Kā un kāpēc tieši arborisms?
Uģis uzskata, ka tas ir visai loģiski, jo dabu viņš "jūt šūnu līmenī", taču arborista profesiju apguva salīdzinoši impulsīvi – pēc negaidīta ieteikuma. "Biju Ērgļos un man ieteica stāties Ērgļu arodvidusskolā. Tur esot arborista profesija. Tobrīd pat nesapratu, kas tas arborists tāds ir. Zināju vien to, ka kaut kas ar kokiem. Atnācu mājās, ieslēdzu datoru, meklētājā ierakstīju "Ērgļu arodvidusskola" un noskaidroju, kādi dokumenti jāiesniedz, lai kļūtu par arboristu. Tā, nevienam neprasot, es to izdarīju," viņš atminas. "Šī bija lieta, kas notika organiski.
Mums visiem dzīvē ir kaut kādi pagrieziena punkti, kad nedomājam, bet vienkārši darām.
Tas padodas, jums ir vajadzīgs un sagādā gandarījumu. Līdzīgi man bija ar šo."
Vai arborista prasmes un zināšanas palīdz darbā televīzijā?
"Starp citu "VIP" spēli vislabāk spēlē "ģeogrāfu mafija" – viņi ir daudz redzējuši, bijuši pasaulē, gājuši dabā. Līdz ar to tas viņus ir aizvedis līdz visneiedomājamākajām vietām. Bieži vien tās zināšanas ir pārākas par citiem," secina Uģis.
Arī Uģa draugs un kolēģis Ingus Ulmanis uzskata, ka arborisms ir palīdzējis Uģim kļūt par labāku raidījumu vadītāju: "Viņš nav aizmirsis to vienkāršību. Papildus tam viņš ir iemācījies runāt, spēj paskaidrot savu domu un labi izskatās," piebilst Ulmanis. Tas Uģim piešķir cilvēcīgumu, kas pievelk un saista.
Uz jautājumu, vai Uģis katru dienu varētu iet uz televīziju, atbilde ir noraidoša "Es mīlu savu darbu, bet uzskatu, ka vismaz hobija līmenī ir jādara vēl kaut kas, lai atšķaidītu savu rutīnu. Tādējādi veidojas sinerģija, jomas viena otru papildina. Piemēram, "VIP" man lieliski noder zināšanas par dabu. Lūk, tur es esmu spēcīgs," piebilst Uģis.
Uģa padomi koku kopšanā
Daudziem aktuāls ir jautājums, kad drīkst doties dārzā un apgriezt zarus? Viedokļi ir dažādi – vecie dārznieki uzskata, ka to var darīt tikai pavasarī un rudenī, savukārt šā brīža tendence rāda, ka to var darīt teju visu gadu, ja vien nav aukstāks par -5 grādiem.
"Man patīk tad, kad ir saulains, vējains laiks, jo tad brūces uzreiz kokam sadzīst labāk." Kā pirmos Uģis iesaka griezt zarus, kas savā starpā krustojas, beržas un traucē viens otram: "Iztēlojieties – jūs ejat ar kurpēm, kas jums nepārtraukti berž. Nu, nav forši, vai ne?" retoriski jautā Uģis. "Veidojas pušums, kas nekad nesadzīst, tur iemetas infekcija. Un kokam patiesībā ir ļoti līdzīgi. Viņam jācīnās ar to, lai rētu visu laiku aizdziedētu, nevis to, lai smuki augtu un ražotu smukus bumbierus. Bet tieši tas ir pats galvenais, kas jāpanāk.
Mans viedoklis ir tāds, ka, lai arī kāds dārzs jums būtu – liels vai mazs, – tajā jāiet gandrīz katru dienu. Arī janvāri un arī februārī," uzskata Uģis.
Lai sevi pilnveidotu, Uģis nepārtraukti mācās, brauc uz semināriem un uzklausa ekspertu viedokļus. "Tagad ir tik daudz metožu, kā to darīt un neviena īsti nav nepareiza! Jautājums ir – kādu koka izskatu jūs gribat un – galu galā – jūs gribat ābolu vai koku? Vai abus divus? Protams, koka kopšana, vai tas ir liels vai mazs arī atšķiras. Bet, ja jūs palasītu par koku kopšanu un katru dienu ietu dārzā, jūs paši ļoti labi tiktu skaidrībā par to, kas nepieciešams tieši jums," viņš iedrošina.
"Ja jūs pērkat ābeles stādu, pērciet to audzētavā un jautājiet tirgotājam, cik augsta būs ābele, jo podcelmu augstumi atšķiras. Stādam obligāti līdzi jābūt pasei. Pasē jābūt rakstītai šķirnei, podcelma numuram un kas tā par audzētavu. Labāk samaksājiet pāris eiro vairāk, bet vismaz būsiet droši, ko nopērkat. Vaicājiet, interesējieties un mēģiniet saprast, ko jūs gribat. Uzdodiet jautājumus un jums taps atbildēts," iedrošina Uģis.
LTV raidījums V.I.P. - Veiksme. Intuīcija prāts skatāms replay.lv vai LTV pirmdienās plkst. 21.15.