«УДК 332.14:711.451 С.Д. Щеглюк, В.В. Папп Методичні підходи до оцінки метрополійних функцій регіональних метрополій Систематизовано наукові підходи до розуміння сутності функцій міста, ...»
У своєму дослідженні ми розглядаємо регіональні метрополії України, під якими слід розуміти великі міста – адміністративні центри областей, які виконують метрополійні функції, унікальні для даного регіону. Такі міста є своєрідними регіональними столицями для своєї області, зосереджують значну кількість ресурсів та виконують ключові функції в регіоні.
На думку Л. Семів та Р. Семів до функцій метрополій відносять створення інновацій, розробку нових технологій, популяризацію культурних цінностей, надання спеціалізованих послуг, в тому числі фінансових, а також функцій управління, тобто прийняття рішень щодо процесів, які мають глобальне значення [11, с. 40].
Тобто, характер дії метрополійної функції, на відміну від функції великого міста полягає у її значному впливі та більшому (стратегічному) значенні щодо розвитку навколишньої території. Такий вплив можна оцінювати як якісно, так і кількісно.
На думку С. Шульц, метрополійні функції полягають у: виконанні містами суспільної ролі в урбанізаційному просторі; формуванні високо диференційованої структури економіки міст з орієнтацією на міжнародні зв'язки; домінуванні організаційно-управлінських, креативних, інформаційних, духовно-культурних, комунікаційних функцій;
формуванні центрів дифузії інновацій та розвитку нових видів економічної 20 ISSN 2071-4653 Соц.-ек.проблеми сучас.періоду України, 2013, Вип. 2(100) Методичні підходи до оцінки метрополійних функцій регіональних метрополій діяльності; розвитку транспортної складової: аеропортів, залізничного та автомобільного сполучення тощо [17].
Такий підхід базується на врахуванні кількох функцій без визначення домінуючих серед них. Звідси можна зробити висновок про те, що при оцінці розвитку метрополійних функцій регіональних метрополій слід розуміти й оцінювати характер поширення даних функцій не лише географічно (через відстань їх поширення), а й геополітично (контроль та вплив на прилеглу територію) і економічно (можливість економічного зростання метрополії, залучення додаткових ресурсів та формування спеціалізованої економічної структури міської економіки).
Систематизуючи існуючі підходи до класифікації метрополійних функцій, науковими співробітниками відділу територіальних суспільних систем і просторового розвитку Інституту регіональних досліджень
НАН України запропоновано таку класифікацію за сферою їх прояву:
організаційно-управлінська, економічна, інноваційно-креативна, інформаційно-маркетингова, туристично-рекреаційна, духовно-культурна, транспортно-логістична, соціальна.
Для виявлення окремих функцій міст, а також порівняння розвитку їх у регіональних метрополіях важливо сформулювати критерії оцінки.
Визначати функції, на думку Г. Підгрушного та О. Денисенко, доцільно не тільки крізь призму певних видів діяльності (адже організаційнопрофесійний, технологічний рівень і просторові масштаби їхнього здійснення в різних містах можуть бути досить відмінними), а й з огляду на наявність певних об'єктів, які виконують відповідні метрополійні функції [5, с. 69]. Тобто, кількісний підхід до визначення метрополійних функцій потребує достовірної статистичної бази для їх оцінки, або ж для оцінки якісних характеристик – проведення соціологічного опитування.
За оцінками вітчизняних вчених встановлено, що вивчення виробничих, торговельних i трудових (маятникових) зв'язків є обов'язковим при оцінці функцій метрополійного міста. Для кожного з них характерна своя зона дії. Наприклад, виробничі зв'язки великого міста охоплюють територію радіусом 50–70 км, торговельні – 30–40 км, культурні – 10–15 км [3, с. 125].
Головними критеріями для визначення функцій населених пунктів, на думку науковців, є рівень розвитку їх економічної і соціальної бази [12].
Поява нових видів економічної діяльності у економічній структурі міської економіки породжує і нові міські функції. При визначенні функціональної структури міста види діяльності його економіки групують відповідно до їхньої належності до одного з основних секторів міської економіки: вторинного, третинного, четвертинного та пятеринного (до ISSN 2071-4653 Соц.-ек.проблеми сучас.періоду України, 2013, Вип. 2(100) С.Д. Щеглюк, В.В. Папп якого належать управління, фінанси, наука, вища освіта, культура).
При успішному соціально-економічному розвитку міста-метрополії відбувається накопичення значної кількості функцій (критичної маси) та передача їх на периферію шляхом заміщення традиційних функцій новими.
Так, перенесення промислових функцій за межі міста дозволяє активніше розвивати інші функції переважно четвертинного сектора економіки.
Багатоманіття функцій – невіддільна ознака великого міста, більш значима, ніж висока чисельність його населення. І тому функціональний критерій слід обов'язково брати до уваги при розробленні класифікацій міст [8, с. 13].
Отже, оцінка метрополійних функцій полягає в їх ідентифікації на основі порівняння кількісних параметрів функцій, делімітації просторового поширення через визначення функціонального радіусу дії регіональної метрополійної функції; оцінки ролі та інтенсивності впливу функції на прилеглу територію, визначення етапу розвитку функції (традиційна, нова).
Рівень розвитку функцій міських поселень, що виконують роль районних і місцевих центрів, тобто субрегіональних метрополій, визначали за методикою Ю.І. Пітюренка (1977) і Д.В. Ткача (1997). Функції оцінювалися бальним методом, а кореляційні відношення між чисельністю населення і бальною оцінкою функцій визначалися за формулою Спірмена, зазвичай така залежність є прямою [12].
Оцінку функцій макрорегіональної метрополії на прикладі Києва здійснили Г. Підгрушний та О. Денисенко [6, с. 28]. Вони розробили методику визначення залежності соціально-економічного розвитку території від доступності до центру з певним функціонально-ієрархічним статусом, тобто впливу регіональної метрополії на соціально-економічний розвиток території. Запропонований методичний підхід ґрунтується на послідовній реалізації чотирьох етапів. Перший етап передбачає вивчення економічного, соціального та комплексного рівнів розвитку адміністративних районів. Рівень економічного розвитку визначається на основі зведеного показника середньої величини територіальних індексів: обсягів продукції промисловості, сільського господарства, інвестицій в основний капітал, будівництва, експорту, торгівлі, послуг.
Рівень соціального розвитку оцінюється за середньою величиною територіальних індексів: введення в дію житла (на одну особу), середньої заробітної плати та рівня безробіття. Потім розраховується інтегральний індекс соціально-економічного розвитку як зважена сума індексів економічного та соціального розвитку (за методикою Ю.Д. Качаєва та Г.П. Підгрушного). Другий етап методики полягає у встановленні 22 ISSN 2071-4653 Соц.-ек.проблеми сучас.періоду України, 2013, Вип. 2(100) Методичні підходи до оцінки метрополійних функцій регіональних метрополій віддаленості центрів адміністративних районів від регіональної метрополії (відстань оцінюється у кілометрах та доступність – у хвилинах доступу автомобільним транспортом.). Третій етап передбачає проведення кореляційного аналізу між віддаленістю районів від ядер впливу та рівнем економічного та соціального розвитку. Аналіз отриманих результатів здійснено за позиціями: виявлення інтенсивності впливу центрів із різними функціонально-ієрархічними рангами, визначення просторових зон з різною інтенсивністю впливу основного ядра метрополії. На четвертому етапі здійснюється типізація районів за рівнем соціальноекономічного розвитку та віддаленістю від основного ядра метрополії, виявлення на цій основі центральних, напівпериферійних та периферійних ареалів [6, с. 29].
Висновки. Підсумовуючи низку наукових підходів щодо особливостей розвитку та оцінки функцій метрополії, виділено ті, які найбільш підходять меті даного дослідження. Регіональні метрополії суттєво впливають на своє оточення в межах регіону, а відтак і метрополійні функції слід оцінювати в межах адміністративної області, причому в порівнянні з аналогічними метрополіями в інших регіонах для виявлення її спеціалізації. А тому, насамперед важливо визначити для кожного виду метрополійних функцій (організаційно-управлінської, економічної, інноваційно-креативної, інформаційно-маркетингової, туристичнорекреаційної, духовно-культурної, транспортно-логістичної, соціальнодемографічної) ключові показники (індикатори) як кількісні, так і якісні.


Купить саженцы и черенки винограда


Обґрунтуванню вибору індикаторів метрополійних функцій регіональних метрополій будуть присвячені подальші наші дослідження.
Список використаних джерел
1. Денисенко О.О. Роль метрополісів у становленні поліцентричних територіальних систем та структуризації простору / О.О. Денисенко // Економічна та соціальна географія: наук зб) ред. кол. С. І. Іщук (відп. ред.) та ін. – 2008. – Вип. 58. – С. 81–90.
2. Дружинин А.Г. Метрополизация как доминантная тенденция территориальной организации общества в постсоветский период: универсальные проявления и южно-российская специфика / А.Г. Дружинин // Географический вестник. – 2009. – № 3. – Режим доступа : ttp://www.geo-vestnik.psu.ru/files/ vest/174_metropolizaciq_kak_dominantnaq_tendenciq.pdf.
3. Запорожець С. А. Організація управління містом як агломераційним центром / С.А. Запорожець // Інвестиції: практика та досвід : наук.-практ. журн. – 2011. – №14. – С. 109–112.
4. Орловська В.С. Еволюція міських функцій XIX-XXI ст. в процесі глобалізації / В.С. Орловська // Економічний простір. – 2010. – №40. – С.42–55.
ISSN 2071-4653 Соц.-ек.проблеми сучас.періоду України, 2013, Вип. 2(100) С.Д. Щеглюк, В.В. Папп
5. Підгрушний Г. Міста-метрополіси як новітня форма територіальної організації суспільства / Г. Підгрушний, О. Денисенко // Досвід та перспективи розвитку міст України. Збірник наукових праць. – 2010. – № 18. – С. 65–78.
6. Підгрушний Г.П. Київ та прилегла територія в системі центро-периферійної взаємодії / Г.П. Підгрушний, О.О. Денисенко // Український географічний журнал. – 2013. – №1. – С.27–34.
7. Посацький Б. Основи урбаністики. Територіальне і просторове планування :
навч. посібник. – Львів : Вид-во Львів. нац. університету «Львівська політехніка», 2010. – 344 c.
8. Прибиткова І. Презентація міста у функціонально-діяльнісній парадигмі / І. Прибиткова // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. – 2013. – № 2. – С.3–19.
9. Рютерс М. История города: модернизация, глобализация, «социалистический город» / М. Рютерс // Антропологический форум. – 2010. – № 12. Исследования города. – СПб. : МАЭ РАН, Европейский университет в Санкт-Петербурге. – 2010. – С. 157–184.
10. Саханенко С.Є. Теоретичні та організаційно-функціональні засади політичного управління містом в умовах самоврядування : Автореф. дис… д-ра наук з держ. упр.: 25.00.04 / С.Є. Саханенко ; Донецький держ. ун-т управління. – Донецьк, 2005. – 36 с.
11. Семів Л. Роль освіти і науки у формуванні метрополітарного простору / Л. Семів, Р. Семів // Metropolie pogranicza polsko-ukrainskiego. Метрополія польсько-українського пограниччя / pod redakcja Zbigniewa Makiely.
Wydawnictwo Panstwowej Wyzszej Szkoly Zawodowej im. Ks. Bronislawa Markiewicza w Jaroslawiu. Jaroslaw 2010. S.39–48.
12. Ткач І.Д. Зміна функцій поселень давньоосвоєного агропромислового регіону в умовах трансформації суспільства / І.Д. Ткач // Часопис соціальноекономічної географії. – Харків: ХНУ ім. В.Н. Каразіна, 2011. – Вип. 10 (1). – С. 196–200.
13. Управління сучасним містом: підручник / за ред. В.М. Вакуленка, М.К. Орлатого. – К. : Вид-во НАДУ, 2008. – 632 с.
14. Шевченко А. Полеміка щодо визначень поняття «місто» та його функції // Публічне адміністрування: теорія та практика : Електронний збірник наук.
праць. – 2009. – Вип. 2 (2) / / А. Шевченко. – Режим доступу : http://www.
nbuv.gov.ua/e-journals/Patp/2009_2/09saspmf.pdf.
15. Шевченко А.С. Державна підтримка розвитку бізнесу як запорука виконання містом своєї економічної функції / А.С. Шевченко / А. Шевченко. // Актуальні проблеми державного управління:: зб. наук. пр. – Х. : Вид-во ХарРІ НАДУ «Магістр», 2011. – № 1 (39). – Режим доступу : http://archive.nbuv.gov.ua/ Portal/Soc_gum/apdu/2011_1/doc/3/06.pdf.
16. Шпачук О.В. Місто як уособлена територіальна соціально-економічна система : автореф. дис… канд. екон. наук: 08.10.01 / О.В. Шпачук ; Харківська держ. академія міського господарства. – Х., 2000. – 16 с.
24 ISSN 2071-4653 Соц.-ек.проблеми сучас.періоду України, 2013, Вип. 2(100) Методичні підходи до оцінки метрополійних функцій регіональних метрополій
17. Шульц С. Метрополійні процеси та розвиток міської мережі в Україні / С. Шульц // Metropolie pogranicza polsko-ukrainskiego. Метрополія польськоукраїнського пограниччя / pod redakcja Zbigniewa Makiely. Wydawnictwo Panstwowej Wyzszej Szkoly Zawodowej im. Ks. Bronislawa Markiewicza w Jaroslawiu. Jaroslaw 2010. S. 251-258.
Щеглюк С.Д., Папп В.В. Методические подходы к оценке метрополитарных функций региональных метрополий.
Систематизированы научные подходы к пониманию сущности функций города, особенностей их формирования и эволюции. Раскрыты различия между функциями города и функциями метрополии. Проанализированы классификации городских функций по различным признакам. Установлено, что метрополитарность функций в отличие от обычных городских определяется их пространственной распространенностью, геополитической значимостью в регионе и социально-экономическим влиянием на прилегающую территорию. Исследованы методические подходы оценки метрополитарных функций региональных метрополий на основе количественных и качественных показателей при сравнении с аналогичными метрополиями. Предложен перечень метрополитарных функций региональных метрополий и доказана необходимость их комплексной оценки.
Ключевые слова: функция города, региональная метрополия, метрополитарная функция, функциональная классификация городов, индикаторы метрополитарности.
Shchehlyuk S.D., Papp V.V. Methodological approaches to assessing metropolitan features of regional metropolises.
Scientific approaches to the understanding of the functions of the city, the characteristics of their formation and evolution are systematized. The differences between the functions of the city and the metropolitan functions are revealed.