Netop offentliggjorte tal fra Danmarks Statistik viser, at den danske erhvervstillid stiger til 89 i oktober mod 86,9 i september. Det betyder, at erhvervstilliden nu er steget fem måneder i streg. Niveauet er dog fortsat mærkbart lavere sammenlignet med inden krisen. I februar lød erhvervstilliden på 102.
De danske virksomheder viser sig som ganske formstærke. Med til historien hører dog, at de fleste virksomheder er blevet spurgt inden den seneste runde af restriktioner, som kan sætte spor i virksomhedernes humør over den kommende tid. Men fem måneders stigning kommer altså ikke skidt tilbage, så dagens tal er bestemt god læsning.
Over den kommende tid må vi forlade os på en betydelig risiko for, at erhvervstilliden igen kan gå baglæns. Ny smittebølge og nye restriktioner vil unægtelig sætte sit præg på særligt servicevirksomhederne. Omvendt kommer især detailhandlen til at lukrere på de udbetale feriepenge, som kan trække erhvervstilliden opad. Samlet set forventer jeg dog, at pilen vil pege svagt ned, om end det på ingen måde kommer til at kunne måle sig med forårets fald. Jeg forventer helt i tråd med det heller ikke, at det samlede slag til økonomien overhovedet tilnærmelsesvist kommer til at kunne måle sig med forårets. Vi står kort og godt i en anden situation nu, hvor man er blevet skarpere på målrettede restriktioner, smitteopsporing og en generelt større tryghed på både det private og økonomiske plan
Højaktuelt barsler man fra politisk sige med et nyt varslingssystem. Det er i vores optik et klogt træk, da det vil give virksomhederne noget forudsigelighed i en uforudseelig tid. Usikkerhed omkring fremtiden er kort og godt en dræber for virksomhederne, som giver svære betingelser at navigere rundt i. Derfor skal et nyt varslingssystem i høj grad hilses velkommen.
Vi forventer, at udbetalingen af de indefrosne feriepenge giver et boost til danskernes forbrug. Feriepengenes rolle for økonomien kommer dog til at få en skæv fordeling mellem erhvervene, hvor detailhandlen kommer til at lukrere, mens det i mindre grad er serviceforbruget. Årsagen til det er krisens karakter, som er hængt op på den samfundsmæssige situation med smitte og restriktioner. Derfor vil det være fornuftigt først at udbetale de resterende 2 ugers feriepenge på et senere tidspunkt, når smitten og restriktionerne igen letter. Det betyder dog ikke, at man ikke politisk allerede nu bør lave en aftale om, at pengene skal udbetales. Det bør man gøre, så snart som muligt.
Relaterede artikler
Flere end 7.000 nye elbiler i november
Salget af elbiler har for alvor fået fart på. Omkring hver tredje købte bil i år kører på strøm. Det er en kraftig stigning i forhold til tidligere. Til sammenligning stod elbiler for omkring en femtedel af det samlede bilsalg i 2022.
Få langtidsledige i Danmark
Langtidsledigheden holder sig lav. Året har egentlig budt på en lille stigning, men stigningen er meget meget lille. Det får derfor slet ikke alarmklokkerne til at ringe. Det er blot endnu et tal fra arbejdsmarkedet, som viser fine takter i en tid med modvind.
AL MarkedsNyt - Uge 48
Recession i dansk økonomi.
Inflationen falder til 2,4% i eurozonen
Inflationen falder meget mere end ventet. Og kerneinflationen stryger også ned. Det er intet mindre end hammerpositivt. Det giver ro på renterne og understreger, at ECB ikke har et akut behov for at hæve renten yderligere.
Lønningerne vokser i højere hastighed
Høj fart på arbejdsmarkedet og overenskomstforhandler, som begynder at slå igennem, er med til at hive lønvæksten mærkbart op. Det betyder, at lønningerne igen løber langt stærkere end priserne.
Flere ledige
Ledigheden er steget uafbrudt i et år. Det er altid en trist udvikling, når flere må stille sig i ledighedskøen. Det positive er dog, at der fortsat er ret få ledige i Danmark. Samtidig ser vi, at beskæftigelsen bliver ved med at slå nye rekorder.
Dansk økonomi i recession
Industrien trækker ned i aktiviteten i dansk økonomi, og det kommer oveni en i forvejen svækket købekraft hos forbrugerne fra den tidligere højere inflation og mærkbart højere renter.
Tysk inflation falder til laveste siden 2021
Det er endnu et vigtigt skridt i den rigtige retning mod målet. Og mindst lige så vigtigt, så falder kerneinflationen også. Vi ser samme tendenser bredt i eurozonen, og det sænker behovet betydeligt for yderligere renteforhøjelser hos ECB.