Specialbørn skal tilbage i skoleklasserne
For at spare penge til dyr specialundervisning skal børn med ADHD og aspergers syndrom tilbage i skoleklasserne. Den rummelige folkeskole er på vej tilbage
Der bliver måske kastet lidt mere med viskelæder og papirfly i skoleklasserne fremover. Til gengæld får almindelige danske skolebørn et indblik i, at børn er forskellige, og at ikke alle har samme forudsætninger for at lære.
Fremover skal færre elever med eksempelvis ADHD og aspergers syndrom nemlig tages ud af de almindelige skoleklasser for at gå i en specialklasse. Det er kommunerne og regeringen blevet enige om som et af de centrale punkter i aftalen om kommunernes økonomi næste år.
Dermed er den rummelige folkeskole på vej tilbage, og det er en god ting både for eleverne og for folkeskolernes økonomi, siger lærere, eksperter og politikere fra både regeringen og oppositionen.
"Det er et rigtig godt forslag. Og det vil ikke gå ud over undervisningen af de almindelige elever, så længe eleverne med særlige behov får pædagoger eller lærerassistenter med som støtte i den normale klasse," siger professor ved Danmarks Pædagogiske Universitet Niels Egelund.
Han skønner, at halvdelen af de elever, som i dag er i specialklasser, har så lette fysiske og psykiske handicaps, at de godt kan flyttes tilbage i almindelige klasser. Det vil bringe Danmark på linje med lande som Sverige og Finland, hvor langt færre børn får specialundervisning.
SF's specialundervisningsordfører, Pernille Frahm, lægger vægt på, at folkeskolen skal inkludere børn med særlige udfordringer. Hun advarer dog om, at ressourcestærke forældre og lærere vil flygte fra folkeskolen, hvis ikke de nødvendige ressourcer følger med forslaget.
"Allerede i dag overvejer hver femte forældrepar, om de skal flytte deres barn, og jeg kan frygte, at nogle af dem siger farvel og tak. Dermed vil de børn, som kommer ind i de almindelige klasser, få en meget hård skolegang, siger Pernille Frahm.
På længere sigt kan det få stor effekt på økonomien i folkeskolen, hvis flere børn kan blive i de normale klasser. I dag får hver syvende elev i folkeskolen nemlig specialundervisning. Det koster cirka 13 milliarder kroner om året, hvilket svarer til hele 30 procent af de samlede udgifter til folkeskolen.
Niels Egelund skønner, at aftalen kan bringe tallet ned på 20 procent af de samlede udgifter. Specialskolerne er nemlig meget dyre at drive, og eleverne skal ofte transporteres hen til dem på det offentliges regning.
For at holde flere elever ude af specialklasserne vil regeringen gennemføre en lovændring, der betyder, at eleverne skal have specialundervisning i mindst 12 ugentlige undervisningstimer for at komme i specialklasse. Er behovet mindre, skal eleven blive i normalklassen og blot have ekstra støtte.
Samtidig skal elever ikke længere alene have tildelt specialundervisning på baggrund af en diagnose for eksempel ADHD. Fremover skal en individuel vurdering afgøre, om eleven kan blive i en almindelig klasse.
Lærernes formand, Anders Bondo, er positiv, men advarer dog politikerne om, at der vil gå fire til fem år, før der er besparelser at hente.
"De ressourcer, vi skal bruge for at kunne rumme elever med særlige problemer, skal følge med over i normalundervisningen. Ellers risikerer man, at eleverne med særlige behov tager alt for meget opmærksomhed," siger han.
På længere sigt kan der dog spares penge, men forslaget kræver dygtige skolepsykologer, som kan rådgive lærerne, og massiv efteruddannelse, så lærerne bedre kan hjælpe elever med særlige behov, mener han. /ritzau/