Izlasīju, ka Rīgā uz ēku jumtiem novieto bites. Turklāt to medus bitenieku konkursos atzīts par labāko. Vai pilsētā nav indīgu vielu? Cik augstu bites drīkst dzīvot? Māris Cēsīs
Augstu dzīvot iedzimts
"Bitēm patīk dzīvot uz jumtiem, jo tas atbilst viņu instinktiem," skaidro biškopis Armands Krauze. Pirms cilvēki bites sāka kopt bluķa stropos uz zemes, tās dzīvoja augstu koku dobumos. Tādēļ atrašanās uz jumta ir līdzīga šai dabiskajai dzīves vietai. Bites arī dabā lido augstu – pāri koku galotnēm, viegli pievārē pat 20 metru augstumu. Tādēļ pilsētās bites varētu novietot uz 5–6 stāvu māju jumtiem.
Uz lēzeniem jumtiem bites labi jutīsies arī laukos. Piemēram, plakanie garāžu jumti bišu mājām ir labi piemēroti. Paceļot bites uz dzīvi augstāk, tās netraucēs ne mājiniekiem pagalmā, ne kaimiņiem. Tas pasargā no gadījumiem, kad reizēm bites saskrienas ar cilvēku pacelšanās vai nolaišanās brīdī no stropa, kas atrodas tuvu zemei. Bites var turēt uz balkona privātmājā, bet ne daudzdzīvokļu ēkā, jo var traucēt kaimiņus.
Stropus stiprina droši
Jumta stropu materiālam nav lielas nozīmes. Taču galvenais, kas jāparedz, – lai stropu un tā vāku varētu droši nostiprināt. Ar vienkāršu nolikšanu nepietiks pat koka stropiem. Jo augstāks jumts, jo vairāk jārēķinās ar vēja spēku.
Uz jumta no seguma (sevišķi skārda) nāk liels karstums, tādēļ stropiem vajadzīga laba ventilācija. Vēlama sieta grīda un laba ventilācija jumta daļā. Bitēm patiktu, ja zem stropiem noliktu koka paletes un apsegtu ar gaišu materiālu, lai karstums mazāk atstarotos. Ja stropi uz jumta novietoti aizvējā, tos tur var atstāt arī pa ziemu, taču no klaja jumta tie jāaiznes uz citu, ziemošanai piemērotāku vietu. Tādēļ, izvietojot stropus uz jumta, jāparedz, kā bites varēs transportēt. Ja pavasara pusē bites un koka strops sver ap 30 kilogramu, tad vasaras beigās kopā ar medu tas svērs jau 80 kilogramu. Jāizdomā iespēja daļu medus noņemt jau uz jumta.
Bišu saimi pārvieto ne tuvāk par 4 km no vietas, kur tās bijušas, citādi tās atgriezīsies vecajā mājvietā.
Rīgā ir labas ganības
Pilsētas ar saviem parkiem un bagātīgajiem liepu stādījumiem (īpaši Rīga) ir labas ganības bitēm. Liepziedu laikā pilsētā var ievākt vistīrāko monofloro liepu medu, tajā ir ļoti maz citu ziedu piejaukumu. Ja vēlas turēt bites pilsētā visu gadu, jāvēro to attīstība un jāizvērtē apkārtnē esošā barības bāze. Kad ienesumi beidzas, šīs hobiju bites var piebarot ar sīrupu arī vasarā.
Veicot analīzes, pilsētā ievāktajā medū nav atrasti nekādi nelabvēlīgi piejaukumi, ķīmija vai smagie metāli, kā to dažkārt maldīgi uzskata. Turklāt pilsētā, salīdzinot ar lauku vidi, nelieto pesticīdus.
Āgenskalnā ganību netrūkst
Bitēm ideāli piemērota vieta ir tāda Rīgas zaļā teritorija kā Āgenskalns. Tur jau vairākus gadus uz skolas jumta piecus stropus Krainas bišu tur Rīgas Valsts vācu ģimnāzija. Skolas vides pulciņa vadītājs Jānis Haļzovs palīdz skolēniem dažādos bišu dzīves pētījumos. Daži rezultāti ir pat pārsteidzoši, piemēram, ziedputekšņu analīzēs atrasti griķu un viršu ziedputekšņi. Tātad bites tiešām lido tālu. Galvenais ienesums arī tur ir liepu ziedēšanas laikā, taču pietiek ziedošo augu arī pavasarim un vasaras otrajai pusei (zeltslotiņas, vīgriezes, ugunspuķes). Ar biškopību nodarboties pamudinājis arī tas, ka skolas fasādes saules pulkstenī bites pašdarbnieces dzīvo jau 70 gadu.
Garšīgākais liepu medus – Rīgā
Rīgā, Āgenskalna teritorijā, blakus Stradiņa slimnīcai ganās arī viesnīcas Hotel Janne bites, kuru vāktais liepziedu medus bitenieku rīkotajā konkursā šogad atzīts par gardāko. Pilsētas biškopības entuziasts Valdis Janovs bites uz jumta tur pamatīgos, Latgalē gatavotos smagos koka guļstropos. Sānos ķēdes, lai vajadzības gadījumā stropus var pārvietot. Otra daļa bišu iemitinātas bēniņos. Ēkas sienā izveidota skreja, stropi atrodas iekšpusē. Tieši bēniņu stropiem ir ideāli apstākļi bitēm un biteniekam – var strādāt ar bitēm, kad vēlas.
Viesnīcas viesi un pat darbinieki par bišu klātbūtni uzzina tikai tad, kad tās parāda. Ikdienā bites skrien savos darbos un pagalmā cilvēku līmenī pat nenolaižas. Bites pilsētā dzīvo visu gadu un tiek piebarotas tikai uz ziemu, tāpat kā bites parastās dravās. Dravošana uz jumta citādi neatšķiras no darbošanās uz zemes. Viens no labumiem – nav ap stropiem jāpļauj zāle.
Augstā vietā tikušās bites
Rīgas Latviešu biedrības liepu medus bitenieku aprindās šogad atzīts par vienu no gardākajiem. Uz jumta novietoti trīs stropi (sadarbībā ar uzņēmumu Vinnis). Lai stropus būtu viegli transportēt, izvēlēti tā sauktie putuplasta stropi. Drošības labad tie pamatīgi piestiprināti, lai nenopūš vēji, kas uz jumta ir sevišķi spēcīgi. Vasaras sākumā stropi tiek atvesti uz Rīgu, bet jau šonedēļ tos vedīs atpakaļ uz Cēsu pusi, jo pilsētā tām vairs nav ienesuma. Galvenais ienesums bija liepu ziedēšanas laikā, kad medoja Vērmanes dārza, Esplanādes liepas. Par barības trūkumu liecina tas, ka bites sākušas atvākot medu šūnās.
Katram no stropiem ir savs saimnieks: Jāzepa Vītola Mūzikas akadēmija (JVLMA), Latvijas Universitāte (LU) un Rīgas Latviešu biedrība (RLB). Patlaban turpinās savstarpējais konkurss, kurā stropā būs gardākais medus. Ievākto medu (ar īstu lauku pienu un maizi) varēs nogaršot 18. augustā Rīgas svētku laikā Rīgas Latviešu biedrības namā.