Provinsen får flere statslige arbejdspladser. Men kun i de store byer. Organisationen Danmark på Vippen ønsker opgør med besparelser for at styrke uddannelser i mindre samfund.
Indflytning: Flytningen af statslige arbejdspladser til provinsen trækker Danmark skævt på den måde, at de tre store byer Odense, Aarhus og Aalborg vinder arbejdspladser, mens de mindre byer i Jylland og på Fyn taber arbejdspladser.
Sønderjylland og Vestjylland har mistet 810 statslige arbejdspladser i løbet af 7 år fra 2008 og frem til 2015. Fyn i samme periode vundet 1234 statslige arbejdspladser, mens Østjylland har fået 2197.
- Vi ser en skævvridning, hvor København sammen med de tre store byer i provinsen trækker de statslige arbejdspladser til sig, mens resten af landet taber, konstaterer Martin Østergård Carstensen, kommunikationschef i Danmark på Vippen.
Interesseorganisationen har regnet på tal fra Danmarks Statistik for at se, hvordan politikernes ambitioner om et Danmark i balance har udviklet sig. Af de knap 200.000 statslige arbejdspladser i Danmark er to ud af tre placeret i hovedstadsområdet sammen med storbyerne Aarhus, Aalborg og Odense, hvor knap halvdelen af befolkningen bor.
En kommune som Lyngby-Taarbæk har rekorden med 101 statslige arbejdspladser per 1000 indbyggere - det dobbelte af niveauet i Aarhus og Odense og fire-fem gange niveauet i Vejle og Horsens. Hovedstadsområdet har til sammenligning 77 arbejdspladser i staten for hver 1000 indbyggere.
Udviklingen tog fart med kommunalreformen og kasernelukninger, men ifølge Martin Østergaard Carstensen fortsatte den trods politiske intentioner om det modsatte også de senere år.
- Vi har set en konstant sivning af arbejdspladser fra 2010 og frem til i dag, så vi kan med ro i maven sige, at den automatiske centralisering fortsætter. Hvis man fra politisk side har et ønske om et Danmark i balance, så bliver man nødt til at tage et opgør og gå hårdt til værks for at skabe uddannelser over hele landet. Det må være næste bølge, siger Martin Østergård Carstensen.
Hovedstadsområdet har på syv år fra 2008 og frem til 2015 fået godt 6000 flere statslige arbejdspladser, så selv med regeringens flytning af 3900 arbejdspladser mærker hovedstaden fremgang. De tre store byer har i perioden fået 11.100 flere arbejdspladser, mens 55 kommuner landet over har fået færre.
- Men hvis alle politikere ønsker et Danmark i balance, hvorfor bliver det så mere skævt?
- Det er det store spørgsmål. Helt grundlæggende tænker embedsmænd og ministerier ud fra regnearkets logik, at stort er godt, og småt er skidt. Man skal tage et opgør med denne tænkning. Vi tænker ud over regnearket, når man lukker to uddannelser og samler dem under én og ser på betydningen for lokalsamfundet, siger han.
Løsningen er ifølge Danmark på Vippen en geografisk fordeling af blandt andet velfærdsrettede uddannelser som pædagoger, lærere og sygeplejersker, så flere slår sig ned i mindre samfund og trækker virksomheder til som i Sønderborg med Danfoss og Kalundborg med Novo, hvor begge virksomheder arbejder sammen med kommune og uddannelsesinstitutioner.
Ifølge Danmark på Vippen skal store professionshøjskoler med velfærdsuddannelser som University College Lillebælt på Fyn og Via i Midtjylland decentralisere akkurat, som det skal ske med erhvervsakademier og ingeniøruddannelser. Forslaget om en lægeuddannelse i Esbjerg trækker også i den retning.
- Helt grundlæggende skal man ind på uddannelsesområdet. Det skaber ringe i vandet, som både fastholder og trækker virksomheder til de områder, hvor de unge kommer fra. Så vil man skabe arbejdspladser i Danmark i stedet for at outsource, konkluderer Martin Østergård Carstensen.
Ifølge Danmark på Vippen arbejder besparelser på uddannelsesområdet for en centralisering.
- Besparelser gavner ikke decentralisering af uddannelser, men trækker mod de store byer, og det må man politisk tage et opgør med, siger Martin Østergård Carstensen.