evidence: „Je to dobrá zpráva, můžeme ji oslavit,“ prohlásila komisařka pro životní prostředí Margot Wallströmová, která na tiskovou konferenci svolanou po hlasování dumy rovnou přinesla i láhev šumivého vína americké provenience - v naději, že se k závazkům snižovat emise skleníkových plynů připojí i Spojené státy. „Kjótský protokol možná není dokonalý, ale je to jediný užitečný nástroj, kterým mezinárodní společenství disponuje v boji proti klimatickým změnám. Spojené státy by neměly zůstávat stranou boje, jehož výsledek bude klíčový pro budoucnost lidstva,“ prohlásil předseda EK Romano Prodi v komuniké, v němž také poděkoval ruskému prezidentovi Vladimíru Putinovi za jeho osobní příspěvek k ratifikaci. Aby Kjótský protokol začal platit, musí jej ratifikovat nejméně 55 zemí včetně těch, které celkem vypouštějí do ovzduší nejméně 55 procent skleníkových plynů. Bez USA, které produkují třetinu a jež odmítly ratifikaci v březnu 2001, musí tedy protokol podpořit většina ostatních rozvinutých zemí. Osud dohody nyní závisí z velké části na Rusku, které o ní ještě jedná. Loni v červnu ratifikovaly Kjótský protokol EU a Japonsko, Česká republika v říjnu 2001.
claim: Spojené státy americké nesouhlasí s Kjótským protokolem.