ovo mesto, Maribor, Celje, Ptuj, Lenart, Slovenj Gradec and Velenje. The number of very labour-oriented municipalities was lower than in 2017; municipalities Idrija and Nova Gorica no longer belong to this category. Among very labour-oriented municipalities, the municipality that particularly stands out is Trzin, which had three times more workplaces than persons in employment living in it. Daily or otherwise almost 5,300 persons in employment travelled to work in Trzin, while more than 1,200 persons in employment with residence in municipality Trzin commuted to work in other municipalities. Ljubljana is the most burdened by labour migration Labour migration usually takes place in both directions: »migration from the municipality« (persons in employment who work outside the municipality of residence) or »migration into the municipality« (persons in employment commute to work from other municipalities). How common these migrations are depends on the population and the number of workplaces in a particular municipality. The most intensive situation as regards labour migration is in Ljubljana, where daily or otherwise travel to work slightly more than 127,600 persons from other municipalities, while at the same time around 22,100 persons in employment with residence in Ljubljana commute to work in other municipalities. The total flows of labour migrations of Ljubljana include around 150,000 persons in employment, followed by Maribor (around 44,300), Celje (slightly more than 27,000) and Kranj with just over 25,600 persons in employment commuting to work in both directions. Osrednjeslovenska statistical region remains the only one with more workplaces than persons in employment living in it Labour migrations between statistical regions are not as frequent as between municipalities because they cover a larger area. At the end of 2018 there were around 169,300 (or 19.6%) labour migrants between statistical regions. Compared to 2017 the share of labour migrations between statistical regions increased by 0.4 of a percentage point. The Osrednjeslovenska statistical region was the only one (the same as in 2017) with more workplaces than persons in employment living in it (by 28.6%). On the other hand, the Zasavska statistical region had almost 40% fewer workplaces than persons in employment living in it. A comparison by sex shows that more men than women had their workplaces outside the statistical region of residence; almost 60% of labour migrants between statistical regions were men. How frequent are labour migrations between cohesion regions? Even less common is labour migration between cohesion regions. In 2018 there were slightly more than 87,100 (or one tenth) labour migrants between cohesion regions. Zahodna Slovenija had 12.2% more workplaces than persons in employment living in it. The labour migration flow at the level of cohesion regions is stronger in the east-west direction; almost 64,700 persons in employment commute to work from Vzhodna to Zahodna Slovenija and four times fewer (almost 16,100) persons in employment in the opposite direction (from Zahodna to Vzhodna Slovenija). How interesting is Slovenia for foreign daily migrants from neighbouring countries? Foreign daily migrants are people who are citizens of neighbouring countries (Italy, Austria, Hungary or Croatia) and work in Slovenia but do not have a registered permanent or temporary residence in Slovenia. At the end of 2018 slightly more than 3,900 foreign daily migrants were employed in Slovenia, 79.4% of them men. Compared to 2017 the number of foreign daily migrants increased by 26%, the most from Croatia (by about 900), while the number of daily migrants from Hungary was slightly lower (by about 120). Most of the foreign daily migrants were from Croatia (around 2,550), followed by Italy (slightly more than 1,000) and Hungary (around 270). Slovenia is the least interesting for citizens of Austria, as only 70 of them commuted daily to work in Slovenia.
ovo mesto, Maribor, Celje, Ptuj, Lenart, Slovenj Gradec in Velenje. Od konca leta 2017 se je število takih občin zmanjšalo za dve; v to skupino občin se ne uvrščata več občini Idrija in Nova Gorica. Med temi občinami je še posebno izstopala občina Trzin, ki je imela trikrat več delovnih mest kot delovno aktivnih oseb s prebivališčem v tej občini. Dnevno (ali kako drugače) je prihajalo na delo v to občino skoraj 5.300 oseb iz drugih občin, hkrati pa je iz te občine odhajalo na delo v druge občine nekaj več kot 1.200 delovno aktivnih prebivalcev. Z delovnimi migracijami je številčno najbolj obremenjena občina Ljubljana Delovne migracije običajno potekajo v obeh smereh: »iz občine« (delovno aktivni prebivalci določene občine imajo delo zunaj te občine) in »v občino« (v posamezno občino prihajajo na delo delovno aktivne osebe iz drugih občin). Kako močne so te migracije, je odvisno od naseljenosti in števila delovnih mest v posamezni občini. Z delovnimi migracijami v obeh smereh je najbolj obremenjena občina Ljubljana, saj vanjo dnevno (ali kako drugače) prihaja na delo nekaj več kot 127.600 oseb iz drugih občin, hkrati pa iz nje odhaja na delo v druge občine okoli 22.100 njenih delovno aktivnih prebivalcev. Oba tokova delovnih migracij za občino Ljubljana sta tako znašala skoraj 150.000 delovno aktivnih oseb; sledile so občine Maribor (okoli 44.300), Celje (nekaj več kot 27.000) in Kranj (nekaj več kot 25.600). Osrednjeslovenska statistična regija še naprej edina, ki ima več delovnih mest kot delovno aktivnih prebivalcev Delovne migracije med posameznimi statističnimi regijami so manj številne kot delovne migracije med občinami, saj zavzemajo statistične regije večje teritorialno območje. Ob koncu leta 2018 je bilo medregijskih delovnih migrantov okoli 169.300 ali 19,6 % delovno aktivnega prebivalstva. Od konca leta 2017 se je delež medregijskih delovnih migrantov povečal za 4 desetinke odstotne točke. Osrednjeslovenska statistična regija je v letu 2018 (in tudi v letu pred tem) imela edina več delovnih mest kot delovno aktivnih prebivalcev, in sicer za 28,6 %. Zadnja po vrednosti tega podatka je bila zasavska statistična regija; te je imela skoraj 40 % manj delovnih mest, kot je imela delovno aktivnih prebivalcev. Tudi medregijski delovni migranti so bili v večjem odstotku moški (skoraj 60 %). Kako številne so delovne migracije med kohezijskima regijama? Še manj številne kot medregijske so delovne migracije med kohezijskima regijama. V letu 2018 je bilo takih delovnih migrantov nekaj več kot 87.100 ali desetina delovno aktivnega prebivalstva. V zahodni Sloveniji je bilo za 12,2 % več delovnih mest, kot je bilo delovno aktivnih oseb s prebivališčem v tej kohezijski regiji. Tok delovnih migracij na ravni kohezijskih regij je močnejši v smeri vzhod–zahod; na delo v zahodno Slovenijo prihaja namreč skoraj 64.700 delovno aktivnih prebivalcev iz vzhodne Slovenije, v nasprotni smeri (iz zahodne v vzhodno Slovenijo) pa štirikrat manj (približno 16.100 delovno aktivnih oseb). Kako zanimiva je Slovenija za tujce dnevne migrante iz sosednjih držav? Tujci dnevni migranti so osebe, ki so državljani sosednjih držav (Italije, Avstrije, Madžarske ali Hrvaške) in delajo v Sloveniji, vendar tu nimajo prijavljenega nobenega (niti stalnega niti začasnega) prebivališča. Podatki za leto 2018 kažejo, da je bilo v Sloveniji delovno aktivnih nekaj več kot 3.900 tujcev dnevnih migrantov, od tega je bilo kar 79,4 % moških. Glede na leto 2017 se je število tujcev dnevnih delovnih migrantov povečalo za 26 %, še najbolj iz Hrvaške (za približno 900), medtem ko se je število dnevnih migrantov iz sosednje Madžarske nekoliko zmanjšalo (za približno 120). Največ jih je prihajalo iz Hrvaške, okoli 2.550; iz Italije jih je prihajalo nekaj več kot 1.000, iz Madžarske pa okoli 270. Slovenija je z vidika dela še najmanj zanimiva za Avstrijce; lani je dnevno prihajalo k nam na delo le 70 prebivalcev te sosednje države.