evidence: LUBLAŇ/VÍDEŇ 10. února (ČTK) - Předseda rakouského parlamentu Andreas Khol vyvolal rozhořčené reakce slovinských politiků i představitelů slovinské menšiny v Rakousku, když popřel práva Lublaně zastávat se zájmů své menšiny v Korutanech na základě ustanovení rakouské ústavy. Naznačil také, že splnit rozhodnutí ústavního soudu o právu menšiny na dvojjazyčné označení obcí není naléhavé, protože pro menšinu jsou důležitější slovinskojazyčné školky. Rakouská ústava v sedmém článku zaručuje práva slovinské a chorvatské menšiny a tehdejší Jugoslávii poskytuje právo garanta. V rozhovoru pro středeční lublaňský deník Delo ale Khol prohlásil, že „Jugoslávie již neexistuje, Slovinsko je nový stát a žádný právní nástupce Jugoslávie“, a proto nemůže za zájmy své menšiny v Rakousku intervenovat s odvoláním na sedmý článek rakouské Státní smlouvy (ústavy). V roce 1951 se ke slovinské menšině v Rakousku hlásilo 43.000 lidí, v roce 2001 už jen 12.500 lidí. Khol odmítl kritiku, že Rakousko menšinu nepodporuje. Snížení odůvodnil tím, že „ve vyhrocené situaci se lidé k menšinám nechtějí hlásit“. Pokud nastane „nová atmosféra spolupráce“, počet Slovinců v Korutanech se jistě zvýší, řekl.
claim: V rakouských Korutanech nenajdeme žádné slovinské menšiny.