Befolkningen ernærede sig primært ved landbrug og landbrugsrelaterede erhverv. Spredt industri blomstrede op, og fra slutningen af 1800-tallet flyttede flere gartnerier til området.
1850-1920 i Brøndby Kommune
Administrativ inddeling
I perioden var området, der omfattede Brøndbyvester-Brøndbyøster Sognekommune, med mindre undtagelser i overensstemmelse med det nuværende kommuneareal. Sognekommunen lå i Københavns Amt.
Mere om administrativ inddeling i kommunen
Befolkningsudvikling
Mellem 1850 og 1916 steg befolkningstallet fra 1.190 til 1.553. I 1890 var indbyggertallet dog oppe på 1.713. Det skyldtes primært anlæggelsen af Vestvolden 1888‑92 som en del af Københavns Befæstning. Omkring 300 fæstningsarbejdere var indlogeret lokalt i området.
Mere om befolkningsudvikling i kommunen
Infrastruktur
I tiden omkring 1913 blev der installeret elektricitet i Brøndbyvester som det første sted i kommunen. 1. Verdenskrigs udbrud forsinkede videreførelsen, og først omkring krigens afslutning blev der ført el i Brøndbyøster. Roskildevej og Gammel Køge Landevej gav områdets beboere adgang til omverdenen. Internt bestod vejnettet af forbindelsesveje mellem de to landsbyer og stranden.
Mere om færdsel og infrastruktur i kommunen
Bebyggelse og erhverv
Kommunen var i perioden overvejende et landbrugsområde, og indbyggerne boede i og rundt om landsbyerne Brøndbyøster og Brøndbyvester samt i Brøndby Strand. Der kom desuden landbrugsrelaterede erhverv til såsom gartnerier, mælkeforpagtere, mejerier, smedjer og to brugsforeninger.
Ved en erhvervstælling i 1890 var 689 af indbyggerne beskæftiget ved landbrug, og der var 24 fiskere i Brøndby Strand. I slutningen af 1800-tallet kom de første gartnerier til området.
Brøndbyvester Mølle blev opført i 1888, og et jernstøberi og et teglværk blev anlagt ved Roskildevej som periodens første industrielle virksomheder.
Mere om bebyggelse og erhverv i kommunen