Sāpes sirdī ir iespējamas ne tikai vecuma, bet arī jauniešu un pat mazu bērnu vidū. Tomēr patiesu sirds sāpes izraisa salīdzinoši neliels sirds slimību klāsts, jo lielāka daļa sāpes krūtīs izraisa citu orgānu patoloģija. Dažreiz pacientam pašam ir grūti saprast sāpes krūtīs, tāpēc labākais risinājums ir apmeklēt ārstu.
Sirds sindroms sirds rajonā tiek saukts par kardialģiju, un dažos gadījumos ārsti piemin torakoalģiju. Pirmais jēdziens ir tulkots no latīņu valodas kā sirds sāpes, otrais - kā sāpes krūtīs. Citiem vārdiem sakot, kardialģija ir sindroms, kura cēlonis var būt vai nu funkcionāli noteikts, vai arī dažās daudzās slimībās. Pacientam kardialģijas cēlonis vēl nav noskaidrots, sāpes sirdī norāda ICD-10 kods kā R07.2 - sirds sindroms, kas nav klasificēts citur.
Kardialģijas cēloņi no sirds
Sakarā ar to, ka dažādos orgānos atrodas krūšu dobumā, patoloģiskajiem procesiem, kuros var izpausties sāpes, ārstam ir skaidri jāsaprot, kura no slimībām var imitēt sirds sāpes. Sāksim ar kardialģijas sirds cēloņiem.
Pirmā un visbiežāk sastopamā slimība, kas jāizslēdz pacientam ar sirds sāpēm, ir stenokardija, ko izraisa sirds muskulatūras išēmija (miokarda), jo stenokardija bez pienācīgas ārstēšanas izraisa akūtu miokarda infarktu ar visām sekojošām sekām. Stenokardijas sāpēm ir vairāki raksturīgi simptomi un pazīmes, kas tiks ņemtas vērā, aprakstot diferenciālo diagnozi.
Arī sirds sāpes var izraisīt ne stenokardija, bet arī citas sirds slimības, kas nav saistītas ar miokarda išēmiju. Parasti kardioloģisku patoloģiju pavada šādi:
- Kardiomiopātija - strukturālas izmaiņas sirds muskulī, kas izraisa kambara normālas darbības traucējumus. Kardiomiopātija var būt hipertrofiska (miokarda sabiezējums), dilatācija (vēderplēves ir paplašinātas) vai ierobežojoša (miokarda parasti nevar saslimt un atslābināties), un parasti kardiomiopātiju izraisa iekaisuma, distrofijas vai sklerotisku procesu attīstība sirds muskuļos.
- Aortas atdalīšanas aneurizma ir bīstams dzīvībai bīstams stāvoklis, ko izraisa asins plūst starp aortas membrānām.
- Hipertensīvā sirds slimība, īpaši ar kreisā kambara hipertrofiju.
- Miokardīts, ko papildina akūta vai hroniska iekaisums sirds muskulī.
- Sirds arhitektonikas traucējumi sirds vārstuļu un / vai lielu galveno trauku defektu gadījumā (stenoze, vārstu nepietiekamība, aortas vai plaušu atveres).
- Kreisā kambara hipertrofija, ko izraisa ne tikai ilgstoša hipertensija, bet arī aortas mutes stenoze (aterosklerotiska, reimatiska vai iedzimta ģenēze).
- Perikardīts, kam seko izsvīdums dobumā starp divām perikarda loksnēm vai divu perikarda loksņu saķeri ar "sausu" perikardītu.
- Bakteriāls (infekciozs) endokardīts, ko izraisa streptokoku sepse vai, piemēram, narkotisko vielu intravenoza lietošana.
Jebkurā no šīm slimībām var iesaistīt sāpju receptorus, kas lokalizēti perikardā, miokardā vai endokardā - attiecīgi sirds ārējā, vidējā vai iekšējā membrānā. Sāpju izcelsme atšķiras no stenokardijas sāpēm, jo pirmajā gadījumā sāpes izraisa sāpju receptoru stimulācija ar šūnu metabolismu ("protaglandīns", "histamīna" sāpes), un stenokardijas vai miokarda infarkta gadījumā - koronāro artēriju vai šūnu kairinājuma dēļ paši sirds muskuļi ar lipīdu peroksidācijas produktiem (POL) vai miokarda šūnu nekrozes produktiem. Tādēļ stenokardijas gadījumā sāpes mazina nitroglicerīna preparāti, kuriem ir pastiprināta ietekme uz koronāro artēriju, akūtu miokarda infarktu - narkotisko pretsāpju līdzekļu un citu sirds slimību gadījumā - aspirīnu un citiem nesteroīdiem pretiekaisuma līdzekļiem (NPL), kas ietekmē prostaglandīna un citu iekaisuma mediatoru veidošanos.
Kardialģijas cēloņi no citiem orgāniem
Papildus sirds slimībām sāpes krūtīs var izraisīt sirds orgānu slimības. Bet šajā gadījumā ir vairāk pareizi saukt sindroma torakoalģiju, jo sāpes imitē sirds sāpes, bet tas nav patogenētiski saistīts ar sirds slimībām. Atkal jāatceras, ka sirdī esošās sāpes var būt refleksijas, ko papildina sāpes blakus esošajā orgānā.
Tātad, kardialģija var izraisīt šādu orgānu slimības:
- Skeleta-muskuļu sistēmas patoloģija (mugurkaula kardialģija vai spondilogēnās dabas torakoalģija) - starpskriemeļu trūce ar lokalizāciju dzemdes kakla un mugurkaula mugurkaulā, skolioze, krūšu traumas, starpkultūru neiralģija. Osteohondroze, kā arī starpkultūru neiralģija ir viens no visbiežāk sastopamajiem un sevišķi jaunākajiem iespējamiem sirds sāpju cēloņiem.
- Kuņģa-zarnu trakta patoloģija - barības vads (akūta un hroniska ezofagīts, kardijas akalasija, gastroezofageālā refluksa slimība), kuņģa un divpadsmitpirkstu zarnas čūla (gastrīts, peptiska čūla, vēzis, dempinga sindroms pēc kuņģa rezekcijas), aizkuņģa dziedzeris (pankreatīts). un žultspūšļa (holecistīts, postcholecystectomy sindroms).
- Elpošanas sistēmas patoloģija - laringotraheīts, bronhīts, pleuropneumonija, plaušu vēzis.
- Mediastīna orgānu patoloģija ir mediastinīts (mediastīna taukaudu iekaisums, piemēram, barības vada perforācijas laikā), pneumomediastinum (gaisa uzkrāšanās mediastīnijā ar krūšu traumām ar plaušu audu bojājumu), viduslaiku limfmezgli (limfoma).
Funkcionālā kardialģija
Iepriekš minēti iespējamie kardialģijas cēloņi. Gadījumā, ja pacients detalizētas izmeklēšanas procesā neatklāja sirds vai cita orgāna organisko patoloģiju, tad viņam tiek uzskatīta funkcionālās kardialģijas varbūtība. Īpaši šāda diagnoze ir derīga jaunam pacientam, kuram ir bijusi veģetatīva-asinsvadu distonija, kā arī nav ievēroti veselīga dzīvesveida principi, kas ietver adekvātu miegu, pareizu uzturu, nekādas stresa situācijas. Tas ir, gandrīz jebkurš moderns megalopolisas iedzīvotājs ar nepārtrauktu miega un neregulāru uzkodu ar ātrās ēdināšanas trūkumu, piedzīvojot milzīgu psihoemocionālu pārslodzi darbā, ir visas iespējas iegūt ne tikai gastrītu, bet arī funkcionālu kardialģiju.
Atsevišķi tiek izdalīta kardialģijas psihogēnā forma, ko izraisa pacienta spēcīgās jūtas un kas ir biežāk sastopama jaunām sievietēm ar labilu un mobilu psihi. Šajā formā pacientam nav pazīmju par organisko bojājumu iekšējos orgānos, un sāpes sirdī pavada spēcīga bailes no nāves, gaisa trūkuma un nespēja ieelpot, kā arī citas panikas lēkmes pazīmes.
Sievietēm menopauzes laikā ir iespējama funkcionāla kardialģija hormonu nelīdzsvarotības dēļ organismā. Bet jums joprojām jābūt uzmanīgiem, jo pēc tam, kad olnīcu funkcija beidzot izzūd, un sievietes dzimumhormoni nav pietiekami, lai izpildītu to aizsardzības īpašības, sieviete palielina sirdslēkmes un insultu risku.
Kādi citi simptomi var būt saistīti ar kardialiju?
Citu orgānu slimību gadījumā tiek novēroti atbilstošie simptomi - grēmas, slikta dūša un izkārnījumu traucējumi kuņģa vai zarnu patoloģijas gadījumā; drudzis, sauss klepus vai krēpas, intoksikācijas sindroms elpošanas ceļu slimībās; grūtības pārvietoties dzemdes kakla vai krūšu kurvī utt.
Diagnoze un diferenciāldiagnoze
Jau, pamatojoties uz sāpju raksturu sirds reģionā, ārsts var ieteikt vienu vai citu diagnozi pacientam, kam ir kardialģija. Lai to izdarītu, jums jāzina dažas sāpju pazīmes dažādās patoloģijās.
Tātad, ja pacients apraksta sāpes krūškurvī kā presēšanu vai dedzināšanu, kas rodas pēc piepūles un turpinās vienatnē vai pēc nitroglicerīna lietošanas, ārstam jāapsver šāda nopietna patoloģija kā stenokardija. Ilgstošs stenokardijas uzbrukums (15 minūtes vai ilgāk) var liecināt par miokarda infarkta attīstību, ko savukārt raksturo izteikta intensīva spiediena sajūta vai sāpes krūtīs. Tādējādi sirds spiediena vai degšanas raksturs norāda uz stenokardiju vai miokarda infarktu.
Tāpat ārsts jābrīdina ļoti izteikta sirds sāpes, kas plūst uz plecu lāpstiņām vai muguras lejasdaļā, ko izraisa krūšu aorta atdalošā aneirisma. Pacients steidzas no sāpēm, nevar ieņemt vienu pozīciju, ir vispārējs nopietns pacienta stāvoklis, tuvu šokam.
Sirds slimību dēļ kardialģijai ir raksturīgāka sāpju caurduršana, šaušana, pulsējoša, difūzā daba, kā arī funkcionāla kardialģija ar IRR vai paaugstinātu psihoemocionālo stresu. Turklāt sāpes "lumbago", kas saasinās, mēģinot ieņemt dziļu elpu un mainot ķermeņa stāvokli, ir starpnozaru neiralģijas un osteohondrozes patognomonisks simptoms.
Degšanas vai izliekuma sāpes, kas pastiprinās pēc ēšanas, sāpes no rīta pēc garas horizontālas pozīcijas, nespēja norīt pārtiku (disfāgija), nepieciešamība nomazgāt pārtiku ar aukstu vai siltu ūdeni, visbiežāk raksturīga kardiovaskofagālā refluksa vai achalasija. Sāpes sirdī, ko papildina sāpes hipohondrijās, slikta dūša un vemšana, var liecināt par hroniska holecistopankreatīta akūtu vai paasinājumu.
Kad sāpes krūtīs, kam pievienota augsta ķermeņa temperatūra, izejot aiz krūšu kaula un klepus, ārstam ir jālikvidē iekaisuma process trahejā un bronhos. Ja pacientam attīstās pleuropneumonija vai pleirīts, sāpes krūšu kreisajā vai labajā pusē kļūst izteiktākas un līdzinās sāpēm starpkultūru neiralģijā.
Lai veiktu pilnīgu kardialģijas diferenciāldiagnozi, ārstam ir jāvadās pacientam veikt instrumentālas izmeklēšanas metodes. Tātad, jebkuram pacientam, kam ir kardialģija, ir jābūt EKG un krūšu kurvja rentgenogrammai. Turklāt, atkarībā no sāpes krūtīs, pacientam notiek ultraskaņas febrīdi, sirds un iekšējo orgānu ultraskaņa, rentgenstari, krūškurvja un dzemdes kakla mugurkaula MRI, kā arī diagnostikas neskaidros gadījumos - visa krūšu dobuma CT vai MRI. Pacienta, kam ir kardialģija, galīgo diagnozi nosaka pēc pilnīgas klīniskās un laboratorijas un instrumentālās pārbaudes.
Kardialģijas ārstēšana
Ārstēšana ar pacientu var tikt parakstīta tūlīt pēc tam, kad pacients ir pārbaudījis ārstu vai pēc nepieciešamās pēcpārbaudes. Tātad stenokardijas uzbrukumā ir nepieciešams nekavējoties izņemt EKG pacientu un zem mēles dot nitroglicerīna tableti. Ja EKG parādās akūtas miokarda infarkta pazīmes, pacients steidzami jāsaņem slimnīcā kardioloģijas nodaļā.
Citu sirds slimību ārstēšana tiek veikta vispusīgi un ilgu laiku, izmantojot antihipertensīvus, diurētiskus, antiaritmiskus un citus līdzekļus.
Kuņģa un elpošanas orgānu patoloģiju ārstē attiecīgi terapeits, gastroenterologs vai pulmonologs, un, ja medstīnijā konstatē ļaundabīgus audzējus, ārstēšana ir nepieciešama onkoloģiskajā ārstniecības iestādē.
Vertebrālo kardialiju kā vienu no visbiežāk sastopamajām formām var ārstēt gan terapeits, gan neirologs. Mydokalmi parasti ir paredzēti, lai atslābinātu skeleta muskuļus un nise (vai ketorolu) tabletes vai injekcijas nedēļu vai divas reizes.
Tādā gadījumā, ja nav konstatēti kardialģijas cēloņi un pacientam vēl joprojām ir sirds sāpes, ir lietderīgi dot viņam sedatīvus (māteņu, baldriāna, afobazola, Persen), narkotiku, lai uzlabotu smadzeņu uzturu (glicīnu, piracetāmu), un arī psiholoģiskās palīdzības sesijas. Pacientam ar funkcionālu kardialģiju ir obligāti jāpielāgo dzīvesveida korekcija ar atbilstošu miera režīmu.
Nobeigumā jāatzīmē, ka kardialģijas pašdiagnostika var būt bīstama ne tikai veselībai, bet arī dzīvībai. Bieži vien pacients ar sirds patoloģiju, sirds sāpes ilgstoši neapmeklē terapeitu, domājot, ka viņam ir mugurkaula vai kuņģa problēmas, kuras pašas iziet. Šīs uzvedības rezultāts var būt plaša sirdslēkme vai smaga hroniska sirds mazspēja. Arī ārstam un pacientam ir jābūt idejai par pārmērīgu diagnozi un uzkrāšanos, jo, piemēram, kuņģa čūla, kam pievienota sirds veida sāpes, var būt ļaundabīgs (ļaundabīgs) bez pienācīgas ārstēšanas.
Kā atšķirt kardialģiju no citām sirds slimībām?
Patoloģisko stāvokli ar sāpēm krūtīs (pa kreisi), kas nav saistīta ar sirdslēkmi vai stenokardiju, sauc par kardialiju. Tā nav slimība, bet gan dažādu valstu izpausmju kopums, ne tikai sirds izcelsme. Sāpes kardialģijas uzbrukuma laikā atgādina stenokardiju, bet to raksturo saspiešanas sajūta sirds reģionā.
Simptomi
Kardialģijas tipiskākos simptomus var noteikt, rūpīgi analizējot cilvēka sajūtas. Tātad kardialģijas sāpes var būt sāpes, dedzināšana vai dūriens, tāpēc cilvēki nekavējoties atgādina šādu narkotiku kā validolu un mēģina palīdzēt šādā veidā.
Turklāt sāpes bieži "dod" kaklam vai kreisajai rokai. Viņiem ir paroksismāls kardialģijas gadījumā: tie ilgst no dažām sekundēm ("sirdsdarbība") līdz vairākām dienām, reti - līdz vairākām nedēļām.
Ja persona nekavējoties neprasa palīdzību no ārsta, slimība var progresēt. Sāpju sindroms galvenokārt atrodas aiz krūšu kaula kreisajā daļā. Reti, bet sāpes var būt pat padusē. Kardialģijas gadījumā sāpju intensitāte ir atkarīga no cilvēka ķermeņa stāvokļa.
Piemēram, tas palielināsies, ja pacients pacels kreiso roku vai mēģina virzīties uz priekšu. Ir miega traucējumi, nesaprotama nemiera sajūta, norīšanas reflekss, periodiski tumšāks acīs. Cilvēkam ir grūti ieelpot dziļu elpu, viņam šķiet, ka nav pietiekami daudz gaisa. Smagākajos kardialģijas gadījumos ir iepriekš neapzināta valsts, un pat krampji parādās.
Ja simptomi sāk parādīties arī pilnīgas atpūtas stāvoklī, slimība progresē un palīdzība ir nepieciešama nekavējoties.
Nitrātu preparātu lietošana ir bezjēdzīga, jo tie nevar noņemt sāpju sindromu. Ir nepieciešami īpaši sarežģīti medikamenti, jo pacientiem jau parasti ir viena vai vairākas nozīmīgas vai līdzīgas slimības (stenokardija, ateroskleroze uc).
Tāpēc kardialģijas pašārstēšana nedos pozitīvus rezultātus, jums nekavējoties jāsazinās ar terapeitu. Piemēram, Validols šajā gadījumā nekaitē un neārstēs, bet tas var nomierināt cilvēku, kurš ir satraukts no sāpēm.
Ja pacients iekļūst slimnīcas kardioloģijas nodaļā un sūdzas par sāpēm krūtīs, sirdī, tad sākotnējā diagnoze, ko viņš diagnosticē, ir kardialģija. Pēc tam šo diagnozi apstiprina vai atspēko pēc virknes īpašu pētījumu (testu un analīžu).
Etioloģija
Kardialģijas cēloņi var būt ļoti atšķirīgi (sirds un ekstrakardija), tāpēc ir vērts tos sīkāk apsvērt.
- Kardialģija ar osteohondrozi (dzemdes kakla mugurkaula) vai trūce (starp skriemeļiem) notiek diezgan bieži. Tas ir saistīts ar to, ka abās slimībās nervu saknes ir nostiprinātas un tas negatīvi ietekmē mugurkaula artēriju. Ārsts ar pieredzi ātri atrod šo iemeslu, vienkārši runājot ar pacientu. Viņš noskaidro laiku, kad ir sāpes, īpaši ķermeņa stāvoklis miega laikā, vai roka pietūkums.
- Kardialģijas cēlonis var būt Falconer's Weddel sindroms vai Nufftinger sindroms. Pirmais ir saistīts ar citu (papildu) dzemdes kakla ribu, kurā saspiež brāhles reģiona asinsrites sistēmu. Otrais - ar kāpņu muskuļu patoloģiju priekšā. Abi sindromi ir iedzimtas novirzes. Sirds sāpes sākas ar pieaugošu fizisko slodzi, īpaši uz rokām. Tas var parādīties, piemēram, pacelot, pārvietojot un pārvadājot svarus. Ārsts ar muskuļu palpācijas palīdzību (sāpīga reakcija tiek konstatēta) un krūšu muskuļu, precīzāk - sēnīšu vēnu (pat pieskārieniem), izpētei. Šā iemesla dēļ samazinās arī asinsspiediens un ķermeņa temperatūra.
- Kardialģijas cēloņi var būt arī starpkultūru neiralģija, jostas roze, mugurkaula neurinoma. Turklāt cilvēkiem, kas vecāki par 40 gadiem, ārsti bieži novēro piekrastes skrimšļa sabiezējumu, kas arī izraisa sirdslēkmes. Kas ir savienojums vēl nav zināms zāles, bet eksperti norāda, ka to izraisa piekrastes skrimšļa aseptisks iekaisums. Pacientiem ir tendence saistīt šādas sāpes ar sirds problēmām, tāpēc tiek izmantots validols. Bet jums ir nepieciešams, lai ārstētu pamata slimību, un pielietot anestēziju sāpīgam mērķim.
Papildu iemesli
Arī kardialģijas cēloņi var būt:
- Augstas kvalitātes diafragma bieži ir kardialģijas cēlonis. Ja cilvēks atrodas pēc smagas maltītes, tad, iespējams, notiks kuņģa-zarnu trakta pietūkums, tas nospiež diafragmu un uzņemsies pārāk augstu pozīciju. Tas ir īpaši raksturīgi tiem cilvēkiem, kuri ir aptaukošanās un kuriem jau ir stenokardija. Viņu sirds ir pakļauta dubultai patoloģijai, ja ir kardialģija. Ja ārsts pareizi vāc anamnēzi, tiks nodrošināts labvēlīgs ārstēšanas rezultāts.
- Diafragmatiskais trūce ir vēl viens kardialģijas cēlonis. Stiepšanās, diafragmas plīsums traumu dēļ izraisa dažu iekšējo orgānu pārvietošanos, kas izraisa sāpes sirdī. Jāatzīmē, ka sāpes pazūd, ja cilvēks staigā vai maina ķermeņa stāvokli uz vertikāla. Šādos kardialģijas gadījumos pastāv nopietns risks iekļūt iekšējās asiņošanas gadījumā. Diagnosticējiet šādus gadījumus tikai ar rentgenstaru palīdzību.
- Ar plaušu saistītu hipertensiju, sirdslēkmi, parapneumonisku pleirītu var izraisīt arī kardialālas izpausmes. Ja šīs slimības ir sadzijušas, tad arī izzūd sāpes aiz krūšu kaula, goosebumps un tirpšanas. Bet kardialģija var būt miokarda infarkta satelīts (akūts periods). Tad pacients var viegli sajaukt to ar recidīvu, lai gan nav tieša nāvīga apdraudējuma.
- Hormonālā vielmaiņas traucējumi arī ir nelabvēlīgi sirdij. Piemēram, tirotoksikoze var izraisīt sirds sāpes. Menopauzes laikā pacienti bieži sūdzas par sirds sāpēm - tas ir arī organisma hormonālās korekcijas rezultāts. Ir zināms, ka sieviešu sirds un asinsvadu sistēma droši aizsargā dzimumhormonus (aptuveni 45 gadus vecus). Tāpēc sievietēm šajā periodā nav hipertensijas, asinsvadu aterosklerozes vai stenokardijas. Bet ķermeņa ievainojamība palielinās, tiklīdz estrogēni vairs netiek ražoti. Bieži slimības fona ir veģetatīvā-asinsvadu distonija.
- Vēzis (piemēram, prostatas dziedzeris) bieži tiek ārstēts ar dzimumhormoniem zāļu veidā. Ārstēšanas blakusparādība bieži ir kardialģija, bet pēc ārstēšanas kursa beigām tā pati izzūd vai tiek anestēzijā.
- Ļoti bieži pusaudži sūdzas par kardialģijas iznākumu pubertātes laikā. Eksperti tajos novēro veģetatīvās-asinsvadu distonijas, sarežģītu pārstrukturēšanu un kvalitatīvas personības izmaiņas, psihoemocionālos stress hormonu pieplūduma apstākļos. Šīs parādības nav tik akūtas un bīstamas, lai gan tās ir kardialģija, tāpēc tām nav nepieciešama īpaša ārstēšana.
Sirdslēkmes
Parasti uzbrukumi sāk parādīties ar diskomfortu, it kā kaut kas izspiež kreiso krūšu kaulu. Nākamajā posmā smagumu nomaina asa dedzinoša vai sāpīga sāpes, ko neietekmē normāls nitroglicerīns. Dažreiz ir grūti atpazīt kardialģiju, jo tas ir ļoti līdzīgs stenokardijai miera stāvoklī (sāpes notiek naktī, miega laikā).
Uzbrukumi var būt īstermiņa (paši par sevi) vai ilgāki (tie prasa ārstēt tās izraisītās slimības).
Kardialģijas uzbrukuma laikā cilvēks ir īpaši sviedis, uzbudināms, nomākts, galvassāpes, vienreizējs kakls, jūtas sirdsdarbība, panika. Dažreiz tas var justies mazliet tahikardiju. Viņš ir tik izsmelts ar kardialģijas uzbrukumu, ka pēc tā beigām cilvēks jūtas pilnīgi bezpalīdzīgs, tukšs, nomākts.
Normal validol ievērojami atvieglo stāvokli. Bet ir nepieciešama psihoterapeitiskā palīdzība. Pirmkārt, viņam ir jārunā par viņa stāvokļa iemesliem, paredzamību, briesmām.
Nav kardinālas dzīves apdraudējuma. Protams, radinieku un draugu atbalsts, viņu līdzdalība un palīdzība veicina personas ātru atveseļošanos. Pacienta spēja strādāt pēc uzbrukumiem nav zudusi, viņš var izraisīt savu parasto, aktīvo dzīvesveidu.
Kardialģijas veidi
Atkarībā no iemesliem, kas to izraisīja, tas var būt šāds:
- Funkcionālā kardialģija ir drošākais cilvēka veselībai, bet to nedrīkst ignorēt. Labāk ir iesaistīties galveno slimību ārstēšanā, kas izraisa sāpīgus uzbrukumus.
- Psihogēnā kardialģija - notiek ilgstošas depresijas vai pastāvīga stresa rezultātā. Sāpes, ko cilvēks piedzīvo sirdī, ir nemainīgas, pulsējošas, dodot skriemeļiem, kaklam vai dzimumorgāniem. Bieži vien ir sajūta par "goosebumps", tirpšanu vai nejutīgumu.
- Vertebrālā kardialģija - kakla mugurkaula bojājumu sekas. Sāpes vispirms ir lokalizētas nervu galos un pēc tam dod sirdī. Kardialģijas cēlonis var būt osteohondroze vai spondilartroze. Raksturo bezmiegs, nesaprotama trauksme, neskaidras acis, samazināta veiktspēja un tā tālāk.
- Kardialģija var būt arī veģetatīvās krīzes veids.
Ārstēšana
Pirmkārt, tās rašanās cēlonis ir konstatēts, un tikai tad tiek noteikta atbilstoša ārstēšana. Galvenais uzdevums jebkurā gadījumā būs pārvarēt slimību, kas izraisīja kardalģijas uzbrukumus.
Pirmās palīdzības sniegšana pacientam: noņemiet pārmērīgo apģērbu, atbrīvojiet krūšu kurvīti, noguliniet un dodiet viņam iespēju nomierināties. Neiejaucieties tabletes validol vai pentalgin, ja iespējams, varat lietot "Corvalol" pilienus. Ja cilvēks nejūtas labāk, sāpes nepazūd, labāk ir izsaukt neatliekamo palīdzību un nosūtīt viņu uz slimnīcu.
Slimnīcā pacients veiks nepieciešamos pētījumus, precizēs diagnozi (kardialģija vai nē) un ārsts noteiks visaptverošu ārstēšanu. Sāpju mazināšana parasti ir iekļauta sāpju mazināšanai.
Un veiksmīgai kardialģijas ārstēšanai ieteicams normalizēt miegu un atpūtu, lai nodrošinātu pacientam labu uzturu. Tikpat svarīgs punkts būtu ieteikums atmest smēķēšanu un citus sliktus ieradumus.
Visa kardialģijas ārstēšanas process notiek slimnīcā, lai ārsti varētu skaidri izsekot pozitīvas dinamikas klātbūtnei. Ja tā nav, ārstēšanas plānu var pielāgot, iecelt papildu pārbaudes.
Dažreiz pacienti kardialģijas ārstēšanai dod priekšroku tradicionālajai medicīnai, jo uzskata, ka tie ir labvēlīgāki ķermenim un dabiski. Mūsdienu medicīna ņem vērā šīs zināšanas, bet neatzīst pašārstēšanos. Tāpēc ir obligāti jākonsultējas ar savu ārstu un pēc tam jālieto šīs zāles, lai nekaitētu jūsu veselībai un nepalielinātu situāciju.
Profilakse
Universālākais, vienkāršākais un lētākais veids, kā novērst kardialgu, ir veselīgs dzīvesveids. Lai izvairītos no lielākās daļas sirds sāpju iemeslu parādīšanās, jums:
- ievērot režīmu (lai izvairītos no liela intensitātes fiziska piepūles ar mazkustīgu darbu, 15 minūtes ik pēc 1,5-2 stundām vingrošanas pārtraukumus, vismaz 7 stundas dienā, gulēt);
- fiziskās aktivitātes īstenošanai (slodzei jābūt regulārai, bet ne pārmērīgai);
- ēst sabalansētu un racionālu uzturu (atsakieties ēst ceptu, pikantu, konservētu, ļoti karstu; ēst vairāk augļu, dārzeņu un zaļumu);
- minimizēt psihoemocionālo stresu (konflikti un stress);
- savlaicīgi sazinieties ar terapeitu, lai saņemtu palīdzību.
Kardialģija
Slimības raksturojums
Sāpīgās sajūtas sirds reģionā vai drīzāk krūšu kreisajā pusē sauc par kardialģiju medicīnā. Sirds sāpju cēloņi ir atšķirīgi, viens no galvenajiem ir asinsvadu slimība, caur kuru skābeklis un asins plūsma nonāk dažādās sirds daļās. Medicīnā tiek uzskatīts, ka šādas nepatīkamas sāpes, piemēram, kardialģija, ir potenciāls apdraudējums pacienta dzīvībai, jo tās var būt tādas nopietnas slimības kā insults, miokarda infarkts un stenokardija. Bieži vien ir situācijas, kad sāpju sindroms nav saistīts ar koronāro kuģu bojājumiem. Šādos gadījumos ārsti saka, ka pacientam ir kardialģija, kas nav dzīvībai bīstama.
Kardialģijas cēloņi
- osteohondroze;
- gremošanas sistēmas slimības;
- iekaisuma procesi, kas rodas organismā - miokardīts, perikardīts;
- sirds slimības, izņemot asinsvadu bojājumus;
- mugurkaula un ribu slimības;
- dažu sirds daļu hipertrofija;
- cietis krūšu traumas;
- ķermeņa vielmaiņas traucējumi
Kā redzams no iepriekš minētā, slimība, piemēram, kardialģija, var rasties dažādu iemeslu dēļ, ir svarīgi zināt, ka jaunie kardialģijas simptomi, kurus mēs aprakstījām, ne vienmēr ir nopietnu komplikāciju priekštecis, bet tomēr nav ieteicams pašārstēties. Labākais risinājums, ja Jums ir diskomforts kreisajā krūšu pusē, kas ir kardialģijas simptoms, ir sazināties ar pieredzējušu kardiologu, kurš veiks nepieciešamo pārbaudi un noskaidros, kas izraisa kardialiju, vai tā simptomi ir dzīvībai bīstami pacientam un kas jādara atbrīvoties no diskomforta.
Kardialģijas simptomi
Kā jūs, iespējams, esat uzminējis, sāpes krūtīs kreisajā pusē, līdz tiek konstatēta galīgā diagnoze, tiek uzskatītas par kardialģiju. Apsveriet visbiežāk sastopamos kardialģijas simptomus un to rašanās iemeslus.
Diezgan bieži medicīniskajā praksē pacienta kardialģija liecina par neirocirkulācijas distonijas attīstību. Šo slimību raksturo pārspīlējums, ilgstošas sāpes sirds reģionā, nepietiekamas ieelpošanas sajūta. Var būt arī galvassāpes un pastāvīga trauksme jebkura neliela iemesla dēļ. Nitroglicerīna uzņemšana šādos gadījumos ir bezjēdzīga, tas neatbrīvo pacientu no sāpēm, jo kardialģija nav saistīta ar vazokonstrikciju, un zāles šeit būs neefektīvas.
Kardioloģiju var izraisīt starpskriemeļu diska un osteohondrozes trūce, bet nepatīkamo sajūtu intensitāte nav atkarīga no fiziskās slodzes. To amplifikācija notiek noteiktā vietā un galvas vai roku kustībā. Visvairāk nepatīkamas sajūtas rodas miega laikā, kad guļamvagons refleksīvi pārvieto rokas uz sāniem vai zem galvas. Šāda kardialģija, kuras simptomi ir aprakstīti iepriekš, nekādā veidā nav saistīts ar sirds slimībām. Tās rašanās iemeslu vajadzētu novērst pieredzējušam ortopēdiskajam ķirurgam, kuram pēc iespējas ātrāk jākonsultējas ar palīdzību.
Kakla un plecu sindroms noved pie tā, ka notiek sublavijas artēriju un vēnu saspiešana. Tā rezultātā persona, kas nēsā svarus un pacelj rokas, jūt sāpes ķermeņa kreisajā pusē. Arī pacientiem ir zems asinsspiediens, zema ķermeņa temperatūra, pamanīta roku pietūkums. Jums nevajadzētu no tā baidīties, jo tas ir kardialģijas slimības simptomu apraksts, kas norāda uz patoloģisku hipertrofiju.
Bieži vien kardialģija parādās kā starpkultūru neiralģija, jostas roze vai sakņu neirinomas. Pēdējā slimība pacientam var izraisīt tik spēcīgu kardialģiju, ka pat morfīns nevar palīdzēt. Šis fakts ir viens no galvenajiem galīgās diagnozes formulēšanā.
Ja Jums ir liekais svars, tad nevajag pārsteigt, ja atrodaties ar kardialģijas simptomiem. Cilvēki ar mazkustīgu dzīvesveidu ir pakļauti šai slimībai. Neērtības rodas tūlīt pēc ēšanas, bieži tās sajauc ar stenokardiju. Pareiza diagnoze ir tā, vai jums ir kardialģija vai nē, jūs varat to ievietot tikai pēc rūpīgas vēstures sagatavošanas.
Sāpes sāpes un izšūšana kreisajā krūšu daļā parādās arī tādās slimībās kā pleirīts, plaušu hipertensija, miokardīts un perikardīts. Tie bieži tiek sajaukti ar kardialģijas simptomiem. Lai noteiktu precīzu diagnozi, nepieciešama kompetenta ārsta pārbaude un konsultācija.
Kardialģijas ārstēšana
Ja Jums ir vismaz viens no simptomiem, kas raksturo kardialģijas slimību, zinātniskā medicīna iesaka nekavējoties lietot jebkādu nomierinošu - valocordin, Corvalol vai Corvaldine. Ja sāpes neapstājas, tad nepieciešams ņemt Analgin, Sedalgin vai Pentalgin - paņemiet 1 tableti ar siltu ūdeni iekšā, ielieciet validol zem mēles. Pacientam jānodrošina brīva piekļuve svaigam gaisam. Ja pusstundas laikā nav pozitīvas ietekmes, sāpes nepārtrauc, tad ir nepieciešams nekavējoties izsaukt ātrās palīdzības brigādi.
Secinājums
Gremošanas sistēmas traucējumi, menopauze nobriedušām sievietēm, dažādas infekcijas, ievainojumi un citas slimības ir nepatīkama sasprindzinājuma sajūta krūtīs. Visos šajos gadījumos pacients jūtas sirdī, depresija, trauksme un bailes. Viņam šķiet, ka viņa galvenajam dzinējam ir nepieciešama nopietna attieksme. Neatstājieties izdarīt secinājumus! Kā rāda prakse, aprakstot kardialģijas slimības simptomus, ārsts veic iepriekšēju diagnozi un nosūta pacientam papildu konsultācijas ar citiem speciālistiem.
Šis raksts ir ievietots tikai izglītojošiem mērķiem un nav zinātnisks materiāls vai profesionāla medicīniska palīdzība.
Kardialģija
. vai: sāpes sirdī
Kardialģija ir sāpes krūšu kreisajā pusē, kas nav saistīta ar sirds artēriju bojājumiem. Tā nav neatkarīga slimība, bet gan daudzu dažādu sirds un ne-sirds izcelsmes stāvokļu izpausme. Vairumā gadījumu kardialģija nerada draudus dzīvībai, lai gan tas pasliktina tās kvalitāti. Ja sāpes sirds rajonā ir nospiež vai saspiež, tas notiek tikai ar tādu pašu fizisko un / vai emocionālo slodzi, kas ir gandrīz vienāda un pazūd neilgi pēc šīs slodzes pārtraukšanas vai nitrātu uzņemšanas (narkotiku grupas, kas paplašina sirds asinsvadus un mazina sāpes, ko izraisa šo kuģu sašaurināšanās) tad tas visticamāk nav kardialģija, bet daudz bīstamāks stāvoklis - stenokardija. Stenokardija ir sāpes krūtīs, ko izraisa nepietiekama asins plūsma uz sirdi caur sašaurinātiem kuģiem. Stenokardijas rašanās prasa tūlītēju piesaisti kardiologam, jo pastāv risks saslimt ar akūtu miokarda infarktu (sirds muskuļa daļas nāve, pateicoties pilnīgai skābekļa un barības vielu piegādes pārtraukšanai caur slēgtu tvertni).
Kardialģijas simptomi
- Sāpes krūšu kreisajā pusē, retāk aiz krūšu kaula kreisajā asinsvadu reģionā. Sāpes bieži vien ir atkarīgas no ķermeņa stāvokļa, piemēram, tas parādās, kad noliecaties uz priekšu vai paceliet kreiso roku uz augšu, tas var mainīties, ieelpojot.
- Pēc sāpju rakstura var būt dažādi: satraukšana, griešana, sāpes. Ir ļoti reti, ja sirds sirds sāpes kļūst nomācošas vai sašaurinošas. Šajā gadījumā iespējama kardialģijas un stenokardijas kombinācija (sāpes asinsvadu asins sašaurināšanās rezultātā). Sāpes var būt īslaicīgas ("punkcija"), īstermiņa (minūtes) un ilgstošas (stundas, dienas, nedēļas, pat mēneši).
- Cardialgia daudziem pacientiem pavada bailes no pēkšņas nāves, gaisa trūkuma sajūta, panikas lēkme, svīšana, ātra sirdsdarbība.
Iemesli
Kardialģijas cēloņi ir sadalīti sirds un ekstrakardijā.
Kardialģijas sirds cēloņi.
- Miokarda bojājumi (sirds muskulis).
- Miokardīts ir sirds muskulatūras iekaisums, kas rodas uz akūtas vīrusu infekcijas (piemēram, aukstuma, gripas) fona vai 2-3 nedēļas pēc bakteriālas infekcijas (piemēram, iekaisis kakls).
- Dishormonal kardiomiopātija - izpaužas smaga kardialģija kombinācijā ar dažiem traucējumiem elektrokardiogrammā. Tas notiek vairogdziedzera slimībās pusaudža gados, ārstējot audzējus ar dzimumhormoniem.
- Miokarda hipertrofija - sirds muskuļa sabiezējums, kas rodas ar ilgstošu asinsspiediena paaugstināšanos, intensīvu vairāku slodzi sportistiem. Dažreiz rodas iedzimta slimība - hipertrofiska kardiomiopātija. Ar miokarda hipertrofiju sirds sabiezinātajam muskuļam nepieciešama paaugstināta skābekļa un barības vielu piegāde. Sāpes sirds rajonā ir saistītas ar to, ka sirds asinsvadi paliek tādā pašā daudzumā un lielumā, un nespēj apmierināt biezākas muskuļu vajadzības.
- Endokarda bojājumi (sirds iekšējā odere). Savlaicīga ārstēšana var novērst sirds slimību parādīšanos šiem pacientiem.
- Perikarda bojājumi (sirds ārējā membrāna). Kardialģija ir atkarīga no ķermeņa stāvokļa - palielinās, liekoties uz priekšu, pozīcijā kreisajā pusē. Sāpes sākotnēji ir intensīvas un saistītas ar berzi starp iekšējo un ārējo perikardu. Tā kā šķidrums uzkrājas perikardā, sāpju intensitāte samazinās, tā kļūst nemainīga, sāpes. Terapijas fona laikā, kad šķidrums uzsūcas perikarda maisiņā, sāpes atkal palielinās vairākas dienas, tad beidzot beidzas.
- Sirds vārstuļu aparāta sakāve. Visbiežāk diskomforta sajūta sirds rajonā rodas tad, kad mitrālā vārsta prolapss - viena vai abu mitrālā vārsta cusps sagraušana ar nepilnīgu aizvēršanu. Tas ir viens no sirds saistaudu displāzijas sindroma variantiem - vēdera anomālijas attīstība, kas bieži rodas kopā ar citu orgānu saistaudu neparastu attīstību. Pēdējos gados saistaudu displāzija ir kļuvusi par ļoti bieži sastopamu slimību, kas parādās aptuveni katrai otrai personai. Sirds aritmiju risks, kā arī magnija preparātu lietošanas pozitīvā ietekme daudziem pacientiem prasa savlaicīgu diagnozi un ārstēšanu.
Kardialģijas ekstrakardiālie cēloņi.
- Nervu sistēmas slimības.
- Neirocirkulatīvā distonija. Tas notiek, pārkāpjot dažādu nervu sistēmas daļu līdzsvaru. Sāpes ir garas, kopā ar ātru nogurumu, gaisa trūkuma sajūtu, kakla spazmu, "sirds apstāšanās". Iespējama pastiprināta trauksme, emocionāla aizkaitināmība. Diagnoze tiek veikta pacientiem, kas jaunāki par 35 gadiem, vēlākā vecumā ir nepieciešams meklēt citu šī stāvokļa cēloni.
- Dzemdes kakla un krūšu kurvja osteohondroze (starpskriemeļu skrimšļa iznīcināšana) un starpskriemeļu diska trūce izraisa nervu šķiedru saspiešanu. Šādās situācijās sāpes nav saistītas ar fizisku piepūli, bet rodas noteiktā galvas un roku pozīcijā, kad palielinās nervu saspiešana. Sāpes var palielināties naktī vai var rasties tikai nakts miega laikā, jo ilgs nemainīgs ķermeņa stāvoklis palielina spiedienu uz nervu.
- Kakla-brāhļu sindroms - rodas sakarā ar subklāvu trauku (artēriju un vēnu) saspiešanu un brachālo pinumu ar papildu dzemdes kakla ribu vai ar patoloģisku priekšējās skalēna muskuļa sabiezējumu (hipertrofiju). Šādā situācijā sāpes rodas, strādājot ar paceltām rokām, turot svaru. Ļoti raksturīgs kakla un plecu sindroms ir asinsspiediena pazemināšanās uz rokām skartajā pusē.
- Starpposma nervu bojājumiem jostas rozī raksturo ievērojama sāpju intensitāte, ko pat spēcīgas zāles ne vienmēr var noņemt. Personām, kurām ir vējbakas, bieži rodas 2. tipa herpes vīrusa saglabāšana (saglabāšana), kas to izraisīja mugurkaula ganglijos - nervu sabiezējumos. Sāpes parasti rodas pēc imūnsistēmas vājināšanās (piemēram, hipotermija, infekcija, stress). Kardialģija ilgst 2-3 dienas, jo 2. tipa herpes tipa vīruss pārvietojas no hibernācijas vietas uz gala nervu zariem uz ādas. Tiklīdz vīruss parādās uz ādas, veidojot izsitumus, sāpes ievērojami samazinās, kam seko ādas nieze. Cardialgia ar jostas rozi bieži vien ir saistītas ar elektrokardiogrāfijas (EKG) izmaiņām, kas atgādina miokarda infarktu (sirds muskulatūras daļas nāves rašanos, pārtraucot to barot ar lūmenu).
- Neiroze, depresija - pārmaiņas centrālajā nervu sistēmā (smadzeņu garozā), kurā pacientam ir dažādas sūdzības (sāpes dažādās ķermeņa daļās, bailes, "rāpojoši goosebumps utt.), Bet orgānu bojājumi nav rūpīgi konstatēti eksāmenu.
- Kuņģa-zarnu trakta slimības.
- Augsta diafragmas atrašanās vieta kuņģa vai zarnu pietūkuma dēļ. Sāpes rodas ēdienreižu laikā, iet garām pozīcijām.
- Diafragmas trūce, kas rodas, kad diafragmas barības vada atvēršana ir izstiepta vai diafragma plīst ar vēdera orgāniem, kas pārvietojas krūšu dobumā. Cardialgia šajā situācijā bieži ir garš, sāpes, kas atrodas aiz krūšu kaula.
- Peptiska čūla. Sāpes bieži rodas pēc ēšanas, neiztur pēc pretsāpju līdzekļu (pretsāpju līdzekļu) lietošanas, iziet pēc antacīdu lietošanas (zāles, kas samazina kuņģa sulas skābumu).
- Kardialiju var pavadīt čūla (sienas bojājums) un barības vada, barības vada (barības vada iekaisums) spazmas (saspiešana). Īpaša iezīme - sāpes jūtama ēdiena gaitā caur barības vadu.
- Skeleta-muskuļu sistēmas slimības.
- Tietze sindroms ir sāpīgs piekrastes skrimšļa biezums, parasti 2-4 ribas. Tas galvenokārt rodas cilvēkiem, kas vecāki par 40 gadiem, ar aseptisku (tas ir, bez infekcijas) starpkultūru skrimšļa iekaisumu nezināmu iemeslu dēļ.
- Ribu traumas var būt saistītas ar kardialiju. Šajā situācijā, tāpat kā Tietzes sindromā, sāpes pastiprinās, kad tiek pārbaudītas bojāto ribu vietas.
- Elpošanas sistēmas slimības.
- traheīts un bronhīts (trahejas un bronhu iekaisums);
- pleirīts (pleiras iekaisums);
- pleuropneumonija (plaušu iekaisums ar pleiras iesaistīšanos);
- plaušu hipertensija (paaugstināts spiediens plaušu traukos);
- plaušu infarkts (plaušu apgabala nāve, kas saistīta ar tā barošanas slēgšanu);
- plaušu vēzis (audzējs vienmēr aug no bronhu audiem, nevis plaušām).
- Mediumstāzes slimības.
Kardiologs palīdzēs ārstēt slimības
Diagnostika
- Slimības vēstures un sūdzību analīze - kad (cik ilgi) sirds sirdī parādījās sāpes, kur tā notiek, kāda ir tās ilgums, daba (sāpes, satraukšana uc). Ir svarīgi noskaidrot, kas izraisa sāpes (piemēram, vingrošana, ķermeņa stāvokļa maiņa) un kas izraisa tā izzušanu. Kādas sajūtas ir saistītas ar sāpēm sirds rajonā (elpas trūkums, bailes no nāves, ātra sirdsdarbība utt.).
- Dzīves vēstures analīze. Izrādās, ka pacients un viņa tuvi radinieki bija slimi, kas pacients bija pēc profesijas (vai viņam bija saskare ar kaitīgām vielām), vai viņš ilgu laiku lietoja kādas zāles (hormoni, svara zuduma zāles), veica hormonālo ārstēšanu narkotikas, vai nu krūšu traumas, vai infekcijas slimības.
- Fiziskā pārbaude. Nosaka ādas krāsu, tūskas klātbūtni, trokšņus, klausoties sirds skaņas, parādot sastrēgumus plaušās, paplašinot sirds robežu, nosakot ādas bojājumus (piemēram, burbuļi starpkultūru telpās ar jostas rozi). Asinsspiedienu un pulsu mēra abās rokās.
- Asins un urīna tests. Veic, lai noteiktu iekaisuma procesu un komorbiditāti, kas var ietekmēt slimības gaitu.
- Asins bioķīmiskā analīze. Ir noteikts holesterīna (tauku līdzīgās vielas), cukura un kopējā asins proteīna līmenis, kreatinīns (olbaltumvielu sadalīšanās produkts), urīnskābe (purīnu sadalīšanās produkts - vielas no šūnu kodola), lai noteiktu vienlaicīgu orgānu bojājumu.
- Imunoloģiskā asins analīze. Tiks noteikts anti-miokarda antivielu (ķermeņa īpašo proteīnu, kas var iznīcināt sirds muskuļus) saturs un C-reaktīvā proteīna līmenis (proteīns, kura līmenis asinīs paaugstinās jebkura iekaisuma laikā).
- Asins hormonu (dzimumhormonu, vairogdziedzera hormonu) līmeņa noteikšana tiek veikta, ja Jums ir aizdomas par hormonāliem traucējumiem, kas var izraisīt kardialiju.
- Elektrokardiogrāfiskais pētījums (EKG) - ļauj novērtēt sirdsdarbības ritmu, sirds aritmiju klātbūtni (piemēram, priekšlaicīgas sirdsdarbības kontrakcijas), sirds lielumu un tā pārslodzi.
- Echokardiogrāfija (EchoCG - sirds ultraskaņa) - nosaka sirds dobumu lielumu un sienu biezumu, sirds vārstuļu stāvokli, endokarda sablīvēšanos (sirds iekšējo oderējumu), šķidruma klātbūtni perikardā (perikarda maisiņš).
- Krūškurvja radiogrāfija - novērtē mediastīna stāvokli (piemēram, mediastīna audzēja klātbūtni), sirds lielumu un atrašanās vietu, plaušu un ribu slimību klātbūtni.
Liela kardialģijas cēloņu dažādība prasa savlaicīgu pacienta ārstēšanu ar kardiologu.
Kardialģijas ārstēšana
Lai pacients varētu pārtraukt kardialģijas sajūtu, ir nepieciešams izārstēt to izraisošo slimību. Ārstēšanu veic speciālists (kardiologs, neirologs, gastroenterologs, endokrinologs, pulmonologs, psihoterapeits uc).
Medicīniskie ieteikumi.
- Dzīvesveida maiņa. Piemēram, neiro-asinsrites distonijas gadījumā, tas ir, nervu sistēmas traucējumu gadījumā, ilgstoša dziļa miegs, regulāra fiziskā slodze (staigāšana, skriešana, peldēšana, riteņbraukšana), stresa situāciju novēršana (piemēram, ir ieteicams pārtraukt braukšanu, mainīt darbavietas un citi).
- Psihoterapija. Piemēram, ar klimatisko kardiomiopātiju (sirds muskuļa bojājumiem, kad dzimuma hormoni svārstās pārejas laikā no pubertātes vecuma līdz vecumam), pēc terapeita ieteikumiem var ievērojami samazināt nepatīkamu sajūtu biežumu un stiprumu (sāpes sirdī, elpas trūkumu, trauksmi, sirdsklauves utt.)..).
- Īstermiņa ārstēšana. Piemēram, ar jostas rozi (slimība, ko izraisa varicella-zoster vīrusa aktivizācija), fizioterapijas terapija (ultravioletais starojums), bojājumu ārstēšana ar antiseptiskiem (nogalinošiem mikroorganismiem) un žāvēšanas līdzekļiem, vitamīnu terapija, pastiprināta imunitāte (ķermeņa aizsargspējas), pretvīrusu ārstēšana.
- Ilgstoša zāļu terapija. Piemēram, pacientam miokardīta gadījumā:
- vismaz mēnesi, lai ierobežotu fizisko aktivitāti;
- lietot pretiekaisuma līdzekļus;
- dažos gadījumos lietot antibakteriālus līdzekļus un antiaritmiskos (atbalstot pareizos sirds ritma) medikamentus;
- diurētiskie līdzekļi (lieko šķidrumu noņemšana no organisma).
- Angiotenzīnu konvertējošā enzīma inhibitoru pieņemšana (zāles, kas atbalsta normālu asinsspiediena līmeni un aizsargā sirdi, asinsvadus un nieres).
- Ķirurģiska ārstēšana. Piemēram, ar diafragmas barības vada atveres trūci (t.i., diafragmas barības vada atvēruma paplašināšana (krūšu obstrukcija) ar vēdera orgāniem pārvietojoties krūšu dobumā), vēdera orgāni tiek atkārtoti piestiprināti un barības vada atveres ir aizvērtas.
Komplikācijas un sekas
Kardialģijas profilakse
- Avoti
- Nacionālās klīniskās vadlīnijas Visu krievu kardioloģijas zinātniskā biedrība. Maskava, 2010. 592 lpp.
- Ārkārtas palīdzība: ārsta norādījumi. Saskaņā ar vispārējo red. prof. V.V. Nikonovs. Elektroniskā versija: Harkova, 2007. Sagatavojusi Neatliekamās medicīnas, katastrofu medicīnas un militārās medicīnas katedra KMAPE.
Ko darīt ar kardialiju?
- Izvēlieties piemērotu kardiologu
- Pārbaudes
- Griezieties pie ārsta
- Ievērojiet visus ieteikumus
Kardialģija: simptomi un ārstēšana
Kardialģija - galvenie simptomi:
- Zems stāvoklis
- Krampji
- Vājums
- Gaisa trūkums
- Sāpes krūtīs
- Miega traucējumi
- Sāpes krūtīs
- Nogurums
- Veiktspējas pasliktināšanās
- Letarģija
- Trauksme
- Aptumšošana acīs
- Nespēja dziļi elpot
- Nieru refleksa vājināšanās
Kardialģija ir patoloģisks stāvoklis, ko raksturo sāpes krūtīs kreisajā pusē, kas nav saistīta ar stenokardiju vai sirdslēkmi. Jāatzīmē, ka tā nav neatkarīga nosoloģiska vienība, bet gan daudzu dažādu sirds un ekstrakardijas izcelsmes apstākļu izpausme.
Parasti funkcionālā kardialģija nerada draudus pacienta veselībai un dzīvei, bet tas nenozīmē, ka to nedrīkst ārstēt. Patiesībā šis nosacījums ir slimību sekas, kas jau ir progresējušas cilvēka organismā. Pirmkārt, ir nepieciešams iesaistīties viņu ārstēšanā.
Ir svarīgi spēt atšķirt sāpes kardialgijā no sāpju sindroma stenokardijā. Ja sāpes sirds projekcijas jomā ir saspiešanas un apspiedošas, tās biežāk parādās pēc spēcīga fiziskā stāvokļa. neietekmē nitroglicerīna lietošanu - tas ir stenokardija. Šis stāvoklis prasa tūlītēju medicīnisku palīdzību.
Etioloģija
Kardialģijas progresēšanas cēloņi nosacīti sadalīti sirdsdarbībā un ekstrakardijā.
- miokarda hipertrofija;
- endokarda bojājumi;
- miokardīts;
- dyshormonāla kardiomiopātija;
- perikarda bojājumi.
- centrālās nervu sistēmas slimībām. Neirocirkulatīvā distonija, dzemdes kakla vai krūšu kurvja osteohondroze, starpskriemeļu disku herniation, dzemdes kakla un brāhļu sindroms, starpstaru nervu galu trauma var izraisīt kardialģijas progresēšanu;
- kuņģa-zarnu trakta slimības: diafragmas trūce, augsta diafragmas atrašanās vieta, barības vada spazmas, kuņģa čūla un divpadsmitpirkstu zarnas čūla;
- muskuļu un skeleta sistēmas patoloģija: Tietze sindroms, dažāda smaguma ribas bojājumi;
- elpošanas sistēmas slimības: pleirīts, bronhīts, traheīts, pleiropneumonija, plaušu hipertensija;
- vidus orgānu patoloģijas;
- endokrīnās sistēmas disfunkcija;
- dažāda smaguma vēdera ievainojumi.
Šķirnes
Psihogēna forma
Psihogēnā kardialģija progresē cilvēkam pret depresijas fonu vai spēcīgu emocionālu satricinājumu. Pacientam ir šādi simptomi:
- dedzināšana un sāpes sirds un kreisajā hipohondrijā. Vīrietis atzīmē, ka viņam bija vai nu plaisa sajūta krūtīs, vai, gluži pretēji, tukšums;
- sāpes ir nemainīga pulsējoša daba;
- palielinās ādas jutība kreisā krūtsgabala rajonā;
- Ar slimības psiholoģisko formu sāpes var izstarot ne tikai kaklu, mugurkaulu vai muguras leju, bet arī dzimumorgānus.
Bieži vien sāpju sindromam ir sekojošas diskomforta izpausme dažās ķermeņa daļās:
- tirpšana;
- rāpošana;
- nejutīgums;
- tirpšana
Mugurkaula forma
Vertebrāla kardialģija attīstās, ja tiek ietekmēta kakla mugurkaula. Sāpes sindroms izpaužas, nospiežot nervu saknes, kas nāk no šīs mugurkaula zonas. Šīm nervu šķiedrām ir reflekss efekts uz sirdi un koronāro asinsvadu, kā rezultātā sirds muskuļa projekcijas reģionā ir sāpīga vai sāpīga sāpes.
Šādas slimības var izraisīt šāda patoloģijas veida attīstību:
- osteohondroze. Ar šīs slimības progresēšanu tiek konstatēta starpskriemeļu disku skrimšļa audu aizstāšana ar kaulu audiem. Tā rezultātā tiek traucēta asinsrite un palielinās spiediens uz nervu šķiedrām. Kad osteohondrozes rodas simpātiskās vai radiālās sāpes. Galvenais radiālās sāpes osteohondrozes cēlonis ir mugurkaula nervu saknes. Šajā gadījumā, satriecošas, asas sāpes vai, gluži otrādi, blāvi un vilkšana. Šāda simptoma izpausmei ir īpašs iemesls - personas ilgstoša uzturēšanās neērtā stāvoklī vai pēkšņas kustības. Jāatzīmē, ka pacients var skaidri norādīt sāpju sindroma lokalizāciju. Simpātiska sāpes osteohondrozē izpaužas bez acīmredzama iemesla. Viņas raksturs ir mēms. Sāpes sindroms ir saistīts ar šādiem simptomiem: pārmērīga svīšana, hiperēmija, paaugstināts asinsspiediens;
- spondiloartroze. Reti izraisa slimības progresēšanu, nevis osteohondrozi. Sakarā ar spondiloartrozes attīstību, hialīna skrimšļi deformējas un iekaisuši. Iekaisums izraisa jaunus kaulu augļus, kas palielina spiedienu uz muguras nervu saknēm. Manifestie kardialģijas simptomi.
Simptomoloģija
Ar slimības progresēšanu ir šādi simptomi:
- sāpju sindroms, lokalizēts krūšu kreisajā pusē, aiz krūšu kaula. Retos gadījumos sāpes rodas padusē. Jāatzīmē, ka sāpes ir atkarīgas no cilvēka ķermeņa stāvokļa. Piemēram, tas var palielināties, ja cilvēks liek uz priekšu vai paceļ kreiso roku uz augšu;
- miega traucējumi;
- trauksme;
- refleksu rīšanas pārkāpums;
- acu tumšošana;
- pacients nevar pilnībā elpot, tāpēc viņam ir gaisa trūkuma sajūta;
- smagos gadījumos ir iespējams attīstīt priekšdaļu vai krampjus;
- ja slimības simptomi parādās pilnīgas atpūtas stāvoklī, tad tas var liecināt par neirocirkulārās distonijas progresēšanu. Šādā gadījumā galvenie klīnika pievienojas šādiem simptomiem: pastāvīgs nogurums, vājums, letarģija un samazināta veiktspēja.
Diagnostika
Sāpju gadījumā sirds projekcijas jomā ir svarīgi nekavējoties apmeklēt medicīnas iestādi, lai šo stāvokli pilnībā diagnosticētu, jo šis simptoms var liecināt gan par sirds, gan sirds un asinsvadu sistēmas patoloģiju. Tikai kvalificēts speciālists varēs veikt kompetentu diferenciāldiagnozi un noteikt atbilstošu ārstēšanu.
Standarta plāns kardialģijas diagnostikai ietver šādas pārbaudes:
Medicīniskie notikumi
Kardialģijas ārstēšana ir noteikta pēc tās attīstības cēloņa. Pamata terapija vienmēr ir vērsta uz slimības ārstēšanu, kas izraisīja sāpju parādīšanos sirds muskulatūras projekcijā.
- ielieciet pacientu gultā;
- noņemiet viņa drēbes, kas var traucēt krūtīm;
- dot viņam Pentalgin, validol tabletes. Corvalol pilienu pieņemšana dod labu efektu.
Ja šie pasākumi būtu neefektīvi, viņi sauc par neatliekamās medicīniskās palīdzības dienestu, kas cietušo nogādās slimnīcā tālākai ārstēšanai. Ja kardialģijas cēlonis ir neirocirkulatīva distonija, tad ārstēšanas plānā ir šādas zāles:
- nomierinoši līdzekļi;
- multivitamīnu kompleksi;
- pretsāpju līdzekļi - obligāti iekļauti sāpju mazināšanas ārstēšanas plānā.
Panākumu veiksmīgas ārstēšanas atslēga ir atpūtas un miega normalizācija, kā arī laba uztura nodrošināšana. Ir svarīgi arī atteikties no sliktiem ieradumiem - nelietojiet alkoholiskos dzērienus, nesmēķējiet un nelietojiet spēcīgas zāles. Parasti slimības ārstēšana notiek slimnīcā, lai ārsti varētu kontrolēt, vai ir pozitīva tendence. Ja nē, ārstēšanas plānu pielāgo un, ja nepieciešams, nosaka papildu pārbaudes metodes.
Jāatzīmē, ka daudzi pacienti dod priekšroku tradicionālās medicīnas līdzekļiem, jo tie ir dabiski un salīdzinoši lēti. Aizliegts veikt šādus līdzekļus kardialģijas ārstēšanai bez ārstējošā ārsta atļaujas, jo ir iespējams tikai patoloģijas kursu pasliktināt. Ārstēšanas plānu nosaka tikai ārsts, un tikai viņš var, ja nepieciešams, iekļaut šādus līdzekļus.
Ja jūs domājat, ka Jums ir kardialģija un simptomi, kas raksturīgi šai slimībai, tad jums var palīdzēt ārsti: ģimenes ārsts, kardiologs.
Mēs arī iesakām izmantot mūsu tiešsaistes slimību diagnostikas pakalpojumu, kas izvēlas iespējamās slimības, pamatojoties uz ievadītajiem simptomiem.
Bigeminy ir aritmijas formas nosaukums, kurā pēc katras parastās sirdsdarbības ir priekšlaicīga sirdsdarbība. Savlaicīga kvalificētas palīdzības izmantošana palīdzēs izvairīties no slimības progresēšanas un komplikāciju veidošanās.
Sirds muskuļa daļas nāvi, kas izraisa koronāro artēriju trombozi, sauc par miokarda infarktu. Šis process noved pie tā, ka šīs zonas asinsriti ir traucēti. Miokarda infarkts pārsvarā ir letāls, jo galvenā sirds artērija ir bloķēta. Ja pēc pirmajām pazīmēm pacientam nav nepieciešama hospitalizācija, tad letālais iznākums tiek garantēts 99,9%.
Insulinoma ir audzējs, kam bieži ir labvēlīga gaita un kas veidojas aizkuņģa dziedzerī. Audzējam ir hormonāla aktivitāte - nodrošina insulīna sekrēciju lielos daudzumos. Tas izraisa hipoglikēmiju.
Bradikardija ir patoloģijas veids, kurā sinusa ritmu kontrolē sinusa mezgls, tas ir, pats ritma vadītājs. Bradikardija, kuras simptomi ir sirds ritma samazināšanās (30 - 50 sitienu minūtē), ir sinusa bradikardija ar samazinātu automātismu sinusa mezglā.
Hronisks noguruma sindroms (abbr. SHU) ir stāvoklis, kad nezināmu faktoru dēļ ir garīga un fiziska vājums, kas ilgst no sešiem mēnešiem vai ilgāk. Hronisks noguruma sindroms, kura simptomi zināmā mērā ir saistīti ar infekcijas slimībām, arī ir cieši saistīts ar paātrināto iedzīvotāju dzīves tempu un palielināto informācijas plūsmu, kas burtiski nokrīt personai viņa turpmākajai uztverei.
Ar vingrinājumu un mērenību vairums cilvēku var darīt bez zāles.