Szucsou
Kína települései Szucsou
Szucsou (, régebbi angolos latin betűs átírással Soochow), az egyik leghosszabb történelmi múltra visszatekintő, a 21. század elején pedig az egyik leggazdagabb kelet-kínai város és prefektúra tartományban, és közelében, a Nagy-csatorna mentén. Földrajzilag a Jangce alsó folyása közelében, a folyó deltavidékén, a , magyarul Nagy-tó partján terül el. Közigazgatásilag prefektúrai szintű város. A hozzá tartozó terület nagysága 8488,24 km2, ebből 2743 km2 a városi terület. Lakossága 2012 végén volt, ebből a városi lakos.

A várost i. e. 514-ben alapították. 2500 éves történelme gazdag eseményekben. A Han-dinasztia idejére tehető az első virágzása. I. sz. 100 körül a nagy számban beáramló lakosság révén az akkori világ tíz legnagyobb városa között volt. A 10. században, a Szung-dinasztia idején az ország egyik fontos kereskedelmi központja volt. A Ming és a idején a gazdasági erő mellett már kulturális központnak is számított, és egyben a világ legnagyobb olyan városa volt, amelyiknek nem volt fővárosi rangja. Nagyjából a 19. század derekától, a tajping-felkelés idején, de nem elsősorban annak következtében vesztette el regionális gazdasági vezető szerepét a feltörekvő kikötővárossal, jal szemben. Nagy szerepe volt ebben a csatornákon zajló vízi közlekedés fokozatos háttérbe szorulásának is az épülő vasutakkal szemben.

A város gazdasági fejlődésének lefékeződése azonban azzal a jótékony hatással is járt, hogy a 20. század ipari fellendülése nem tett nagy kárt a gazdag műemlékekben, különösen a világszerte híressé váló kertekben, amelyek 1997-ben illetve 2000-ben Szucsou klasszikus kertjei néven az UNESCO világörökségi listájára is felkerültek. A 69 megmaradt tipikus kínai kert közül néhány ezer éves múltra is visszatekinthet.

A Jangce mélyen fekvő deltavidékén elhelyezkedő várost sűrűn behálózzák a csatornák, ezek is hozzájárulnak a festői látképhez. Már a 20. század derekán kiszámították, hogy a csatornákon átívelő 310 híd miatt egységnyi területre több híd jut, mint Velencében.

Az ezredfordulón itt is, mint általában a Kínában meginduló rohamos gazdasági fejlődés során, már nagy tekintettel voltak a műemlékvédelmi és a környezetvédelmi szempontokra is, ezért a város turisztikai vonzereje töretlenül megmaradt.

A város jelképe az osmanthus virág és a kámforfa.

## Etimológia

A nevet hivatalosan i. sz. 589-ben, a rövid életű (581–618) idején használták először.

A 蘇 karakter, vagy egyszerűsítve 苏, a ', tulajdonképpen egy rövidített utalás a közeli ' hegyre. Ennek a névnek a második szótagja egy fűszernövényt, a kínai bazsalikomot (Perilla frutescens) jelöli. Ehhez adódik a városnév második tagja, a ', ami eredetileg egy adminisztratív körzetet jelentett, de fokozatosan, metonímia révén tartalma egy ilyen megye vagy tartomány székhelyére, azaz városra tolódott át. (Lásd pl. t is.)

## Történelem

A város helyén volt a ' kultúra bölcsője. A Tavasz és ősz korszak idején, a (i. e. 1046 körül – i. e. 256) korában a ' nevű törzsek éltek a vidéken, a dombok és a vizek találkozásánál, a -tó partján.

`A történetíró feljegyzései című művében számol be arról, hogy a -dinasztia uralkodója,  az i. e. 11. században megalapította a  államot a közeli  várossal mint központtal. Az udvart később a modern  körzet helyén fekvő  városba költöztették, amit a királyság nevéről nak is neveztek. I. e. 514-ben  király új fővárost alapított  városa néven, és ebből fejlődött ki a mai . I. e. 496-ban  királyt a város mellett lévő Tigris-hegyen temették el. I. e. 473-ban  államát legyőzte  királysága, és területét annektálta.  királyságát később, i. e. 306-ban  állama foglalta el. Ebből a korból származnak a városfal egyes fennmaradt részei.`

A Hadakozó fejedelemségek korában a várost megye () vagy parancsnokság () néven ismerték.). A Kínát egyesítő első császári uralkodóház, a idején a nevét 'ra változtatták. , a híres hadvezér i. e. 209-ben itt indította meg felkelését, ami hozzájárult a -dinasztia megdöntéséhez.

A Nagy-csatorna megépülte után, i. sz. 605-től stratégiai pozícióba került e fontos gazdasági útvonal mentén, és ettől kezdve a város az egész kínai történelem során ipari és kereskedelmi központ volt. A Tang-dinasztia idején a nagy költő és kormányzó megépíttette a -csatornát, ami azóta is összeköti a város központját a Tigris-heggyel. 1035-ben Konfuciusz-templomot alapított itt a híres költő és író, . A város az egyik fontos székhelye lett a császári vizsgáknak is. Ezen a hagyományon alapult az 1910-es években itt megnyitott korszerű főiskola.

1130-ban az északi feldúlta a várost. Ezt követte a mongol invázió 1275-ben. 1356-ban a vörösturbánosok felkelése egyik vezetőjének, nek a székvárosa lett, aki királynak kiáltatta ki magát. 1367-ben riválisa, a szintén a ellen lázadó 10 hónapos ostrom után foglalta el a várost, majd néven császárrá proklamálta magát, és ezzel megalapította a Ming-dinasztiát. Az új uralkodó leromboltatta a belvárosi palotákat és súlyos adókat vetett ki a helyiekre. A helyi vezető réteg egy része az új fővárosba, ba költözött. Ennek ellenére a város hamarosan újra gazdasági virágzásnak indult.

Marco Polo is öregbítette a város hírnevét a 13. században. Feljegyezte, hogy itt nagy tömegben gyártanak selymet, brokátot; iparból és kereskedelemből élnek. A nagy itáliai utazó szokásos túlzásaitól nem mentesen azt írta, hogy a város kerülete negyven mérföld és hatezer magas kőhíd található benne.

1488-ban a koreai Csoszon-dinasztia egy magas rangú tisztviselője, járt a városban, és úti beszámolójában elragadtatással emlékezett meg annak szépségéről és gazdagságáról. A város már ekkor is messze földön híres volt kertjeiről.

### Virágzó

`(, 1712–1777 után),  udvari festője 1759-ben alkotta ezt a 12 méter hosszú tekercsfestményt, ami művészi értéke mellett felbecsülhetetlen értékű dokumentuma a város akkori állapotának, életének, a korabeli kínai hétköznapoknak. A tekercset asztalra helyezve, a jobb oldalán kezdve lehetett megtekinteni, szakaszonként, mintegy utazást téve a városban és környékén. Ebben a korban a kínai festők már kezdték alkalmazni a nyugati perspektivikus ábrázolást, ezért a kép részletei nagy hűséggel és jól tanulmányozhatóan ábrázolják a 18. századi kínai városok életének egyes jeleneteit. A festményen több mint  emberi alak, 2000 építmény és 400 hajó, csónak látható. A művet 2013 októberétől 2014 januárjáig a londoni Victoria and Albert Museumban állították ki.`

#### Részletek a tekercsről

### 19. és 20. század

1860-ban újabb csapás sújtotta a várost, a tajping-felkelés katonái foglalták el. Az ópiumháborúk nyomán félgyarmati sorba süllyedt Kínában a Charles George Gordon brit hadvezér vezette császári csapatok foglalták vissza 1863-ban.

Lóczy Lajos már a tajping-felkelés után látogatta meg a várost. Úti beszámolója szerint a szabályos négyzet alakú várost 20 kilométernyi magas kőfal és széles csatorna vette körül. Vízi útjait a hajók tömkelege lepte el. A város ebben a korban, a 19. század végén is selyemszöveteiről, porcelánjáról – különösen a vörös mázas, úgynevezett bikavér vázákról – volt híres messze földön. A kor kínai divatáruit neve úgy fémjelezte, ahogy Európában Párizs vagy London neve segített eladni az árukat.

A város történetében a következő katasztrófát a második kínai–japán háború jelentette 1937-ben, amikor a japán invázió során számos kert is elpusztult. Ezek helyreállítása csak az 1950-es években indult meg.

Baracs Dénes az 1970-es években is arról számolt be, hogy a csatornák sűrű hálózata meghatározza a város életformáját, ezért is nevezik t Kelet vagy Kína Velencéjének. A lakosság jelentős hányada a vízen ringó hajókon születik, ott él, dolgozik és ott is hal meg végül. A csatornák partját szegélyező egy-két emeletes házak mindegyikéből lépcső vezet le a partra. A kor új jelensége volt a vasbeton bárkák megjelenése. A drága fa helyettesítésére vékony vasbetonból építették a hajókat, nagy, zárt légkamrákkal, amik biztosították ezeknek az 5–30 tonnás teherbírású alkotmányoknak az úszóképességét.

## Földrajz

`prefektúra a Kínai-alföld délkeleti részén,  tartományban, a Jangce torkolatvidéke feltöltött síkságának és a dombvidéknek a találkozásánál fekszik. Keleten , délen  tartomány, nyugaton a -tó, északon a Jangce határolja.`

### Közigazgatási beosztása

<table>
<thead>
<tr class="header">
<th><p>Térkép</p></th>
<th colspan="3"><p>Név</p></th>
<th><p>Lakosság<br />
(2010-es kínai népszámlálás)</p></th>
</tr>
</thead>
<tbody>
<tr class="odd">
<td><p>Népszerű magyar átírás</p></td>
<td><p>Kínai</p></td>
<td><p>Pinyin</p></td>
<td></td>
<td></td>
</tr>
<tr class="even">
<td rowspan="15" style="text-align:center;"></td>
<td></td>
<td></td>
<td></td>
<td></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td colspan="4" style="text-align:center;"><p>Belváros</p></td>
</tr>
<tr class="even">
<td><p>Kuszu körzet</p></td>
<td><p>姑苏区</p></td>
<td><p>Gūsū Qū</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td><p>Szucsou Új körzet</p></td>
<td><p>苏州高新技术产业开发区</p></td>
<td><p>Sūzhōu Gāo Xīnjìshù Chǎnyè Kāifāqū</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="even">
<td><p>Vucsong körzet</p></td>
<td><p>吴中区</p></td>
<td><p>Wúzhōng Qū</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td><p>Szucsou ipari park</p></td>
<td><p>苏州工业园区</p></td>
<td><p>Sūzhōu Gōngyèyuán Qū</p></td>
<td style="text-align:center; "><p>lásd Kuszu körzet</p></td>
</tr>
<tr class="even">
<td colspan="4" style="text-align:center; "><p>Elővárosok</p></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td><p>Hsziangcseng körzet</p></td>
<td><p>相城区</p></td>
<td><p>Xiāngchéng Qū</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="even">
<td><p>Vucsiang körzet</p></td>
<td><p>吴江区</p></td>
<td><p>Wújiāng Qū</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td colspan="4" style="text-align:center; "><p>Környező megyei jogú városok</p></td>
</tr>
<tr class="even">
<td><p>Csangsu</p></td>
<td><p>常熟市</p></td>
<td><p>Chángshú Shì</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td><p>Tajcang</p></td>
<td><p>太仓市</p></td>
<td><p>Tàicāng Shì</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="even">
<td><p>Kunsan</p></td>
<td><p>昆山市</p></td>
<td><p>Kūnshān Shì</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="odd">
<td><p>Csangcsiakang</p></td>
<td><p>张家港市</p></td>
<td><p>Zhāngjiāgǎng Shì</p></td>
<td style="text-align: right;"></td>
</tr>
<tr class="even">
<td colspan="3" style="text-align:center; "><p>Összesen</p></td>
<td style="text-align: right;"><p>'''</p></td>
</tr>
</tbody>
</table>

## Éghajlat

`a monszun által befolyásolt nedves szubtrópusi éghajlati övezetben fekszik. Nyarai forrók és nedvesek, a tél hűvös, párás. A téli, Szibéria felől fújó északnyugati szelek erős éjszakai lehűlést, havazást is okozhatnak. A hőmérsékleti maximum rekordját, az 1951-ben indult mérések óta, 2013. július 31-én mérték 40,1 °C-kal. A negatív rekordot 1958. január 16-án jegyezték fel −9,8 °C-kal.`

## Látnivalók

### Kertek

A város legfontosabb látnivalói a kertek, a kínai kertművészet kiemelkedő alkotásai, amelyek a világörökségi listára is felkerültek. A kertek általános jellemzői a kis tavak és a csatornák, a közeli Taj-tóból származó fantasztikus alakú sziklák, valamint a pavilonok és más építmények egyedi kombinációi. A kertépítés csúcspontján, a Ming-dinasztia idején 150–200 kert volt a városban, amiből mára 69 maradt fenn, ezek közül pedig 9 került fel a világörökségi listára.

A kínai kertek társadalmi szervezete, a Chinese Garden Society a kulturális forradalom kényszerű szünete után 1978-ban újította fel a tevékenységét, helyi egyesülete, a Suzhou Garden Society pedig egy évvel később alakult. A szervezet a nagy nemzetközi érdeklődésre támaszkodva gyorsan élénk kapcsolatokat épített ki, nem függetlenül az Egyesült Államok és Kína közötti kapcsolatoknak az 1970-es években megindult fejlődésétől. Ennek egyik eredménye volt az Astor-udvar (Astor Chinese Garden Court) nevű állandó kiállítás létrehozása 1981-ben a New York-i Metropolitan Művészeti Múzeumban, a i Hálók mesterének kertje fő motívumaival.

A kínai kertek elemeivel is ékesített természetes domb, a Tigris-hegy a történelmi óváros közelében a kínai történelem legnevezetesebb helyei közé tartozik. A 36 méter magas domb szigetként emelkedett ki a vízből, amikor a környéket még a tenger borította. Nevét állítólag alakjáról kapta, mivel némi fantáziával egy kuporgó tigrisre hasonlít. A legenda szerint i. e. 500 körül ide temették a állam uralkodóját, királyt. Eszerint a sírba temérdek kincset, aranyat és jádét, 3000 kardot helyeztek. A temetés utáni harmadik napon egy fehér tigris jelent meg a dombon. A dombot a későbbiek során számos uralkodó kutattatta, de nem találták meg a kincset. A hely ennek ellenére már a középkorban sok „turistát” vonzott, számos híres ember felkereste és meg is írta itteni élményeit. kori költő arról emlékezett meg, hogy egy életen át sajnálta: járt ban, de a Tigris-hegy megtekintését elmulasztotta.

### Templomok

A Tigris-dombon áll emblematikus jelképe, a nyolcszögletes, hétszintes, 54 méter magas téglapagoda, amit 959–961 között építettek. A pagoda a pisai ferde toronyhoz hasonlóan megdőlt, teteje 2,3 méterrel tér el a függőlegestől, de a dőlést itt is megállították.

`számos híres buddhista és taoista temploma körül a legnevezetesebb a . Ismertsége nagyrészt a  tartománybeli  költőnek köszönhető, aki már a 8. században költeményt írt róla, és ez bekerült A Tang-kor háromszáz verse című nevezetes gyűjteménybe is. A kolostort még 502-ben alapították, de jelenlegi épülete a 19. századból származik.`

### Csatornák

A városra jellemző csatornák közül a legnevezetesebbek az 1200 éve kiépült 3 kilométeres -utca és csatorna, valamint a 800 éve, körülbelül 120 hektáron létrehozott -úti negyed a csatornáikkal, folyóvizeikkel, ódon házaikkal, kulturális emlékeikkel.

### Felhőkarcolók

A város új üzleti negyede hatalmas felhőkarcolókkal büszkélkedhet. A legmagasabb a 302 méteres, 64 emeletes, kaput formázó kettős felhőkarcoló, a Kelet kapuja, amit 2014/2015-ben fejeztek be, de teljes magasságát már 2012-ben elérte.

## Gazdaság

A város gazdasági élete a Tang-dinasztia kora óta a textiliparra, elsősorban a selyem és az arannyal átszőtt brokát gyártására, valamint a fontos vízi utak – a Jangce és a Nagy-csatorna – által elősegített kereskedelemre épült. Már a 15. századtól fennmaradtak adatok a selyemszövő munkások sztrájkjairól, amelyek gyakran erőszakba torkollottak.

A kommunista forradalom győzelem után, 1949-től is az iparosítás útjára lépett. Megjelent, majd megerősödött a városban a fémfeldolgozás, szerszámgépipar, műszeripar, elektronikai ipar, vegyipar. Emellett a hagyományos iparágak is fennmaradtak, a kézműves termékeket, a lakkfa-árut, a jáde- és fafaragványokat, a szantálfából készült termékeket, a bársonyt elsősorban exportra termelték.

`a 20. század nagy visszaesései, illetve csendesebb fejlődése után az ezredforduló tájától az országgal együtt a gyors növekedés útjára lépett, és egyúttal a vezető városok közé emelkedett. 2012-ben a GDP termelése szempontjából Kína hatodik városa volt , , ,  és  után; az ipari termelés értéke szerint a második volt  után; a helyi költségvetés nagysága szerint a hatodik , , , ,  után; az export tekintetében a harmadik  és  után; a befektetett külföldi tőke szerint az ötödik , , Dalien és  után.`

A város, mint közigazgatási egység nemzeti jövedelme 2012-ben 10,1%-kal emelkedett. A helyi költségvetés bevétele 2002-től 2012-ig, összehasonlítható árakon 17-ről 120 milliárd ra (CNY, 2014. február 3-án 1 CNY egyenlő 37,6 HUF), mintegy hétszeresére nőtt. A három fő gazdasági ágazat, a mezőgazdaság, az ipar és a szolgáltatások aránya a GDP termelésében 1,5:54,2:44,2 volt.

A nagy külföldi multinacionális vállalatok közül 43 amerikai, 39 japán, 13 francia és 5 brit cég telepedett meg a városban.

### Mezőgazdaság

A mezőgazdaság (beleértve az erdészetet, állattenyésztést és halászatot is) termelési értéke 2012-ben 4,1%-os emelkedéssel elérte a 33,8 milliárd CNY-t. A gabonatermelés 1,177 millió tonna volt. A város környékén mintegy 1700 fajta terméket igazoltak szennyeződésmentes, „zöld” árunak. 431 új gazdasági szövetkezet alakult, ezzel a városkörnyéki szövetkezetek száma 2012-ben 3928-ra nőtt, amelyekben a vidéki háztartások 96%-a vett részt. A vidéki lakosság átlagos jövedelme 2012-ben 15%-kal nőtt.

### Ipar és építőipar

A város legújabb ipari fellendülése 1990-ben indult meg egy új ipari terület létrehozásával, amit 1992-re országos szintű kiemelt high-tech zónának nyilvánítottak (Suzhou National New & Hi-Tech Industrial Development Zone, SND). 2007 végére a külföldi vállalatok már 6,8 milliárd dollárt ruháztak be itt. Az SND területén 2014-ben mintegy 1500 külföldi vállalat működik, közülük 40 szerepel a Forbes magazin 500-as listáján.

1994-ben avatták fel szingapúri közreműködéssel az óvárostól nyugatra, 288 km2 területen létesült másik ipari parkot (Suzhou Industrial Park, SIP). 2002-ben a SIP területén belül létrehoztak egy külön, exportra termelő zónát, fejlett infrastruktúrával. Minden adminisztratív feladatot, vámeljárást már számítógépen lehetett intézni, és a külföldi befektetők jelentős kedvezményeket kaptak.

A város egészének ipari termelése 2012-ben 3,5%-kal nőtt és elérte a 3452,8 milliárd CNY-t. Ebből a magánvállalatok termelése 14%-ot, a külföldi tulajdonban lévő vállalatok termelése 55,4%-ot tett ki. Az építőipar termelése 12%-kal nőtt ebben az évben.

### Közlekedés és hírközlés

#### Autóutak

`a 274 km hosszú – autópálya vonalán helyezkedik el. Emellett érinti a Jangce folyó menti autópálya, valamint ba is vezet egy autópálya. A város körüli külső körgyűrű 2005-ben készült el. A 312-es számú kínai országos főútvonal is érinti a várost. 2012-ben 11,61 milliárd CNY-t fektettek be a közlekedés további fejlesztésébe, ebből 6,07 milliárdot útépítésbe és 3,5 milliárdot kikötőépítésbe. A városban és környékén az autópályák hossza elérte az 533,1 km-t. A magán-személygépkocsik száma egy év alatt 20,65-kal emelkedett és elérte az 1,445 milliót.`

#### Vasút

`a – vasúti korridoron fekszik, amihez három párhuzamos vasútvonal is tartozik. A város központi pályaudvara Kínában a legforgalmasabbak közé tartozik. Ezen halad át a Peking és  közötti „hagyományos” vasútvonal, a – intercity vasút és a nagy sebességű D- és G-sorozatú, főleg szintén  és  között közlekedő vonatok. A ig tartó 100 km-es utat a leggyorsabb vonatok 25 perc alatt teszik meg.`

A Északi Pályaudvaron halad át a 2011-ben megnyílt Peking–Sanghaj nagysebességű vasútvonal.

#### Légiközlekedés

`elérhető közelségében három repülőtér van. A  városával közösen üzemeltetett Sunan Shuofang International Airport, és  mellett két repülőtér, a Shanghai Hongqiao International Airport és a Sanghaj-Putungi nemzetközi repülőtér (Shanghai Pudong International Airport) is elérhető. Igaz, az utóbbihoz a közvetlen buszjárat menetideje három óra. A gyorsvasúthoz átszállás szükséges, de így is rövidebb idő alatt (két óra körül) megtehető az út. Rendelkezésre áll még 5 utasos iránytaxi  és normál taxi is.`

#### Folyami közlekedés

`kikötője a Jangce jobb partján 2012-ben 428 millió tonna árut és 5,86 millió konténert mozgatott meg, amivel a világ legforgalmasabb belvízi folyami kikötője lett.`

A városi kis folyókon és csatornákon élénk turistaforgalom is zajlik.

#### Városi közlekedés

A városban gyors ütemben folyik a tömegközlekedés fejlesztése. A kilenc vonalra tervezett metróhálózat első vonalát 2012 áprilisában, a másodikat 2013 decemberében adták át.

A városi buszokkal a település minden része elérhető. A viteldíj a megtett úttól függetlenül 1 CNY, illetve 2 CNY a légkondicionált buszokra.

A taxiközlekedés jól szervezett, okostelefon-applikációkon is megrendelhető. Az alapdíj 2014-ben 15 CNY + 3 CNY kilométerenként.

A régi, hagyományos riksák helyett az újabban Nyugaton, illetve Magyarországon is divatos pedálos járműveket, a pedicab-et lehet bérelni. Természetesen a kerékpár-kölcsönzés is széles körben elérhető.

#### Telekommunikáció

A telekommunikáció szektorában termelt jövedelem 2012-ben 9,1%-os emelkedéssel elérte 18,46 milliárd CNY-t. A telefonok száma 15,47 millió, a széles sávú internetet használók száma 2,678 millió lett.

### Turizmus

A 21. század elején a városban virágzó tömegturizmus nagy előzményekre tekinthet vissza. A városba már a kínai középkorban is sok látogató érkezett, az utazgató gazdag írástudók körében szinte elengedhetetlen volt a meglátogatása.

A 20. század viharos évtizedei után, már a viszonylagos konszolidáció hajnalán, a Kínába érkező külföldi turistacsoportokat a Tiltott Város és a kínai nagy fal mellett leggyakrabban a –– háromszög megtekintésére vitték el.

2012-ben már 3,22 millió külföldi turista érkezett a városba, ami 8,1%-os növekedést jelent a megelőző évhez képest. A turizmusból származó jövedelem 15,1%-kal nőtt. A belföldi turistákkal együtt a teljes idegenforgalom elérte a 115 millió főt. A városban 148 minőségi szálloda volt, közülük 75 darab 4 vagy több csillagos minősítésű.

### Szolgáltatás

A széles értelemben vett pénzügyi szolgáltató szektorban működő vállalatok száma elérte a 70-et, összesen több mint alkalmazottal. Együttes forgalmuk 20%-os növekedéssel meghaladta a 600 milliárd CNY-t. További 260 modern szolgálató vállalkozás jött létre, így számuk összesen 1042-re emelkedett.

## Környezetvédelem

`városa nagy figyelmet fordít a környezetvédelemre is. 2012-ben a város területén már 339 nap folyamán jó minőségű volt a városi levegő. A vezetékes ivóvíz minősége mindenütt kitűnő volt.`

A városban 2012-ben 174 környezetvédelmi projekt végrehajtása volt folyamatban, főleg a különböző légköri szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése érdekében.

## Tudomány és technika

A K+F kiadások a hegyi GDP 2,6%-át tették ki 2012-ben. A hi-tech ipar termelése 10,9%-kal nőtt. A város nagy figyelmet fordít a szellemi tulajdon védelmére, az elsők között van Kínában e téren. Ugyancsak nagy erőket összpontosítanak tehetségkutatásra, a kiemelkedő képességű fiatalok speciális oktatására.

## Oktatás és kultúra

A városban összesen oktatási intézmény működik, köztük 20 egyetem és főiskola.

A színjátszó és kulturális előadócsoportok száma 15, 12 kulturális múzeum és 36 egyéb múzeum valamint 12 közkönyvtár működik. A Szucsou tartomány hagyományos népi színjátszási hagyomány a Kun Qu opera 2008-ban került fel a UNESCO szellemi kulturális örökségi listájára.

## Egészségügy, társadalombiztosítás, átlagjövedelem

ban egészségügyi intézmény működik, közöttük 326 kórház. A kórházi ágyak száma , az orvosoké (8,4 illetve 6,4%-os növekedés 2011-hez képest). Az egészségügyi hálózat mind a városi, mind a vidéki körzetek 100%-át lefedi.

A városban a társadalombiztosítás rendszere élenjáró. Ez az első olyan körzet Kínában, ahol a különböző szociális és egészségbiztosítások rendszere gyakorlatilag a lakosság egészére kiterjed. Az egy főre jutó havi átlagjövedelem 2012-ben a körzetben a városi lakosság körében forintnak felelt meg, a vidéki lakosság esetében forint volt.

## Sport

A városban született sportolók a 2012. évi nyári olimpiai játékokon két arany- és egy ezüstérmet szereztek a kínai csapatnak. Ebben az évben még négy atléta lett világbajnok, és ezzel világbajnokainak száma 23-ra emelkedett. A városban 2012-ben 23 nemzetközi sportversenyt rendeztek. A lakosság 3,3 milliárd CNY értékben (124 milliárd forint) fogadott a sportra a számítógépes lottón, és ezzel a második lett a kínai nagyvárosok sorában.

## Kínai mondások a városról

„Szüless ban, élj ban, egyél ban, halj meg ban.” (生在苏州, 活在杭州, 吃在广州, 死在柳州) (Azaz az ott született híres emberekről, szépségéről, ételeiről, pedig a nanmu fából készült koporsóiról volt nevezetes, amelyben állítólag nem indul oszlásnak a test).

„Fent az ég, lent és .” (上有天堂,下有苏杭). (Azaz ami az égben a mennyország, az a földön ez a két város.)

„ban a vita kellemesebb, mint ban a hízelkedés.” (Utalás a városi ' dialektus kellemesnek tartott hangzására.)

## Híres Szucsouiak

- Szun-ce hadvezér, a hadtudomány egyik legnagyobb géniusza
- Po Csü-ji a Tang-dinasztia korának egyik legismertebb költője
- I. M. Pei Pritzker-díjas kínai származású amerikai építész
- Li Cseng-tao fizikai Nobel-díjas kínai-amerikai fizikus
- Fej Csün-lung kozmonauta

## Testvérvárosok

`testvérvárosai (zárójelben a kapcsolat létrejöttének éve):`

Ezen kívül a vezette prefektúra, illetve annak egyes városai is létesítettek számos, 2012-ig összesen 25 testvérvárosi kapcsolatot világszerte.

## Fordítás