Helsingin käräjäoikeus on tuominnut Tullin pääjohtajan Antti Hartikaisen virkavelvollisuuden rikkomisesta sakkorangaistukseen.
Hartikaiselle määrättiin rangaistukseksi kymmenen päiväsakkoa eli 950 euroa.
Vielä ei ole tietoa, vaikuttaako tuomio Hartikaisen viranhoitoon. Valtiovarainministeriö tiedotti tuomion jälkeen, että se perehtyy nyt päätökseen ja tekee asiassa kokonaisarvion, jossa huomioidaan käräjäoikeuden päätös. Ministeriö ei kommentoi asiaa ennen arviota.
Tulli on valtiovarainministeriön hallinnonalaan kuuluva virasto. Valtiovarainministeriö vastaa Tullin tulosohjauksesta.
Antti Hartikaisen puolustusasianajaja Kaarle Gummerus kertoo, että on nähnyt tuomion vasta alustavasti.
-Tutkimme tuomion tarkkaan ja harkitsemme sitten, valitammeko, Gummerus toteaa puhelimessa Lännen Medialle.
Hartikainen oli esteellinen
Hartikainen oli syytettynä virkavelvollisuuden rikkomisesta, koska hän oli paikalla Tullin johtoryhmän kokouksessa silloin, kun hänen puolisonsa työsuhteen jatkoon liittyvään asiaan otettiin kantaa.
-Hartikainen on ollut merkittävässä asemassa Tullissa, ja hänen läsnäolonsa on voinut vaikuttaa asian käsittelyyn, tuomiossa lukee.
Tuomion mukaan Hartikainen oli esteellinen kyseisen kohdan käsittelyyn.
Syyttäjä vaati Hartikaiselle sakkorangaistusta tai toissijaisesti tuomiota tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tuottamuksellisuus olisi tarkoittanut sitä, että Hartikainen olisi syyllistynyt virkarikokseen huolimattomuuttaan. Syyttäjä ei vaatinut Hartikaista viralta pantavaksi.
Oikeudenkäynti pidettiin Helsingissä huhtikuussa. Hartikainen kiisti oikeudessa syyllistyneensä rikokseen.
Taustalla johtoryhmän kokous
Kiistanalainen Tullin johtoryhmän kokous järjestettiin 3. marraskuuta 2015.
Varsinaisesti kokouksessa käsiteltiin sitä, pitäisikö Tullissa jatkaa laittoman maahantuonnin tehovalvontaa. Hartikaisen puoliso työskenteli tuolloin määräaikaisena tullitarkastajana alkoholivalvonnassa. Kokouksessa tehty päätös johti siihen, että määräaikaisia tehtäviä pantiin hakuun.
Varsinaisia palkkauspäätöksiä ei kokouksessa tehty, vaan lopulliset rekrytoinnit hoiti Helsingin Tulli.
Hartikainen jääväsi itsensä, kun asia tuli käsittelyyn. Syyttäjä vaati tuomiota siksi, että hän oli kuitenkin ollut huoneessa silloin, kun asiasta päätettiin. Hallintolain mukaan näin ei saisi olla.
Helsingin käräjäoikeuden mukaan hallintolaki on virkamiehen läsnäolon kannalta selkeä.
-Virkamies ei saa olla läsnä asian käsittelyssä, jos hän on esteellinen, tuomiossa lukee.
-Tässä asiassa kyseessä oleva tapahtumainkulku on käytännössä riidaton, siinä jatketaan.
Hartikainen vetosi oikeudessa siihen, ettei hän ollut ehtinyt huoneesta ulos, ennen kuin asiasta oli jo päätetty. Käräjäoikeus kuitenkin arvioi, että Hartikainen olisi voinut puheenjohtajana keskeyttää kyseisen kokouksen kulun ja poistua huoneesta.
Oikeudessa kuullut todistajat kertoivat, että Hartikainen oli kuitenkin jäänyt, kahvia haettuaan, istumaan paikalleen. Hän ei todistajien mukaan osallistunut asian käsittelyyn.
-Käräjäoikeuden näkemyksen mukaan virkavelvollisuuksiensa mukaisesti menetellessään Antti Hartikaisen olisi tullut poistua esimerkiksi käytävälle, tuomiossa perustellaan.
Käräjäoikeus katsoi kuitenkin tuomion suuruutta arvioidessaan, että teon voidaan arvioida lähentyvän tuottamuksellista tekoa. Hartikaisen toiminta arvioitiin kuitenkin tahalliseksi.
Helsingin käräjäoikeuden ratkaisu ei toistaiseksi ole lainvoimainen.
Edit 4.5.2018 klo 11.45 ja 4.5. klo 12.23. Juttua päivitetty ja täydennetty.
Oikaisu 4.5. klo 18.32: Tullin johtoryhmän kokouksessa 2015 käsiteltiin alkoholin laittoman maahantuonnin tehovalvontaa eikä laitonta maahantulon valvontaa, kuten jutussa alun perin luki.