b'\n_START_ARTICLE_\nStrategeem\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5nast\n_START_PARAGRAPH_\nAlgselt tuletatud kreeka s\xc3\xb5nast strat\xc4\x93gos. Stratos kui armee (v\xc3\xa4gi) + agein kui juhtimine. T\xc3\xa4henduseks: armee juhtimisele sooritatav (vastasele enamasti ootamatu ja \xc3\xbcllatav) man\xc3\xb6\xc3\xb6ver; hiljem \xc3\xbcldisemalt kava(lus) ja skeem millegi saavutamiseks. Esimene tarvitus 15. sajandil seoses Sextus Julius Frontinuse teose "Strategematicon libri" taasavastamisega._NEWLINE_Stratageem: inglise (stratagem), prantsuse (stratag\xc3\xa8me), itaalia (stratagemma), vene (stratagiema), ukraina (stratagiem) ja soome (stratagem)._NEWLINE_Strategeem: saksa ja t\xc3\xbcrgi (strategem), ladina (strategema)) ja kreeka (stratgein)._NEWLINE_Eesti keeles, kui valdavalt saksa kultuuriruumi kuulunud kultuuris, on strategeemi "Ida m\xc3\xb5tteloo leksikonis" (2006) nimetatud "s\xc3\xb5jakavaluse" s\xc3\xbcnon\xc3\xbc\xc3\xbcmiks. Seoses pealetuleva angloameerika kultuuriga on sellega k\xc3\xb5rvuti kasutatav ka s\xc3\xb5na stratageem. (Ka R. Viigi ning T. Tiidemann ja A. Kalja leiutusprintsiipidega seotud t\xc3\xb6\xc3\xb6d.)\n_START_SECTION_\nVanas Kreekas\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotose, Thukydidese ja Xenophoni ja teiste vanakreeka autorite t\xc3\xb6\xc3\xb6des on \xc3\xa4ratoodud rida strategeemideks nimetatud s\xc3\xb5jalisi ja s\xc3\xb5jalis-diplomaatilisi kavalusi. Kuid vanakreeka autoreid huvitas enam strateegia ( Xenophon "Ratsav\xc3\xa4e juhtimisest", Onaxandra (?) "Strategicos").\n_START_SECTION_\nVanas Roomas\n_START_PARAGRAPH_\nJuba Kreekas kasutatud s\xc3\xb5na sai laiema leviku l\xc3\xa4bi rooma riigimehe ja kirjaniku Sextus Julius Frontinuse (u 40\xe2\x80\x93103) teose "Strategematicon libri" ("Strategemata"). See t\xc3\xb6\xc3\xb6 oli unustatud, kuni 15. sajandi Itaalia humanism selle taasavastas. Samanimelise kreekakeelse raamatu "Strategemata" ("\xce\xa3\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb7\xce\xb3\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1","S\xc3\xb5jakavalused") kirjutas makedoonia p\xc3\xa4ritoluga Polyainos (u100\xe2\x80\x93?), kelle teos on kogumik s\xc3\xb5jalistest strategeemidest ja sisaldab umbes 900 salaplaanide n\xc3\xa4idet alates m\xc3\xbctoloogilisest ajast kuni Augustuseni.\n_START_SECTION_\nVanas Hiinas\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on laialt tuntud vanahiina 36 s\xc3\xb5jakavalust. Vene \xd0\x92\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xb8 samanimelises artiklis avaldatud arvamus, et nende eristamiseks vanakreeka ja vanarooma t\xc3\xb5lgetest p\xc3\xa4rinevatest strategeemidest on vanahiina s\xc3\xb5jakavalusi L\xc3\xa4\xc3\xa4nes \xc3\xbcldiselt nimetatud stratageemideks, on faktilist alust mitteomav (esimene?) katse neid keeleliselt omavahel eristada.'