b"\n_START_ARTICLE_\nWouter Crabeth II\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nWouter Crabeth se narodil v roce 1594 v nizozemsk\xc3\xa9m m\xc4\x9bst\xc4\x9b Gouda jako syn spisovatele a politika Pietera Woutersze. Crabetha. Byl pojmenov\xc3\xa1n po sv\xc3\xa9m d\xc4\x9bde\xc4\x8dkovi, Wouter Crabethovi I., kter\xc3\xbd byl slavn\xc3\xbdm tv\xc5\xafrcem vitr\xc3\xa1\xc5\xbe\xc3\xad a tak\xc3\xa9 mal\xc3\xad\xc5\x99em. Crabeth se u\xc4\x8dil u Cornelise Ketela, (18. b\xc5\x99ezna 1548 \xe2\x80\x93 8. srpna 1616), str\xc3\xbdce Cornelise Ketela mlad\xc5\xa1\xc3\xadho. Je mo\xc5\xben\xc3\xa9, \xc5\xbee studoval tak\xc3\xa9 u Abrahama Bloemaerta v Utrechtu. V roce 1613 Crabeth uskute\xc4\x8dnil tzv. Grand Tour, tedy Velkou cestu. Cesta do Florencie a \xc5\x98\xc3\xadma byla pova\xc5\xbeov\xc3\xa1na za nezbytnou pro dokon\xc4\x8den\xc3\xad klasick\xc3\xa9ho vzd\xc4\x9bl\xc3\xa1n\xc3\xad vl\xc3\xa1msk\xc3\xa9ho um\xc4\x9blce, jak psal Karel van Mander ve sv\xc3\xa9 publikaci Het schilder-boeck (Mal\xc3\xad\xc5\x99sk\xc3\xa1 kniha) z roku 1604. V roce 1615 byl Crabeth v Pa\xc5\x99\xc3\xad\xc5\xbei a v n\xc3\xa1sleduj\xc3\xadc\xc3\xadm roce v Aix-en-Provence. Pot\xc3\xa9 cestoval do znovu do It\xc3\xa1lie, kde studoval m\xc3\xadstn\xc3\xad mistrovsk\xc3\xa1 d\xc3\xadla a pracoval v r\xc5\xafzn\xc3\xbdch mal\xc3\xad\xc5\x99sk\xc3\xbdch \xc5\xa1kol\xc3\xa1ch a d\xc3\xadln\xc3\xa1ch. V roce 1619 za pobytu v \xc5\x98\xc3\xadm\xc4\x9b, se stal \xc4\x8dlenem skupiny Bentvueghels. Setkal se zde s dal\xc5\xa1\xc3\xadmi mal\xc3\xad\xc5\x99i, jako jsou Cornelius van Poelenburgh, Bartholomeus Breenbergh, Wybrand de Geest a Leonard Bramer. Podle zvyku dostal p\xc5\x99ezd\xc3\xadvku: jeho p\xc5\x99ezd\xc3\xadvka v Bentvueghels byla De Almanack (Almanach). _NEWLINE_Crabeth je zobrazen na anonymn\xc3\xad kresb\xc4\x9b z roku 1620. Kresba je ulo\xc5\xbeena v muzeu Boijmans Van Beuningen v Rotterdamu. Crabeth byl tehdy zn\xc3\xa1m jako Wouter van der Gou (tj. Wouter z Goudy). V roce 1626 se vr\xc3\xa1til do Goudy jako schutter (voj\xc3\xa1k). V roce 1628 se o\xc5\xbeenil s dcerou starosty Adrianou Gerritsdr Vroesenovou. V tomto roce se jeho otec stal starostou a Crabeth byl jmenov\xc3\xa1n kapit\xc3\xa1nem Schutterij, co\xc5\xbe byla dobrovoln\xc3\xa1 m\xc4\x9bstsk\xc3\xa1 str\xc3\xa1\xc5\xbe \xc4\x8di ob\xc4\x8dansk\xc3\xa1 milice ve st\xc5\x99edov\xc4\x9bk\xc3\xa9m a ran\xc3\xa9m Nizozemsku. \xc3\x9akolem schutteri\xc3\xad bylo chr\xc3\xa1nit m\xc4\x9bsto p\xc5\x99ed \xc3\xbatokem a jednat v p\xc5\x99\xc3\xadpad\xc4\x9b vzpoury nebo po\xc5\xbe\xc3\xa1ru. V t\xc3\xa9to funkci z\xc5\xafstal a\xc5\xbe do sv\xc3\xa9 smrti v roce 1644. V roce 1629 se z\xc3\xba\xc4\x8dastnil obl\xc3\xa9h\xc3\xa1n\xc3\xad 's-Hertogenbosche, zn\xc3\xa1m\xc3\xa9 tak\xc3\xa9 jako obl\xc3\xa9h\xc3\xa1n\xc3\xad Bois-Le-Duc. Obl\xc3\xa9h\xc3\xa1n\xc3\xad bylo sou\xc4\x8d\xc3\xa1st\xc3\xad dlouho trvaj\xc3\xadc\xc3\xad anglo-\xc5\xa1pan\xc4\x9blsk\xc3\xa9 v\xc3\xa1lky. _NEWLINE_P\xc5\x99edt\xc3\xadm obdr\xc5\xbeel objedn\xc3\xa1vku od vik\xc3\xa1\xc5\x99e Petruse Purmerenta na dva olt\xc3\xa1\xc5\x99n\xc3\xad obrazy pro katolick\xc3\xbd kostel Saint-Jean-Baptiste a n\xc3\xa1bo\xc5\xbeenskou komunitu zvanou Catharinagasthuis. Tyto dva obrazy jsou v sou\xc4\x8dasn\xc3\xa9 dob\xc4\x9b v muzeu Het Catharina Gasthuis v Goud\xc4\x9b a Rijksmuseum v Amsterdamu. Dv\xc4\x9b d\xc3\xadla \xe2\x80\x93 Nanebevzet\xc3\xad Panny Marie (Ten-Hemelopneming van Maria) a Nev\xc4\x9b\xc5\x99\xc3\xadc\xc3\xad Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 (Ongelovige Thomas) \xe2\x80\x93 ukazuj\xc3\xad siln\xc3\xbd italsk\xc3\xbd vliv a jsou stylisticky  bl\xc3\xadzk\xc3\xa9 stylu Caravaggio. V letech 1631 a 1641 Crabeth namaloval dal\xc5\xa1\xc3\xad dva olt\xc3\xa1\xc5\x99n\xc3\xad obrazy pro kostel Saint-Jean-Baptiste, kter\xc3\xa9 jsou tak\xc3\xa9 v muzeu Het Catharina Gasthuis. Crabeth nemaloval jen olt\xc3\xa1\xc5\x99n\xc3\xad obrazy, zobrazoval \xc4\x8dasto past\xc3\xbd\xc5\x99e a hr\xc3\xa1\xc4\x8de karet. I tato d\xc3\xadla jsou stylov\xc4\x9b bl\xc3\xadzk\xc3\xa9 d\xc3\xadlu Caravaggia. Tyto v\xc3\xbdjevy byly v\xc4\x9bt\xc5\xa1inou namalov\xc3\xa1ny po jeho n\xc3\xa1vratu do Goudy. Z jeho prac\xc3\xad se zachovalo jen m\xc3\xa1lo. Wouter Crabeth byl n\xc3\xa1sledov\xc3\xa1n jeho studenty Janem Ariensem Duifem, Dirk de Vrije, Janem Govertszem Verbijlem, Janem Verzijlem a Aertem Van Waesem. Crabeth byl nejv\xc3\xbdznamn\xc4\x9bj\xc5\xa1\xc3\xadm um\xc4\x9blcem ve m\xc4\x9bsta Gouda."