Vetovoimainen vanhustyö -hankkeen toteuttamat 100 päivän kokeilut ovat päättyneet. Niiden myötä hanke otti osaa valtakunnalliseen suuntaukseen kehittää toimintoja kokeilujen kautta.
Kategoria: Vetovoimainen vanhustyö
Kategoria: Vetovoimainen vanhustyö
Jyväskylän ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan johtamisen (YAMK) opiskelija Marja Airola tutki Vetovoimainen vanhustyö –hankkeen Vinkkaa paras vanhustyön työyhteisö -kilpailuissa menestyneiden vanhustyön yksiköiden toimintaympäristöä haastattelemalla 21:tä hoitoalan ammattilaista. Airolan ajatus oli löytää keskeisimmät ainesosat vanhustyön menestysreseptiin.
Suomalaisen väestön ikääntymisen myötä vanhustyössä tarvitaan yhä enemmän osaavaa työvoimaa. Alalta poistuu työntekijöitä eläköitymisen ja alan vaihtamisen kautta. Lisäksi työvoiman tarvetta lisää lakiin kirjattu hoitajamitoituksen korotus. Alan veto- ja pitovoiman kehittäminen on tärkeää, jotta
Vetovoimainen vanhustyö -hankkeessa toteutettiin vuosina 2000–2022 muutamien kuukausien mittaisia kokeiluja, joiden tavoitteena oli kehittää vanhustyön yksiköiden toimintaa. Kokeilujen päätyttyä yksiköihin lähetettiin henkilöstökyselyjä, missä selvitettiin työyhteisöissä koettuja veto- ja pitovoimatekijöitä, organisaatioiden vahvuuksia ja niiden kehittämistarpeita.
Savonian terveysalan opiskelijat tutustuivat gerontologian opinnoissaan Kasvokkain-näyttelyyn ja kokemuksia ja ajatuksia jaettiin opintojakson aikana, kokemukset on koonnut artikkeliin hankkeen vanhustyön asiantuntijana toimiva Heli Kekäläinen joka tekee Savonialla myös osa-aikaisen tuntiopettajan tehtäviä.
Tiimin toimivuus koetaan hoitotyön tärkeänä voimavarana, mutta mahdollisuudet yhteishengen edistämiseen ovat rajalliset. Tarvitaan viisaita päätöksiä, joiden myötä kehittämistyön mahdollisuuksia kampittava henkilöstövaje saadaan paikattua.
Valokuvaaja Meeri Koutaniemen ja ammattiliitto Tehyn yhteisessä Kasvokkain-valokuvanäyttelyssä ääneen pääsee Suomen hoitohenkilökunta, joka usein esitetään mediassa vain numeroina ja ammattikuntana. Näyttelyllä halutaan korostaa, että kyse on yksilöistä, joilla jokaisella on omat tunteensa ja kokemuksensa. Anestesiahoitaja Jenna Komulainen on yksi Koutaniemen kuvauskohteista. – Tuntui hyvältä tuoda myös meidän anestesiahoitajien ääntä kuuluviin, koska olemme näkymätön ryhmä
Kirjaamisvelvollisuus koskee kaikkia terveydenhuollon asiakkaiden parissa hoitotyötä tekeviä henkilöitä, mukaan lukien hoiva-avustajia. Sen tarkoituksena on edistää potilasturvallisuutta ja hoidon jatkuvuutta sekä helpottaa niin omaa kuin kollegoidenkin työtä.
Yhteenkuuluvuuden ja rakkauden tarpeet säilyvät läpi elämän. Kun kognitiivinen vanheneminen lyö kapuloita sujuvan kanssakäymisen rattaisiin, on aika tarkastella omia vuorovaikutustaitoja. Keski-iän lähestyessä ja sen ylittyessä moni huomaa, että omien vanhempien kanssa käytävät keskustelut eivät välttämättä suju enää ihan niin jouhevasti kuin silloin ennen. Kognitiivinen vanheneminen eli ajattelemisen, muistamisen, oppimisen ja havaitsemisen heikkeneminen on luonnollinen
Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan kehittyneiden maiden ihmiset elävät koko ajan pidempään. Samalla niissä myös kuollaan yhä sairaampina. Tämä johtaa palliatiivisen hoidon merkityksen ja tarpeen kasvamiseen. The Economist Intelligence Unitin vuonna 2015 toteuttaman saattohoitovertailun mukaan Suomi on saattohoidossa Pohjoismaiden heikoin ollen sijalla 20. Ohi kiilaavat Norja (13.), Ruotsi (16.) ja Tanska (19.). Vertailun ykkönen oli