Nelikumīga pārbūve dzīvokļos un privātmājās īpašniekam var sagādāt daudz raižu. Lai gan atsevišķos gadījumos īpašnieks drīkst pārveidot savu mājokli bez saskaņojuma ar būvvaldi, tomēr pārsvarā ir jāizstrādā būvniecības dokumentācija. Nereti vajadzīgs arī saskaņojums ar pārējiem kopīpašniekiem.
Par to, kādi pārkāpumi visbiežāk tiek pieļauti, kādas ir iespējamās sankcijas par patvaļīgu būvniecību un ar kādām problēmsituācijām jāsaskaras būves "legalizācijas" procesā, stāsta Rīgas pilsētas būvvaldes Būvniecības kontroles pārvaldes Tiesiskā atbalsta nodaļas vadītāja Dace Skalbe.
Sarunā noskaidrosim:
- Cik bieži būvvalde saskaras ar patvaļīgu būvniecību dzīvokļos un privātmājās?
- Ko vispār dzīvoklī vai privātmājā var būvēt/remontēt pats saimnieks, lai viņam nevajadzētu saskaņojumu ne ar būvvaldi, ne ar kaimiņiem?
- Kādi ir tipiskākie patvaļīgas būvniecības gadījumi privātmājās?
- Kā šos šo patvaļīgo būvniecību var legalizēt? Un vai var būt tā, ka to legalizēt nav iespējams?
- Kādi ir tipiskākie patvaļīgas būvniecības gadījumi dzīvokļos?
- Kādi saskaņojumi vajadzīgi, lai legalizētu iepriekšminēto būvniecību? Ko var un ko nevar legalizēt?
- Kādas ir sankcijas par patvaļīgu būvniecību?
Plašāk par raidierakstā runāto var lasīt LV portāla skaidrojumā "Patvaļīga būvniecība dzīvokļos – kurš atbildīgs par seku novēršanu" un "Patvaļīga privātmājas būvniecība – izplatītākie pārkāpumi un iespējamie risinājumi".