RĪGA, 18. augusts – Sputnik. Šonedēļ Ministru Kabinets kārtējo reizi "pakratīja naudu", un noskaidrojās, ka 2014.-2020. gada plānošanas periodā Latvija apstiprinājusi 77% investīciju projektu no Eiropas Savienības fonda. Naudas izteiksmē tie ir 3,4 no 4,4 miljardiem eiro. Tātad neiztērēts paliek vēl vesels miljards eiro – 500 eiro uz katru Latvijas iedzīvotāju, raksta Nikolajs Kabanovs Bb.lv.
Kopumā ES finansējumam tika iesniegti 1823 projekti, apstiprināti 1540, noslēgti līgumi – 1465. Vislielākie kavējumi projektu izpildē vērojami transporta, vides un teritoriālās attīstības nozarē. Komersantu projekti nav izpildīti 45,5% apmērā.
Zemkopības ministrs Kaspars Gerhards no Nacionālās apvienības, kurš parakstīja informatīvo paziņojumu Latvijas valdībai, pievērsa uzmanību tam, ka individuālajos projektos pieaug risks neizpildīt gada plānu atbilstoši finanšu disciplīnas nosacījumiem, jo kavējumi būtiski pieaug jau vairāk nekā četru mēnešu garumā.
Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFLA), kura kontrolē līdzekļu piešķiršanu no Briseles, 12. jūlijā atbalstīja liela mēroga projektu "Latvijas dzelzceļu tīkla elektrifikācija", līdz augusta beigām plānots noslēgt līgumu par tās īstenošanu, savukārt līdz decembrim – nākamā gada martam parakstīt iepirkumu līgumus.
Taču joprojām pastāv šaubas, vai izdosies iekļauties realizācijas termiņā un palaist jaunos vilcienus līdz 2023. gada beigām.
Īpaša sāpe Latvijai ir un paliek iedzīvotāju skaita samazinājums, tādēļ tā protestēja pret ES Kohēzijas fondu finansējuma samazinājumu. Šajā ziņā pastāv cerība uz Somijas prezidentūru – Baltijas jūras kaimiņi labāk izprot Latvijas problēmas.
Tā vai savādāk, Finanšu ministrija jau ir sākusi darbu pie jaunās finanšu perspektīvas: gaidāms, ka ES piešķirs naudu arī 2021.-2028. gada periodam.
RĪGA, 12. augusts – Sputnik. Aizritējušajā diennaktī Latvijā atklāti 10 jauni Covid-19 inficēšanās gadījumi, liecina Slimību profilakses un kontroles centra (SPKC) dati.
No viņiem pieci kontaktēja ar iepriekš saslimušajiem cilvēkiem, savukārt vēl pieci atgriezās no ārzemēm (Somija, Krievija, Lietuva, Albānija, Zviedrija).
Taču pēdējo 24 stundu laikā neviens no Covid-19 slimniekiem nav nonācis slimnīcā. Pašlaik slimnīcās ārstējas seši cilvēki ar vidēji smagu slimības gaitu. Kopumā no stacionāriem izrakstīti 195 pacienti.
Vakar tika veikti 2226 Covid-19 testi. Kopumā Latvijā ir veikti 218 756 Covid-19 testi. Kopš pandēmijas sākuma valstī inficējušies 1303 cilvēki, 32 inficētie nomita, 1078 cilvēki izveseļojās.
🟧 Šobrīd varam uzskatīt, ka Latvijā Covid-19 izplatība tiek kontrolēta un ir iespēja mazināt atsevišķus ierobežojumus.— Veselības ministrija (@veselibasmin) August 11, 2020
🔻 Izpēti attēlos, kas mainīsies no 17. augusta. Plašāk par šodienas @Brivibas36 lēmumiem lasi: https://t.co/pjpWJRN4wz pic.twitter.com/Z0G1rXH5LE
Latvijas valdība vakar atbalstīja Veselības ministrijas plānu par daļēju ārkārtējās situācijas režīma ierobežojumu mīkstināšanu no pirmdienas, 17. augusta. Šāds lēmums tika pieņemts, balstoties uz epidemiologu ieteikumiem, jo inficēto skaits Latvijā nepieaug tik strauji, kā citās ES valstīs.
RĪGA, 12. augusts – Sputnik. Ziņas par Krievijas vakcīnas pret Covid-19 reģistrāciju ignorēja gan Latvijas varasiestādes, gan valsts mediji, ar izbrīnu norāda žurnālists Vadims Avva.
Vakar KF prezidents Vladimirs Putins paziņoja par pasaulē pirmās vakcīnas pret koronavīrusu reģistrāciju Krievijā, kuru izstrādāja Gamaleja vārdā nosauktais Nacionālais Epidemioloģijas un mikrobioloģijas pētniecības centrs. Civilajā apritē vakcīna nonāks 2021. gada 1. janvārī.
Pie tam, kā atzīmēja Vadims Avva, Latvijas mediji šo notikumu ignorēja: viņus pārsvarā interesēja protesti Baltkrievijā un iespēja, ka masveida pasākumus Latvijā varētu apmeklēt vairāk cilvēku.
Citiem vārdiem sakot, iespēja uzvarēt galveno 2020. gada sērgu medijus neieinteresēja, ar izbrīnu atzīmēja Avva.
"Jo Covid-19 dēļ taču sabruka pasaules IKP un tika slēgtas robežas. Bankrotēja uzņēmumi, uz ielas izrādījās miljoniem cilvēku. Pat inovatīvajai un spēcīgajai Latvijai neklājās saldi. Finanšu ministrija uzskata, ka gada beigās valsts budžets izrādīsies deficītā par miljardu. Covid-19 dēļ taču mēs iedevām airBaltic 250 miljonus eiro, bet vācieši savai Lufthansa 9 jardus.
Covid-19 dēļ mums ne tikai "nosprāga" tūrisms, novārga restorāni, stipri raudāja Laima, vismaz uz gadu aizmirstot par "Rendezvous".
Tika atliktas plānveida operācija, iepirktas medicīniskās sejas maskas par kokaīna cenām par gramu. Vai mazums kas. Jūs ziniet labāk par mani. Bet galvenais – līdz šai dienai pasaulē nomira 737 000 cilvēku!!!" uzrakstīja viņš savā Facebook lapā.
Taču, pēc viņa sacītā, ne vien mediji, bet arī Latvijas varasiestādes izlikās, ka vakcīnas, kura var glābt ekonomiku un miljardiem cilvēku dzīvības, neeksistē. Tās varēja uzsākt steidzamas konsultācijas par to, lai sniegtu jaunajai vakcīnai vispārēja labuma statusu un pēc iespējas drīzāk padarīt to vispārpieejamu vai arī sākt preparāta izmēģinājumus Eiropā, taču nekas no tā netika izdarīts.
"Ziniet, es domāju, ja Gagarins aizlidotu uz kosmosu šodien, 2020. gadā, mēs ar jums par to uzzinātu pēc gadiem astoņiem, 2028. Jo tieši tik daudz gadu šķir pirmā kosmonauta lidojumu no sliktas un nepareizas valsts un amerikāņu Ārmstronga un Oldrina izsēdināšanos uz Mēness: 1961. gada 12 aprīli un 1969. gada 20. jūliju," ar rūgtuma izjūtu raksta Avva.
Tikmēr Krievijas Tiešo investīciju fonda vadītājs Kirills Dmitrijevs paziņoja, ka Krievija apspriež Krievijas vakcīnas pret koronavīrusu ražošanu Brazīlijas un Indijas teritorijā.