Bezdarba galvenās sekas
Bezdarbs ir sociāls unekonomiskā parādība, kurā cilvēku darbspējīgā daļa nevar atrast darbu, proti, nevar atrast pieteikumu par savu darbu. Bezdarba iemesli var būt daudzi faktori, galvenais iemesls ir to cilvēku skaita pārsniegums, kas vēlas atrast darbu, salīdzinājumā ar strādājošo pieejamo vietu skaitu.
Tā kā cilvēki mēģina, bet viņi nevar atrast darbu, atklājas bezdarba sekas. Ir divi bezdarba seku koncepti - sociālie un ekonomiskie.
Bezdarba sociālās sekas ir tādas, kaka šajā gadījumā darbaspēka resursi ir nepietiekami izmantoti. Sabiedrība cenšas nodrošināt, ka tās resursi pilnībā nodrošina produktīvā potenciāla realizāciju. Citiem vārdiem sakot, var teikt, ka resursu piesaiste ne visai negatīvi neietekmē sabiedrību, šeit tiek pārkāpts princips, kas ir efektīvi jāizmanto. Bezdarbs var ietekmēt visu valsts ekonomisko pusi. Arī bezdarbs var radīt psiholoģiskas traumas cilvēkiem, kuri palikuši bez darba. Šie cilvēki jūtas zemāki un nevajadzīgi, lieki sabiedrībā. Ne tikai ārsti apgalvo, ka bezdarba ietekme negatīvi ietekmē cilvēku garīgo un fizisko stāvokli, viņi sāk izjust nespēku, galvassāpes un bezmiegu.
Bezdarbs ļoti spēcīgi ietekmē jauniešus,kas beidz izglītības iestādes. Izglītojoties, jaunieši mēģina atrast sev atbilstošu darbu, bet tikmēr viņiem tiek liegta profesionālās apmācības trūkums.
Daži eksperti apgalvo, ka sekasBezdarbs var sasniegt nāvi vai cietumu. To komentē fakts, ka bezdarbnieki, kuriem ir psiholoģiska negatīva attieksme, ir ārkārtīgi pesimistiski un var kļūt par noziedzīgās vides pusi. Tāpēc visās valstīs vispirms ir bezdarba problēma. Bezdarba sekas var saistīt ar ienākumu samazināšanos ģimenē, ģimenes attiecību saasināšanos un sociālo spriedzi sabiedrībā.
No ekonomikas viedokļa - sekasbezdarbs rada nopietnas sociālās un ekonomiskās izmaksas. Vissvarīgākās negatīvās sekas ir darbietilpīgo iedzīvotāju nestrādājošais stāvoklis, kas savukārt noved pie ekonomiskā potenciāla samazināšanās. Tādējādi var teikt, ka bezdarbs kavē sabiedrības attīstību, kā arī veicina ražošanas resursu nepietiekamu izmantošanu. Tā rezultātā ekonomikas izaugsme samazinās, NKP pieauguma pieaugums tiek apturēts.
Rietumos tāds jēdziens kā bezdarba veids un tā sekas ir redzams no vairākām pusēm:
- bezdarbs var rasties pārāk lielas algas dēļ;
- ja darba ņēmēju pieprasījums ir zems;
- ja darba tirgus nav elastīgs un tas ir atkarīgs no preces kā darbaspēka īpatnībām.
Bezdarba veidi un to sekas ir dažādās formās:
- berzes vai šķidruma bezdarbs, kas atspoguļo darbinieku apgrozījumu, kas saistīts ar dzīvesvietas, darba vietas un citu teritoriju maiņu.
- Strukturālais bezdarbs, kas iršķidruma bezdarba sekas. Šeit perestroika notiek ne tikai uzņēmumā, bet arī visā valstī. Darbaspēka mainīgums palielinās, kad tiek radītas jaunas proporcijas, tiek mainīts starpsavienojums un tiek sadalīti darba piedāvājumi. Strukturālais bezdarbs ir ļoti nopietna, šeit ir ļoti lielas izmaksas par cilvēku pārkvalificēšanu, izglītības maiņu un profesionālās pilnveides iestādēm.
- Iestāžu bezdarbs rodas, ja organizācijas darbība nav efektīva.
- Cikliskais bezdarbs ir depresijas vai krīzes rezultāts.
- Brīvprātīgs bezdarbs, kad paši bezdarbnieki nevēlas strādāt.
- slēptais bezdarbs, kad cilvēki strādā nepilnu darba laiku, un pārējais darba laiks ir piespiedu atvaļinājums.
- Apstājies bezdarbs, kurā darba ņēmēji strādā mājās tikai dažus sezonus, pārējā laika periodā paliek bezdarbnieki.
Tādējādi bezdarba negatīvās sekas - parādība, kas ir rūpīgi jāapkaro, jo tā ir atkarīga no dzīves un cilvēku turpmākās attiecības.