RĪGA, 6. novembris – Sputnik. Restorānu bizness Latvijā izrādījies viens no visvairāk cietušajiem pandēmijas laikā. Situāciju, kura šobrīd vērojama sabiedriskās ēdināšanas nozarē, uzskatāmi aprakstīja Facebook vairāku bistro īpašniece Sandija Liepkalne.
"Tik skaudri, līdz kaulam....Man ir ēdināšanas bizness (4 bistro) Rīgā, šobrīd 35 darbinieki, pirms marta bija ap 50 darbiniekiem. Pavasarī noturējāmies kā klints, neaizvēru nevienu ēdināšanas vietu ciet. Šobrīd situācija ir daudz smagāka, jo ir milzīga neziņa... kas tālāk, liks vērt ēdināšanas uzņēmumus pavisam ciet, atļaus tikai ēdienu līdzņemšanai?! Boltam jāmaksā 26% no cenas, neatmaksājas pat 1 pavāru turēt..."
Pēc Liepkalnes sacītā, ierobežojumu ieviešana sāpīgi sit biznesam sabiedriskās ēdināšanas nozarē.
"Ja tevī ar asarām, un bailēm skatās 30 acu pāru un jautā, kas notiks... Būs/nebūs dīkstāves pabalsti, atbalsts utt, jo bez darbinieku izmaksām ir vēl ntās izmaksas, kuras jāmaksā arī tad, ja bistro ir pilnībā slēgts (noma, apsaimniekošana, NĪN, līzingiem % utt), un ja apstājas pilnībā naudas plūsma, kur lai dabūn to naudu, lai to visu samaksātu).
Ar katru rudenī ieviesto ierobežojumu jau tā līdz kaulam izjutu apgrozījuma kritumu, kā pa pakāpieniem -20 % un vēl -20%. Ieviešot obligātās maskas, sāka vnk viss iet uz leju."
Nelielā atelpa šovasar restorānu biznesa darbiniekiem neļāva atkopties, uzskata bistro īpašniece.
"Un vissmagāk ir tiem cilvēkiem, kuri jau pavasarī tika atlaisti no darba un sēdēja uz bezdarbnieku pabalsta. Ja arī šiem cilvēkiem izdevās vasaras beigās, rudens sākumā atrast jaunu darbu un šobrīd atkal saņēmuši atlaišanas zīmi, tad pat bezdarbnieku pabalsts viņiem nespīd, jo pēc likuma - jābūt maksātām soc iemaksām 12 mēnešus 16 mēnešu periodā. Tātad cilvēki ir bezcerīgā situācijā...
Situācija ir tik smaga, ka pirms dažām nedēļām, meklējot vienkāršu bufetnieci, atnāca pāri par 100 pieteikumiem. Lasot un redzot, ka piesakās uz šo amatu pat šefpavāri ar 20 gadu stāžu un pieredzi augstākā līmeņa restorānos..., man asaras acīs sariesās, tik bezcerīgā situācijā šobrīd ir nonākuši cilvēki," rezumē autore.
Iepriekš Rīgas tūrisma attīstības biroja valdes priekšsēdētājs un Latvijas Restorānu biedrības prezidents Jānis Jenzis atzīmēja, ka Covid-19 pandēmija negatīvi ietekmējusi restorānu apmeklētāju skaitu.
Sabiedrību ietekmē katrs paziņojums par jauniem inficēšanās perēkļiem, jo cilvēki ir atbildīgi un apdomā nepieciešamību apmeklēt sabiedriskās ēdināšanas iestādes.
Cilvēki baidās, un klientu ir kļuvis mazāk. Turklāt "ne sezona" restorāniem ir rudens un ziema. Ietekmē arī tas, ka šobrīd nav tūristu.
RĪGA, 2. decembris – Sputnik. Ielu tirdzniecības plātību segments Rīgā nav attīstīts, un tirdzniecības ielas nav iekārtotas, par to teikts Colliers Baltics pētījumā, raksta db.lv.
Taču tieši nelieli veikali un kafejnīcas daudzās Eiropas pilsētās rada neatkārtojamu kolorītu.
Vairums starptautisko apģērbu un apavu veikalu tīklu pārvākušies uz tirdzniecības centriem, retos gadījumos saglabājot reprezentatīvos veikalus pilsētas centrā. Turklāt banku filiāles un telekomunikāciju pakalpojumu operatori praktiski pilnībā ir atteikušies no tirdzniecības Rīgas centrā.
Saskaņā ar statistikas datiem, pēdējo 20 gadu laikā iedzīvotāju skaits Rīgā ir samazinājies par 40%. Vairums iedzīvotāju pārceļas uz dzīvi galvaspilsētas piepilsētās, centrā atgriežoties uz darbu, pēc dievkalpojumiem vai kultūras pasākumiem.
Šī tendence un cilvēku ieradumi arī ietekmējuši operatoru un zīmolu darbību, kuri ir pārstāvēti pilsētas centrā.
Pēdējos gados ielu tirdzniecības platības aktīvi izmanto nelieli pārtikas un diennakts veikali, kā arī kafejnīcas, kur pārsvarā piedāvāja kafiju un konditorejas izstrādājumus. Bieži vien tie atradās visdzīvākajās centra ielās. Covid-19 izraisīto ierobežojumu dēļ iedzīvotāji arvien biežāk izvēlas iepirkties nelielos veikalos netālu no mājām vai Internetā.
"Palielinoties iepirkšanās internetā popularitātei, tirdzniecības sektors strauji mainās. Lai klienti izvēlētos apmeklēt veikalus, tiem ir jāpiedāvā unikāls produkts, ātri un ērti pieejams pakalpojums vai jāsniedz īpašas emocijas. Veikaliem pilsētas centrā gan Rīgā, gan arī citviet Eiropā ar pielāgošanos veicas grūtāk. Agrāk cilvēku plūsmu nodrošināja gan centrā iedzīvotāji, gan tie kas apmeklēja centru ikdienā dēļ darba, mācībām, vai citiem pakalpojumiem. Pandēmijas laikā dažādu luksusa preču veikaliem, kafejnīcām, restorāniem, bāriem, veselības un skaistumkopšanas pakalpojumu sniedzējiem nemaz neklājas viegli. Mazie Vecrīgas veikali cieš īpaši smagus zaudējumus, jo tūristu plūsma gandrīz ir izsīkusi," pastāstīja brokeru aģentūras Colliers Baltics vadītājs Ēriks Bergmans.
Pētījuma autori nonāca pie secinājuma, ka īres maksa par ielu tirdzniecību Rīgā pēdējos gados samazinās, un tiek gaidīts, ka Covid-19 iespaidā samazināšanās būs vēl straujāka. Pašlaik brīvo telpu daļa Rīgas centrālajā daļā ir ļoti augsta – aptuveni viena piektā daļa visu telpu stāv tukšas.
Ņemot vērā Covid-19 cilni un ieviestos ierobežojumus, Colliers pētījuma autori secina, ka tuvākajā nākotnē situācija neuzlabosies.
RĪGA, 2. decembris – Sputnik. Latvijai ir svarīgi, lai tiesu procesi noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās būtu ātri, taču tiesneši var nonākt strupceļā, ja izsauks daudz liecinieku un nozīmēs apjomīgas ekspertīzes, pastāstīja Finanšu izlūkošanas dienesta (FID) vadītāja Ilze Znotiņa tiesībsargu mācību seminārā, raksta db.lv.
Šo apmācību Finanšu izlūkošanas dienests aizvadīja oktobra beigās. Tiesībsargājošo iestāžu darbinieki, prokurori un tiesneši diskutēja par bāziskajām problēmām izmeklēšanā un tiesvedībās naudas atmazgāšanas lietās.
FID norāda, ka noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana ir valsts prioritāte. Visbiežāk šādu pārkāpumu risks ir saistīts ar citiem noziegumiem, pirmām kārtām ar korupciju, kukuļņemšanu, izvairīšanos no nodokļu samaksas, akcīzes preču un narkotisko vielu nelegālo apriti, kā arī ar noziegumiem pret īpašumu.
Praksē notiek situācijas, kad FID, izmeklētāju, prokuroru un tiesnešu domas par pietiekamu pierādījumu apjomu naudas atmazgāšanas lietās atšķiras.
"Es ceru, ka arvien vairāk tiesnešu sapratīs, ka noziedzīgi līdzekļu legalizācijas jomā jūs ļoti lielā, teiksim, tādā strupceļā iebrauksiet, ja sāksiet, piemēram, aicināt uz tiesu milzīgu daudzumu, teiksim, lieciniekus vai sāksiet prasīt kaut kādas milzīgi lielas apjomīgas ekspertīzes, kas ir, protams, jādara, ja mēs runājām par apsūdzībām," saka Znotiņa semināra videoierakstā, kurš nonācis žurnālistu rokās.
Pēc Finanšu izlūkošanas dienesta vadītājas domām, šajos jautājumos ir ļoti svarīgi, lai tiesas process notiek ātri.
"Lai ne tikai, no vienas puses, mēs izņemtu no apgrozības, no ekonomikas nelegālus līdzekļus, bet arī tādēļ, ka tas ir, protams, ļoti nopietns apdraudējums un tāds ierobežojums no cilvēktiesību viedokļa tai personai, kuru mēs turam aizdomās un kuras līdzekļus mēs aizturam," paskaidroja Znotiņa.
Viņa uzskata, ka ir jāstrādā ātri un efektīvi, izmantojot visus tos instrumentus, kuri citās valstīs ir atzīti par iespējamiem. Viņa uzskata, ka pateicoties tam citās valstīs naudas atmazgāšanas apkarošanas temats nav tik problemātisks kā Latvijā.
Plašāku skaidrojumu Finanšu izlūkošanas dienests nesniedza, taču paskaidroja ka šis seminārs bijis paredzēts konkrētai auditorijai – izmeklētājiem, specdienestu pārstāvjiem, prokuroriem un tiesnešiem. Apmācības tika organizētas dienesta vajadzībām, lai apspriestu problemātiskos izmeklēšanas un kriminālvajāšanas jautājumus, nodrošināt pieredzes apmaiņu. Mācību materiāli, ieskaitot prezentācijas un lektoru uzstāšanās, satur ierobežotas piekļuves informāciju, tai skaitā tiesībsargājošo iestāžu dienesta informāciju, tādēļ FID arī nevēlas sniegt plašākus komentārus par šo tēmu un lektoru konkrētajiem paziņojumiem.