Automaattinen sammutusjärjestelmä vain osassa kirkkoja
Ylivieskan kirkkopalosta tuli ilmoitus Ylivieskan paloasemalle kirkossa olleen automaattisen paloilmoittimen kautta. Ilmoitin toimii reagoimalla savuun.
Päivystävä palomestari Pekka Räty kertoo palon muuttuneen suureksi jo noin minuutin kuluttua ensimmäisestä hälytyksestä ja siitä, kun paloyksiköt olivat lähteneet paikalle. Pian tehtiin myös ensimmäiset silminnäkijäilmoitukset liekeistä.
Automaattista sammutusjärjestelmää eli sprinklerijärjestelmää ei Ylivieskan vanhassa puukirkossa ollut, Räty toteaa.
Ylivieskan kirkossa oli käytössä kuivaputkijärjestelmä, jossa vesi pitää syöttää putkistoon. Palokunta ei palon rajuuden vuoksi ole päässyt tätä vedensyöttöä tekemään.
Automaattisessa sprinklerijärjestelmässä vedentulo alkaa automaattisesti hälytysjärjestelmän käynnistyttyä.
Automaattinen paloilmoitin on yleinen paloturvalaitteisto suomalaisissa kirkoissa. Porvoon tuomiokirkon tuhopolton jälkeen laitteistoon kuuluvia savuilmaisimia on asennettu entistä enemmän myös kirkkojen ulkopuolelle, eikä vain sisätiloihin. Arvioiden mukaan Porvoon palo kymmenen vuotta sitten olisi voitu torjua, jos savuilmaisimet olisivat olleet räystäiden alla ulkona.
Monissa kirkoissa on paloturvallisuuden varalta käytössä juuri paloilmoitin ja kuivaputkijärjestelmä.
Sen sijaan sprinkleri- eli automaattinen sammutusjärjestelmä on vain osassa maamme kirkoista. Porvoossa se asennettiin uudisrakentamisen yhteydessä.
Tammikuun lopussa automaattisen sammutusjärjestelmän laukeaminen aiheutti Helsingin tuomiokirkossa mittavan vesivahingon.
Suomen pelastusalan keskusjärjestön johtajan Matti Orraisen mukaan sammutusjärjestelmästä lähtevät vesivahingot ovat kuitenkin äärimmäisen harvinaisia.
En muista kovin monia tapauksia, vaikka meillä on kuitenkin tuhansia automaattisella sammutusjärjestelmällä varustettuja kohteita, hän totesi Helsingin pyhätön vesivahingon jälkipuinneissa.
Myös Museoviraston yliarkkitehtinä kirkkojen paloturvallisuuteen perehtyneen Martti Jokisen mukaan sprinklerijärjestelmä on jälkiseuraamuksiltaan muita pienempi paha.
Hän on todennut kirkkopaloja käsittelevässä Rakennusperintö-artikkelissaan, että kun kirkko syttyy, niin viholliset ovat ensin tuli, toiseksi palokunta ja vasta kolmantena automaattinen sammutusjärjestelmä, viitaten kahden jälkimmäisen aiheuttamien vesivahinkojen laajuuteen.
Ylivieskassa aloitetaan palon tarkemmat tutkimukset heti, kun jälkisammutus on saatu tehtyä. Sammutustöihin osallistui yöllä noin 50 henkilöä. Sammutusyksiköitä oli mukana kaikista lähitaajamista, kuten Nivalasta, Alavieskasta ja Sievistä.
Paloa epäillään tahallaan sytytetyksi. Epäilty pidätettiin sunnuntaina.
Sotien jälkeisistä kirkkopaloista tuhopolttoja on ollut noin kolmasosa. Tahallaan sytytettyjen palojen osuus on noussut erityisesti viime vuosikymmenten kirkkotuhoissa suureksi.
VIRPI NIEMISTÖ / LÄNNEN MEDIA