Esa Kankaisen blogi: Kohtuuttomiin asumisen kustannuksiin ei pidä tottua
Asumisen hinta on noussut selvästi vaaliteemaksi. Ilmeisesti nyt on ylitetty jokin kriittinen kynnys asumiskustannusten osalta.
Vaalipuheissa on esitetty mielipiteitä, että kallis asuminen pitäisi hyväksyä osana suosittujen alueiden kohtaloa. Asumisen kalleuteen ei kuitenkaan pidä, eikä tarvitse tottua, vaan siihen voidaan vaikuttaa poliittisin keinoin.
Asuntosäätiön 70-juhlavuoden artikkelisarjassamme Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen apulaisprofessori Venla Bernelius kuvaa hyvin tämän hetken tilannetta asuntomarkkinoilla: keskituloiset ja perheelliset ovat asumisen kustannuksista ihmeissään, Laadukas kaupunkiympäristö korostuu tulevaisuudessa.
Näin erityisesti pääkaupunkiseudulla, joissa tilanne on huolestuttavin. Ihmisillä ei ole normaalilla palkkatyöllä varaa kustantaa itselleen riittävän kokoista omistusasuntoa, mutta ei tilanne ole hyvä myöskään elinkeinoelämän kannalta katsottuna. Ihmiset eivät pääse asumaan lähelle työpaikkoja ja sen vuoksi jätetään työ ottamatta vastaan.
Tilanne ei ole parempi vuokrapuolellakaan. Vapaarahoitteiset asunnot ovat Helsingissä jopa 80 prosenttia kalliimpia kuin ARA-vuokra-asunnot, joiden kysyntä on kasvanut viimeisen vuoden aikana reippaasti. Vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen kysyntä on puolestaan laskenut. Asumistukikaan ei helpota tavallisen palkansaajan tilannetta, sillä jo luokanopettajan tai poliisin palkalla ei tukea asumiseen heru.
Mitä sitten vaihtoehdoksi? Asumisen hinta koostuu monista tekijöistä eli yksittäistä keinoa asian ratkaisemiseksi ei ole, vaan tarvitaan monenlaisia keinoja.
Kaavoituksen keventäminen olisi yksi hyvä keino. Tekeillä olevaa maankäytön ja rakentamisen lakiuudistusta pitäisi viedä siihen suuntaan, että yksityiskohtaisia kaavamääräyksiä vähennettäisiin. Tätä korosti myös mainitussa juhla-artikkelisarjassa haastateltu Tampereen yliopiston Industry professori Ari Ahonen, Kaavoitus määrittelee huomaamatta tulevaisuutta.
Liian tiukka kaava aiheuttaa vaatimuksineen jopa useamman sadan euron lisäkulut neliölle ja on muistettava, että asukas maksaa kaikki kulut tavalla tai toisella. Tiukkuus hidastaa myös tuotantoprosessia pahimmassa tapauksessa jopa vuodella, kun suunnitelmia joudutaan hiomaan moneen kertaan neuvotellen eri viranomaisten kanssa.
Kaavoitusta pitäisi tehdä entistä enemmän kumppanuuskaavoituksen kautta, jolloin rakentamisen kustannustietous saadaan paremmin mukaan kaavaprosessiin. Asuntosäätiön kokemuksesta voin kertoa, että kumppanuus tuo myös vastuun tullessaan. Olemme olleet tekemässä alueita, joissa asukkailla on hyvä asua ja myös tilaaja eli kunta on ollut tyytyväinen.
Toinen erittäin tärkeä keino on tonttitarjonnan lisääminen ARA-tuotannolle eli kuntien pitäisi rohkeammin antaa tontteja hyviltä paikoilta niin vuokra- kuin asumisoikeusasunnoille. Se on satsaus tulevaisuuden kilpailukykyyn, sillä jos alueelle saadaan työvoimaa, kaupunki pääsee kehittymään siten kuin kaupungit tavoittelevat.
Kolmanneksi keinoksi nostan lainavaltuuksien korottamisen ARA-tuotannolle, jotta ARA-asuntoja pystyttäisiin tuottamaan hallitusohjelman tavoitteiden mukaiset 10 000 asuntoa vuodessa. Tavoitteeseen ei ole vielä päästy.
Kyse näissä kaikissa keinoissa on poliittisesta tahtotilasta. Kaavoitus ja tonttitarjonta ovat pitkälle kuntien päätettävissä olevia asioita. Kolmanteen keinoon vaikutetaan valtakunnan tason poliittisilla päätöksillä.
Suomestakin löytyy hyviä esimerkkejä siitä, miten kuntatason päätöksillä on voitu vaikuttaa asuntomarkkinoihin eli asumisen hintaan. Oulussa on aktiivisen tonttipolitiikan avulla pidetty huolta siitä, että vapaarahoitteisten ja ARA-tuotannon hinnat ovat lähellä toisiaan eli myös vapaarahoitteisten asuntojen vuokrat ovat lähempänä kohtuullista kustannuksiltaan.
Euroopasta puolestaan löytyy hyvä esimerkki Itävallan Wienistä, jossa väljän kaavoitusmallin ja runsaan valtion tukeman asuntotuotannon keinoin on asumisen hinta pidetty kohtuullisena.
Näiden esimerkkien valossa totean, ettei pääkaupunkiseudullakaan pitäisi hyväksyä pureskelematta asumisen korkeaa hintaa. Asialle on tehtävissä paljonkin, jos vaan halutaan.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Esa KankainenToimitusjohtaja
Asuntosäätiö sr. -konserni
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
Asuntosäätiö on yksi suurimpia suomalaisia asuinkiinteistöjen omistajia Suomessa. Tarjoamme lähes 18 000 kotia 31 paikkakunnalla; asokoteja, vuokrakoteja ja omistuskoteja. Vuosittain käynnistämme noin 400 uuden asunnon tuotannon. Liikevaihtomme vuonna 2020 oli lähes 200 miljoonaa euroa. Kaiken toimintamme ytimessä ovat vastuullisuus ja yleishyödyllisyys: emme tavoittele välitöntä voittoa tai taloudellista etua.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat mediatiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Asuntosäätiö
Asuntosäätiö kehittää uutta korjausrakentamisen mallia tahtituotannon keinoin14.9.2021 09:00:00 EEST | Tiedote
Asuntosäätiö kehittää yhteistyössä kumppaneidensa kanssa tehokasta ja mahdollisimman vähän häiriötä asukkaille aiheuttavaa korjausrakentamisen toteutusmallia.
Esa Kankaisen blogi: Omistusasumiseen tarvitaan uusia rahoitusvaihtoehtoja13.9.2021 09:00:00 EEST | Blogi
Nyt tarvitaan asuntomarkkinoille valtion tukea myös omistusasuntorahoitukseen. Vaikka kiinnostus vuokra-asumiseen on kasvanut, suuri osa väestöstä haluaa yhä asua omistusasunnossa.
Asuntosäätiön uudet asumisoikeusasunnot valmistuvat Espoon Matinkylään25.8.2021 08:40:32 EEST | Tiedote
Matinkylän metroaseman viereen valmistuu elokuun lopussa 35 uutta asumisoikeusasuntoa.
Jari Riskilän blogi: Puheet ja teot ristiriidassa lapsiperheiden arvostuksessa22.7.2021 09:14:47 EEST | Blogi
Luin mielenkiinnolla kaksi Asuntosäätiön 70v-juhla-artikkelisarjan tekstiä lasten, nuorten ja lapsiperheiden tilanteesta.
Esa Kankaisen blogi: Asukashallinto vaatii joustavuutta ja selkeyttä18.5.2021 08:15:00 EEST | Blogi
Lakia yhteishallinnosta ollaan uudistamassa, mikä on erittäin hyvä asia. Lain voimaan astumisesta on kulunut yli 30 vuotta ja aika on ajanut lain ohi erityisesti asukkaiden osallistamisen keinojen osalta.
Jari Riskilän blogi: Asumisoikeuslaki uudistui asukkaiden eduksi14.5.2021 09:30:00 EEST | Blogi
Uuden asolain säätäminen on ollut pitkäkestoinen, vaiherikas ja paikoin yllätyksiäkin tarjonnut projekti. Asiassa päästiin lopultakin maaliin, kun eduskunnan maaliskuun lopulla hyväksymä laki sai presidentin vahvistuksen 7.5.2021. Laki tulee voimaan pääosin vuoden 2022 alussa, asukashallintoa koskevat säännökset syyskuussa 2022 ja asukasvalintaa sääntelevä lain 2. luku vuotta myöhemmin, eli syyskuussa 2023.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.Tutustu uutishuoneeseemme