evidence: LUBLAŇ/VÍDEŇ 10. února (ČTK) - Předseda rakouského parlamentu Andreas Khol vyvolal rozhořčené reakce slovinských politiků i představitelů slovinské menšiny v Rakousku, když popřel práva Lublaně zastávat se zájmů své menšiny v Korutanech na základě ustanovení rakouské ústavy. Naznačil také, že splnit rozhodnutí ústavního soudu o právu menšiny na dvojjazyčné označení obcí není naléhavé, protože pro menšinu jsou důležitější slovinskojazyčné školky. Rakouská ústava v sedmém článku zaručuje práva slovinské a chorvatské menšiny a tehdejší Jugoslávii poskytuje právo garanta. V rozhovoru pro středeční lublaňský deník Delo ale Khol prohlásil, že „Jugoslávie již neexistuje, Slovinsko je nový stát a žádný právní nástupce Jugoslávie“, a proto nemůže za zájmy své menšiny v Rakousku intervenovat s odvoláním na sedmý článek rakouské Státní smlouvy (ústavy). Předseda slovinského parlamentu France Cukjati vzápětí v lublaňské televizi prohlásil, že pro jeho zemi jsou práva vyplývající ze sedmého článku rakouské ústavy „skutečností“, na které nelze nic měnit. Podle televize vyvolalo Kholovo prohlášení ve slovinských vládních kruzích „velký rozruch“, ostatně ministr zahraničí Dimitrij Rupel nedávno své rakouské kolegyni Ursule Plassnikové jasně řekl, že se Slovinsko za právního nástupce Jugoslávie v této otázce považuje. Lidovec (ÖVP) Khol rozhořčil i menšinové předáky v rakouských Korutanech, když jejich odmítnutí souhlasit se zřízením pouze 147 dvojjazyčných názvů obcí označil za „politováníhodné“. Menšinové organizace požadují splnit usnesení rakouského ústavního soudu, podle nějž je nárok na dvojjazyčné označení u každé obce, kde žije více jak deset procent příslušníků menšiny. Tuto podmínku splňuje údajně asi 400 obcí. Podle Khola ale vyvolává odpor německojazyčného obyvatelstva proti dvojjazyčnému značení především to, že Jugoslávie po válce vznášela vůči Rakousku nároky na území osídlená menšinou. „Staří lidé si to ještě pamatují, ti mají dlouhou paměť a spojují si to s dvojjazyčnými cedulemi. Proto je nesmíme znepokojovat,“ řekl. Odsoudil naproti tomu neupřesněné menšinové“ iniciativy, které chtějí narušit shodu, v níž zde v Rakousku žijeme“. V roce 1951 se ke slovinské menšině v Rakousku hlásilo 43.000 lidí, v roce 2001 už jen 12.500 lidí. Khol odmítl kritiku, že Rakousko menšinu nepodporuje. Snížení odůvodnil tím, že „ve vyhrocené situaci se lidé k menšinám nechtějí hlásit“. Pokud nastane „nová atmosféra spolupráce“, počet Slovinců v Korutanech se jistě zvýší, řekl.
claim: Rakouský politik Andreas Khol popřel právo Slovinska zastávat se zájmů své menšiny.