instruction: Magyarázza el az egyetemes alapjövedelem koncepcióját
output: Az egyetemes alapjövedelem (UBI) olyan kormányzati politika, amelynek keretében minden felnőtt állampolgár rendszeresen kap egy meghatározott összegű pénzt, függetlenül foglalkoztatási státuszától, jövedelmi szintjétől vagy más tényezőktől. A koncepció lényege, hogy mindenki számára egy alapvető pénzügyi biztonsági hálót biztosítson, amely fedezi alapvető szükségleteit, és csökkenti a szegénységet, az egyenlőtlenséget és a gazdasági bizonytalanságot.
  
  Az UBI támogatói azzal érvelnek, hogy a modern társadalmakban az olyan alapvető szükségleteket, mint az élelem, a fedél és az egészségügyi ellátás, alapvető emberi jogoknak kell tekinteni, és hogy mindenki számára biztosítani kell, hogy anyagi helyzetétől függetlenül hozzáférjen ezekhez a szükségletekhez. Az UBI-t az automatizálás és a munka változó természetének néhány negatív hatásának ellensúlyozására, valamint a gazdasági növekedés ösztönzésére is alkalmasnak tartják azáltal, hogy az emberek több pénzt költhetnek.
  
  Az UBI ellenzői azzal érvelnek, hogy ez elriaszthatja az embereket a munkavállalástól, növelheti az állami kiadásokat, és nem biztos, hogy hatékony megoldást jelent a szegénység vagy az egyenlőtlenségek kezelésére. Ezt az elképzelést azonban világszerte számos tanulmányban és kísérleti programban tesztelték, és az eredmények vegyesek voltak: egyesek pozitív hatást mutattak ki a szegénység csökkentésére és a gazdasági növekedésre, míg mások nem vagy alig tapasztaltak hatást.
  
  Összességében az egyetemes alapjövedelem koncepciója folyamatos vita tárgya, számos érv szól a megvalósítása mellett és ellen, de a fő célja az, hogy mindenki számára egy alapvető szintű gazdasági biztonságot nyújtson.