Római pápák listája
A kereszténység története Egyházi vezetők listái Itáliai uralkodók listái Pápák
A római pápák listája tartalmazza a római katolikus egyházfőket, vagyis a pápákat, pontifikátusuk szerint időrendbe helyezve, valamint néhány róluk készített statisztikai táblázatot.

A pápa (a Római egyházmegye püspöke) (épp a Római Birodalom településhierarchiájából következően) már a korai kereszténység időszakában is kitüntetett szereppel rendelkezett. A Római Birodalom hanyatlása idején a pápák voltak Róma város vezetői. Az 5–8. század között a pápák a keletrómai császárok befolyása alatt álltak, személyüket a császár jelölte ki. Az Itáliában terjeszkedő longobárd állam ellen azonban a frank uralkodóknál találtak védelmet. 751-ben a pápa megerősítette Kis Pipint az erőszakkal szerzett frank trónon, ezért a frank király 754-ben megvédte a pápát a longobárdoktól, és az Itáliában meghódított területeket 756-ban a pápának adományozta (a pápai állam születése). 774-ben Nagy Károly elfoglalta Itáliát, s megerősítette Kis Pipin adományát.

A 9–11. század között a pápák a német-római császárok befolyása alatt álltak. 1054-ben a keresztény egyház keleti (ortodox egyház) és nyugati fele véglegesen elszakadt egymástól. 1059-től a német-római császár nem szólhatott bele a pápaválasztásba (bíborosi testület szerepe), de a pápáknak az egész 11–12. század során harcolniuk kellett a császári befolyás ellen. A 13. században volt a legnagyobb a pápák világi hatalma, amely a központosított rendi monarchiák (majd a nemzeti abszolutizmusok) kialakulásával és a reformációval egyre csökkent. (Ezzel párhuzamosan viszont a pápák növelték a római katolikus egyházon belüli hatalmukat, amely törekvések csúcspontja az 1870-ben elfogadott pápai tévedhetetlenség dogmája.) 1309–1377 között a pápák a pápai hűbérbirtoknak számító, de a francia király befolyása alatt álló Avignonban székeltek.

A Rómába való visszatérés (1378) egyházszakadással járt (római pápák, avignoni pápák, sőt 1409–1415 között pisai pápa is), amit 1417-ben a konstanzi zsinaton sikerült felszámolni. Az olasz nemzetállam kialakulásakor, 1870-ben a pápák elveszítették világi birtokaikat, a Pápai Állam megszűnt, a pápák jogi helyzete tisztázatlan volt. (A pápák önkéntes lateráni fogsága.) 1929-ben a lateráni egyezmény rendezte a pápák helyzetét, s így megszületett Vatikán Állam.

## Római pápák

Jelmagyarázat:

- † = vértanú

### Ókor

#### Egyházüldözések kora (33–314)

#### Dogmatikai viták kora (314–701)

### Középkor

#### Nyugat és kelet elkülönülése (701–1048)

#### Virágzó középkor – A pápaság „fénykora” (1049–1304)

#### Késő középkor – Avignon, konciliarizmus (1305–1447)

### Újkor

#### Reneszánsz, reformáció (1447–1644)

#### Polgáriasodás, felvilágosodás (1644–1958)

#### 1958–tól napjainkig

## Általános megjegyzések

- Dátumok:
  - A pontifikátus dátuma a megválasztást tartja szem előtt, de ahol ez nem ismert, ott értelemszerűen a beiktatástól kezdődnek az évek.
  - A születési dátumok az első évezredben ritkán ismertek. (A táblázatban csak a nagyon valószínű évszámok szerepelnek ebben az időszakban.) A 11. századtól kezdenek gyakrabban megjelenni, a 13. századtól hozzávetőlegesen meghatározhatók, a 15. századtól pedig már napra pontosan is.
  - Az életkoroknál a betöltött évek vannak feltüntetve. A pontifikátusnál a betöltött évek és hónapok szerepelnek. Ahol hullám-jel (~) van, ott majdnem betöltötte az adott személy az adott évet/hónapot.
- Pápai cím: az itt felsorolt személyek a 4. századig Róma püspökei voltak, világi hatalommal pedig csak a 8. századtól rendelkeztek.
- Pápa vagy ellenpápa: bizonyos személyek (pl. II. Félix, Kristóf, VII. Bonifác, XVI. János) pápasága vitatható, ezeket a szaktudomány ma az ellenpápák közé sorolja.
- 120\. pápa nem létezik, ugyanis korábban a fent említett Kristófot tekintették annak.
- Nevek sorszámozása: néhány pápanév sorszámozása – különböző okok miatt – eltér a szokásostól, tehát:
  - 1\. Mártonok (Martinus):
    - I. Márton (pápa: 649–653)
    - II\. Márton (pápa: 882–884) = I. Marinus(z)
    - III\. Márton (pápa: 942–946) = II. Marinus(z)
    - IV\. Márton (pápa: 1281–1285)
    - V. Márton (pápa: 1417–1431)
  - 2\. Istvánok: bizonytalan, hogy a 752-ben megválasztása után 3 nappal – beiktatás nélkül – elhunyt II. Istvánt beszámítják-e a pápák közé. Utóda III. István ezért II. Istvánként is szerepel bizonyos forrásmunkákban. A Wikipédia mind a két sorszámot feltünteti a későbbi István pápáknál. (pl. II. (III.) István)
  - 3\. Félixek: bizonytalanság a fent említett II. Félix ellenpápa miatt. (Ebben a listában nem szerepel II. Félix pápa.)
  - 4\. Jánosok:
    - XVI\. János nincs (a korábbi ellenpápát tekintették annak, ld. fent)
    - XX\. János sincs: középkori legenda szerint IV. Leó (pápa: 847–855) és III. Benedek (pápa: 855–858) között beiktattak egy VIII. János pápát (a híres, magát férfiként feltüntető Johanna nőpápát), ezzel a Jánosok sorszáma eltolódott eggyel. E legendát szem előtt tartva vette fel az 1277-ben megválasztott Pietro Juliani a XXI. János nevet. Később a számozást visszaigazították (Johannát elhagyva), de csak XIX. Jánosig. XXI. Jánost már nem számozták át.
  - 5\. Bonifácok: VII. Bonifác nincs (a korábbi ellenpápát tekintették annak, ld. fent)
- Szerzetes pápák: az adatok hiányossága miatt bizonytalalan a számuk: a 266 pápából körülbelül (az élete végén szerzetesként szereplő XVIII. Jánost nem számítva) 49 pápáról tudott/valószínű, hogy szerzetes volt. A következő rendekből kerültek ki: bencés, bazilita, ciszterci, ferences (és minorita), domonkos, ágoston-rendi, kamalduli, celesztinus, teatinus és Ferenc pápával jezsuita.

## Statisztikai táblázatok

### Pápák szerzetesrend szerint

### Legmagasabb életkorú és leghosszabb pontifikátusi idejű pápák

#### Legalább 90 (betöltött) évet megért pápák

#### Legalább 20 (betöltött) évig uralkodott pápák

### Szentté avatott/szentként tisztelt és boldoggá avatott pápák

#### Szent pápák

#### Boldog pápák

### Nem halálukig pontifikáló pápák

## Érdekességek

- Johanna nőpápa – A legenda szerint 855 és 858 között egy nő ült a pápai trónon, VIII. János néven. Ez valószínűtlen, mert IV. Leó pápa halálát követően azonnal megválasztották III. Benedek pápát, ráadásul ebben az évben III. Anasztáz személyében még ellenpápa is fellépett.
- Magyar pápajelöltek – Bakócz Tamás volt az első magyar, akinek komoly esélye volt, hogy a pápai trónra kerüljön. II. Gyula pápa halála (1513) után sokat tett ezért Rómában, de a várt siker elmaradt. A második magyar esélyesnek 2013-ban Erdő Pétert tartotta a témával foglalkozó sajtó, de egy meg nem nevezett bíboros által kiszivárogtatott 2013-as pápaválasztási adatok alapján a valódi esélyes végig a címet végül elnyert Jorge Mario Bergoglio argentin bíboros volt.
- Akiből majdnem pápa lett – Giuseppe Siri genovai bíboros érsekből (1906–1989) négy konklávén is majdnem pápa lett (1958, 1963, 1978). Sőt egyes elméletek szerint 1958-ban már meg is választották volna pápának XVII. Gergely néven (fehér füst szállt fel), ám végül ott helyben lemondani kényszerült.
- A lemondó pápa – XII. Gergely (1415) óta XVI. Benedek az első pápa, aki lemondott.
- Afrikai pápák – Már három afrikai is ült a péteri trónon: I. Viktor pápa, Miltiadész pápa és I. Geláz pápa.

## A pápaságról szóló magyar nyelvű irodalom időrendben

- Karcsú Antal Arzén: A római pápák történelme szent Pétertől korunkig. Müller, Hoffmann, Smets, Sandini, Kolh. Burio s egyéb kútfők nyomán. Szeged, Pest, I–VIII., 1869–1871, 290+176+203+231+200+236+277+311 p
  - → reprint kiadás: Históriaantik Könyvesház, Budapest, 2012
- Weber Gyula: A pápaság története I–XI., Köhler K. F. (Lipcse), Budapest, Lauffer V. kiadása, 1871–1872, VIII. és 186+178+151+122+158+133+163+149+195+177+161 p
- Szokoly Viktor: A pápák bűnei I-III. Mérgezéseik, mészárlásaik, orgyilkolásaik, vérfertőztetéseik és fajtalanságaik, Szerzői kiadás, Pest, 1876, 468 p
- Áldásy Antal: A nyugati nagy egyházszakadás története VI. Orbán haláláig 1378–1389, Esztergom, 1896, 566 p
  - → reprint kiadás: Históriaantik Könyvesház, Budapest, 2010
- Goyau György: A pápaság egyetemes története (ford. Kubínyi Viktor), Budapest, 1900, 232 p
- Fraknói Vilmos: Magyarország egyházi és politikai összeköttetései a római szent-székkel I–III. ([I.] A magyar királyság megalapitásától a konstanczi zsinatig 1000–1417 [II.] A konstanczi zsinattól a mohácsi vészig 1418–1526 [III.] A mohácsi vésztől Magyarországnak a török járom alól fölszabaditásáig 1526–1689), Szent-István-Társulat, Budapest, 1903, 404+489+567 p
  - → reprint kiadás: Históriaantik Könyvesház, Budapest, 2010–2011
- Miskolczi Henrik: A pápák bünei. Mérgezéseik, mészárlásaik, orgyilkosságaik, vérfertőztetéseik és fajtalanságaik, Fritz Ármin Könyvnyomdája, Budapest, 1903, 159 p
- Chobot Ferenc: A pápák története, Rákospalota, 1909, 513 p
  - → reprint kiadás: Históriaantik Könyvesház, Budapest, 2012
- Leopold von Ranke: A pápák története (ford. Horváth Zoltán), Hungária Kiadás, Budapest, é. n. [1930-as évek?], 741 p
- Szabó Vendel: A pápaság (Kincsestár-sorozat), Magyar Szemle Társaság, Budapest, 1931, 79 p
- Tower Vilmos: A pápák szerepe hazánk megmentésében és fennmaradásában, Élet Irodalmi és Nyomda Részvénytársaság, Budapest, 1935, 368 p
- Ijjas Antal: Húsz évszázad viharában – Az egyház és a pápaság története, Magyar Írás, Budapest, 1948, 422 p
- Hangay Zoltán: A pápák könyve, Trezor Kiadó, Budapest, 1991, , 253 p
- Gergely Jenő: A pápaság története, Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1999, , 358 p
- Battista Mondin: Pápák enciklopédiája (ford. R. Vida Ilona), Szent István Társulat, Budapest, 2001, , 815 p
- Charles A. Coulombe: Krisztus helytartói – Szent Pétertől XVI. Benedekig, JLX Kiadó, Budapest, 2005, , 511 p
- P. G. Maxwell-Stuart: Pápák krónikája – A pápaság története a pápák uralkodása szerint Szent Pétertől napjainkig (ford. Zsuppán András), Móra Ferenc Ifjúsági Könyvkiadó Zrt., Budapest, 2007, , 247 p
- Reinhard Barth: Pápák – Szent Pétertől XVI. Benedekig (ford. Béresi Ákos), Alexandra Kiadó, Pécs, 2010, , 286 p
- John W. O'Malley SJ: A pápák története – Pétertől napjainkig, Jezsuita Kiadó, Budapest, 2020,

## A pápák irodalmi munkássága

Róma püspökei már a kezdeti időktől kezdve nagy irodalmi munkásságot fejtettek ki, és mind hivatali, mind teológiai műveiknek jelentős része máig fennmaradt. Ezeknek a nagyrészt latin nyelvű alkotásoknak egy része – így elsősorban pápai levelek, rendeletek, nyilatkozatok – egy magyar nyelvű terjedelmes, 1500 oldalas gyűjteményben is elérhető:

- Heinrich Denzinger – Peter Hünermann: Hitvallások és az Egyház Tanítóhivatalának megnyilatkozásai (Szent István Kézikönyvek, 9. kötet), Szent István Társulat, Budapest, 2004, , 1500 oldal

A pápák nem hivatali, hanem tudományos, teológiai munkásságáról egyelőre még nincs magyar nyelvű mű.