Efter att vi lärt oss om hur Sverige bildades var det dags att ta reda på hur vårt avlånga land Sverige är indelat i landsdelar, landskap ochlän, för att sedan gå vidare med att lära om hur Sverige ser ut.
Att läsa och förstå kartan har vi jobbat med tidigare, och nu kom de kunskaperna till nytta för att kunna följa resan runt i Sverige.
ALLA: Vi tog fram en lämplig karta i vår kartbok som visade hela Sverige för att få överblick, och kunna "resa" till de olika naturtyperna i Sverige. Tillsammans läste vi i vår lärobok "Koll på Sverige" samtalade om innehållet och skrev upp viktiga ord och begrepp, och följde samtidigt med på kartan.
De olika naturtyperna var:
Fjällen, Norrlands skogsland, Norrlands kustbygd, Bergslagen, Västkusten, Sydsvenska höglandet, Mälardalen, Öland och Gotland och Skånes slättbygd.
PAR: Sedan blev det pararbete och varje par fick ansvara för att lära sig och bli specialist på en naturtyp, genom att läsa den tilldelade faktatexten flera gånger, skriva stödord och träna på att redovisa sin text enbart med hjälp av stödorden.
På fliken kan man se dels den pedagogiska planeringen och arbetsgången som eleverna följde.
Då man jobbar i par kan det vara skönt att få sitta ifred, den här platsen tycktes vara bra.
ALLA: Då det var dags för redovisning slog vi återigen upp kartboken och begrundade och följde med i vilket område vi var i Sverige och vilken naturtyp det handlade om då varje par berättade.
Min tanke var att visa en film som passade till varje naturtyp direkt efter parens redovisningar, men så blev det inte, utan resan gjordes en gång till kan man säga, genom att eleverna fick vid flera tillfällen igen följa med på kartan efter hand då jag visade filmerna. Det funkade också. (repetition är kunskapens moder).
ENSKILT: Som avslutning blev det att svara på frågor i Aktivitetsboken till Koll på Sverige för att förstärka lärandet.
ALLA: Vi hjälptes sedan åt genom att resonera oss fram till de mest korrekta svaren.
Efter att vi jobbat med faktatexterna, lyssnat på redovisningarna, läst kartan och sett filmerna har eleverna fått en del utmanande frågeställningar att ta ställning till:
Varför bor det många människor runt Mälaren, men inte så många i Norrlands skogsland?
Jämför naturen i fjällen och i Bergslagen, se likheter och skillnader.
Vilken nytta har vi människor av Sveriges älvar?
Hur ser kustlandskapet ut på Västkusten? varför kommer så många turister dit?
Varför trivs barrträd på Sydsvenska höglandet?
Nu återstår att kolla upp om målen för arbetet är uppnådda och att få en insikt i vilken bedömning varje elev fått. Det gör vi genom att göra ett muntligt test som visar detta. Dessutom har återkoppling på arbetet skett regelbundet under arbetets gång. Varje elev gör också en skriftlig utvärdering av arbetet.
De här olika naturtyperna eller områdena återkommer vi till vid flera tillfällen då vi kommer att läsa mer om de olika landskapen i Sverige.
Vi ska se klart de olika avsnitten av Geografens testamente också, då jobbar vi med tillhörande uppgifter och frågor.
Vi läser i grupper i en bok som heter Kompassresan som handlar om en pojke som reser runt i Sverige tillsammans med sin pappa och upplever och lär sig en massa om Sverige. De besöker de olika landskapen och i boken finns också faktasidor.
Det här arbetsområdet har vi lärare i åk.4 planerat tillsammans, sen kan det bli lite olika från klass till klass beroende på hur mycket eleverna blir engagerade och hur mycket lärande samtal det blir mellan eleverna och mellan lärarna och eleverna m.m.
Vi började arbetsområdet med Väder o klimat och värme o kyla med att se en film om Väder från AV-Media.
Därefter fick alla elever en utskriven pedagogisk planering som jag även visade på Smartboarden, och vi läste inledningen och målen för arbetet. Vi diskuterade hur vi kan jobba för att lära oss, och var vi kan hämta informationen och hur bedömningen kommer att gå till.
Grupperna jobbade på med entusiasm och nyfikenhet genom att läsa texten och att tänka ut vad som var viktigast att lära sig, och vad som skulle skrivas ned, vilka bilder som passade in. Jag stöttade grupperna och självklart var det svårt att ta fram det viktigaste i redan komprimerade faktatexter. Efter att eleverna kommit så långt med sina skrivna texter var det dags att vika "vikboken" och placera ut texter och bilder så det passade. Det viktigaste av allt var sedan att träna tillsammans i grupperna på redovisningen. Kravet var att verkligen förstå innehållet i sina texter så att det tydligt märktes att de förstod vad de redovisade då de berättade för sina klasskamrater. Grupperna skrev frågor på innehållet som ställdes till kamraterna efter redovisningen för att testa att kamraterna lyssnade, och att redovisningen var tydlig och bra gjord.
Redovisningen fick sedan av sina kamrater "Two stars and a wish" (två stjärnor och en önskan) om redovisningen faktainnehåll, tydligheten av redovisningen och om det varit bra frågor.
Så här blev resultatet av de fina VIKBÖCKERNA fullspäckade med fakta om väder, klimat, värme och kyla. Den här idén bjöd vår nya lärare i årskursen på, Pia som kommer från Danmark, bra!
Vi fortsatte med att se flera filmer om väder och klimat och om värme och kyla.
Dessutom jobbade eleverna i sina aktiveringsböcker som tillhör läromedlet "Koll på NO" för att repetera och lära sig mer.
Alla frågor som eleverna gjort i sina grupper använde vi sedan till frågesport, ännu mer repetition! Klassen delades in i två grupper som tävlade genom att svara på frågorna och samla poäng. Det blev väldigt jämt resultat mellan de två stora grupperna, mycket bra gjort!
Vi har kvar att diskutera en del viktiga frågor som handlar om människornas påverkan på klimatet, de s.k. klimatförändringarna. Då en del av filmerna vi sett tog upp detta väcktes nyfikenhet att lära mer. Vi har också en del försök som ska göras. Det återkommer vi med.
Skogen i Sverige har varit ett stort och omfattande temaarbetet i klassen. Det handlar om så många olika delar som har stor betydelse för vårt land, och för människorna som bor här.
Vi började med att ta reda på vad eleverna i klassen redan kunde om skogen, om upplevelser och om vad de ville veta mer om. Det gjorde vi genom att skapa en gemensam tankekarta som jag sparade på datorn och som vi återkom till efter hand kunskaperna ökade.
Vi tittade på en film i syfte att inspirera till att dels känna igen de kunskaper som redan fanns och dels för att bli nyfiken på att lära mer om skogen.
Sedan började vi med att använda vårt läromedel vi har i no som heter "Koll på NO" och i geografi boken "Koll på Sverige", genom att dels läsa en del texter tillsammans och att jobba i pararbete och även enskilt arbete, svara på frågor, ta reda på-uppgifter, samtala och diskutera om viktig fakta och vad man behöver kunna för att nå de förut uppsatta målen.
Vi gav oss iväg regelbundet upp i skogen bakom skolan för att lära oss om olika träd, se och försöka förstå skogens ekosystem och näringskedjor.
Efter att vi förberett oss en del var det dags att göra ett studiebesök. Vi for till gården Tigerstad som jag berättat om i ett tidigare inlägg. Där lärde vi oss jättemycket om skogen och skogsbruk.
I klassrummet fortsatte vi att lära mer. Ur läroböckerna gjorde eleverna frågor med svar som klipptes ut och sparades i "Frågelådan" för att användas till frågesport.
Vi tittade på flera filmer: AV-Media Kalmar har flera filmer som passar till temat om skogen, t.ex.
Livet i skogen (Vi lär oss om) och Det gröna guldet.
Mot slutet av arbetet med skogen hade vi frågesport då vi använde frågorna eleverna hade gjort. Klassen delades in i två grupper och en från varje grupp får en fråga, om den eleven kan svara får laget två poäng annars frågar eleven sin grupp och då får gruppen ett poäng.
Vi avslutade med ett skriftligt test och det visade att eleverna hade lärt sig det viktigaste, bra!
Tidigt på måndagsmorgonen den 9 oktober for bussen iväg med klassen tillsammans med mig och Emma, äntligen! Vi hade längtat efter den här dagen, eftersom det är kul att få komma iväg från skolan ut på lite äventyr, och för att få möjlighet att få lära oss mer om skogen. Vi åkte nämligen till Tigerstad, en gård utanför Mörlunda som ägs av familjen Brånstrand och som tar emot klasser som går i årskurs 4 för att lära dem om skogsbruk förr och nu.
Det här var en bra början, att få åka hövagn sittandes på halmbalar efter traktorn som lantbrukare och lärare Karina Brånstrand körde. Hon körde oss en bra bit ut i skogen, härligt!
Efter den gemensamma inledningen följde vi med Rune som berättade om vad röjning av skogen är och hur det fungerar. Han satte igång motorsågen och tog ner några buskar som inte skulle vara där och ta näring från de andra växande träden.
Vi delade sen upp oss i två grupper, en följde med Rune och en grupp med Karina. Här är några bilder från Runes rundvandring.
Vi fortsatte en stycke till upp i skogen till ett ställe med flera granar och tallar där vi fick vara med att bestämma vilka av träden som skulle behövas tas ner för att de andra skulle fortsätta att växa och få mer ljus och näring. Träden var ungefär 30-40 år och då är det alltså dags för gallring. Det gick väldigt bra för eleverna att avgöra detta. Bra gjort!
På ett gammalt träd i naturskogen fanns ett hjärta inristad, och under det trädet brukar Karina och Rune sitta och pussas, berättade Karina. Då vi var där stod vi i ring och höll om varandra och var alldeles tysta och lyssnade på tystnaden, lite susning i träden av vinden och en och annan fågel som kvittrade. Vi fick också skriva på en liten lapp så många ord som vi kunde komma på som hade med skogen att göra, det blev ganska många.
Efter allt vi lärde oss om skogsbruk var vi väldigt hungriga. Vi hade fått lite frukt under dagen men nu behövde vi något mer, så vi vandrade iväg till ett jättemysigt ställe där vi fick fixa med kolarmackor som lindades in i folie och lades på grillen.
Alla fick ny energi efter de goda mackorna och en mysig stund runt grillen, så nu blev det fart!
Inte nog med det utan vi fick var sin jättegod chokladbulle att mumsa på under tiden som Karina berättade och tackade för dagen. Hon sa att klass 4D hade varit väldigt duktiga på att lyssna och de kunde en hel del om skogen. Vi applåderade och tackade för en mycket bra dag.
Det bästa var kvar, att åka traktor tillbaka till gården. Den här gången var det Rune som körde, och oj vad han körde!
Bussen stod och väntade på oss på ladugårdsplanen, så vi fick lov att finna oss i att åka hem, men helst hade vi nog velat varit kvar ett tag till, åtminstone åka mer traktor.
I geografin har vi jobbat med att repetera och lära mer om vilka naturtillgångar vi har i Sverige och hur vi använder dem. Det handlar om vatten, berggrunden, jorden och skogen.
Här ser ni bilder från läroboken Koll på Sverige med lite spännande fakta. Vi har också sett en del filmer förstås och resonerat om vad vi lärt oss. Vi kommer att fortsätta lära mer om naturtillgångar, men då ger vi oss ut i Europa för att bl.a. kunna jämföra med Sveriges natur.
Viktigt att lära sig mycket om vatten. Var finns vatten i naturen? Hur använder vi vattnet? Hur kan vi göra för att vårda vattnet? Hur renar vi vattnet? Hur får vi dricksvatten till våra hem?
Fisket är en naturtillgång som gör att vi kan köpa fisk i affärerna, och nästan 1 miljon människor i Sverige gillar att fiska på sin fritid. Jag vet att några i klassen är intresserade av fiske.
Lite spännande fakta om berggrunden som också är en viktig naturtillgång i Sverige! Tänk så djup Kristinebergsgruvan är, hela 1100m! Tänk om man hade en svensk guldtacka på 12,5 kg som är värd 1 500 000 kronor!
De övriga stora naturtillgångarna vi har är förstås skogen och den odlade marken.
Som avslutning och sammanfattning fick alla i klassen göra frågor utifrån faktatexten om naturtillgångar, klippa ut dem och skriva svaren på baksidan. Frågorna la vi i en frågekorg, delade upp klassen två lag, en i varje lag drog en fråga för att svara på den. Var man osäker kunde man fråga laget. Det funkade bra, och det var otroligt jämnt mellan lagen!
Det är så spännande med geografi, att få lära sig om andra länder, om olika naturtyper, vilka naturtillgångar som finns och hur de används, om hur människor i olika länder lever, vad de jobbar med och vad de gör på sin fritid.
Eleverna jobbar för fullt med att lära sig ännu mer om Europa genom att studera och ta reda på fakta i våra läroböcker i geografi, Koll påEuropa, för att kunna svara på frågor och kunna samtala om t.ex. vilken betydelse floderna har för människorna, om orsaker till varför vattendrag förorenas och vad vi människor ska göra för att vårda viktiga naturtillgångar, var det är mest tätbefolkat och varför, om viktiga industrigrenar i Europa, jämföra och upptäcka skillnader mellan de olika länderna m.m. Det här är en del av det viktiga och berikande geografiämnet.
Under arbetets gång tittar vi naturligtvis på filmer som gör att vi kan "resa" runt och besöka olika länder i Europa, och vi ser filmer om hav, sjöar och vattendrag, om bergsområden, om industrialismen och olika industrier, om miljöförstöring och klimatförändringar m.m.
Eleverna har också i grupper fått "Målfrågor" att svara på gemensamt, alltså frågor som visar att de nått de uppsatta målen, som de skriver på datorn och mailar till mig. De söker och formulerar svaren tillsammans och alla ska vara överrens och förstå vad de svarar. Det blir elevernas ansvar att lära varandra.