Phenjan
Phenjan Ázsiai fővárosok Észak-Korea települései
Phenjan (kiejtése magyar beszédben: [phenjan], nem pedig \*[fenjan]) vagy a koreai neve után a tengerszint felett csupán 27 méterrel fekvő település a folyó partján, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság, azaz Észak-Korea fővárosa.

Mondák nyomán a király által alapított nevű településsel azonosítják. A város egykoron a koreai kereszténység fellegvára volt, ma azonban a többnyire ateista Észak-Korea legnagyobb városa. A koreai háború utáni újjáépítés óta a város látképét egy nagyon különleges stílus, a szocialista realizmus és a hagyományos koreai stílus keveredése határozza meg. Közigazgatási rendszere 19 körzetre osztja: 18 kerületre, és egy megyére. A 2011-es közigazgatási reformok óta a város területe csupán kétharmada az eredetinek.

A városban összesen öt vallási építmény található: négy keresztény templom (egy katolikus, kettő protestáns, egy görögkeleti), illetve egy mecset. Lélekszáma 2,8 millió fő, és habár sokáig éttermei csak a koreai konyhát képviselték, a közelmúltban számos külföldi stílusú létesítmény is nyílt a városban, mint például kínai, olasz és japán éttermek.

Tömegközlekedésének gerince a i metró, amely 1973-as megnyitásával a Koreai-félsziget első földalatti vasútja.

## Megnevezései

Neve szó szerint síkságot, sík földterületet jelent, eredeti kiejtése Puruna (부루나) volt. Történelmi nevei közé tartozik , melynek jelentése „a füzek fővárosa”, fűzfái a költészetben is megjelentek. A 21. században is számos épület viseli ezt a régi nevet, közülük a legismertebb a . Egy ideig a neve , tehát „nyugati főváros” volt, habár csupán tartományi székhely szerepét töltötte be.

Az 1910-től 1945-ig tartó japán megszállás ideje alatt a város kínai írásjegyeinek japán olvasata, Heidzsó (Heijō) volt a város megnevezése. A város beceneve a 20. század elejétől „Korea Jeruzsáleme” lett, mivel a koreai kereszténység központjává vált. Ez egészen 1948-ig, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kikiáltásáig tartott.

`1994-es halála után  néhány tanácsadója felvetette az ötletet, miszerint  -városra (김일성시; 金日成市) illene átnevezni, azonban mások szerint a déli fővárost, t kellett volna ezen a néven hívni (ahogy a dél-vietnámi fővárosból, Saigonból Ho Si Minh-város lett),  pedig a -város (김정일시; 金正日市) nevet kapta volna. Végül elvetették a javaslatot.`

A magyar Phenjan névalak az orosz Пхеньян átírása, kiejtése is helytelenül lett fenjan az első két betű rossz olvasásából.

## Földrajza

`az ország nyugati-középső részén helyezkedik el, egy síkságon, amely kb. 50 km-re található a Koreai-öböltől, a Sárga-tenger egyik ágától. A  folyó délnyugati irányba haladva szeli ketté a várost. A -síkság, ahol a város található, egyike a Koreai-félsziget legnagyobb síkságainak (a másik a -síkság), amelyek megközelítőleg azonos méretűek, 500 négyzetkilométeresek.`

A i szakaszán három sziget található: , és .

### Éghajlata

A város éghajlata nedves kontinentális, télen Szibéria felől fújó hideg, száraz szelek a jellemzőek, amelyek a teleket különösen hideggé teszik, és novembertől a következő év márciusáig tartó fagyot is eredményezhetnek, bár január kivételével a nappali átlaghőmérséklet minden hónapban valamivel fagypont felett alakul. A tél általában sokkal szárazabb, mint a nyár, a havazás átlagosan 37 napig tart.

A száraz, hideg tél és a nyirkos, meleg nyár közti átmenet április 22-e, az őszi „váltás” október 16-a környékén történik. A város egyik jellegzetessége a tavaszi hőmérséklet-ingadozás: nappal magas a hőmérséklet, éjszaka pedig alacsony. Ebben az évszakban a város átlaghőmérséklete mégis magasabb, mint az azonos szélességi fokon fekvő keleti- és nyugati-parti településeké. Nyáron, június és szeptember között az átlagos napi hőmérséklet gyakran meghaladja a 20 °C-ot.

A városban a valaha mért legalacsonyabb hőmérséklet –30,2 °C volt (1949), a legmagasabb pedig 37,2 °C (1939).

## Történelme

`területe már a - és Mumun-korszakokban (i. e. 8000 – i. sz. 300) is lakott volt, amelyet az 1950-es években feltárt ősi települések maradványai is bizonyítanak. Elődjét a legenda szerint i. e. 2333-ban alapította  néven , a koreai államalapító. Az észak-koreai hagyományok lal (아사달; 阿斯達),  hajdani fővárosával azonosítják.`

Valószínű, hogy a város területe később hoz, egy rövid életű államhoz tartozott. A Han-dinasztia uralkodója, egyik mai kerülete, a területén parancsnokságok felépítését rendelte el, melyek központja a (樂浪; koreai olvasatban: Rangnang) nevet kapta. Számos régészeti lelet a későbbi, Keleti Han (i. sz. 25–220) korból arra enged következtetni, hogy a Han-csapatok fosztogattak a környéken később.

A három királyság korszakában megalakult Rangnang (락랑국; 樂浪國) 313-ig tartott ki, ekkor bekebelezte.

427-ben fővárosa, 668-ban a kínai Tang-dinasztia keleti protektorátusának székhelye lett, amely nyolc évvel később, 676-ban Silla uralma alá került.

`idején  tartomány székhelye volt.`

Az háború idején a japán csapatok kezére került, egészen annak 1593-as visszafoglalásáig. A kései 17. században átmenetileg mandzsuk megszállása alatt állt, amíg a koreaiak békeszerződést nem kötöttek velük. A 16. században a kereszténység hatása elérte Koreát. a kereszténység koreai terjeszkedésének fellegvára lett, és 1880-ra több mint 100 templom épült itt. Ekkortájt már több protestáns hittérítővel rendelkezett, mint akármelyik ázsiai város.

1890-ben a város lélekszáma 40 ezer volt. 1894-ben, az első kínai–japán háború idején itt ütköztek meg a küzdő felek, amely a város részleges elpusztulásához és elnéptelenedéséhez vezetett. 1896-ban kettéválasztották tartományt, ekkortól a város Dél- székhelye lett.

1910-től, a gyarmati időszakban a város neve Heidzsó lett. 1931 júliusában, a -incidens következtében kínai-ellenes tüntetések zajlottak a városban, többnyire a korabeli sajtó túlzásai miatt.

1938-ra népessége meghaladta a 235 ezer főt.

1948 szeptemberében kikiáltották a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságot (Észak-Korea), melynek fővárosa lett. Az 1950 és 1953 között zajló koreai háború során a város jelentős része megsemmisült. Észak-koreai kutatók szerint 428 ezer bombát dobtak a városra. A bombák száma több volt, mint a város akkori lakosságáé. 1953 után szovjet támogatással újjáépítették, épületeinek jelentős része ma is a szocializmus stílusjegyeit viseli.

## Közigazgatása

`18 kerületből () és 2 megyéből () áll.`

2010-ben nagyszabású közigazgatási reformok következményeképp a város egyharmadát Észak- tartományhoz csatolták. A leválasztott, korábban fennhatósága alá tartozó területek:

- Kangnam (강남군; 江南郡)
- (중화군; 中和郡)
- (상원군; 祥原郡)
- (승호구역; 勝湖區域)

2011-ben azonban Kangnam ismét a város része lett, mivel mezőgazdasági hatékonysága stabilizálni tudta élelmiszer-ellátását.

## Vallási élete

A város Korea vallási központjának számított a kommunista hatalomátvételig, a koreai háború pusztításainak azonban majdnem minden észak-koreai templom áldozatul esett.

Kivételt képez a Templom (칠골교회; 칠골敎會), amely 1899-ben épült, és amelyet 1989-ben újítottak fel. 1988-ban felépült a Templom (봉수교회; 鳳岫敎會) és a (장충성당; 長忠聖堂), amely a katolikusok észak-koreai székhelyeként szolgál.

Ezeken kívül még két vallási épület található az észak-koreai fővárosban: a 2006-ban épült Életadó Szentháromság ortodox templom, vagy koreai nevén Templom (정백사원; 貞栢寺院) és a 2013-ban Irán támogatásával az iráni nagykövetség udvarában megépült Ar-Rahmán Mecset.

A Phenjani főegyházmegyét 1927. március 17-én szervezték meg, akkor még „Hpyeng-yang Apostoli Prefektúrája” néven. 1944. március 24-én a város apostoli vikáriusa lett. 1962. március 10-én a Szentszék püspöki rangra terjesztette fel, azonban valószínű, hogy azóta bebörtönözték és meghalt. A Vatikán hivatalosan csak 2013 júniusában távolította el posztjáról, azóta a Phenjani egyházmegye élén nincs senki, a körzettel adódó esetleges teendőket a Szöuli főegyházmegye érseke látja el.

Az észak-koreai alkotmány ugyan kiáll a vallásszabadság mellett, ugyanakkor számos nemzetközi szervezet, mint pl. az Open Doors szerint Észak-Koreában elnyomják a hívőket. 2016 decemberében azonban már megjelentek a karácsonyi díszek, így például a feldíszített karácsonyfa is.

## Gazdasága

`Észak-Korea ipari központja. A szén-, vas- és mészkőkészleteknek köszönhetően elsőként épült újjá a koreai háború pusztításai után. A könnyű- és nehézipar egyaránt jelen van a városban, és párhuzamosan fejlődtek.`

A nehézipari tevékenységek, mint például a cement-, kerámia-, lőfegyver- és lőszergyártás az ipar magja. A i könnyűipar képviselői közé tartoznak többek közt a textil-, lábbeli-, és élelmiszergyártó üzemek.

Megemlítendők továbbá a város határában termesztett gabonafélék, mint például a rizs, a kukorica és a szójabab. A főváros célja a teljes önellátás biztosítása húsból; a város külső kerületein lévő farmokon sertéseket, csirkéket és egyéb haszonállatokat tartanak.

A város évtizedek óta áramkimaradásokkal küzd. A probléma orvosolására építettek ban erőműveket, parancsára. Az építkezés második fázisa 2013 januárjában kezdődött a folyón. Az első két erőmű legfeljebb 300 MW-ot tud előállítani.

`Észak-Korea számos nagy bevásárlóközpontjának ad otthont, közülük néhány:`

- Áruház (보통강백화점; 普通江百貨店)
- i 1. sz. Áruház (평양시제1백화점; 平壤市第一百貨店)
- i 2. sz. Áruház (평양시제2백화점; 平壤市第二百貨店)
- Áruház (광복백화점; 光復百貨店)
- Áruház (락원백화점; 樂園百貨店)
- vasútállomás áruháza (평양역백화점; 平壤驛百貨店)
- i Gyermekek Áruháza (평양아동백화점; 平壤兒童百貨店).

A város boltokkal is rendelkezik, ami egy állami tulajdonú áruházlánc, és az a célja, hogy visszaszorítsa a feketepiacot úgy, hogy azok árainál olcsóbban árusít termékeket. Ez az áruházlánc kifejezetten abból a célból jött létre, hogy az állampolgárok pénzét az állam gazdaságában keringethesse, és az államhatalom fenn tudja tartani az ellenőrzést az ország egyre növekvő piaca felett.

## Városkép

A régi ból a koreai háború pusztításai során nem sok maradt meg. A háború után szovjet támogatással, elképzelései szerint építették újjá. Célja az volt, hogy egy erős főváros látképe fokozza az észak-koreaiak elkötelezettségét és önbecsülését a háború utáni időkben. A végeredmény: széles sugárutak, monumentális középületek, mozaikok és díszes mennyezetek.

`kerületekre (구역; ), azon belül lakótelepekre, szomszédságokra (동; ) osztható. Ezek a szomszédságok 5–6 ezer embernek adnak otthont. Számos lakosa toronyházakban lakik.  egyik célja volt, hogy korlátozza a város lakosságát, ezáltal az csendes és tágas lett, egyáltalán nem olyan, mint Kelet-Ázsia nagyvárosai.`

A város épületei három részre oszthatóak: emlékművek, hagyományos koreai épületek, illetve toronyházak. Észak-Korea legismertebb látványosságai nagyrészt emlékművek, mint például a torony, a i diadalív, vagy a i bronzszobrok. Az első közülük egy 170 méter magas gránitoszlop, amely a ideológia szimbóluma. 1982-re készült el, és gránittömbből áll – ennyi napot élt meg 1912 és 1982 között. A város kétségtelenül legismertebb épülete a , amely szintek számát tekintve a hetedik legmagasabb épület a világon, magasságát tekintve pedig harmadik, bár még nem nyitott meg.

A város látképét toronyházak uralják. A kormány 2011-ben tömeges építkezési programot indított, mely során 100 ezer új lakást építettek meg. A utcai lakáskomplexum is ebből a célból épült, miután , az ország egykori vezetője „szánalmasnak” nevezte az utca akkori látképét. Folyamatos felújítás és építkezés alatt állnak a város lakóépületei, ugyanakkor a szigetelésük gyakran hiányos, ritka, hogy felvonó, illetve a központi fűtésrendszer legyen bennük.

`folytatja apja munkáját, kormányzása alatt megépült a színes épületekből álló  Tudósok utcája (미래, 未來;  = „Jövő”), amelyet 2015 novemberében adtak át.`

2016\. április 3-án a Nap Palotája és a kereszteződés között megkezdődött a korszerű, hetvenemeletes épületekből álló utca (려명, 黎明; = „Pirkadat”) építése. A hatalmas, éjszakánként neonfényben úszó épületekből álló új városrészt, amelynek építésében a Koreai Néphadsereg katonái is részt vettek 2017. április 14-én adták át. 2017. április 19-én megkezdődött a beköltözés az újonnan átadott városrészbe, túlnyomórészben a Egyetem tanárai, oktatói lettek az első lakók.

### Látnivalók

A város legnagyobb látványosságai közé tartoznak:

- Nap Palotája (금수산태양궁전; 錦繡山太陽宮殿)
- i diadalív (개선문; 凱旋門) – Párizs diadalíve alapján készült, de magasabb nála.
- i szülőháza, avagy koreai hivatalos nevén i Forradalomtörténeti Ösvény (만경대혁명사적지; 萬景臺革命史迹地) a város peremkerületében
- torony (주체사상탑; 主體思想塔)
- Május Elseje Stadion (릉라도5월1일경기장; 綾羅島五月一日競技場)
- Stadion (김일성경기장; 金日成競技場)
- Nagyemlékmű (만수대대기념비; 萬壽臺大紀念碑)
- A Koreai Forradalom Múzeuma (조선혁명박물관; 朝鮮革命博物館)
- tér (김일성광장; 金日成廣場)
- Nemzetközi Hotel (양각도국제려관; 羊角島國際旅館)
- Egyesítés Diadalíve (조국통일3대헌장기념탑; 祖國統一三大憲章記念塔)

## Kultúra

A városban számos színház található, ezek közül a leghíresebbek:

- Népszínház (인민극장; 人民劇場)
- Művészeti Színház (만수대예술극장; 萬壽臺藝術劇場)
- i Nagyszínház (평양대극장; 平壤大劇場)
- Kelet-i Nagyszínház (동평양대극장; 東平壤大劇場)
- Nemzeti Drámaszínház (국립연극극장; 國立演劇劇場)
- Moranbong Színház (모란봉극장; 牡丹峯劇場)

Emellett a város számos szabadidős helyszínnek ad otthont:

- i Cirkusz (평양교예극장; 平壤巧藝劇場)
- i Görkorcsolyapálya (로라스케트장; -場)
- Április 25. Kultúrotthon (4. 25문화회관; 四二十五文化會館)
- Fiatalság Központi Otthona (청년중앙회관; 靑年中央會館)
- Nagy Népi Tudás Háza (인민대학습당; 人民大學習堂)
- i Nemzetközi Mozgóképotthon (평양국제영화회관; 平壤國際映畵會館)
- Vidámpark (개선청년공원; 凱旋青年公園)
- Népi Kultúrpalota (인민문화궁전; 人民文化宮殿)

### Gasztronómia

Mivel a város tartomány székhelye volt 1946-ig, kulináris téren hagyományai azonosak a tartomány jellegzetességeivel. A leghíresebb étele a , amely hideg húslevesben tálalt főtt hajdinatészta, vel és japán körtével a tetején. Fogyasztják a másnaposság ellenszereként is.

A város híres még pisztrángleveséről, amely a folyóban honos pisztrángból készül, sóval és feketeborssal. Szintén helyi specialitás a i módon készített onban, amely frissen főzött rizs, tetején szeletelt gombával, csirkehússal és kal (mungóbabból és zöldségekből készült palacsintával).

A város leghíresebb éttermei közé tartozik az és a .

2017 elején megnyílt a Takahasi szusibár, amelyet Fudzsimotó Kendzsi, hajdani szakácsa üzemeltet.

## Oktatás

Az 1945-ös felszabadulás előtt a városnak nem volt egyeteme, csupán két nagyobb felsőoktatási intézmény működött: a i Tanárképző Iskola és a i Orvostudományi Főiskola. Emellett három általános és középiskola, illetve egy-két szakiskola üzemelt a városban.

1946-ban megalapították a Egyetemet, és emellett számos kisebb oktatási intézményt. 1956-ban számos új általános iskola, 1958-ban pedig több új középiskola létesült.

A fejlesztéseknek köszönhetően a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság legnagyobb oktatási központjává vált. Napjainkban itt találhatók a legrangosabb észak-koreai egyetemek, amelyekre a legnehezebb bejutni az országban. Javarészt magas rangú párttagok gyermekei tanulnak a fővárosban.

Nemzeti szinten a leghíresebb és legnagyobb a Egyetem, de itt található többek közt:

- Egyetem (김형직사범대학; 金亨稷師範大學)
- Ipari Egyetem (김책공업종합대학; 金策工業綜合大學)
- i Orvostudományi Egyetem (평양의학대학; 平壤醫學大學)
- i Építőipari Egyetem (평양건설건재대학; 平壤建設建材大學)
- i Zenei és Táncművészeti Egyetem (평양음악무용대학; 平壤音樂舞踊大學)
- i Színművészeti Egyetem (평양연극영화대학; 平壤演劇映畵大學)
- Könnyűipari Egyetem (한덕수평양경공업대학; 韓德銖平壤輕工業大學)
- Koreai Testnevelési Egyetem (조선체육대학; 朝鮮體育大學).

## Infrastruktúra

### Közlekedés

`az ország közlekedési gócpontja. Közutakkal, vasútvonalakkal és légifolyosókkal rendelkezik belföldi és külföldi úti célokra egyaránt. Innen indul autópálya , , és  felé. Az ország legnagyobb vasútvonalai ide futnak be, a  vasútállomásra, ezek közül a legnagyobbak az északi , az északkeleti  és a déli . Nemzetközi vasúti járatok is indulnak innen  (25 óra),  (6 óra), illetve Moszkva (6 nap) felé. A város a  vonal révén összeköttetésben áll a Transzszibériai vasútvonallal. Egy ba tartó gyorsvasút tervezés alatt áll.`

Az állami tulajdonú Air Koryo nemzetközi járatokat indít a i nemzetközi repülőtérről az alábbi célállomásokra:

- (i nemzetközi repülőtér) – heti 5 járat
- ( nemzetközi repülőtér) – heti 2 járat
- Vlagyivosztok (Vlagyivosztoki nemzetközi repülőtér) – heti 2 járat
- Kuala Lumpur (Kuala Lumpur-i nemzetközi repülőtér) – heti 1 járat

2008 áprilisától az Air China rendszeresen indít járatokat a városba, ezeket a Covid19-pandémia miatt 2020 januárjában felfüggesztették.

Belföldi légi úticélok:


A metró, a villamos- és a trolihálózat végzi a közösségi utasszállítás javát. 2015 júliusában a forgalmasabb utak mellett kerékpárutak épültek. A városban kevés a személygépjármű, ezért a gépkocsibirtoklás Észak-Koreában státuszszimbólumnak számít, a lakosság nagy része kerékpározik. Néhány közút állapota sem megfelelő.

### Egészségügy

Az 1945-ös felszabadulás előtt a városban alig négy kórház üzemelt, napjainkban azonban ban számos kórház és rendelőintézet található. Ezek közül a legnagyobbak:

- Koreai Vöröskereszt Kórház (조선적십자종합병원; 朝鮮赤十字綜合病院)
- i Orvostudományi Egyetem Kórháza (평양의학대학병원; 平壤醫學大學病院)
- i Szülészet (평양산원; 平壤産院)
- Kórház (김만유병원; 金萬有病院)
- Városi 1. sz. Népkórház (평양시제1인민병원; 平壤市第一人民病院)
- Városi 2. sz. Népkórház (평양시제2인민병원; 平壤市第二人民病院)
- Városi 3. sz. Népkórház (평양시제3인민병원; 平壤市第三人民病院)
- Orvostudományi Kórház (고려의학종합병원; 高麗醫學綜合病院)
- Kugang Kórház (구강종합병원; 口腔綜合病院)

Ezenfelül minden körzetnek, megyének van saját rendelőintézete is.

## Turizmus

A turisták kizárólag államilag kirendelt kísérők jelenlétében nézhetnek várost ban. Ezek a kísérők az idegen nyelvek java részén beszélnek, így magyarul is. A városba látogatás megvalósulhat állami, vagy magántulajdonú (Koryo Tours, Uri Tours, Young Pioneer Tours) utazási irodán keresztül is.

## Sport

Az észak-koreai propaganda nagy hangsúlyt fektet a rendszeres testmozgásra, ennek köszönhetően a város számos állami, sportért felelős szervezet székhelye. Ezek közül a legnagyobbak:

- Testnevelési Iránymutató Bizottság (체육지도위원회; 體育指導委員會)
- Csoportgimnasztika Társulat (집단체조창작단; 集團體操創作團)
- Testneveléstudományi Kutatóintézet (체육과학연구소; 體育科學硏究所)

Továbbá itt találhatók Észak-Korea legnagyobb sportlétesítményei, ezek közül a legfontosabbak:

- Stadion (김일성경기장; 金日成競技場)
- Május Elseje Stadion (5월1일경기장; 五月一日競技場)
- Labdarúgóstadion (양각도축구경기장; 羊角島蹴球競技場)
- i Sportház (평양체육관; 平壤體育館)
- i Műjégpálya (평양빙상장; 平壤氷上場)
- Labdarúgóstadion (서산축구경기장; 西山蹴球競技場).
- Meari Lőtér (메아리사격관; 메아리射擊館)
- Mirim Lovaglóklub (미림승마구락부; 美林乘馬俱樂部)

## Híres szülöttei

- William D. Reynolds amerikai hittérítő (1867–1951)
- észak-koreai püspök (1906–?)
- zeneszerző és karmester (1906–1965)
- George McCune nyelvész, író (1908–1948)
- politikus (1912–1994)
- politikus (1923–2010)
- labdarúgó (1942–)
- Farkas Attila magyar labdarúgó (1978–)

## Testvérvárosok

- Moszkva, Oroszország
- Katmandu, Nepál (2001 novembere óta)
- Jakarta, Indonézia

## Panoráma