

Dabas liegumi Burtnieka ezera pļavas Burtnieku novada Burtnieku pagastā (bij. Valmieras rajonā) 432
hektāru platībā un Vidusburtnieks Vecates, Burtnieku, Jeru un Sēļu pagastā
1333 hektāru platībā izveidoti 2004. gadā. To izveidošanas mērķis ir saglabāt
pēdējās atklātās dabiskās pļavas pie Burtnieka ezera un un dabiskos meža
biotopus starp Rūjas un Sedas upju lejtecēm, lai nodrošināt te mītošajām retajām
putnu sugām labvēlīgus dzīves apstākļus. Abi dabas liegumi ir daļa no
Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta un iekļauti arī Eiropas Savienības īpaši
aizsargājamo dabas teritoriju tīklā Natura 2000 .
Augi
Dabas liegumiem raksturīgas galvenokārt slapjo pļavu augu sugas dažādi
grīšļi, vīgriezes, mēreni mitrās vietās vairākas smilgu sugas. Burtnieka ezera
pļavās maijā un jūnijā var ieraudzīt arī ziedošu īpaši aizsargājamo Sibīrijas
skalbi. Arī purva gandrenes, ziemeļu madaras, stāvā vilkakūla, gada staipeknis
un sāres grīslis ir augi, kas liecina par Burtnieka un Vidusburtnieka pļavu
dabisko stāvokli.
Putni
Pļavās ligzdojošie putni ir svarīgākās abu dabas liegumu dabas vērtības.
Palieņu pļavās ligzdo griezes, un ķikuti, pļavas tilbītes un gugatņi. Īpaši
nozīmīgas no putnu aizsardzības viedokļa ir Ēķinupes un Briedes ietekas
palienes, pļavu mitrākajās vietās ligzdo ormanīši un dumbrcāļi. Ēķinupes palienē
ligzdo arī mērkaziņas, novērota medījoša purva pūce. Šī vieta ir nozīmīga
ligzdošanas vieta ūdensputniem. Niedrāju kā ligzdošanas vietu izmanto retās
niedru lijas, bet pavasarī caurceļojošo ūdensputnu skaits Burtnieka ezera pļavu
apkārtnē sasniedz vairākus tūkstošus. Vidusburtnieka meži ir nozīmīga urālpūču
ligzdošanas vieta, virs Vidusburtnieka pļavām ligzdošanas sezonā novēroti arī
jūras ērgļi.
Bezmugurkaulnieki
Burtnieka ezers ar tajā ietekošajām upēm, palieņu pļavām un vecupēm nodrošina
piemērotus apstākļus dažādu bezmugurkaulnieku sugu dzīvei. To vidū ir gan bieži
sastopamas sugas, gan Latvijā un Eiropā retas un aizsargājamas, piemēram, lielā
dižmakstene, platā un divjoslu airvabole, raibgalvas purvuspāre, zirgskābeņu
zilenītis un pasaulē visvairāk aizsargātā vaboļu suga lapkoku praulgrauzis.
Zivis
Seda un Rūja ir zivīm bagātas upes, atzīst makšķernieki. Līdzās visbiežāk
sastopamajām līdakām, raudām, asariem un līņiem Burtnieka ezerā novērota
aizsargājama zivju suga - dūņu pīkste.
Citas dabas vērtības
Upju palieņu pļavas, smilšakmens atsegumi, avoti un meži tāpat ir nozīmīgas
dabas lieguma dabas vērtības. Upes uztur palieņu pļavas, pļavās un mežos
patvērumu rod daudzas augu un dzīvnieku sugas, tai skaitā retas un
aizsargājamas. Smilšakmens atsegumi Burtnieka ezera krastā ir valsts nozīmes
dabas piemineklis.
Teritorijas apmeklēšana
Burtnieka ezers jau izsenis ir iecienīta atpūtas vieta. To kā peldvietu,
laivošanas un makšķerēšanas vietu iecienījuši gan vietējie iedzīvotāji, gan
tūristi. Netālu no ezera atrodas slavenā Burtnieku zirgaudzētava. Dabas liegumā
Burtnieka ezera pļavas atrodas daļa no laivu bāzes un kempinga Ezerpriedes,
bet nākotnē varētu būt arī pludmales un vēl viena laivu iznomāšanas vieta, dabas
takas un skatu torņi.
Tāpēc, apmeklējot dabas liegumus, jo svarīgāk ievērot videi draudzīga tūrisma
pamatprincipus padomi no www.celotajs.lv
- Ceļo ar videi draudzīgiem transporta līdzekļiem.
- Atstāj savus atkritumus tam paredzētajās vietās.
- Neapmeklē retu dzīvnieku sugu atradnes, īpaši to vairošanās, ligzdošanas
vai ziemošanas periodā.
- Ugunskurus kurini tikai šim mērķim paredzētās vietās un ievēro
ugunsdrošību.
- Nakšņošanai teltīs izvēlies tūristiem labiekārtotās apmetņu vietas.
- Izmanto pēc iespējas vairāk vietējo iedzīvotāju ražoto produkciju,
tādejādi atbalstot vietējo uzņēmējdarbību.
- Cieni vietējo iedzīvotāju tradīcijas un paražas un pretī saņem patiesu
viesmīlību.
Putnu vērotājiem
Putnu vērošanai labākais laiks ir putnu pavasara migrācija aprīlī un maijā,
kā arī klusas vēlas jūnija pievakares, kad iespējams dzirdēt griezes un
ormanīšus. Putnu vērošanai izmantojams, piemēram, Ēķinupes pļavās esošais skatu
tornis. Tas iekļauts Vīsraga tūrisma takā un ir papildināts ar zīmējumiem un
informāciju par liegumā sastopamajiem putniem. Teritorijas dabas aizsardzības
plāns paredz, ka divi putnu vērošanas torņi tiks uzstādīti Burtnieku ezera
austrumu krastā.
Burtnieka ezera Vīsraga taka Burtniekos
Agrāk smilšakmens atsegumus un ezera ainavu varēja vērot pastaigā gar
Burtnieku ezera austrumu krastu. Teritorijas dabas aizsardzības plānā paredzēts,
ka taka atjaunojama un pagarināma līdz Burtnieku vecajiem kapiem dienvidu
virzienā un līdz Dūres upei ziemeļu virzienā, izcērtot kokus un krūmus
piekrastē un mitrākajās vietās ierīkojot koka laipas. Plānotais takas garums
apmēram 2,2 km.
Burtnieku zirgaudzētava
Populāra ekskursiju vieta ir Burtnieku zirgaudzētava, kas piedāvā ekskursijas
pa zirgaudzētavu, pastaigas ar zirgiem, vizināšanos ar pajūgu visas šīs
atpūtas iespējas tiek piedāvātas ārpus dabas lieguma teritorijas.
Dabas aizsardzība
Lai nodrošinātu unikālo dabas vērtību saglabāšanu dabas liegumos Burtnieka
ezera pļavas un Vidusburtnieks, ir izstrādāti abu teritoriju dabas
aizsardzības plāni. Tajos paredzēta virkne pārdomātu pasākumu, kas ļaus uzturēt
atklātas upju palieņu pļavas un saglabāt retas un aizsargājamas augu un
dzīvnieku sugas.
Lai pļavās turpinātu ligzdot putni, tās jāpļauj vai jānogana - kādreizējām
pļavām pārlieku aizaugot, šo teritoriju piemērotība daudzām sugām samazinās.
Atbrīvojot pakāpeniski aizaugošās pļavas no krūmiem, tiek radīti labvēlīgāki
apstākļi palieņu putnu ligzdošanai griezēm, ķikutiem, ķīvītēm, pļavas tilbītēm
un daudziem citiem.
Agra zālāju pļaušana nodara postu pļavu putniem iznīcina ligzdas, sapļauj
nelidojošos mazuļus. Tāpēc dabas liegumos jāievēro dzīvniekiem draudzīgus
pļaušanas termiņus un metodes, lai novērstu putnu sugu daudzveidības un skaita
samazināšanos.
Arī zālēdāji var palīdzēt uzturēt atklātas pļavu platības, un pie Ēķinupes
zirgi ganīti arī agrāk. Tagad te ierīkots ierobežots zirgu ganību aploks
Burtnieku zirgaudzētavas zirgiem.
Vairākās dabas liegumu teritorijās, galvenokārt mežos, kā galvenais
apsaimniekošanas pasākums noteikta "neiejaukšanās" tas nozīmē -
neiejaukšanās dabiskajos procesos un ekosistēmās, kas ļaus saglabāt netraucētas
meža putnu ligzdošanas vietas, neizmainītas vecupes un pašus bioloģiski vērtīgos
mežus.
Latvijas senvēsture Burtnieku apkārtnē
Burtnieka ezera apkārtne bijusi apdzīvota jau akmens laikmetā. Tiek
uzskatīts, ka divas Zvejnieku apmetnes Vecates pagastā Rūjas labajā krastā ir
nozīmīgākais akmens laikmeta arheoloģijas piemineklis Baltijā, bet Zvejnieku
kapulauks ir lielākais akmens laikmeta kapulauks ziemeļaustrumu Eiropā. Pirmie
arheoloģiskie pētījumi šai teritorijā veikti pagājušā gadsimta vidū, bet
vērienīgākā izpēte notikusi 60. un 70. gados.