Lättare för somaliska familjer att återförenas
Migrationsöverdomstolen öppnar den dörr som stängdes 2009. Men enligt Röda Korset kvarstår problemen för adoptivbarn och barnlösa par.
2009 slog domstolen fast att det krävdes styrkt identitet för att anhöriga ska få uppehållstillstånd i Sverige. För somalier sjönk då andelen bifall från ca 90 procent till nära 0 procent. Många kunde inte styrka sin identitet i och med att Somalia saknar en stat som kan utfärda passhandlingar.
I och med domen från den 19 januari i år skapas en bevislättnadsregel. Den innebär att det istället kan räcka att släktskapet styrks via DNA, om inga andra uppgifter talar emot det. För många splittrade somaliska familjer, liksom för en mängd familjer från andra länder, öppnas nu en helt ny möjlighet till återförening.
Den irakiska familjens ombud, Karl Nilsson vid Röda Korset, säger i ett pressmeddelande att han är glad för familjens skull och för att deras argumentation vunnit gehör.
Anki Carlson som är ansvarig för familjeåterföreningsfrågor på Röda Korset är glad att man nu tar bort krav som hon menar varken överensstämt med internationell humanitär rätt eller barnkonventionen. Det är ett steg i positiv riktning.
- Vår förhoppning är förstås att en del av de familjer som väntat länge på återförening kan få en ny möjlighet nu. Men ett bredare grepp krävs och vi hoppas att den pågående utredningen ser över alla de hinder som finns för familjeåterförening, säger Anki Carlsson.
För barnlösa par, föräldralösa syskon eller adoptivbarn är det fortfarande svårt att visa på släktskap eller att legal ställföreträdare finns. Röda Korsets förhoppning är att detta ska lösas i och med den utlovade lagändringen i juli i år.