Szöul
Dél-Korea települései Szöul Ázsiai fővárosok
Szöul a Koreai Köztársaság fővárosa és egyben legnagyobb városa is, különleges igazgatású város a Koreai-félszigeten, a Koreai demilitarizált övezettől délre. A dél-koreaiak egynegyede lakik itt, elővárosokkal együtt az ország lakosságának csaknem a fele.

A Han folyó két partján fekvő város történelme i. e. 18-ra nyúlik vissza, a mai Szöul délkeleti részén ekkor alapította meg a fővárosát , a három koreai királyság egyike. Szöul a történelmi Korea fővárosa volt 1394-től 1948-ig, egy rövid időszaktól (1399–1405) eltekintve.

2012-ben a világvárosok listáján a nyolcadik helyet foglalta el, a világ egyik pénzügyi és kereskedelmi központja. Itt található a legnagyobb koreai konglomerátumok, például a Samsung, az LG Group és a Hyundai székhelye. A Forbes magazin 2008-ban a világ hatodik gazdaságilag legerősebb városaként jelölte meg. Szöul az ázsiai országok egyik legkedveltebb turisztikai célpontja, többek között a thaiok, a japánok és a kínaiak körében is, részben a koreai hullám hatásának köszönhetően.

Szöul rendkívül fejlett informatikai infrastruktúrával rendelkezik. Itt vezették be először a DMB mobiltévét és a vezeték nélküli nagy sebességű mobilinternetet. A városban vezeték nélküli széles sávú internet (WiBro) hotspotok találhatóak.

## Nevei és jelképei

A mai Szöul területén fekvő régi városnak számos neve volt a történelem folyamán: a -korban (위례성; 慰禮城), a Silla-korban (한주; 漢州), a -időkben (남경; 南京, „déli főváros”), a -korban (한성; 漢城) és (한양; 漢陽) néven ismerték, a japán megszállás alatt pedig volt a neve. A legtöbb koreai várossal ellentétben a Szöul névnek nincs handzsa megfelelője, a város 2005-ig a (漢城, 汉城) kínai írásjegyeket használta, ami a város korábbi nevéhez, a hoz tartozik. 2005 óta Szöul hivatalos handzsája a 首爾 (egyszerűsített: 首尔, ').

A város emblémája a Szöult körülvevő hegyeket, a Napot és a Han folyót szimbolizálja, és egy vidám, táncoló ember alakjára is hasonlít. A zöld hegy a környezet védelmét, a kék folyó a történelmet és a vitalitást, a központi Nap pedig a város jövőképét hivatott ábrázolni. A szimbólumok kalligrafikus ecsetvonásokra hasonlítanak. Az emblémát két híres festő művei: Napfelkelte a hegy fölött, valamint Kim Hongdo Táncoló fiú című festményei ihlették. Az emblémát 1996 óta használja a város. A város jelmondata angol nyelvű: Soul of Asia („Ázsia lelke”), melyben a Soul szó a város nevét imitálja. Szöul jelképe a ', egy mitikus, oroszlánra hasonlító állat, mely mind a kínai, mind a koreai mitológiában megtalálható. A város jelképét a palotában álló -szobrok alapján rajzolták meg. A kelet-ázsiai városok hagyományait követve Szöulnak is vannak természeti jelképei. Hivatalos virága az aranyfa, fája a páfrányfenyő, madara pedig a koreai szarka (Pica pica sericea); 까치 ').

## Földrajza

A Sárga-tengerbe torkolló Han folyó két partján terül el, területe 2013-ban 605,20 km2 volt. A várost erdős hegyek övezik, négy úgynevezett „belső hegy” és négy „külső hegy” veszi körül. A belső hegyek (a északon, a keleten, az nyugaton és a délen) az egykori erődfalon belül találhatóak, a négy külső hegy (a északon, a keleten, a nyugaton és a délen) azon kívül. A folyót követő síkságot dombok, meredek szigethegyek szakítják meg.

### Éghajlata

Éghajlata a monszun által befolyásolt, nedves kontinentális. A tél hideg és száraz, a nyár meleg és fülledt, a csapadék zöme is nyáron hullik. Az időjárási jellegzetességek miatt a legkellemesebbnek a tavaszi és őszi hónapok számítanak. Tavasszal Kína felől homokviharok érkezhetnek. A legmagasabb hőmérsékletet augusztusban mérik, a legalacsonyabbat januárban. 2012-ben 110 esős napot számoltak, a levegő átlaghőmérséklete pedig 12,2 °C volt.

## Történelme

A Han folyó környékét, ahol ma Szöul fekszik, i. e. 4000 körül már lakták.

A várost elsőként (i. e. 18) fővárosaként említik néven. Ebből az időszakból falmaradványok ma is találhatóak Szöul területén, a földfalról például úgy tartják, az egykori helyén emelkedik. A város az 5. századtól , a 6. századtól pedig Silla területéhez tartozott. idejében már nagyobb településnek számított.

A város (한성, „erődváros”) néven is ismert volt. A városban a nagy palotaépítési korszak a 11. és 14. század között zajlott. Ekkor építették a ma is álló ot (창경궁). Ezen kívül számos nyári rezidencia épült. Ekkoriban a főváros volt.

1392-ben a -dinasztia első királya, foglalta el a trónt, ekkor lett Szöul a főváros, és kezdték el építeni a városfalat is. 1405 és 1412 között épült fel a (창덕궁), 1616-ban pedig a (경희궁) palota. 1592-ben, az háborúban a japánok elfoglalták Szöult.

A várost eredetileg masszív erődfal vette körül, mely az állatok, a tolvajok és a támadások ellen védte a várost. A fal nagy része elpusztult, csak a hegyen lévő szakasz maradt meg. A városkapuk egy része ma is áll, leghíresebb közülük a és a . A időkben a kapukat reggel és este nyitották és zárták, a harangok megszólaltatása mellett.

1872-ben a király a ba (경복궁) vonult vissza. Ezt a palotát az -háborúban lerombolták, majd 1865-ben újjáépítették. 1876-ban a várost ismét elfoglalták a japánok, majd 1910-ben az egész országot. Ekkor a város hivatalos neve (경성 vagy 京城, „főváros”) lett.

A 19. század végén Szöul modernizálódni kezdett, Kelet-Ázsia első városa lett, amelyik elektromos áramot használt a királyi palotában; a rendszert az Edison Illuminating Company építette ki. Egy évtizeddel később már az utcákat is elektromos árammal világították. 1899-ben megindult a villamosközlekedés, 1912-ben pedig megjelent az első taxivállalat.

1945-ben, a japánok fegyverletétele után az amerikai hadsereg szállta meg várost. 1948. augusztus 15-én lett az újonnan létrejövő Koreai Köztársaság fővárosa. A koreai háború alatt többször is gazdát cserélt a város, a fővárost ideiglenesen ba kellett áthelyezni. A háborúban a város nagy része elpusztult, mintegy épület és 1000 gyár ment tönkre.

A háború után, az 1960-as évek gazdasági fellendülése magával hozta a népesség növekedését a városban, ahogy egyre több munkás települt be vidékről. Az 1970-es években Szöul területe jóval megnőtt, ahogy a terjeszkedő város bekebelezte a környező megyék településeit. 1974-ben megépült a szöuli metró első vonala.

2012-ben a város népessége Dél-Korea népességének 20%-a volt. Szöul az ország gazdasági, pénzügyi és kulturális központja, számos Fortune 500-listás koreai cég, például a Samsung, az SK Group, a Hyundai, a POSCO és az LG Group székhelye található itt.

A város a sport terén is kiemelkedő, 1986-ban az Ázsia-játékok, 1988-ban a nyári olimpia, 2002-ben pedig a labdarúgó-világbajnokság helyszíne volt.

## Önkormányzat és közigazgatás

Szöulnak 25 kerülete (구, ) van, melyek összesen 423 ból (동) állnak. A tovább osztható okra (통), ezek száma 2013-ban volt. Ezek az adminisztratív egységek tovább oszthatóak okra (반), melyek száma összesen . A legnagyobb területű kerület 47 km2-rel, a legnépesebb pedig , 2020-ban fővel.

A -korban a várost a irányította, melynek élén a polgármesternek megfelelő állt. A japán uralom idején a városvezetés neve volt. A város az amerikai katonai kormány idején, 1946. augusztus 15-én kapta meg a különleges igazgatású független város (특별 자유시, ) címet és lett tartománytól független. 1949. augusztus 15-től különleges igazgatású város.

A Szöuli Városi Önkormányzat élén a polgármester áll, akinek két adminisztratív feladatakot ellátó és egy politikai feladatokat ellátó helyettese van. A jogalkotói szerv a Szöuli Városi Tanács, melynek több mint 100 tagja van, akiknek többségét az adott kerület választja meg, 10 főt pedig az arányos képviselet jegyében választanak meg. A tanács élén az elnök áll, akinek két helyettese van. A tanács tagjai állandó bizottságokban vesznek részt.

## Demográfia

Szöul 2012-ben a legnagyobb népsűrűséggel rendelkező város volt az OECD ázsiai városai között, világviszonylatban pedig a második Párizs után. 2013 decemberében a város lakossága 10,43 millió volt, 1992 óta folyamatosan csökken, melynek okaként a magas költségeket és az elöregedő lakosságot nevezték meg. 2013-ban a lakosok közül 5,15 millió volt férfi és 5,28 millió nő. 2018 decemberére a város lakosságának száma 9,76 millióra csökkent.

2010-ben hivatalos regisztrációk alapján külföldi élt a városban, 2011-ben pedig fő, akiknek 66%-a ( fő) koreai származású kínai állampolgár volt. A külföldiek második legnagyobb csoportja kínai nemzetiségű ( fő), a harmadik csoport pedig amerikai állampolgár (nem számolva a koreai-amerikaiakat; 9999 fő). A negyedik csoportot a Kínai Köztársaság (Tajvan) állampolgárai alkották (8717 fő). 2013-ban Szöulban külföldi élt.

Szöul népességének változása hivatalos népszámlálási adatok alapján

## Vallási élete

A 2005-ös népszámláláskor a város 9,7 millió lakosa közül 5,3 vallotta magát vallásosnak, közülük 1,6 millióan voltak buddhisták, 2,2 millióan vallották magukat protestánsnak, 1,3 millióan római katolikusnak, fő konfucianistának, fő pedig a követőjének. Mintegy 4,3 millió fő nem tartotta magát vallásosnak. Dél-Koreában a kereszténység rendkívüli mértékben növekszik, aminek köszönhetően Szöulban található a világ egyik legnagyobb keresztény gyülekezete: a pünkösdi-karizmatikus mozgalomhoz tartozó Joidói teljes evangéliumi templomnak egymillió tagja van; a világ 11 legnagyobb keresztény gyülekezetéből 10 található a dél-koreai fővárosban.

Ennek megfelelően a városban számos keresztény templomot emeltek, a székesegyház például 1898-ban készült el, Korea első gótikus stílusú épülete volt. Az első metodista templomot Szöulban 1897-ben emelték, ez a templom. A Szöuli anglikán székesegyház építésének első fázisa 1926-ban fejeződött be, ezt követően mintegy hetven évig félkész állapotban használták az épületet, majd 1996-ban adták át teljesen. Az ortodox kereszténység gyökerei 1900-ra nyúlnak vissza Koreában, a kerületben található Szent Miklós ortodox templom a koreai háború után épült.

A többi valláshoz képest az iszlám híveinek száma viszonylag kevés Koreában, így Szöulban is, ahol az első mecsetet az 1970-es években építették. A legtöbb mecset a város negyedében található, ahol sok külföldi lakik.

## Gazdasága

### Ipar és pénzügy

Szöul Dél-Korea gazdasági és pénzügyi központja, 2006-ban az ország GDP-jének 21%-a került ki innen. 2008-ban a Worldwide Centers of Commerce Index 9. helyre sorolta Szöult a kereskedelmi világvárosok sorában. A Global Financial Centres Index 2012-ben a 6. helyre sorolta Szöult a világ legversenyképesebb városai között, a jövőre nézve pedig a 15. helyen rangsorolta a The Economist Intelligence Unit a 2025 legversenyképesebb városai listában.

A hagyományos ipari ágazatokat fokozatosan felváltotta az elektronika, az informatika és az összeszerelő iparágak, azonban az élelmiszeripar és a nyomdaipar továbbra is fontos szerepet játszik Szöul gazdaságában. Itt található a Samsung, az LG Group, a Hyundai, a Kia és az SK vállalatok központja. A jelentős élelmiszeripari vállalatok közé tartozik a Jinro, melynek saját márkája 2011-ben a világ legtöbbet eladott szeszesitalmárkája lett. Az italgyártók között ugyancsak jelentős a Hite és az Oriental Brewery. Az élelmiszeripari cégek között kiemelkedő a Lotte, a Seoul Dairy Cooperative és a Nongshim Group.

Szöul pénzügyi központja az 1980-as évek óta szigete a Han folyón, ahonnan azonban a 2010-es években egyre inkább kiköltöznek a vállalatok a magas bérleti költségek miatt. Itt található a Koreai Értéktőzsde (KRX) szöuli kirendeltsége, mely a KOSDAQ részvénytőzsdéért felelős.

A városban található több nagy bank székhelye is, például a nemzeti bank Bank of Korea, a Shinhan Bank, a Korea Exchange Bank, az Industrial Bank of Korea vagy a Korea Development Bank. Utóbbinak Magyarországon is van fiókja. A külföldi bankok közül jelen van többek között a Standard Chartered, a Citibank és a HSBC. A Shinhan Bank Korea legrégebbi bankja, 1897-ben alapították néven.

2013-ban a városban munkanélkülit tartottak nyilván, csaknem 50%-uk a 30-59 éves korosztályból került ki.

### Vásárlás

Dél-Korea legnagyobb kis- és nagykereskedelmi piaca, a piac Szöulban található. A népszerű vásárló és szórakoztató központok közé tartozik , a közeli piac pedig a város legrégebb óta folyamatosan működő piaca. ban főleg a fiatalok, egyetemisták szeretnek vásárolni.

`a művészeti vásárok helyszíne, itt hagyományos és modern művészeti alkotásokat lehet vásárolni. A i bolhapiacon és a  bolhapiacon régiségeket árulnak.`

`a külföldi turisták és a városban állomásozó amerikai katonák által leginkább frekventált negyed. Szöul leggazdagabb negyedének ot tartják, itt található például a COEX Mall. A Jongszan elektronikai piac Ázsia legnagyobb, elektronikai termékeket árusító piaca.`

Szöul egyik legnagyobb bevásárló központja a Times Square, amely a világ egyik legnagyobb normálfilmes mozivásznával rendelkezik. A világ legnagyobb mozivászna is itt található, a Lotte Cinema World Towerben, mely kerületben található.

## Városkép

A -dinasztia fővárosaként Szöul (akkoriban ) gondosan megtervezett város volt, melyet 17 kilométer hosszú erődfal vett körül négy fő kapuval és négy mellékkapuval. Az utcák, épületek, paloták és a városfal elhelyezkedését is a fengsuj elvei alapján alkották meg. Szöul öt királyi palotája – a , a , a , a és a – és kerületekben található. A palotaegyüttes 1997 óta az UNESCO világörökség része.

A város felépítése jelentősen nem változott egészen a japán uralomig a 20. század elején. Szöult kettészeli a Han folyó, az északi részen találhatóak a régi város maradványai, míg a déli részen a modern negyedek. Évszázadokon át a kelet-nyugati irányban futó út volt a város fő ütőere és kereskedelmi központja, ezen az úton található a harangtorony, a haranggal jelezték régen a kapuk nyitását és zárását reggel és este. A japán uralom idején ehhez a főúthoz hozzáadtak egy észak–déli irányban futó főtengelyt. A hagyományos koreai lakóházak régen „ᄀ”, „ᄃ” és „ᄆ” formákban csoportosultak, ez az elrendezés a modern épületekre már nem érvényes. A régi negyedek lakóházaiból kevés maradt fenn Szöulban, többségük a hanokfaluban található kerületben.

A modern építészet tekintetében Szöulban számos felhőkarcoló található, a legmagasabb ezek közül az International Finance Center Seoul, 279 méterrel. Ennél csaknem kétszer magasabb lesz a Lotte World Tower, melyet 2011-ben kezdtek építeni és 2016-ra fejeznek be. A nevezetes modern épületek közé tartozik még a Tower Palace, az N Seoul Tower, a World Trade Center Seoul, a COEX Mall, a 63 Building, a Dongdaemun Design Plaza & Park, amelyet Zaha Hadid tervezett, vagy a szöuli városháza új épülete, ami Yoo Kerl munkája.

2010-ben Szöul a világ dizájnfővárosa volt.

## Kultúra

### Műemlékek

Szöul több építménye is szerepel az UNESCO világörökségi listáján, illetve a javasolt helyszínek listáján: a palotaegyüttes 1997-ben, a -szentély 1995-ben került védelem alá. A -dinasztia királysírjainak egy része a város területén található, ezek szintén a világörökség részét képezik. A javasolt helyszínek között szerepel Szöul erődfala. A kulturális örökségvédelmi program keretében számos épület kapott helyi jellegű védelmet is, például a park vagy arisztokrata háza, utóbbi néprajzi örökség.

### Színházak és mozik

A Koreai Nemzeti Színházat Ázsia első nemzeti színházaként, 1950-ben alapították. Négy terme közül a legnagyobb mintegy 1500 fő befogadására alkalmas. A Központot 1978-ban hozták létre, Szöul legnagyobb kulturális-művészeti központja, nagyterme 3000 fős, színházi előadások mellett koncerteket, balettelőadásokat, musicaleket is mutatnak be itt, de moziterme és kiállítóterme is van. Ezen felül több kisebb színház található a városban, például a musicaleket bemutató Charlotte Theater kerületben, mely Korea első, nyugati értelemben vett színháza volt.

Szöulban számos mozi található, egy részük független, kisebb mozi, más részük olyan nagy multiplex-láncokhoz tartozik, mint a CJ CGV – mely Dél-Korea legnagyobb multiplex-hálózata – a Lotte Cinema és a Megabox. A legtöbb multiplex mozi a népszerű kerületekben található, egy-egy mozijuk akár 10-20 teremmel is üzemel. Szöul első mozija a Seoul Cinema volt, mely 1907-ben nyílt meg. A világ legnagyobb mozivászna is Szöulban található, a Lotte Cinema World Towerben.

### Múzeumok

Szöulban 2013-ban 115 múzeumot tartottak nyilván, ezek közül 24 volt állami finanszírozású. A Koreai Nemzeti Múzeumot 1945-ben alapították, 2011-ben a világ 9. leglátogatottabb múzeuma volt, mintegy kiállítási tárggyal rendelkezik. A Nemzeti Néprajzi Múzeum a palotán belül található, és a koreai emberek hétköznapi életét hivatott bemutatni. a és a hanokfalu a hagyományos koreai hanoképítészetet és a modern idők előtti életmódot mutatja be.

A Koreai Háborús Emlékmű neve ellenére valójában múzeum, mely a történelem során elszenvedett különböző háborúknak, csatáknak állít emléket. A börtönben a japán megszállás alatt a függetlenségi mozgalomhoz tartozó koreaiakat végezték ki, ma történelmi múzeum működik benne.

A Szöuli Szépművészeti Múzeum a palota mellett található a kerületben, az Ilmin Művészeti Múzeum pedig újabb alapítású, a The Dong-a Ilbo napilap korábbi épületében kapott helyet. A Koreai Filmarchívumot 1974-ben hozták létre, a Digital Media Cityben található archívum és múzeum anyagai közül számos régi koreai film az interneten is megnézhető. A Természettudományi Múzeum az első állami természetrajzi múzeum volt Dél-Koreában. A koreai konyhaművészet iránti érdeklődést több múzeum is kiszolgálja a városban, a múzeum a nemzeti ételként számon tartott készítésével, történetével, fajtáival foglalkozik, míg a és konyhai eszközök múzeuma a koreai ételkülönlegesség, a fajtái, valamint az ősi koreai konyhai eszközök világába vezet, mintegy 2000 kiállítási tárggyal.

### Parkok

Szöulban számos parkot újonnan alakítottak ki a zöldövezet növelése érdekében. A nagyobb és jelentősebb parkok közé tartozik a park, ahol túrázni is lehet; itt található az N Seoul Tower. A Szöuli erdőt 2005-ben hozták létre a New York-i Central Park mintájára, mintegy 1,15 millió m2-en, madárlessel, botanikus kerttel, tematikus parkrészekkel, játszóterekkel, üvegházakkal, vízeséssel. Az Álomerdő Szöul negyedik legnagyobb parkja, m2-en terül el klasszikus koreai pavilonokkal, vadvirágkertekkel.

Az Olimpiai park az 1988. évi nyári olimpiai játékok helyszíne volt, a sportlétesítmények egy részét ma más célra is használják, például koncerteket szerveznek ide. A parkban gyakran forgatnak reklámfilmeket, televíziós sorozatok jeleneteit. A Világbajnokság-parkot a 2002-es labdarúgó-világbajnokság tiszteletére építették, Szöul legnagyobb területű parkja, mely öt kisebb parkból áll.

A park Szöul (és egyben Korea) legrégebbi városi parkja, 1897-ben hozták létre. Itt áll a pagoda, Dél-Korea 2. számú nemzeti kincse. Szöul fontos pihenőhelye a , a Han folyóba ömlő 11 kilométer hosszú patak a város szívében. 2005-ig beton fedte, ekkor alakították át sétálóvá, hidakkal, csobogókkal, szökőkutakkal. A szerelmespárok kedvenc találkahelye.

A Han folyó partján számos kisebb-nagyobb park is található, kerékpárutakkal.

Szöulban van a világ legnagyobb beltéri élményparkja, a Lotte World szórakoztató központban.

### Rendezvények

Szöulban számos rendezvényt szerveznek, vannak közöttük szezonális és ismétlődő fesztiválok, különleges bemutatók, és kifejezetten a turisták számára szervezett előadások, melyek koreai szokásokat elevenítenek fel. A fesztiválok közül jelentős a Hi! Seoul Festival, mely a világ egyik legnagyobb szabású fesztiválja, átlagosan 1,5 millió nézővel, melyet ősszel rendeznek meg, több száz előadóművész részvételével. A Hangang tavaszi virágfesztivál keretében a Han folyó mentén virágzó mintegy 1600 Prunus × yedoensis cseresznyefához vándorolnak ki a helybéliek.

A K-pop rajongói számára a város több rendezvényt is kínál, minden évben megrendezésre kerül a K-Pop Cover Dance Festival, melyre a világ minden tájáról jelentkeznek amatőr tánccsapatok, akik híres K-pop-dalok koreográfiáit dolgozzák fel. Az 1994 óta megrendezett Dream Concert koncerten válogatott K-pop-sztárok lépnek fel. Ezen felül több, egyszeri K-pop-fesztivált is tartanak minden évben, a különböző televíziócsatornák rendezésében.

A buddhista ünnepek közé tartozik a Lótuszlámpás-fesztivál, melynek során a résztvevők lámpásokkal vonulnak végig a kaputól a templomig. A konfuciánus rituálékat követő ünnepek közé tartozik a ', melyet május első vasárnapján tartanak. A rituálé során a -dinasztia királyai és királynéi előtt tesznek tiszteletet. A rituálé az UNESCO szellemi örökségi listáján is szerepel, emellett kiemelten kezelt koreai szellemi örökség. Szeptember harmadik vasárnapján tartják a ' (사직대제) rituálét, melynek keretében hagyományosan a föld és a gabona istenségeinek ajánlanak fel ételt és italt az ország népének jólétéért imádkozva. Ugyancsak a hagyományőrző ceremóniák része az őrségváltás, melyet 1496-tól tartottak a palota főkapuja előtt. 1996 óta elevenítik fel a hagyományt. Az palotában minden tavasszal és ősszel megrendezik császár és Min királyné esküvőjének rekonstruált előadását, mellyel a koreai királyi ceremóniákat kívánja a város bemutatni az érdeklődőknek.

### Éjszakai élet

Szöulnak élénk éjszakai élete van, sok üzlet, szórakoztató központ tart nyitva éjfél után is. Népszerűek az éjszakai kilátók, az N Seoul Tower vagy a 63 Building tetején, illetve több hídon is található kávézó kilátóval. A Lotte World és az Everland élményparkok is nyitva tartanak késő éjszakáig, fényjátékokkal és egyéb éjszakai programokkal. Szöulban a kaszinók többsége szállodákban található, az éjszakai klubok, bárok népszerű lelőhelye pedig negyede. A piac éjjel is nyitva tart. A Grand Hyatt Seoul és a Walking Hill korcsolyapályák télen éjszaka is nyitva vannak. A nyitvatartási idő tekintetében az éjszakai élethez alkalmazkodtak az éttermek, kocsmák is, de népszerűek a , az utcai ételárusító bódék is, ahol alkoholt is lehet fogyasztani.

### Technológia

Szöul rendkívül fejlett informatikai infrastruktúrával rendelkezik. Itt vezették be először a DMB mobiltévét és a vezeték nélküli nagy sebességű mobilinternetet. A városban vezeték nélküli széles sávú internet (WiBro) hotspotok találhatóak. Dél-Korea a világ leggyorsabb internetsebességével rendelkezik.

### Média

Szöul fővárosként az ország médiaközpontjaként is funkcionál. Az első modern újságok 1876 után jelentek meg. 1941-ben, a japán uralom ideje alatt a koreai nyelvű lapokat betiltották. Később a Li Szin Man és a vezette kormányok idején erős cenzúra működött, számos, a kormány nézeteivel ellentétes lap nem jelenhetett meg. Politikailag cenzúrázták az 1960-as években indult televíziócsatornákat is, ez egészen 1987-ig tartott, amikor bevezették a sajtószabadságot biztosító törvényt, aminek köszönhetően ugrásszerűen megnőtt a nyomtatott sajtótermékek és a televízió- illetve rádióadók száma.

Szöulban 2011-ben csaknem 1200 újságot, illetve folyóiratot adtak ki, ezek közül több mint 500 internetes alapú. A városban 21 földfelszíni sugárzású és 29 kábeltelevízió székel, a rádióállomások száma 8. Itt székelnek a legnagyobb példányszámú újságok, mint a Chosun Ilbo, a Dong-a Ilbo, a JoongAng Ilbo, a Hankook Ilbo vagy a The Hankyoreh; az olyan angol nyelvű lapok, mint a The Korea Herald vagy a The Korea Times. Ugyancsak Szöulban található a legnagyobb tévétársaságok székháza is, mint a KBS, az MBC és az SBS.

## Oktatás

Szöulban 2013-ban összesen 2670 oktatási intézményt tartottak számon. A város 869 óvodájából 700 magán üzemeltetésű. Ezen felül 597 általános iskola (초등학교, '), 382 ' (중학교), 318 középiskola (고등학교, '), 9 főiskola, 39 egyetem és 456 egyéb típusú oktatási intézmény volt regisztrálva.

Szöul egyetemei közül a legelismertebb az úgynevezett „SKY-hármas”, a Szöuli Nemzeti Egyetem, a (Korea) Egyetem és a Egyetem, ahová bekerülni presztízskérdésnek számít. Aki a három egyetem egyikén végez, annak az általános vélekedés szerint nagyobb esélye van jó munkaerő-piaci pozícióba kerülni, és házasság terén is jobbak az esélyei. Egy 2010-es felmérés szerint a magas beosztású állami tisztviselők 46,3%-a, a legnagyobb pénzügyi intézetek vezetőinek pedig 50%-a került ki a SKY-egyetemekről. A Szöuli Nemzeti Egyetem 2012-ben Ázsia negyedik legjobb egyeteme volt. Versenyképesnek számít több más szöuli egyetem is, például a Egyetem, a Egyetem, az Női Egyetem, a Egyetem vagy a Hanguk Idegennyelvi Egyetem.

## Infrastruktúra

### Közlekedés

Szöul az ország közigazgatási, gazdasági és kulturális központja. Jelentős pénzügyi központ, fontos vasúti és közúti csomópont forgalmas kikötővel.

A Szöulon belüli tömegközlekedésre vonaljegyen kívül T-money-kártya is használható, mely érvényes a buszokra, a metrókra és a taxikban is.

#### Közúti közlekedés

Szöul aszfaltozott úthálózata 2013-ban összesen 8197 kilométert tett ki, ebből 26 kilométer autópálya, 168 kilométer pedig főút volt. Az autópályák (고속도로, ') közül többnek is Szöul a végpontja, vagy áthalad rajta, ezek: a autópálya (1), a 2 autópálya (110), a autópálya (15), a –Szöul autópálya (171), a Szöuli autópálya-körgyűrű (100), a autópálya (120) és az nemzetközi repülőtér autópálya (130).

A városban 2013-ban mintegy 2,97 millió közúti járművet regisztráltak, ebből 2,4 millió volt személyautó.

#### Buszhálózat

Szöult expressz (', 고속) és intercity (', 시외) buszjáratok kötik össze a környező városokkal. Ezek általában más-más terminálról indulnak, a típusú terminálok mindkét típusú buszt indítják. Az expressz járatok csak a célállomáson állnak meg, illetve pihenőhelyeken útközben, valamint az autópályákon közlekednek. Az intercity buszok között is vannak olyanok, amelyek nem állnak meg, csak a célvárosban, ezek a buszok; a hagyományos, több településen is megálló járatok neve ilban (일반). Szöulnak hat nagy buszterminálja van, ezek közül három (kevert) típusú, kettő expressz terminál, egy pedig intercity terminál.

A Szöulon belüli buszjáratokat szín szerint különböztetik meg. A kék buszok a fő utak mentén közlekednek és hosszabb távolságokat tesznek meg. A zöld buszok rövidebb útvonalakon közlekednek, ezek úgynevezett „gyűjtőbuszok”, a metróhoz és a hosszabb útvonalakon közlekedő buszjáratokhoz viszik az utasokat. A piros buszok expressz járatok, melyek a külvárosba közlekednek. A sárga buszok egy kerületen belüli körjártok. A szöuli utak többségének saját buszsávja van a gyorsabb közlekedés biztosítására. A buszok számozása kerületfüggő.

A város 2025-ig a teljes buszflotta 40,5%-át elektromos buszokra cseréli le.

#### Metróhálózat

Szöul fejlett metróhálózattal rendelkezik, mely minden kerületet összeköt egymással és a környező településekkel. 23 vonallal rendelkezik, melyek összekötik a fővárost nal és tartománnyal, valamint Dél- és tartományokkal is. Utasforgalma meghaladja a 2619 millió főt, 2012-ben a tokiói metró után a legforgalmasabbnak számított. A metróvonalakat több különböző társaság üzemelteti, köztük az állami vasút, a Korail is. 2013 decemberéig a világ leghosszabb metróhálózata volt, 537 kilométerrel, ekkor átvette tőle a címet a metró. A szöuli metró a világ technikailag egyik legfejlettebb hálózata, mely mobiltelefon-vételt és ingyenes Wi-Fi-kapcsolatot is biztosít az utasoknak.

#### Vasúti közlekedés

A főbb városokkal vonatok kötik össze. A legtöbb városba a KTX nagysebességű vonatai is járnak, melyek normál sebessége több mint 300 km/h. A vonatokat a Korail üzemelteti.

A főbb vasútállomások:

- Szöul állomás, : vonal, vonal
- állomás, : Honam vonal, vonalak
- állomás, : /Honam/ vonalak
- állomás, : /// vonalak

#### Légi közlekedés

Szöult két nagy repülőtér szolgálja ki: a korábbi a repülőtér (ez eredetileg volt, de azt 1963-ban Szöulhoz csatolták), ami az egyetlen repülőtér volt Szöulban a koreai háború alatti felépítése után. Más helyi repülőterek is épültek a háború alatt, ilyen volt például a .

2001-es megnyitása óta az nemzetközi repülőtér (-sziget, ) lényegesen megváltoztatta a szerepét, ugyanis fogadja szinte az összes nemzetközi járatot és a helyi járatok nagy részét is, míg eleinte csak a helyi járatokat bonyolította le. forgalma ennek megfelelően először visszaesett, 2011-re azonban nyereséges reptérré lépett elő, mintegy 300 belföldi és 30 külföldi járattal, főleg üzletemberek használják. Járatokat üzemeltet például a Tokiói nemzetközi repülőtérre, valamint a nemzetközi repülőtérre, de Pekingbe, Oszakába és Nagojába is indulnak innen repülőgépek.

Az nemzetközi repülőteret 2005 óta 2014-ig az Airports Council International minden évben megválasztotta a világ legjobb repülőterének. Ázsia nyolcadik legforgalmasabb repülőtere volt 2013-ban, teherforgalmát tekintve pedig a negyedik. Mindkét repülőteret meg lehet közelíteni tömegközlekedéssel, az 5-ös és a 9-es metróval és az AREX reptéri metróval, t pedig az AREX vonal mellett KTX nagysebességű vasúttal is.

#### Hidak

A Han folyót a Szöuli Fővárosi Területen 28 híd szeli át, ezekből közvetlenül a város fennhatósága alá 20 híd tartozik, melyek összhossza 44,8 kilométer. A jelentősebbek közé tartozik a híd, mely hírhedt az öngyilkosságot megkísérlők magas számáról, a metróvonalakat kiszolgáló hidak közül a híd, a híd és a híd jelentős, utóbbin csak a 2-es metró közlekedik, sem gyalogos, sem közúti forgalmat nem szolgál ki. A , Hangang, , Hannam, és hidak híresek kilátóval egybeépített kávézóikról. A híd Szöul egyik leghíresebb hídja; két oldalán vízesés látható, melyet éjszaka különféle színekkel világítanak meg. Az Olimpiai híd és a híd építészeti szempontból számítanak érdekességnek.

#### Kikötő

Szöul korábban kikötővárosnak számított, mivel a Han folyó navigálásra alkalmas volt, és teherszállításra is használták. Torkolata azonban az Észak-Koreával közös határon található, így a koreai háború vége óta ilyen célt a folyó nem tud betölteni. Szöult a tenger felé kikötője szolgálja ki, mely 1883 óta üzemel.

### Közművek

Szöul éves elektromosáram-fogyasztása 2013-ban 46,5 millió MWh volt. Az áramellátást a Korea Electric Power Corporation (KEPCO) biztosítja, melyet 1898-ban hoztak létre Hansung Electric Company néven, és amely az 1900-as évek elején Szöul utcáinak közvilágításáért volt felelős. Az első villanykörtéket 1887-ben szerelték fel a királyi palotában, majd olyan generátort is beszereltek, ami 750 villanykörtét volt képes üzemeltetni. Az első, elektromos áramot szolgáltató vízerőművet pedig 1929-ben építették fel.

Az első modern vízvezetékrendszert Szöulban 1908-ban vezették be. Az első víztisztító telepet még császár idejében építették, mely akkor tonna csapvizet szolgáltatott néhány kerület számára. Szöul önkormányzata azóta több víztisztító telepet is üzembe helyezett és a csapvíz népszerűsítésére kampányt hozott létre, melynek keretén belül védjegyként regisztrálták a szöuli csapvizet Arisu néven. Az Arisu (Ariszu) korábban a Han folyó elnevezése volt. A Szöuli Fővárosi Területet a -víztározó látja el, mely a vízkészletet a - és a -víztározóból kapja. A 860 kilométernyi csőrendszer naponta m3 vizet szállít a fővárosba és környékére.

A földgázellátást az 1970-es évek óta a Seoul City Gas biztosítja.

A postaszolgálat 1884 óta működik, a Korea Post főpostájának új épületét kerületben 2007-ben adták át. A távírószolgáltatás 1885-ben indult meg Szöul és között, majd fokozatosan építették ki a kapcsolatot más településekkel. 1902-ben indult meg a telefonszolgáltatás a városon belül.

### Egészségügy

2013-ban Szöulban egészségügyi intézményt tartottak számon, ezek közül 57 általános kórház, 6 mentális betegségekre specializálódott intézmény, 32 pedig kifejezetten kínai alapokon nyugvó hagyományos koreai orvoslásra (한의학, ') specializálódott kórház. Öt szülészeti klinika is található a városban. Több olyan intézmény is van a városban, ahol nemzetközi klinika is található, ilyen például a Samsung Medical Center, a Szöuli Nemzeti Egyetemi Kórház vagy a Egyetemi Kórház.

Dél-Korea, és azon belül is Szöul népszerű célpont lett egészségügyi turisztikai szempontból, néhány év alatt megtöbbszöröződött az ilyen szolgáltatásokat kereső külföldiek száma. A plasztikai sebészet mellett a leginkább keresettek a fogászati szolgáltatások, a bőrklinikák, a lézeres szemműtét és a rákkezelés.

## Turizmus

Szöulban 2013-ban 5944 utazási iroda működött, 195 szálloda volt hivatalosan regisztrálva, ezek közül 22 kapott „1. osztályú deluxe” minősítést a városvezetéstől. 2013-ban külföldi turista látogatott Koreába, a legtöbben, mintegy 4,3 millióan kínaiak. Ezen kívül a legnagyobb létszámban japánok (2,7 millió) és amerikaiak () érkeztek. A külföldi turisták száma évről évre nagyobb, míg a 2000-es évek elején csupán ötmillió körül volt, 2011-re megduplázódott a számuk. Az országba érkező 12 millió külföldi közül 10 millióan Szöulba is ellátogattak, a kínai turisták 90%-a járt a városban. A növekedés nagyban köszönhető a koreai hullámnak, melynek keretében a koreai popzene és az ország televíziós sorozatai népszerűek lettek külföldön, főként az ázsiai országokban. A város számos televíziós sorozat helyszínéül szolgál, a sorozatok népszerűsége miatt a forgatási helyszínek is kedvelt turistacélpontokká válnak. 2019-re már 14 millióra nőtt a városba látogató turisták száma, amivel a világ hetedik leglátogatottabb városa lett.

A szöuli városvezetés felmérése szerint a külföldieknek eladott utazási csomagok nagyon hasonlóak minden országban, melyek fő programjai a paloták és egyéb népszerű történelmi helyek látogatása, vásárlás és koreai barbecue-éttermekben való étkezés. A városvezetés 2013-ban hitelesítési programot vezetett be, a város által kiadott igazolással rendelkező utazási csomagoknál meg kell felelni bizonyos színvonalnak – ezzel igyekeznek növelni a turisták elégedettségét. A felmérés szerint az ázsiai turisták által leginkább látogatott három helyszín a Kék Ház, a palota és a patak. Ezeken felül népszerű turistahelyszínnek számítanak még a Han folyó menti parkok, a park, a -szentély, a fiatalok körében népszerű út, ahol bárok, kis színházak, szórakozóhelyek, kávézók találhatóak; és bevásárlónegyedek, a külföldiek lakta , az N Seoul Tower kilátója, a Nemzeti Park, a Lotte World és a piacok.

Szöultól nem messze, még a Szöuli Fővárosi Területen találhatóak olyan népszerű látványosságok, mint a Koreai Szabadtéri Néprajzi Múzeum, ahol a -kori életbe lehet betekintést nyerni, az Everland élménypark vagy a erőd.

## Sport

Szöulban 2013-ban több mint sportcélú létesítmény volt, többek között: 87 sportkomplexum, 93 uszoda, 2418 tornaterem, 1494 golfpálya, több mint 4500 biliárdterem, 14 táncterem, 11 korcsolyapálya és 1 jachtkikötő. A közintézmények között szerepel három atlétikai pálya, 59 teniszpálya, 12 baseballpálya, 2357 sportcsarnok, 5 gateballpálya, 9 íjászpálya.

A Seoul World Cup Stadium a 2002-es labdarúgó-világbajnokság egyik helyszíne volt, emellett pedig a dél-koreai labdarúgó-válogatott hazai stadionja is egyben. A Sportkomplexum baseballstadionja az LG Twins és a Doosan Bears csapatok hazai pályája. A Stadion sportrendezvények mellett a helyi lakosok sportolási igényeit is kiszolgálja. Az 1988-ban rendezett nyári olimpia helyszínei az Olimpiai parkban találhatóak, itt kapott helyet az ország legnagyobb stadionja, az Olimpiai Stadion.

A városnak több labdarúgó-csapata is van, a dél-koreai labdarúgó-bajnokságban, a K League-ben egy szerepel, az FC Szöul az első osztályban. A Seoul E-Land FC 2015-től vesz részt a másodosztályban.

## Nemzetközi kapcsolatok

Testvérvárosok

Partnervárosok

## Fordítás