Kā darbojas imūnsistēma?
Imūnsistēma sastāv no daudziem dažādiem šūnu veidiem, kuru specializētas funkcijas ir olbaltumvielas, ko sauc par antivielām, kuras var aizķert iebrucējus, un atzīmēt tos iznīcināšanai, izsaukt citas šūnas, lai palīdzētu, nogalināt iebrucējus un daudzus cita veida mazus kas var nogalināt patogēnus vai strādāt kā kurjeri, kas ļauj sakarus starp šūnām.
Imūnās sistēmas šūnas nepārtraukti patruļo visu ķermeni, meklējot iebrucējus un slimības šūnas. Imūnās sistēmas orgāni, piemēram, liesa, mandeles un limfmezgli, ir ķermeņa vietas, kur šūnas nonāk saskarē ar citām imūnām šūnām un koordinē imūnās atbildes reakciju. Kaulu smadzenes ir vieta, kur imūnās sistēmas šūnas attīstās no kopējiem priekštečiem kopā ar sarkano asins šūnu. Tīmes loceklis, mazs orgāns, kas atrodas virs trahejas krūškurvja dobumā, ir orgāns, kas ir īpaša veida imūnās šūnas, ko sauc par T-šūnām, pēc gala izglītības saņemšanas iegūst kaulu smadzenēs. Imūnās sistēmas šūnām ir liels savukārt, kas padara tās jutīgas pret kaitīgiem vides stimuliem, piemēram, piesārņotājiem, cigarešu dūmiem, jonizējošo starojumu un nepietiekamu uzturu.
Imūnās sistēmas pastiprinātāji bērniem un vecākiem
Imūnsistēma ir ļoti sarežģīta sistēma, un tā ir savādāk saistīta ar endokrīno sistēmu (kas ražo hormonus) un smadzenēm. Tāpēc stress var būt svarīgs faktors vājinātā imūnsistēmā. Jebkādas aktivitātes, kas mazina stresu, neatkarīgi no tā, vai katru dienu ir 30 minūšu gājiens, meditācija, kvalitatīvs laiks pavadīt kopā ar saviem bērniem vai mājdzīvniekiem, īslaicīga atvaļinājumu, regulāru satikšanos ar saviem draugiem un saviem bērniem pēc sporta nodarbībām var būt ļoti efektīvs imūnsistēmas pastiprinātājs.
Regulāra mērena vingrinājumi ir ne tikai efektīvi, pateicoties stresa mazinošajai iedarbībai, bet arī tāpēc, ka tas var palīdzēt jums gulēt, palielina asinsriti visā organismā un palīdz zaudēt astoņas. Tomēr ekstrēmie vingrinājumi, piemēram, maratonā, var iztukšot ķermeni un padarīt to jutīgākus pret infekcijām.
Liekā svara dēļ rodas hormonālās izmaiņas, kas var mainīt imūnās sistēmas darbību, tāpēc svara zaudēšana ir arī labs veids, kā pastiprināt imūnsistēmu.
Laba uztura bagātināšana ar lielu daudzumu dārzeņu, liesa proteīna un augļu ir ļoti svarīga pareizai imūnsistēmas funkcionēšanai. Imūnās sistēmas effector molekulas, piemēram, messenger molekulas un antivielas, ir izgatavotas no olbaltumvielām, tādēļ pietiekami daudz barības ar diētu var traucēt ne tikai muskuļu, bet arī imūnsistēmas funkcionēšanu. Antioksidanti un vitamīni, kas satur augļus un dārzeņus, ir svarīgi arī imūnsistēmas šūnām.
Labi tauki, piemēram, ar mērenību ēdami rieksti un augu eļļas, palīdz sagremot noteiktus vitamīnus, un tie ir nepieciešami šūnu membrānu funkcijai un ļauj šūnām sazināties savā starpā.
Vitamīnus var lietot arī kā vitamīnu piedevas, bet pārāk liela daļa konkrēta vitamīna var kaitēt organismam un negatīvi ietekmēt imūnsistēmu. Lielākā daļa ārstu iesaka lietot ikdienas multivitamīnus, kuriem ir līdzsvarots sastāvs ar visiem galvenajiem vitamīniem un minerālvielām devā, kas ļauj izvairīties no pārāk daudz konkrēta veida.
Imūnā sistēma ir ļoti svarīga, lai iegūtu pietiekamu miega daudzumu, jo miega trūkums var izraisīt stresu un stresa hormonu veidošanos. Stresa hormoni ir ļoti spēcīgi imūnsupresanti.
Atmest smēķēšanu! Smēķēšana satur daudz piesārņotāju, kas ir kaitīgi imūnsistēmas šūnām. Tas arī kaitē jūsu elpošanas ceļu oderei, padarot iebrucējus vieglāk iebrukt ķermenī. Smēķēšana izraisa negatīvu ietekmi uz imūnsistēmu ne tikai smēķētājam, bet arī cilvēkiem, kas pakļauti otrajai smēķēšanai. Labs veids, kā palīdzēt jūsu bērniem, kas gripas sezonā uzturas veselīgi, ir izvairīties no pakļaušanas saviem lietotiem dūmiem, vai nu pilnībā vai daļēji apstājoties no smēķēšanas mājās.
Ja esat saņēmis vēža ārstēšanu, piemēram, staru terapiju vai ķīmijterapiju, ir īpaši svarīgi labi ēst, gulēt pietiekami un mēreni regulāri, jo šīs ārstēšanas metodes var sabojāt imūnsistēmu, padarot to īpaši jutīgu pret infekcijām.
Lasīt vairāk: palieliniet imūnsistēmu dabiski un ar uzturu
Brīdinājumi, ehiņāzijas ekstrakti, liela C vitamīna deva
Internets ir pilns ar brīnumaino imūnsistēmu pastiprinātājiem, piemēram, ehiņāzijas ekstraktiem, lielu vitamīna C daudzumu utt. Vai ir kādi pierādījumi, ka kāds no tiem darbojas? Ir daži pierādījumi tam, ka ehināzijas ekstrakti spēj mēreni ietekmēt aukstuma ilgumu, ja to ieņem 7-10 dienas, sākot ar pirmo simptomu parādīšanos. Tomēr nav pierādījumu, ka ehināzijas ekstrakti var novērst saaukstēšanos vai gripu, kā arī vairākas citas slimības, un labākajā gadījumā tā ietekme uz aukstumu ir neliela.
Liela C vitamīna piemaksa ir arī ļoti populāra kā līdzeklis, lai uzlabotu imūnsistēmu un novērstu un ārstētu saaukstēšanos un sezonas gripu. Lielākā daļa cilvēku greifers C vitamīna pudeli un pop grams dienā, tiklīdz viņi uzskata, ka aukstuma simptomi viņiem. Tomēr zinātniskie pierādījumi ir ļoti pretrunīgi. 2007. gadā veikto pēdējo 60 gadu ilgu pētījumu metaanalīzē konstatēts, ka, lietojot pēc aukstuma iestāšanās, C vitamīns neizraisa aukstāku un nemazina simptomus. Tomēr ik dienas, kad to lieto kā preventīvu līdzekli, tas var samazināt aukstuma ilgumu pieaugušajiem par 8% un bērniem - par 14%. Ekstremālos apstākļos, piemēram, kad maratona sportisti uzņēma lielas C vitamīna dienas devas, tas varētu samazināt risku, ka puse no aukstuma nonāk. Kaut arī daži vitamīni, lietojot pārāk lielu devu, var izraisīt nopietnas un pat letālas saindēšanās gadījumus, liela C vitamīna deva, kas ir mazāka par 1 g dienā, parasti tiek uzskatīta par drošu. Tomēr devas, kas pārsniedz 2 g / dienā, var izraisīt nierakmeņus, caureju un sliktu dūšu.