Z vidika Slovenije se lahko sklepa, da odprava kvotnega sistema ne pomeni takojšnje ponovne domače pridelave sladkorne pese oziroma proizvodnje sladkorja. Zaradi (predvidoma presežne) ponudbe sladkorja iz starih držav članic na trgu sladkorja v EU in posledično verjetno nižje cene sladkorja v prihodnje pa domača pridelava sladkorne pese oziroma proizvodnja sladkorja verjetno ne bi bila stroškovno učinkovita.
Beli sladkor je naravno sladilo, ki vsebuje več kot 99,5% saharoze v suhi snovi. Zaradi svojih lastnosti spada med tiste primarne proizvode na svetu, s katerimi se največ trguje. Pridobiva se ga lahko neposredno iz sladkorne pese ali posredno iz sladkornega trsa kot surovi sladkor, ki se ga nato prečisti v beli sladkor. Trg sladkorja v EU je zelo reguliran, tako s proizvodnimi kvotami in minimalno odkupno ceno za sladkorno peso kot tudi z zunanjetrgovinsko politiko. V predhodni reformi trga sladkorja (v letu 2006) je prišlo do velike prerazporeditve kvot za pridelavo sladkorne pese in proizvodnjo sladkorja v EU. Pridelava sladkorne pese in proizvodnja sladkorja sta se pretežno skoncentrirali v starih državah članicah, medtem ko sta bili v Sloveniji in osmih drugih državah članicah ukinjeni. Izvoz in uvoz trsnega in belega sladkorja v EU V obdobju po reformi iz leta 2006 se je v EU povečal uvoz trsnega sladkorja za prečiščevanje iz tretjih držav (izvoz tega sladkorja iz EU je zanemarljivo majhen in zato na grafikonu spodaj ni prikazan). Količina uvoženega trsnega sladkorja za prečiščevanje iz tretjih držav je bila največja v letih 2011 in 2013, in sicer 2.634.314 ton v letu 2011 in 2.601.396 ton v letu 2013. Izvoz belega sladkorja iz EU v tretje države je po letu 2006 znatno upadel. Iz EU izvožena količina belega sladkorja v tretje države je upadla iz 6.083.784 ton v letu 2006 na 1.457.669 ton v letu 2007. Trsni sladkor za prečiščevanje se uvaža iz južno- in srednjeameriških ter karibskih držav (v letu 2016 je uvoz trsnega sladkorja za prečiščevanje iz teh držav predstavljal okoli 53% vsega v EU uvoženega trsnega sladkorja za prečiščevanje), iz afriških držav (35%) in azijskih ter pacifiških držav (okoli 12%). Carinska politika ter učinki segmentacije trga sladkorja v EU Zaradi visokih carin, ki veljajo za uvoz sladkorja v EU iz tretjih držav, je uvoz sladkorja v EU dejansko možen samo iz držav, ki so deležne preferencialne obravnave v okviru bilateralnih/multilateralnih tarifnih kvot, in iz t. i. najmanj razvitih držav, za katere velja od leta 2015 brezcarinski dostop brez količinskih omejitev na trg sladkorja v EU. Glavni učinek sistema kvot je bila razdelitev trga sladkorja na segment kvotnega sladkorja (ki je ločen od prostega svetovnega trga sladkorja) in na segment izven-kvotnega sladkorja (ki ni deležen subvencij za proizvodnjo); z izven-kvotnim sladkorjem se trguje za industrijski namen in za namen izvoza iz EU. Rezultat segmentacije trga sladkorja sta različni ceni za kvotni sladkor (višja) in izven kvotni sladkor (nižja). Z odpravo sistema proizvodnih kvot v EU 1. oktobra 2017 se lahko pričakuje večjo pridelavo sladkorne pese in s tem večjo proizvodnjo ter ponudbo sladkorja na trgu v EU, kar naj bi posledično povzročilo znižanje cen sladkorja. V grafikonu zgoraj so prikazane vrednosti in količine izvoza in uvoza belega sladkorja za Slovenijo. Slovenija je neto uvoznica belega sladkorja; razlika med količino uvoženega in količino izvoženega belega sladkorja predstavlja količino porabljenega belega sladkorja. Največja količina uvoza belega sladkorja je bila v Sloveniji zabeležena v letih 2011 (100.875 ton) in 2014 (100.794 ton); izvoženega pa je bilo v navedenih letih 24.883 ton (2011) oz. 56.112 ton (2014) belega sladkorja. V 2016 je količina uvoženega belega sladkorja znatno upadla, in sicer za 36% glede na količino uvoženega belega sladkorja v letu 2015 (z 97.613 ton na 62.380 ton); količina izvoženega belega sladkorja je v letu 2016 upadla za 19% (z 47.156 ton na 38.240 ton) glede na leto 2015, kar lahko nakazuje na zmanjšano domačo porabo belega sladkorja. Najpomembnejše države trgovinske partnerice Slovenije pri uvozu belega sladkorja so bile Italija White sugar is a natural sweetener containing more than 99.5% of sucrose in the dry matter. Due to its characteristics it is one of the most traded primary products in the world. It can be obtained directly from sugar beet or indirectly from sugar cane, as raw sugar, which is then refined into white sugar. The sugar market in the EU is highly regulated by both production quotas and the minimum purchase price for sugar beet as well as by external trade policy. With the previous reform of the EU sugar market, in 2006, there was a major redistribution of quotas for sugar beet and sugar production, which became mainly concentrated in the old Member States, while it was abolished in Slovenia and eight other Member States. Export and import of sugar in the EU Following the 2006 reform, there was an increase in the import of cane sugar for refining in the EU from the third countries (Extra EU export of cane sugar for refining is practically null). The export of white sugar from the EU was the largest in 2011 and 2013, namely 2,634,314 tons and 2,601,396 tons. After 2006, the export of white sugar from the EU to third countries decreased significantly. The quantities of white sugar exported from the EU to third countries decreased from 6,083,784 tons in 2006 to 1,457,669 tons in 2007. Cane sugar for refining is imported from South/Central American and Caribbean countries (in 2016, cane sugar import from these countries represented 53% of all Extra EU imported cane sugar from the third countries), from African countries (35%) and from Asian/Pacific countries (12%). The customs policy and effects of the sugar market segmentation in the EU Due to the high customs duties applicable to the import of sugar from the non-EU countries into the EU, the import of sugar is in fact only possible from the countries which, in the framework of bilateral and multilateral tariff quotas, benefit from preferential treatment for sugar exports to the EU and from the so-called least developed countries which have been permitted duty-free access without any quantitative restrictions in regard to their sugar export to the EU since 2015. The main effect of the quota system was the segmentation of the EU sugar market into the quota sugar (which is separated from the world sugar market) and the out-of-quota sugar (which is not production subsidized); out-of-quota sugar is traded for industrial use and for Extra EU export purposes. The result of the segmentation of the sugar market is different price for (within) quota produced sugar (higher) and out-of-quota produced sugar (lower). With the abolition of the quota system in the EU on 1 October 2017, more sugar beet production can be expected and consequently increased sugar production and its supply on the EU market, which is expected to cause a fall in sugar prices.