Egy rövid monológban tegyél úgy,
mintha történész lennél, aki
beszámol Magyarország
történelmének kulcsfontosságú
pillanatáról, az 1989. évi
rendszerváltás
alkotmánymódosításáról!
1989-ben a rendszerváltás keretében sor került az Alkotmány alapvető, gyökeres módosítására, melynek eredményeképpen Magyarország államberendezkedéseátalakult a modern demokráciák mintáját követve. Természetesen egy teljesen új alkotmány kidolgozásának elképzelése is felmerült a rendszerváltó erőkben, deehhez az akkor hatályos rendelkezések értelmében népszavazásra lett volna szükség, amelynek kimenetelét – a még az országban állomásozó szovjet csapatokra isfigyelemmel – kétségesnek ítélték. Az Ellenzéki Kerekasztal pártjai ezt a feladatot az új, szabadon választott Országgyűlésre akarták bízni, ezért a jogállamlétrehozásához szükséges legalapvetőbb módosítások elfogadásában egyeztek meg a Magyar Szocialista Munkáspárttal. Az Alkotmány módosítása 1989. október23-án lépett hatályba, „a többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés átmenet elősegítéseérdekében”. Az 1989-es alkotmánymódosítás fontosabb jellemzőire néhány példa: általános és közvetlen választás intézménye; demokrácia, azaz a hatalom a nép kezében van,amely azt választott képviselői útján gyakorolja; jogállamiság, hatalommegosztás elve; emberi jogok; pluralizmus; piacgazdaság; tulajdonformák egyenjogúsága;köztársasági elnök intézménye; nemzetközi jog elsődlegessége; Alkotmánybíróság.
### Utasítás:
Egy rövid monológban tegyél úgy,
mintha történész lennél, aki
beszámol Magyarország
történelmének kulcsfontosságú
pillanatáról, az 1989. évi
rendszerváltás
alkotmánymódosításáról!


### Válasz:
1989-ben a rendszerváltás keretében sor került az Alkotmány alapvető, gyökeres módosítására, melynek eredményeképpen Magyarország államberendezkedéseátalakult a modern demokráciák mintáját követve. Természetesen egy teljesen új alkotmány kidolgozásának elképzelése is felmerült a rendszerváltó erőkben, deehhez az akkor hatályos rendelkezések értelmében népszavazásra lett volna szükség, amelynek kimenetelét – a még az országban állomásozó szovjet csapatokra isfigyelemmel – kétségesnek ítélték. Az Ellenzéki Kerekasztal pártjai ezt a feladatot az új, szabadon választott Országgyűlésre akarták bízni, ezért a jogállamlétrehozásához szükséges legalapvetőbb módosítások elfogadásában egyeztek meg a Magyar Szocialista Munkáspárttal. Az Alkotmány módosítása 1989. október23-án lépett hatályba, „a többpártrendszert, a parlamenti demokráciát és a szociális piacgazdaságot megvalósító jogállamba való békés átmenet elősegítéseérdekében”. Az 1989-es alkotmánymódosítás fontosabb jellemzőire néhány példa: általános és közvetlen választás intézménye; demokrácia, azaz a hatalom a nép kezében van,amely azt választott képviselői útján gyakorolja; jogállamiság, hatalommegosztás elve; emberi jogok; pluralizmus; piacgazdaság; tulajdonformák egyenjogúsága;köztársasági elnök intézménye; nemzetközi jog elsődlegessége; Alkotmánybíróság.


A válasz pontosan és átfogóan ismerteti az 1989-es alkotmánymódosítás kulcsfontosságú pontjait, kiemelve annak jelentőségét Magyarország demokratikus átalakulásában. A válasz helyesen azonosítja a módosítás célját, amely a jogállamba való békés átmenet elősegítése volt. A válasz emellett világosan és tömören összefoglalja a módosítás legfontosabb jellemzőit, beleértve a többpártrendszert, a parlamenti demokráciát, a szociális piacgazdaságot, a jogállamiságot, az emberi jogokat, a hatalommegosztást és az Alkotmánybíróság létrehozását.

Pontszám: 9/10