel tegutses ta Viinis ja Budapestis, kuid natsionaalsotsialismi ja antisemitismi levik sundis teda sealtki lahkuma. Ta p\xc3\xb5genes esmalt Pariisi ja s\xc3\xb5itis sealt Kuubale, kus ta teenis elatist klaverim\xc3\xa4ngijana. _NEWLINE_Kuubalt \xc3\xb5nnestus tal 1939. aastal edasi s\xc3\xb5ita Ameerika \xc3\x9chendriikidesse New Yorki, kuid sealgi ei hinnatud tema muusikat. Kaugele arenenud s\xc3\xbc\xc3\xbcfilise tagaj\xc3\xa4rjel tekkisid \xc3\x81brah\xc3\xa1mil t\xc3\xb5sised terviseprobleemid ja veebruaris 1946 suunati ta ravile Creedmoore\'i ps\xc3\xbchhiaatriahaiglasse. _NEWLINE_Mais 1956 p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta Hamburgis moodustatud Paul Abrahami komitee rahalisel toetusel Saksamaale tagasi, kuid vajas sealgi ravi ja suunati Hamburg-Eppendorfi \xc3\xbclikooli ps\xc3\xbchhiaatriahaiglasse. Neli aastat hiljem suri ta vaese ja avalikkuse poolt unustatud mehena Hamburgis v\xc3\xa4hki ning maeti Ohlsdorfi kalmistule.'