instruction: Magyarázza meg az indukció és a dedukció közötti különbségeket a filozófiában.
output: Az indukció és a dedukció a filozófia két alapvető érvelési módszere. Bár van köztük némi hasonlóság, fontos különbségek is vannak közöttük.
  
  Az indukció az érvelés olyan módszere, amely során konkrét megfigyeléseket vagy adatokat gyűjtünk, hogy általános következtetésre jussunk. Más szóval, konkrét megfigyelésekből vagy bizonyítékokból jutunk el szélesebb körű általánosításokhoz vagy elméletekhez. Az indukcióra példa, ha megfigyeljük, hogy minden alma, amit valaha láttunk, piros, akkor arra következtethetünk, hogy minden alma piros. Az induktív következtetés valószínűséggel és bizonytalansággal jár, mivel soha nem lehetünk teljesen biztosak abban, hogy a következtetésünk igaz. Csak azt mondhatjuk, hogy a rendelkezésünkre álló bizonyítékok alapján valószínűleg igaz.
  
  Másrészt a dedukció olyan érvelési módszer, amelyben általános elvekből vagy premisszákból vonunk le következtetéseket. Más szóval, általános ismeretekből vagy állításokból jutunk el konkrét következtetésekhez. A deduktív érvelés gyakori formája a szillogizmus, amelynek van egy fő premissza, egy mellékpremissza és egy következtetés. Egy szillogizmusra példa: "Minden ember halandó (fő premissza); Szókratész ember (mellékpremissza); tehát Szókratész halandó (következtetés)". Dedukció esetén a következtetés akkor biztos, ha a premisszák igazak, és az érvelés érvényes.
  
  Összefoglalva, az indukció során konkrét megfigyelésekből jutunk el tágabb általánosításokhoz, míg a dedukció során általános elvekből jutunk el konkrét következtetésekhez. Az indukció a valószínűséggel és a bizonytalansággal foglalkozik, míg a dedukció biztos következtetéseket ad, ha a premisszák igazak és az érvelés érvényes.