b'\n_START_ARTICLE_\nMichael Stocker\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Stocker on USA filosoof. Ta on Syracuse\'i \xc3\x9clikooli emeriitprofessor._NEWLINE_Stocker on tegelnud eetika ja moraalips\xc3\xbchholoogiaga. Ta on uurinud emotsioone, afektiivsust, naudingut, s\xc3\xb5prust ja armastust._NEWLINE_Tema artiklit "The Schizophrenia of Modern Ethical Theories" (1976) peetakse \xc3\xbcheks vooruseetika klassikaliseks tekstiks.\n_START_SECTION_\nVaated\n_START_PARAGRAPH_\nStockeri positsioon eetikas paigutatakse vooruseetika alla._NEWLINE_Hea elu n\xc3\xb5uab, et moraalse tegutsemise motiivid oleksid koosk\xc3\xb5las selle p\xc3\xb5hjenditega ja \xc3\xb5igustustega. Armastuse, s\xc3\xb5pruse jt isiklike suhete puhul tehakse asju teise inimese heaks. Levinud eetikateooriates (utilitarism, deontoloogiline eetika, ka egoism) v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustakse moraalselt h\xc3\xa4id tegusid, mille kriteerium on kasu, nauding v\xc3\xb5i kohus, mis aga on inimese suhtes v\xc3\xa4lised. Kui v\xc3\xb5tta eesm\xc3\xa4rgiks teha moraalselt h\xc3\xa4id tegusid, siis inimsuhted kas j\xc3\xa4\xc3\xa4vad k\xc3\xb5rvale v\xc3\xb5i tekib disharmoonia p\xc3\xb5hjendite ja motiivide vahel (moraaliskisofreenia). Sellep\xc3\xa4rast on need eetikateooriad eba\xc3\xb5nnestunud.'