Kā noteikt smadzeņu audzēja klātbūtni bērniem un pieaugušajiem
Kā identificēt smadzeņu audzēju? Jaundzimušie, kas rodas noteiktā cilvēka ķermeņa zonā, var būt gan labdabīgi, gan ļaundabīgi. Vairumā gadījumu tie ir atrodami progresīvās formās, tāpēc ikvienam jāzina pirmās smadzeņu vēža pazīmes. Kā noteikt smadzeņu audzēju?
Slimības simptomu atkarība no tās stadijas
Smadzeņu audzējs parasti attīstās 4 posmos, kurus var ātri nomainīt. Pastāv gadījumi, kad nevar atšķirt patoloģiskā procesa pakāpi. Pirmajam posmam raksturīgs neliels audzējs, parasti zīmes parasti ir vieglas. Ja šajā posmā tiek atklāta patoloģija, pacientam ir visas iespējas atgūties. Audzēju augšana un attīstība veicina vispārēju vājumu, galvassāpes un reiboni. Šādi simptomi nav raksturīgi tikai smadzeņu vēzim, tādēļ uz tiem nav iespējams noteikt diagnozi.
Nākamajā stadijā audzējs sāk izplatīties apkārtējos audos. Neskatoties uz to, izārstēšanas iespējas joprojām ir diezgan augstas. Iepriekš aprakstītie simptomi rada sliktu dūšu, kuras parādīšanās nav saistīta ar uzturu. Gaga refleksu izraisa paaugstināts intrakraniālais spiediens. Var rasties krampji un epilepsijas lēkmes.
Trešajā posmā palielinās patoloģiskā procesa attīstības tempi, audzējs inficē tuvos audus un rada metastāzes. Šajā stadijā smadzeņu vēzis tiek uzskatīts par nelietojamu. Ārstēšana nav efektīva visos gadījumos. Klīniskā tēls kļūst izteiktāks, kas liek personai konsultēties ar ārstu.
4.posmā slimība tiek uzskatīta par neārstējamu. Prognoze vairumā gadījumu ir nelabvēlīga. Strauji augošais audzējs izplatās uz smadzeņu audiem, attīstās tūska. Sāpes kļūst nepanesamas, cilvēks ātri zaudē svaru. Ārstēšana ir veiksmīga ne vairāk kā 5% gadījumu.
Pēcoperācijas staru terapija ļauj apturēt netipisku šūnu izplatīšanos. Šo vēža pakāpi raksturo neatgriezeniskas izmaiņas. Kā atpazīt audzēju agrīnā stadijā?
Klīniskā aina smadzeņu vēža agrīnajās stadijās
Šīs lokalizācijas audzēji ir sadalīti primārajā un sekundārajā. Pirmajā kategorijā ietilpst smadzeņu audu bojājumi. Sekundārais ir metastāzu iespiešanās sekas. Abiem vēža veidiem ir kopēja klīniskā aina. Galvassāpes ir simptoms, kas gandrīz vienmēr ir saistīts ar smadzeņu audzēja attīstību. Sāpju smagums ir atkarīgs no audzēja veidošanās vietas. Sāpošas sāpes rodas pēc tam, kad pietrūkst un pēc dažām stundām kļūst mazāk intensīva. Nepatīkamām sajūtām var būt slikta dūša un apjukums. Divkāršs redzes ir vēl viens raksturīgs smadzeņu audzēju simptoms.
Dažu ķermeņa daļu neoplazmas spiedīšana veicina parēzes un paralīzes rašanos, ekstremitāšu nejutīgumu. Sāpes pastiprina pēkšņas kustības, fiziskā slodze, klepus un šķaudīšana. Pamatojoties uz galvassāpēm, nav iespējams diagnosticēt. Neskatoties uz to, ka tie tiek uzskatīti par smadzeņu audzēja agrīnas attīstības stadiju, tikai 1% pacientu, kas devušies pie ārsta ar šādām sūdzībām, konstatēja intrakraniālas bojājumus. Tikai rūpīga pārbaude ļauj noteikt noteiktu diagnozi. Vēža sāpes ir spītīgas un to nevar atbrīvot ar standarta pretsāpju līdzekļiem.
Smadzeņu audzējs var izpausties kā pastāvīgs reibonis. Viņa izskats nav saistīts ar kustību aktivitāti. Šī simptoma izskats veicina galvaskausa spiediena palielināšanos. Smadzeņu audzējs izraisa kustību koordinācijas traucējumus, kas kļūst par vēl vienu vertigo izraisītāju. Straujais svara zudums ir raksturīga vēža pazīme. Mainot uzturu, karstu laiku, dehidratāciju, var novērot nelielu svara zudumu. Tomēr zaudējumiem, kas pārsniedz 20% no ķermeņa masas, vajadzētu būt par iemeslu, lai dotos uz ārstu. Vēža šūnu sabrukšanas produkti organismu saindē, pārtraucot vielmaiņas procesus.
Temperatūras paaugstināšanos var novērot smadzeņu ļaundabīgo audzēju veidos. Palielinoties febrilām vērtībām, tas tiek turēts šajā līmenī ilgu laiku. Šī iezīme ir saistīta ar antivielu ražošanas procesu, kas nepieciešams, lai apkarotu izmainītās šūnas. Laika gaitā toksiskas vielas, kuras izdalina audzējs, sāk nomākt imūnsistēmas darbību, un temperatūra nokrītas. Patoloģiskā procesa vēlīnās stadijās attīstās vēža apreibināšanās. Šo stāvokli raksturo vispārējs vājums, slikta dūša un vemšana. Ja tiek ietekmēta asinsrites sistēma, tiek diagnosticēta smaga anēmija.
Vemšana smadzeņu vēzē notiek no rīta. Tās parādīšanās var būt saistīta ar pēkšņu izmaiņām ķermeņa stāvoklī. Pēc tam ir vairāk izteiktas audzēja pazīmes: samazināta redzes asums, kurls, neiroloģiski traucējumi. Kā identificēt smadzeņu audzēju bērnībā?
Smadzeņu vēža simptomi bērniem
Smadzeņu vēzis bērniem ir daudz biežāk nekā pieaugušajiem. Medulloblastomas tiek uzskatītas par visizplatītāko audzēja veidu. Viņi gandrīz nekad metastējas, tāpēc klīnisko attēlu raksturo smadzeņu audu saspiešanas simptomi ar audzēju. Bērniem līdz 3 gadu vecumam palielinās galvas apkārtmērs, pavasaris ir pietūkums un stingrums. Galvaskausa šuvju pretruna ir skaidri redzama, asinsvadu tīkls parādās zem ādas. Sakarā ar galvaskausa kaulu atšķirībām iekšējais spiediens var nepalielināties.
Smadzeņu audzēja simptomi bērniem ir gandrīz tādi paši kā pieaugušajiem. Mazi bērni nevar precīzi aprakstīt savas sajūtas, tāpēc vecākiem jāpievērš uzmanība bērna uzvedībai. Viņš kļūst nemierīgs, pastāvīgi kliedz. Raksturīga vemšana, kas nav saistīta ar diētas izmaiņām. Krampju agrīnās stadijās rodas vismaz 1-2 reizes nedēļā. Tipisks simptoms ir fundūza trauku paplašināšanās, tīklenes edema un vairākkārtējas asiņošanas.
Tas noved pie redzes asuma samazināšanās, ieskaitot aklumu. Krampji attīstās slimības vēlīnās stadijās. Citas pazīmes parādās atkarībā no audzēja atrašanās vietas. Visi iepriekš aprakstītie simptomi var radīt aizdomas par smadzeņu audzēju, taču nav viegli diagnosticēt šo slimību. Nosakot laikā, smadzeņu vēzis bērnam ir diezgan labvēlīgs prognoze.
Audzēju diagnostika
Pat vieglām slimības pazīmēm vajadzētu būt iemeslam, lai dotos uz ārstu. Smadzeņu vēža noteikšanai tiek veikta pilna pārbaude, ieskaitot laboratorijas un aparatūras procedūras. Visvairāk informatīvās metodes audzēju diagnostikai ir MRI, CT un MEG. Jostas punkcija var atklāt ļaundabīgās šūnas. Papildu pārbaudes metodes ir: vienas fotonu emisijas tomogrāfija, biopsija un PET. Pamatojoties uz pārbaudes rezultātiem, tiek izvēlēta visefektīvākā ārstēšanas shēma. Terapijai var būt nepieciešama pacienta hospitalizācija. Ārstēšana tiks veikta onkoloģiskās klīnikā, tai skaitā ķirurģija, radiācija un ķīmijterapija.
Pirmās vēža audzēja pazīmes: simptomi, diagnoze
Ikvienam ir piesardzīgs vēzis. Un, ja plaušu, ādas vai krūts vēzis attīstās pakāpeniski, tad smadzeņu audzēja simptomi var nedarboties gadiem ilgi. Smadzenes pieder orgāniem, kuriem raksturīgas vēža šūnu reproduktīvās pazīmes. Tāpēc ļaundabīgi audzēji visbiežāk tiek diagnosticēti pacientiem vēlākajos posmos.
Ja jūs zināt galvassāpes pazīmes, pašdiagnozes simptomus un metodes, varat laikam aizdomas par saslimšanu, lai konsultētos ar ārstu un droši apstiprinātu audzēju klātbūtni.
Simptomatoloģija
Audzēja simptomi rodas, ja smadzenēs tiek traucēta asinsriti, kas palielina intrakraniālo spiedienu. Tas izraisa vispārējos simptomus. Simptomu smagums ir atkarīgs no vēža šūnu reprodukcijas ātruma un audzēja atrašanās vietas. Dažos gadījumos pat mikroskopiskais audzējs izraisa nopietnus simptomus, un lielam veidojumam nedrīkst būt klīniskas izpausmes.
Neiroloģiskie simptomi var liecināt par dažādām slimībām. Viena no bīstamākajām slimībām ir smadzeņu audzējs. Ja zināsit audzēja pazīmes, jūs varēsit laikus diagnosticēt slimību.
Galvassāpes
Viens no galvassāpēm ir palielināts intrakraniālais spiediens. Tas rodas sakarā ar spiedienu uz paplašināto audzēju smadzeņu audiem. Šajā gadījumā sāpes nesamazina, lietojot sāpju tabletes. Sāpes var lokalizēt vēža šūnu vietā, un tās var izplatīties visā galvas pusē. Visbiežāk tas notiek laikā, pakauša vai frontālā apgabalā.
Vēža galvassāpes var būt pavisam citādas:
- Sāpes pastiprinās no rīta un pēcpusdienā vājina.
- Tas notiek tikai sapnī, un to papildina apziņas apjukums.
- Palielināts ar asu pakaļgalu vai klepu.
- Sāpes pietrūkst, kam seko sejas ādas nejutīgums un vispārējs vājums.
Reibonis
Reibonis pieder arī slimības raksturīgajām pazīmēm. Tā notiek smadzenītes izspiešanas rezultātā, tāpēc vestibulārā aparātā ir darbības traucējumi. Pacientam ir sajūta, ka viņš pārvietojas kosmosā, neraugoties uz to, ka viņš nepārvietojas. Var būt arī ilūzija par objektu rotāciju. Vēl viens raksturīgs simptoms ir horizontāls nistagms, kas ir piespiedu uztveršana acs ābolu.
Vemšana
Tas notiek, ja audzēju zonās rodas audzējs, kas ir atbildīgs par gaga refleksu. Emesijas iekaisumi visbiežāk ir saistīti ar galvassāpēm. Šajā gadījumā simptoms nav saistīts ar uzņemšanu, un vemšana nerada atvieglojumu. Dažos gadījumos vēlēšanās pēc vemšanas ir tik biežas un spēcīgas, ka ēdiena uzņemšana kļūst neiespējama.
Ķermeņa vājums
Ar audzēju augšanu tiek traucēta asinsriti. Tādēļ ir miegainība, nogurums, zems imunitāte un drudzis. Šie simptomi tiek novēroti, ja dažiem smadzeņu apgabaliem ir nepietiekama vai pārmērīga asiņu piegāde.
Krampji
Visbiežāk novērota gadījumā, ja audzējs aug lēni vai ir labdabīgs. Krampas ir nekontrolējama muskuļu spriedze ekstremitātēs vai visā ķermenī. Pirms krampjiem var rasties halucinācijas, ekstremitāšu nejutīgums vai dažādi redzes traucējumi.
Garīgi traucējumi
Dažreiz rodas halucinācijas un dažādi personības traucējumi. Parasti pacientam ir skaidrs prāts. Tomēr dažādi uzvedības traucējumi var rasties pat audzēja sākotnējā stadijā. Tie ietver:
- Agresija un kairinājums.
- Atmiņas traucējumi
- Letarģija
- Grūtības koncentrēties.
- Realitātes uztveres pārkāpšana.
Pēdējā slimības stadijā pacients var būt dezorientēts, pilnībā zaudē atmiņu vai pat cieš no halucinācijām.
Bailes no gaismas
Ja audzējs ietekmē smadzeņu daļu, kas ir atbildīga par redzes funkciju, var rasties ne tikai redzes traucējumi, bet arī fotofobija. Šī ir nepatīkama sajūta, kurai raksturīgas skaļš acis spilgtā gaismā.
Par audzēja pazīmēm atkarībā no atrašanās vietas
Slimības izpausme ir atkarīga arī no audzēja atrašanās vietas. Neiroloģiski simptomi ir tādi, ka ir iespējams ne tikai diagnosticēt, bet arī precīzi noteikt vēža šūnu atrašanās vietu.
Priekšējā daiva
Galvenās audzēja pazīmes priekšējās daiviņās ir:
- Samazinātas garīgās spējas.
- Runas funkciju traucējumi.
- Dumjš un vieglprātīgs darbs, kas nav īpatnējs pacientam.
- Shakyness klātbūtne gaitai.
- Izvelkot caurulītes lūpas, nogādājot kaut ko līdz mutei.
Cerebellum
Ja audzējs atrodas cerebellum, tiek novēroti šādi simptomi:
- Muskuļu vājums
- Nesabalansētība.
- Spontāna acs ābola kustība.
- Kustību pārkāpšana, staigājot, biežu kritieni.
Laika daiva
Ja audzējs ir laikmastā, visbiežāk sastopamās pazīmes ietver:
- Krampji
- Sensorāfāzija.
- Daļējs priekšmetu zudums no redzesloka.
Pakaušļa daiva
Aizmugurējā deva ir smadzeņu vizuālās daļas, tādēļ galvenie simptomi, kas rodas audzējs šajā jomā, ir:
- Daļējs vai pilnīgs redzes zudums.
- Gaismas mirdzumu acis vai mirdzoši dzirksteņi.
Smadzeņu bāze
Kad audzējs rodas smadzeņu pamatnē, rodas vairāki simptomi:
- Noturīgs strabisms.
- Sejas nogurums.
- Patvaļīga acu kustība.
- Sāpes sejas ādā.
- Dalīt attēlu.
Turcijas segls
Audzēju klātbūtne Turcijas seglu laukā var izraisīt šādus apstākļus:
- Smaržas traucējumi.
- Bieža urinēšana.
- Lielas rokas, rokas un kājas.
- No redzamās vietas ierobežojums.
- Paaugstināta svīšana.
- Tahikardija.
Subkortikālās lobes
Kad audzējs atrodas subkortikālās lobiņās, parādās šādas pazīmes:
- Stoop vai pat hunchback parādīšanās.
- Palieliniet vai samaziniet muskuļu tonusu.
- Paaugstināta vai samazināta svīšana.
- Nevēlamas rokas vai sejas kustības.
- Sāpes kustībā.
4. ventrikuls
Kuņģa-zarnu trakta traucējumi ir raksturīgi šādiem simptomiem:
- Nevēlamas acu kustības no vienas puses uz otru.
- Smaga slikta dūša un vemšana.
- Reibonis un apziņas zudums.
Smadzeņu stumbra
Vaists ir smadzeņu bāze. Tas ir tas, ka visi galvaskausa nervi atrodas. Ja šajā apgabalā ir audzējs, var parādīties šādi simptomi:
- Elpošanas traucējumi
- Sejas izteiksmju sagrozīšana.
- Spiediena lec.
- Cross-eye
- Vaļīgs staigāt.
- Reibonis.
- Galvassāpes.
- Sejas asimetrija.
- Dzirdes zudums
- Garastāvokļa svārstības.
Smadzeņu stumbra regulē asinsrites un elpošanas sistēmu. Tāpēc, audzēja progresēšana ir elpošanas un sirds funkcijas traucējumi.
Smadzeņu simptomi
Ārstēšanas efektivitāte ir atkarīga no savlaicīgas diagnostikas. Tāpēc ir svarīgi pievērst uzmanību pirmajām vēža pazīmēm. Smadzeņu simptomi rodas audzēju augšanā, kas izspiež smadzeņu audus un struktūras. Pirmie simptomi rodas pat tad, ja veidojas mikroskopiskais izmērs.
- Trūkums jutībā. Pirmā smadzeņu audzēja pazīme ir traucēta reakcija uz taustes, sāpēm vai temperatūras stimulēšanu.
- Kustību traucējumi. Pirmās pazīmes var būt nelielas. Ar vēža šūnu augšanu var rasties pilnīga vai daļēja paralīze.
- Dzirdes traucējumi. Dzirdes zudumu izraisa dažādas slimības, tādēļ šis simptoms reti saistīts ar smadzeņu audzēju. Sākotnējā slimības stadijā dzirde var nedaudz samazināties, bet pēdējā - pilnīgi zaudēta.
- Redzes zudums Pacients nevar izsekot kustīgiem objektiem, un redze kļūst neskaidra.
- Runas traucējumi. Raksturīgas audzēja pazīmes ir mutiskās vai rakstiskās valodas pārkāpums. Sākotnējie simptomi ir runas sabrukšana, rokraksta maiņa vai dažu skaņu zudums. Slimības pēdējā posmā viņa rokraksts un runa kļūst skaidra tikai viņam.
- Krampji Sākotnējā stadijā krampji var izskatīties kā pacienta otrais fading vienā stāvoklī.
- Veģetatīvie traucējumi. Visbiežāk izpaužas nogurums, vājums, asinsspiediena pazemināšanās, reibonis un miega traucējumi.
- Koordinācija traucējumi. Sākotnējā posmā cilvēks nevar pieskarties deguna galam ar aizvērtām acīm vai cieš no nelīdzsvarotības. Ar audzēja augšanu pacients var nokrist vai nokrist objektus ap viņu.
- Personības izmaiņas. Šo simptomu var pamanīt tikai pacienta tuvie cilvēki. Kā likums, persona kļūst aizvien neatšķīrusies, uzbudināmāka un nevērtīga. Palielinoties audzēja lielumam, var rasties orientācijas traucējumi laikā un telpā.
Smadzeņu simptomi pieaug ar audzēja augšanu. Slimības pēdējā stadijā simptomi var būt pastāvīgi. Ja jūs zināt, kādas ir smadzeņu vēža pazīmes, varat savlaicīgi redzēt ārstu. Sākotnējās slimības stadijas ārstēšana ir iespējama arī bez operācijas. Tāpēc ir svarīgi pievērst uzmanību audzēja pazīmēm savā un radinieku vidū.
Pirmās smadzeņu audzēja pazīmes un simptomi - laiks, lai izdzīvotu
Smadzeņu audzēji ir labdabīgu un ļaundabīgu audzēju grupa, kas ir neviendabīgas un kuru izcelsme ir normālu smadzeņu šūnu.
Audzēji var atšķirt ar šūnu veidiem, kas tos veido, atkarībā no audzēja atrašanās vietas, parādās dažādi simptomi.
Šī slimība ir ļoti reti sastopama 300 cilvēkiem, tikai 2 slimības gadījumi.
Tajā pašā laikā ļaundabīgi audzēji strauji aug, izplatās veselos audos, labdabīgi, gluži pretēji, aug lēnām un kaimiņu audi neietekmē.
Simptomi un smadzeņu audzēja pazīmes
Pirmā grupa ir smadzeņu smadzeņu audzēja pazīmes:
- Galvassāpes ir bieži agrīns smadzeņu audzēja simptoms. Pēc sāpju būtības var būt nākamais - blāvs, pārpludināts no iekšpuses un nepastāvīgs. Kas raksturīgi sāpēm parādās un pastiprinās pēc pusnakts.
- Vemšana, kas notiek no rīta un nav saistīta ar ēšanu, var izpausties ar īpašu galvas stāvokli.
- Vertigo ir kā sajūta pēc vērpšanas uz karuseļa, kad burtiski augsne nokļūst prom no zem kājām. var būt saistīts arī ar galvas stāvokli. Šis simptoms ir raksturīgs vēlākām slimības stadijām.
Otra grupa - smadzeņu audzēja fokālās pazīmes un simptomi pieaugušajiem, kas raksturo audzēja lokalizāciju:
- Jutīguma pārkāpumi - pacienta sāpes, taustes un termiskā jutība samazinās vai pavisam pazūd. Daži pat zaudē spēju sajust ķermeņa un ekstremitāšu stāvokli kosmosā, aizverot acis.
- Ja slimība skar smadzeņu garozu, tad pacientiem ir dažādi atmiņas traucējumi. Piemēram, pacients nevar atcerēties to cilvēku vārdus, kuri ir tuvāk viņam, var pazust pazīstamajā ieliņā, laiku pa laikam sajaukt, aizmirst viņa mājas adresi, daži aizmirst pat burtus un tāpēc nevar lasīt.
- Parēze un paralīze rodas, saspiežot nervu kanālus, kas ir atbildīgi par kustīgumu. Attēls var būt ļoti atšķirīgs - no dažu muskuļu un ekstremitāšu paralīzes, lai pabeigtu visas ķermeņa paralīzi.
- Epilepsijas lēkmes ir pārliecinoša audzēja pazīme, ja cilvēks ir vecāks par 20 gadiem, un tas ir pirmais krampji. Laika gaitā konfiskāciju skaits palielināsies. Iemesls sastrēguma paasinājumam konkrētā smadzeņu garozas zonā.
- Dzirdes un runas problēmas. Ja audzējs izspiež dzirdes nervu, tad pacients kļūst nedzirdīgs. Ar sakņu zonu sakūšanu, kas atbild par runas atpazīšanu un skaņu identifikāciju, pacientiem viss skaņu komplekts pārvēršas par bezjēdzīgu kakofoniju. Tas ietver arī dzirdes halucinācijas.
- Visbiežāk redzes traucējumi izpaužas kā mirgojošas mušas un miglas jūsu acīs. Ja audzējs nospiež uz redzes nervu, tas vispirms izraisa redzes traucējumus, kam seko optiskā atrofija, kas novedīs pie pilnīgas akluma.
- Runas un rakstīšanas traucējumi. Atkarībā no attiecīgo garozas zonu sakāves. Runas saprotamība tiek pakāpeniski zaudēta un kļūst līdzīga mazā bērna runai, vēlāk tā ir pilnīgi nesalasāma. Ārkārtējais burta pārkāpuma gadījums ir stingra līnija, pacients vairs nevar rakstīt.
- Ar vagusa nerva sakāvi rodas tā sauktie autonomie traucējumi, kuriem raksturīgs vispārējs vājums un ātrs nogurums, kas saistīts ar traucējumiem spiedienā un sirdsdarbības ātrumā.
- Ja tiek ietekmēta midbrain vai cerebellum, tad pacientam trūkst koordinācijas no gaitas, jo nav iespējama precīza kustība bez vizuālas kontroles.
- Kognitīvi un psihomotoriski traucējumi - atmiņas un uzmanības cienīšana. Persona kļūst vieglprātīga un aizkaitināta, ieradumi un raksturs bieži mainās. Pasliktināšanās var būt no pacienta orientācijas zaudēšanas telpā un laikā līdz apziņas zudumam un personības zudumam.
- Intelekta traucējumi, kas saistīti ar audzēja lokalizāciju smadzeņu puslodēs. Ja tas ir lokalizēts kreisajā pusē, tad cieš psihotiskums (tas ir fantāzija, apvienību dzīvotspēja, egocentrisms utt.), Ja tiek ietekmētas tiesības, tad pārmaiņas notiek sociālo komfortu jomā.
- Vizuālās halucinācijas rodas, ja tiek ietekmētas korķa daļas, kas ir atbildīgas par attēlu analīzi.
Ārstēšanas panākumi un labvēlīgā prognoze būs atkarīgi no savlaicīgas diagnostikas.
Saskaņā ar statistiku, 60-80% pacientu izdzīvo 5 gadus, ja ārstēšana sākta agrīnā audzēja attīstības stadijā.
Un tiem, kas patīk sēdēt mājās, varbūt viss pats atrisināsies - prognoze ir tieši divas reizes sliktāka - 30-40% ar novēlošanos ārstēšanā.
Video: Kādi ir smadzeņu audzēja simptomi?
Mēs bieži nepievēršam uzmanību galvassāpēm, mēs to uzskatām par nopietnu problēmu. Dažreiz tas ir taisnība. Bet ir gadījumi, kad galvassāpes ir smadzeņu audzēja pazīme.
Kā atpazīt smadzeņu vēzi, kādi testi jāpārdod?
Vēzis ir viena no visbīstamākajām un grūtākajām cilvēku slimībām. Smadzeņu vēzis var parādīties dažādās čaulas un smadzeņu struktūrās. Cilvēki dažādos vecumos ir pakļauti slimībai, bet risks pieaug ar vecumu. Audzēji, kas tieši attīstās no smadzeņu audiem, veido vairāk nekā 50% visu audzēju veidu un smadzeņu ļaundabīgo audzēju veido 1,5% no visiem identificētajiem ļaundabīgajiem audzējiem.
Smadzeņu audzējs
Sakarā ar intrakraniālo atrašanās vietu ir ļoti grūti atpazīt audzēju. Dažreiz liela izmēra jaunveidojumi ir asimptomātiski, bet mazie var radīt spilgtus un vardarbīgus simptomus. Sliktākajā gadījumā cilvēki nepieprasa palīdzību, kamēr simptomi nav pietiekami daudz un nerada daudz neuzmanības, bet viņi jau dodas uz ārstu jau tad, kad veselība ir nopietni traucēta un praktiski nav iespēju gūt ietaupījumus.
Kā palaist garām pirmos slimības simptomus?
Pirmie simptomi, kurus nevajadzētu ignorēt:
- Galvassāpes Bieži vien viņa ir nepastāvīga, blāvi, satraukti naktī tuvāk rīta dienai. Laika gaitā galvassāpes aizvien biežāk uztraucas, pēc zāļu lietošanas nebeidzas.
- Vemšana. No rīta uz tukšā dūšas rodas galvassāpju fona, mainot galvas stāvokli, var rasties vemšana.
- Reibonis. Tas parasti parādās vēlīnās slimības stadijās. Reibonis ir atzīmēts dažos noteiktos slīpienos galvas.
- Psihiskie traucējumi. Pacienta radinieki var pamanīt atmiņas traucējumu uzliesmojumus, koncentrāciju, domāšanu. Slimnieks nevar atcerēties elementāras lietas, neatzīt tuvus radiniekus un paziņas, kļūt agresīvs, spējīgs neprotami rīkoties un var redzēt halucinācijas.
- Kustības traucējumi. Atkarībā no audzēja veida un atrašanās vietas, atsevišķu ķermeņa daļu vai visu ekstremitāšu kustību aktivitāte var izkrist.
- Krampji Būtu jāuztraucas, ja pirmais konvulsīvs lēkme parādās pēc 20 gadiem. Krampji var būt pirmais un vienīgais simptoms slimībai.
- Neskaidra redze Pacients var sūdzēties par neskaidru redzi, mušu izskatu, zibens un mirgošanos. Reģistratūras oftalmologs var diagnosticēt redzes nerva tūsku.
- Parādās hronisks vājums un nogurums.
- Ir iespējami hormonālie traucējumi.
Aptaujas metodes
Pirmajā smadzeņu audzēja aizdomās turēšanas pārbaudes posmā ir konsultācija ar neirologu. Pārbaude sastāv no acu mehāniskās funkcijas, dzirdes diagnozes, cīpslu refleksu, jutības un smakas traucējumiem. Arī neirologs izskata kustību koordināciju, muskuļu tonusu un slimnieka spēju saglabāt līdzsvaru.
Ja neirologam ir aizdomas par audzēju, viņš novirza pacientu uz galvenajām izmeklēšanas metodēm - CT vai MRI.
Magnētiskās rezonanses attēlveidošanas metode ir visbiežāk izmantota un dažkārt visticamākā metode smadzeņu vēža diagnosticēšanai, proti, slimiem cilvēkiem tas ir izšķirošs posms. Pētījuma laikā tiek veidoti trīsdimensiju smadzeņu attēli visplānākajās daļās. Ar MRI palīdzību var redzēt ļoti mazus audzējus, audzējos, kas atrodas galvas kaulu tuvumā, smadzeņu cilmes vēzis, jebkura vēža attīstības sākuma stadijā.
Ar MR palīdzību vēzis tiek ne tikai diagnosticēts, bet arī metode tiek noteikta pirms operācijas - attēli kalpo par ceļvedi neiroķirurgam, un ar MR palīdzību tiek novērtēta smadzeņu vēža ārstēšanas dinamika.
Magnētiskās rezonanses attēlveidošana
Komutētai tomogrāfijai ir mazāk jūtīga metode vēža konstatēšanai sākotnējos posmos, audzēji, kas atrodas pie kauliem un smadzeņu stumbra. CT metode ļauj noteikt galvas ļaundabīgo audzēju, hematomas un smadzeņu edema lokalizāciju un veidu, kas saistīta ar audzēja apstākļiem.
Tika veikta CT skenēšana, lai novērtētu slimības reakciju pret ārstēšanu, diagnosticētu recidīvu.
Positronu emisijas tomogrāfija. Šī metode pamatojas uz radioaktīvi iezīmēta cukura izplatīšanos smadzenēs, kas sniedz informāciju par smadzeņu darbību - audzēja šūnas absorbē glikozi daudz ātrāk. Izmantojot PET, jūs varat saņemt informāciju par nesen parādītiem un mirušiem vēža šūnām. PET nav vienīgā diagnostikas metode, jo labāk ir papildināt MR vai CT ar vēža smaguma pārbaudēm.
PET CT ir spēcīgs diagnostikas rīks.
Papildu aptaujas metodes
- SPECT. Viena fotonu emisijas datortomogrāfija - metode nav ļoti efektīva, ar tās palīdzību ne vienmēr ir iespējams no jauna radušos audzēja šūnas atšķirt no rētas, kas veidojas pēc apstrādes. Biežāk šī pārbaude tiek noteikta pēc CT un MRI, lai noteiktu smadzeņu vēža ļaundabīgu audzēju pakāpi.
- MEG Magnetoencefalogrāfija tiek noteikta, lai mērītu nervu šūnu magnētisko starojumu. Šis paņēmiens sniedz informāciju par visu smadzeņu daļu darbu.
- MRI angiogrāfija. Metode ir paredzēta, lai novērtētu galvas iekšējo struktūru asinsriti. Pirms ķirurģiskas operācijas ieteicama metode vēža izvadīšanai, kas ir ļoti labi piegādāta.
- Mugurkaula punkcija. Lumbveida punkcijas mērķis ir iegūt cerebrospinālo šķidrumu. Turklāt laboratorijā tiek noteikta vēža šūnu un audzēju marķieru klātbūtne šķidrumā. Audzēju marķieri ir bioloģiskie savienojumi, kurus ražo audzējs un veseli audi, reaģējot uz vēža šūnu ievadīšanu audos. Audzēju marķieru noteikšana ļauj aizdomas par vēzi agrīnā attīstības stadijā.
Viens no jaunākajiem pētījumiem par cerebrospinālajiem šķidrumiem ir mikro-RNS noteikšana tajā, kas dod ticamus rezultātus, diagnosticējot kopīgu nāvējošu smadzeņu vēzi - glioblastomu.
- Audzēja marķieru identifikācija asinīs. Šī ir īpaša asins analīzes metode, kas nosaka audzēja marķieru klātbūtni. Ir oncomarkeri, kas var precīzi noteikt noteiktu ļaundabīgo audzēju veidu. Izmantojot infrasarkano asins apgaismojumu un biomarķieru lietošanu, var noteikt primārās audzēja šūnas. Infrasarkanais starojums ar serumu var apstiprināt audzēja ļaundabīgumu.
Audzēja marķieru identificēšana asinīs ir skrīninga diagnostikas metode, kas ļauj konstatēt vēzi to cilvēku agrīnajā stadijā, kuri neuzrāda sūdzības par veselību.
Asins analīze audzēju marķieriem
- Biopsija. Biopsija ir ķirurģiska izmeklēšanas metode, kurā šūnas vai audi tiek ņemti no ķermeņa, lai veiktu mikroskopisku pārbaudi ļaundabīgo audzēju pazīmēm. Biopsija pēc CT skenēšanas ir paredzēta MR, ja pēc pētījuma parādās aizdomas par smadzeņu audzēju. Saskaņā ar biopsijas rezultātiem, jūs varat iegūt precīzu informāciju par audzēja tipu, struktūru un ļaundabīgo audzēju. Biopsija tiek izrakstīta, ja nav iespējams iegūt precīzu un pilnīgu informāciju, izmantojot citas ne-ķirurģiskas metodes.
Attiecībā uz gliomām, kas atrodas smadzeņu stadijā, smalkas adatas vai biopsiju veic datora novērošanā, jo klasiskā pētījuma veikšana var negatīvi ietekmēt ķermeņa svarīgās funkcijas.
Smadzeņu vēža prognoze ir atkarīga no divām sastāvdaļām - diagnozes savlaicīgumu un ticamību. Cilvēkiem, kuri sākuši ārstēšanu sākotnējos posmos, 70% gadījumu izdzīvo 5 gadi. Pieteikšanās medicīniskajai aprūpei nolaidības stāvoklī paredzamais dzīves ilgums nedrīkst pārsniegt 2 mēnešus.
Kā identificēt smadzeņu audzēju
Smadzeņu audzēji ir īpaša neviendabīgu, dažādu ļaundabīgo audzēju daļa galvaskausa daļā. Tie var būt rezultāts startēšanas procesa nekontrolētu patoloģisko šūnu spiediena, kas vēl nesen bija dabiskas smadzeņu audos (glial šūnām, neironi, oligodendrocytes, astrocytes, ependymal šūnas), smadzeņu asinsvadi, limfas audu, plēves, nervus smadzenēs, dziedzeru struktūras smadzenēs (ezaru dziedzeris un hipofīze) vai pamatizglītības metastāzes, kas radās vēlāk, atrodas citā orgānā.
Smadzeņu audzēja cēloņi
Pirmie smadzeņu audzēji var attīstīties no dažādiem smadzeņu audu veidiem, piemēram, gliaču šūnām un citiem smadzeņu šūnu veidiem. Mito smadzeņu vēzis ir ļaundabīgo šūnu izplatīšanās smadzenēs no dažādiem orgāniem. Jāatzīmē, ka iemesli, kāpēc veselīgu šūnu pārveidošana par vēzi un to metastāzi nav pilnībā izpētīta.
Zinātniskie dati liecina, ka cilvēki, kuriem ir īpašs riska faktors, visticamāk saslimst ar šo slimību. Cilvēkiem ar riska faktoriem, piemēram, ķīmiķiem, kuri strādā naftas pārstrādes uzņēmumos, gumijas strādniekiem un balmām, ir lielāks smadzeņu vēža līmenis. Dažās ģimenēs tajā pašā laikā var būt vairāki locekļi ar smadzeņu vēzi, taču nav pierādīta iedzimta loma šāda veida audzēja attīstībā. Citi riska faktori, tostarp HIV, radiācija, smēķēšana, un arī tika izvirzīti kā smadzeņu vēža cēloņi, bet netika pierādīta.
Kā identificēt smadzeņu vēzi?
Visi galvas smadzeņu audzēji var tikt sadalīti pa vairākiem iemesliem.
Saskaņā ar galveno uzmanību:
- ārpus cilvēka smadzenēm (audzēja metastāze);
- tieši smadzenēs.
Lai noteiktu smadzeņu vēža veidu, tas ir iespējams arī pēc šūnu sastāva:
- neiroepitēlija audzēji (astrocitoma, glioma, ependimoma). To attīstība notiek tieši no smadzeņu audiem. Veido aptuveni 60%;
- obstruktīvie audzēji (meningioma). To attīstība nāk no smadzeņu oderējuma audiem;
- hipofīzes audzēji (hipofīzes adenoma). Šādu veidojumu veidošanās notiek no hipofīzes šūnām;
- neiromas (galvaskausa nervu audzēji). Parādās gar galvaskausa nerviem;
- metastāzes no foci, kas atrodas ārpus smadzenēm. Viņi var būt metastāzēs esošo atlikušo ķermeņa smadzenēs;
- diesembriogēnie audzēji. Tās parādās embriogēnā, diezgan reti, bet tajā pašā laikā ārkārtīgi nopietna patoloģijas veida dēļ.
Klīnika
Lielākajā daļā gadījumu smadzenēs esošo audzēju klīnisko noteikšanu nosaka to klātbūtne ierobežotā galvaskausa dobuma tilpumā.
Galvas smadzeņu audu iznīcināšana vai saspiešana veidošanās vietā (audzēju dīgtspējas rezultātā) izraisa fokusējošus vai primāros simptomus. Progresējot slimība, var rasties smadzeņu simptomi, ko izraisa intrakraniāla hipertensija un traucēta hemodinamika.
Fokālie simptomi
Vairumā gadījumu smadzeņu audzēja klātbūtni var noteikt ar vairākiem izceltiem simptomiem. Tātad, kādi var būt šādas ļaundabīgas formas simptomi smadzenēs.
Trūkums jutībā
Izzūd pilnīgi vai samazinās spēja uztvert ārējos stimulus, kas var nogādāt uz ādas - taustes, sāpīgi, termiski. Iespēja izzināt savu ķermeņa daļas atrašanās vietu kosmosā. Piemēram, pacients, kurš aizvēra acis, nevar pateikt, vai viņa rokas plaukstu pagrieza vai nolaižas.
Kustību traucējumi (paralīze, parēze)
Muskuļu aktivitāte samazinās, jo tiek bojāti ceļi, kas spēj pārsūtīt motoru impulsus. Atkarībā no tā, kur atrodas audzējs, vispārējais bojājuma attēls var atšķirties. Var būt gan atsevišķas ķermeņa daļas, gan daļēji vai pilnīgi ietekmētas stumbra un ekstremitātes.
Gadījumā, ja rodas traucējumi motoru impulsu pārnešanā no smadzeņu garozas, sāk parādīties centrālā paralīze. Citiem vārdiem sakot, muskuļi saņem signālu no muguras smadzenēm, viņiem ir hipertonija, bet galvas smadzeņu vadības signāli nevar sasniegt muguras smadzenes, nav iespējams izdarīt patvaļīgas kustības. Ja ir skartas muguras smadzenes, attīstās perifēro paralīze, galvas smadzeņu signāls nokļūst mugurkaula smadzenēs, bet pēdējais, savukārt, nespēj to pārnest uz muskuļiem, muskuļi ir hipertonā.
Epilepsijas lēkmes
Konvulsīvi krampji rodas, veidojot centrālo sastrēguma sajūtu galvas smadzeņu garozā.
Rokas traucējumi un dzirdes atpazīšana
Dzirdes nerva bojājuma gadījumā tiek zaudēta iespēja saņemt signālu no dzirdes orgāniem. Ja pacientei tiek ietekmēta smadzeņu garozas daļa, kas ir atbildīga par runas un skaņas atpazīšanu, visas viņam uzklausītās skaņas kļūst bezjēdzīgs troksnis.
Vizuāla darbības traucējumi, teksta un objektu atpazīšana
Ja ļaundabīgais audzējs atrodas četrstūris vai redzes nerva rajonā, tad cilvēkam būs daļējs vai pilnīgs redzes zudums. Tas notiek tāpēc, ka nav iespējams piegādāt signālu no tīklenes uz smadzeņu garozu. Ja tiek ietekmētas smadzeņu garozas zonas, kas ir atbildīgas par attēlu analīzi, var rasties dažādi traucējumi - no spējas uztvert signālus, kas nonāk pie nespēja atpazīt kustīgās lietas un izprast rakstisku runu.
Runas un rakstīšanas traucējumi
Ja bojājums atrodas smadzeņu garozā, kas ir atbildīgs par mutvārdu un rakstveida runu, tad tās daļēji vai pilnīgi zaudē. Parasti šāds process ir pakāpenisks un augšanas sākumā tā sāk pastiprināties - vispirms pacients runā neskaidri, viņa rokraksts var mainīties, pēc tam pieaug pārmaiņas neiespējamā runas pilnīgā uztverē, un rokraksts kļūst par sakropļotu līniju.
Veģetatīvie traucējumi
Šādi smadzeņu audzēja simptomi var izpausties noguruma, vājuma formā, pacients nespēj ātri piecelties, sāk reiboņus, rodas asinsspiediena svārstības un pulss. Tas galvenokārt saistīts ar kuģu stāvokļa un vagusa nerva ietekmes kontroles pārkāpšanu.
Hormonu problēmas
Starp simptomiem var mainīties hormonālais fons, jānovēro visu no hipofīzes un hipotalāmu atkarīgo hormonu līmeņa svārstības.
Koordinācijas trūkums
Ja bojājums atrodas midbrain apgabalā un tiek konstatēts, ka koordinācijas traucējumi ir koordinācijas traucējumi, notiek gaitas izmaiņas, cilvēks bez acu kontroles vairs nevar veikt precīzas kustības. Piemēram, viņš var palaist garām, ja viņš mēģina panākt deguna galu ar aizvērtām acīm, viņš nevar stāvēt Romberga pozīcijā.
Psihomotorālas darbības traucējumi
Uzmanības un atmiņas traucējumi, pacients kļūst uzbudināms, nekontrolējams, rodas pārmaiņas. Simptomu smagums ir atkarīgs no bojājuma vietas un lieluma. Simptomu saraksts var atšķirties no neuzmanības līdz pilnīgam orientācijas kritumam laikā, sev un telpā.
Halucinācijas
Kā parasti, šādas halucinācijas ir elementāras - pacients dzird monotiskas skaņas, redz gaismu, spēj sajust smagus smakas. Parasti šādas halucinācijas nespēj veikt semantiskās slodzes, tās turpina ilgu laiku, nemainot un neapstājoties.
Smadzeņu simptomi
Vispārējos smadzeņu simptomus sauc par simptomiem, kas parādās ar intrakraniālā spiediena palielināšanos, galveno smadzeņu struktūru saspiešanu.
Galvassāpes
Smadzeņu onkoloģisko slimību galvenā iezīme ir augsta intensitāte un galvassāpju nemainīgums, tā neiespējamība to apturēt, neizmantojot narkoloģiskos pretsāpju līdzekļus. Atvieglojumi var samazināt intrakraniālo spiedienu.
Vemšana (neatkarīgi no maltītes)
Parasti centrālās ģenēzes vemšana rodas, iedarbojoties uz zobu centru, kas atrodas midbrain. Pacientam pastāvīgi ir bažas par vemšanu un nelabumu, pārmaiņām intrakraniālā spiedienā, rodas zobu reflekss. Dažos gadījumos pacients nevar uzņemt ēdienu un dažreiz dzert ūdeni, palielinoties zobu centra aktivitātei. Jebkurš svešs priekšmets, kas atrodas mēles saknē, izraisa vemšanu.
Reibonis
Var sākt sakarā ar smadzenītes izspiešanu. Vestibulārā analizatora darbā ir traucējumi, pacientiem sākas galvas reibonis, horizontāls nistagmas veids, un bieži vien ir sajūta, ka viņš, nepārvietojoties, pārvietojas, pagriežas vienā virzienā vai otrā virzienā. Turklāt reiboni var izraisīt audzēja palielināšanās, kas izraisa asins piegādes pasliktināšanos galvas smadzenēs.
Iemesli
Riska faktori, kas palielina smadzeņu audzēja varbūtību:
- ķīmiskie līdzekļi;
- radiācijas iedarbība;
- iedzimtība;
- vecums Cilvēkiem, kuri vecāki par 45 gadiem, bieži novēro smadzeņu audzēju (bērnībā visbiežāk sastopama medulloblastoma);
- sacensības. Visbiežāk smadzeņu audzējs rodas Eiropas rases cilvēkiem (tikai neguīda rases cilvēkiem raksturīga ir tikai meningioga).
Diagnostika
Parastā smadzeņu un galvaskausa pārbaude, izmantojot rentgenstarus, neļauj iegūt pilnīgu informāciju, lai diagnosticētu ļaundabīgo audzēju (izņemot noteiktus hipofīzes adenomas un meningēmas veidus). Jebkura veida smadzeņu audzējs ir skaidri redzams ar magnētiskās rezonanses attēlveidošanu (MRI) vai datortomogrāfiju (CT). Ar viņu palīdzību jūs varat noteikt precīzu atrašanās vietu un izmēru. Lai noskaidrotu audzēja veidu, kas konstatēts MR vai CT skenēšanas laikā, būs jāveic papildu pētījumi.
Dažu audzēju izskats var izraisīt izmaiņas hormonu daudzumā asinīs, bet lielākajai daļai veidojumu tas nav raksturīgi. Lai noteiktu audzēja veidu un vai tā ir ļaundabīga, jāveic biopsija (ņemot nelielu audzēja daļiņu un izmeklējot to ar mikroskopu).
Dažos gadījumos ļaundabīgās šūnas var noteikt, pārbaudot mikroskopā mugurkaula skriemeļu šķidrumu, kas iegūts jostas pēdu laikā. Nav iespējams izdarīt punkciju, ja Jums ir aizdomas par spēcīgu intrakraniālā spiediena palielināšanos, jo pēkšņas spiediena izmaiņas var izraisīt ķīli - vienu no visbīstamākajiem smadzeņu vēža sarežģījumiem.
Ievietošanas laikā paaugstināts spiediens noved pie smadzeņu audu ievilkšanas atverē, kā rezultātā samazinās smadzeņu apakšējā daļa, stumbrs. Tas izraisa viņa vadīto vitālo funkciju pārkāpumu: asinsspiediena un sirdsdarbības ātruma samazināšanos, elpošanas problēmas. Ja laiks neatjauno situāciju, cilvēks nokļūst komā, beidzot ar letālu iznākumu.
Jūs varat veikt biopsiju operācijas laikā, kurā daļa audzēja tiek noņemta vai visa tā tiek noņemta. Bieži vien audzējs ir dziļi cilvēka smadzenēs, un ķirurgs to nevar noņemt. Šajā gadījumā biopsija tiek veikta, izmantojot īpašu ierīci, kas ļauj jums nodrošināt trīsdimensiju attēlu un kontrolēt adatas pozīciju, kas nepieciešama, lai no audzēja ņemtu šūnas.
Atgūšana pēc apstrādes
Viens no nepieciešamajiem atjaunošanās posmiem var būt rehabilitācija, jo smadzeņu audzēji var rasties tajās tās daļās, kas ir atbildīgas par domāšanas, redzes, runas un kustību prasmju kontroli. Dažos gadījumos smadzenes spēj patstāvīgi atgūties pēc audzēja vai ievainojuma ārstēšanas, bet tam nepieciešams daudz pacietības un laika.
Kognitīvo funkciju rehabilitācijas veikšana ļauj atrisināt zuduma problēmu vai atjaunot iepriekš zaudētās kognitīvās spējas. Fizioterapijas veikšana ļauj tikt galā ar zaudēto muskuļu spēka vai kustību prasmju atjaunošanu. Veicot darba ietilpības atjaunošanu, jūs varat palīdzēt pacientiem atgriezties pie normāla dzīvesveida pēc smadzeņu audzēju ārstēšanas.
Apkopojot
Pašlaik zāles vēl nespēj viennozīmīgi teikt, kas izraisa smadzeņu vēzi, pat jauniešiem. Šodien ir daudz dažādu teoriju, no kurām viena tiek uzskatīta par hormonālu iemeslu, proti, perorālu kontraceptīvu lietošanu, grūtniecību, kā arī olšūnu ražošanas stimulēšanu IVF procedūrai. Daudzi eksperti uzskata, ka onkoloģija ir civilizācijas slimība, jo viss, ko modernā persona ir pieradusi, nav vislabākā ietekme uz viņa veselību.
Kā saprast, ka jums ir smadzeņu audzējs
Kā identificēt smadzeņu audzēju
Jebkurš audzējs, ieskaitot smadzeņu audzēju, var būt ļaundabīgs un labdabīgs. Tomēr vēža šūnu trūkums ne vienmēr nozīmē, ka nekas nekaitē cilvēka dzīvībai. Labdabīgi audzēji nav ne mazāk bīstami kā ļaundabīgi audzēji, jo tie abi spēj izspiest smadzeņu audus un izraisīt svarīgu funkciju traucējumus.
Galvenais smadzeņu audzēja simptoms ir galvassāpes. Brīdinājums, ja tas ir sliktāk no rīta, kā arī tam ir slikta dūša un vemšana. Neskatoties uz to, ka šie simptomi ne vienmēr norāda uz audzēju klātbūtni, tie ir sastopami lielākajā daļā pacientu ar noteiktu diagnozi. Veikt testu, lai izslēgtu smadzeņu audzēju.
Smadzeņu audzējs agrāk vai vēlāk sāk radīt būtisku funkciju pārkāpumu. Kādi simptomi izpaudīsies atkarībā no audzēja atrašanās vietas. Kad audzēji pieres daivas var pasliktināt atmiņu parietālajās daivas audzējiem bieži izraisa krampjiem var rasties audzēji laicīgām daivas halucināciju un pakauša - koordinācijas traucējumi. Turklāt raksturs var strauji pasliktināties, var samazināties koncentrēšanās spēja, var attīstīties nejutīgums ekstremitātēs, runas, dzirdes vai redzes traucējumi. Ja konstatējat sev vai mīļajam kādam no šiem simptomiem, konsultējieties ar savu ārstu.
Simptomu noteikšana ir tikai pirmais diagnozes posms. Papildu pārbaude jāveic speciālista uzraudzībā, vēlams, medicīnas iestādes sienās. Konsultējieties ar neirologu. Viņš veiks sākotnējo pārbaudi un objektīvi novērtēs jūsu stāvokli.
Padarīt tikšanos ar optometrists. Bieži vien, pārbaudot dibenu, ir iespējams konstatēt novirzes, kas netieši norāda uz audzēju audzēju.
Pabeigt CT vai magnētiskās rezonanses attēlveidošanu. Šie pētījumi sniedz precīzu atbildi par audzēja klātbūtni vai neesamību. Lai iegūtu ticamu rezultātu, var būt nepieciešams ievadīt kontrastvielu. Jūs varat noskaidrot diagnozi pusstundu laikā pēc pārbaudes. Neatkarīgi no tā, atcerieties, ka smadzeņu audzējs nav teikums. Dažos gadījumos sarežģīts ārstēšana ļauj beidzot tikt galā ar šo slimību.
kā identificēt smadzeņu audzēju
V R R O N A Augstākā prātā (1074263) pirms 7 gadiem
Tajā pašā laikā samazinās ādas spēja uztvert kairinātājus. Tas noved pie tā, ka pacients nevar sajust siltumu, pieskārienu vai sāpes. Turklāt pacients var zaudēt spēju noteikt sava ķermeņa vai tā daļu stāvokli kosmosā.
Kustības traucējumi.
Šie traucējumi ir paralīze un parēze. Paralīze ir pilnīga atsevišķa orgānu vai visa ķermeņa mehāniskās darbības pārtraukšana. Parēze ir daļēja motoru darbības pārtraukšana. Šajā gadījumā parēze un paralīze var būt atšķirīga, jo tā aptver vienu vai divas ekstremitātes, kā arī visu ķermeni. Paralīze un parēze var būt gan centrālā, gan perifēra. Kad audzējs ir nospiests dažu smadzeņu daļu, rodas centrālā paralīze / parēze. Tajā pašā laikā smadzeņu signāli neietilpst mugurkaula, bet no tā līdz muskuļiem, un tāpēc viņu "kontrole" tiek zaudēta. Tajā pašā laikā, muguras smadzeņu impulsi "saglabā" muskuļus tonī. Kad mugurkaulā rodas audzējs, no tā impulsi neplīst muskuļos, viņu tonis ir zaudēts. Šī tā saucamā pēkšņa paralīze.
Tajā pašā laikā pacientam ir konvulsīvi krampji. Tās galvenokārt ir saistītas ar faktu, ka audzējs kļūst par nemainīgu kairinājumu smadzeņu garozā.
Dzirdes traucējumi un runas atpazīšana.
Ja audzējs ietekmē dzirdes nervu, pacients zaudē spēju dzirdēt. Un audzēja gadījumā galvas smadzeņu garozā, kas ir atbildīgs par runas atpazīšanu, pacients dzird skaņas, bet viņam tas kļūs par bezjēdzīgu troksni.
Vizuāla darbības traucējumi, objektu un tekstu atpazīšana. Ja audzējs atrodas redzes nerva vai tā sauktajā zonā. kvadrochromija pacientam rodas pilnīgs vai daļējs redzes zudums, jo audzējs nepieļauj signālu no tīklenes uz smadzeņu garozu. Ja galvassāpju korekcija ir bojājums, kas ir atbildīgs par attēlu analīzi, var rasties dažādi traucējumi: no nespēja saprast ienākošo signālu uz nespēju saprast rakstīto valodu vai atpazīt kustīgus objektus.
Runas un rakstīšanas pārkāpumi.
Smadzenes zonas bojājuma gadījumā, kas ir atbildīgs par rakstisko un mutisko runu, rodas pilnīgs vai daļējs zaudējums. Šis process parasti tiek veikts pakāpeniski un kļūst izteiktāks, jo audzējs aug. Sākumā pacienta runa kļūst neskaidra, rokraksts var mainīties. Drīz izmaiņas kļūst tik izteiktas, ka pacienta runu vai viņa rokrakstu vispār nevar saprast.
Šāda veida fokusa traucējumi ir vājums un nogurums. Šajā gadījumā pacients nevar ātri piecelties, viņam ir reibonis, novēro pulsa un asinsspiediena svārstības. Šīs izpausmes ir saistītas ar traucējumiem asinsvadu tonusa veģetatīvā regulēšanā.
Hormonālie traucējumi. Ja tiek ietekmēts hipofīzes vai hipotalāma audzējs, centrālās nervu sistēmas daļas, kas sintezē hormonus, kas regulē visu citu endokrīno dziedzeru aktivitāti, var novērot hormonālos traucējumus.
Saslimšanas ar smadzenītes vai vidusaules ar audzēju kopā ir koordinācijas trūkums, gaitas izmaiņas. Raksturīga iezīme ir tā saucamais Romberga tests, kad pacients nevar veikt precīzas kustības bez acu kontroles, piemēram, viņš mēģina pieskarties deguna galam ar pirkstu, nestabilitāte, stāvot ar aizvērtām acīm un izstieptiem ieročiem.
Psihomotoru traucējumi.
Ar smadzeņu audzēja sakāvi, kas ir atbildīga par atmiņu, ir pārkāpums, kā arī cieš uzmanība. Šajā gadījumā pacients kļūst neuzmanīgs un uzbudināms, viņa varonis var mainīties.
Vemšana. Šis simptoms ir saistīts ar paaugstinātu intrakraniālo spiedienu. Vemšanas smadzeņu audzējiem raksturo fakts, ka tas nesniedz atvieglojumus (kā tas ir gadījumā ar vemšanu, kas saistīta ar kuņģa slimībām).
Lietotājs izdzēsts Mākslīgais intelekts (139290) pirms 7 gadiem
Frīda Znatoka (359) pirms 7 gadiem
Padarīt MRI - smadzeņu magnētiskās rezonanses attēlojumu, bildes redzēs visu, ja ir apjoma izglītība
LOL Pupil (247) Pirms 9 mēnešiem
Kad tu nomirsit, tad uzzināsi!
Diana Darimova Eksperts (294) Pirms 9 mēnešiem
Iet uz ārstu. Un neuzklausiet to, kas ir virs vai zem mana komentāra! Pēkšņi tas nav tā! Pamosties Paceliet savu slinks ass un palaidieties pie ārsta. (lai gan jautājums bija pirms 6 gadiem * *)
Kā pārbaudīt smadzeņu audzēju?
Smadzeņu audzējs ir neveselīga šūnu proliferācija.
Ir divi dažādi audzēja veidi: pamata un sekundāro. Mazie bērni cieš no primārā (astrocitomas, bieži skar bērnus). Viņu vēzis var izraisīt dažādus traucējumus un pat nāvi. Sekundārais smadzeņu audzējs (no metastātiskas izcelsmes) vispirms parādās smadzenēs, bet ātri izplatās visā ķermenī.
Smadzeņu audzēja cēloņi
Līdz šim nav izskaidroti ne visi audzēja cēloņi, bet provokatīvie faktori neapšaubāmi ir: smadzeņu ievainojumi, darbs ar ķimikālijām, iedzimtība, palielināta starojuma iedarbība (īpaši augšējā ķermeņa daļā).
Radiācijas rezultātā audzēji var veidoties smadzeņu, pia mater, nervu un dziedzeru šūnās. Kad šie audzēji veido, viņi sāk iznīcināt nervu šūnas. Tie var arī palielināt spiedienu galvaskausā vai izdarīt spiedienu uz dažiem nerviem, izraisot dažādu fizisko funkciju zaudēšanu.
Audzēja simptomi
Vairumā gadījumu slimības simptomi nav ļoti noteikti un nav iespējams skaidri diagnosticēt smadzeņu audzēju pazīmēm, kas parādās. Turklāt parasti audzējs neparādās, līdz tas sasniedz lielu izmēru. Bet, kļūstot par lielu, tas izraisa strauju veselības samazināšanos. Dažiem audzējiem var būt specifiskas pazīmes, kas parasti ir vieglas. Audzēja smagums un ietekme ir atkarīga no tā atrašanās vietas.
Pārbaudiet
Ir vairāki testi, kas palīdz pārbaudīt smadzeņu audzēju. Parasti, ja galvaskauss ir audzējs, tas palielina intrakraniālo spiedienu, kas jāmēra.
Citi nepieciešamie testi: galvas datortomogrāfija, audu biopsija, izņemto audzēju izpēte (ja tiek veikta izņemšana).
Vai arī viņi var noteikt šādus testus: smadzeņu elektroencefalogrāfijas (EEG) vai magnētiskās rezonanses attēlveidošanas (MRI).
Dažos gadījumos tiek ņemts cerebrospinālais šķidruma paraugs. Tās analīze var palīdzēt atklāt ļaundabīgās audzēja šūnas, jo tās izdalās ķīmiskas vielas.