סנגורו של נתניהו ממשיך לטרחן ולסחוב זמן מול אוזלת היד של השופטים • אך בתוך כך נחשף עומק הסיאוב באתר "וואלה", בניצוחם של המנכ"ל אילן ישועה והבעלים שאול אלוביץ • והיום: ההוראה לפנק את אופיר אקוניס והיחסים המפוקפקים עם בוזי הרצוג • משפט המו"לים, שלב העדויות
וגם היום, בכל פעם שעו"ד יהודית תירוש, מנהלת מחלקת ניירות ערך בפרקליטות מחוז תל-אביב (מיסוי וכלכלה), ביקשה להתנגד לנוסח שאלה כזו או אחרת שהציג עו"ד בן-צור, נזף בה סנגורו של נתניהו על שהיא בפרט והפרקליטות בכלל מעזים להתנגד לאופן חקירתו, אחרי שהתרשלו לחלוטין בחקירת ישועה, התמקדו בזווית הצרה של הטיית הסיקור לטובת נתניהו ובני ביתו והתעלמו באופן גורף מהאופן שבו שירת ישועה גורמים אחרים. למן תחילת החקירה הנגדית של העד ישועה נוקטים הסנגורים, עו"ד בן-צור שמייצג את נתניהו ועורכי-הדין זק חן ומיכל רוזן-עוזר, המייצגים את בעלי השליטה לשעבר באתר "וואלה" בני הזוג שאול ואיריס אלוביץ, בגישה מרחיבה. הם מבקשים לפתוח לרווחה את התמונה, כדי שניתן יהיה להשוות את היחס שהעניקו אתר "וואלה" בכלל וישועה בפרט לנתניהו – אל היחס שהעניקו לפוליטיקאים וגורמים אחרים שלחצו לשנות את הסיקור. זאת, כמובן, במטרה להגיע למסקנה כי ההיענות לנתניהו כלל לא היתה חריגה. עורכי-הדין בעז בן-צור (מימין) וזק חן, היום בבית-המשפט המחוזי בירושלים (צילום: יונתן זינדל) הגישה הזו פתחה חרך שדרכו צצה תמונת מציאות מבהילה: בכל הקשור ל"וואלה" התברר כאמור כי ישועה והאתר שירתו באופן מושחת גורמים פוליטיים ומסחריים רבים. יותר מכך, מהחומרים שנמצאו במכשיר הטלפון של ישועה התברר כי גרורות ההשפעה שלו פרצו גם לרוחב מפת התקשורת בישראל, אל כלי תקשורת אחרים, כדי לנסות ולהשפיע על האופן שבו הם מסקרים את עסקי חברת "וואלה" ואת החברה האם בזק. ועוד התברר מהעדות ומחומר הראיות כי ישנם מפרסמים וכלי תקשורת שמשתמשים בתקציבי הפרסום שלהם או בכוחם להשפיע על דעת הקהל כדי לסחוט את הצד שכנגד. אם ישועה משרת את כולם, אם גם כלי תקשורת אחרים פועלים באופן מושחת ואף יותר ממנו, מה רוצים מנתניהו והאלוביצים? היכן ההיענות החריגה? לשאלות האלה יש כמה תשובות טובות, שבמרכזן ההבדל בין דרישות שמגיעות ישירות אל ישועה מעשרות גורמים שונים שביקשו להשפיע על הסיקור באתר לבין דרישות שמגיעות אל ישועה דרך בעלי השליטה באתר, בני הזוג אלוביץ, מגורם פוליטי שנמצא בעמדת כוח לפעול כך שבעלי השליטה ירוויחו מיליארדים על חשבון הציבור הרחב. הנאשם בשוחד שאול אלוביץ, לשעבר בעל השליטה בבזק וב"וואלה", היום בבית-המשפט (צילום: יונתן זינדל) אולם ללא קשר להליך הפלילי הנידון בבית-המשפט ולגורלם של הנאשמים, עלינו להישיר מבט אל ההתנהלות המושחתת של התקשורת בישראל כפי שהיא עולה מעדות ישועה ולהבין כי בכל הקשור לזירה העיתונאית, ולא הפלילית, ההיענות של האתר והמנכ"ל חריגה במובן זה שהיא חורגת מהאופן שבו תקשורת חייבת לפעול במדינה דמוקרטית כדי למלא את תפקידה. עיתונות שמעדיפה פעם אחר פעם את האינטרס של בעלי הכוח המסוקרים והמפרסמים על פני האינטרס של האמת ושל הקהל שלה לא רק כושלת בשליחותה, היא גורמת נזק ממשי לחברה שאותה היא אמורה לשרת. כשמגיעות ראיות חזקות דיין שקושרות את ההתנהגות הזו לעסקת תן וקח, יש גם מקום להעביר את הדיון מהזירה האתית לפלילית. אחת התכתובת הבוטות ביותר שהוצגו לבית-המשפט במהלך העדות נשלחה מישועה לשר דאז וראש הממשלה דהיום נפתלי בנט ב-9.3.2015, ימים אחדים לפני הבחירות לכנסת. 1. קמפיין קודם הוא שם רק ב-ynet. 2. מבטיח לך אישית תמורה מעל ומעבר. משום מה הוא מחרים את וואלה שעה שאנחנו האתר המוביל, ודומני שמשתדלים לפחות להיות הוגנים. שלך בהערכה תמיד, אילן ישועה". התכתובת הזו נחשפה כבר לפני כשבועיים בכתבה מאת נטעאל בנדל ב"הארץ", לצד שלל תכתובות נוספות המתעדות את מהלכיו של ישועה להבטחת כספי קמפיינים של מפלגות ואשר טרם הוצגו בפני בית-המשפט. התמורה שהבטיח ישועה לבנט יכולה להתפרש כהבטחה לאפקטיביות של הפלטפורמה המקוונת בפרסום מודעות הקמפיין, אבל היא יכולה להתפרש כמובן גם כסיקור חיובי הפולש מהמחלקה המסחרית אל המערכת העיתונאית. הפירוש הזה מקבל חיזוק לאור העובדה שישועה מציין מיד בהמשך שבאתר שלו "משתדלים לפחות להיות הוגנים". הפניה בדף הבית של אתר "וואלה", 9.3.2015 (צילום מסך) עו"ד בן-צור הציג לבית-המשפט תיעוד של דף הבית באתר "וואלה" כפי שנראה פחות משעתיים לפני ששלח ישועה לבנט את המסר המצוטט לעיל. בראש דף הבית, בצמוד לכותרת הראשית, הופנו הגולשים לראיון שנערך עם בנט באולפן "וואלה", לקראת הבחירות. "אתה תזמנת את הפנייה שלך לגבי התקציב שביקשת שיועבר לוואלה סביב הכתבה", האשים עו"ד בן-צור, אך ישועה הכחיש. "יכול להיות שזה יפתיע אותך", אמר המנכ"ל לשעבר, "אבל אני לא עסקתי בנושא התקציבים של הבחירות ביומיום". לדברי ישועה, היה זה סמנכ"ל המכירות ערן גוטדנקר שעסק בכך, ואפשר שאחרי שראה את הכותרת על הראיון עם בנט בדף הבית הסב את תשומת לבו של ישועה לכך שהמפלגה אינה מזרימה את כספי הקמפיין לאתר. "פנייה כזו, דרך אגב", הוסיף ישועה, "פנייה מהסוג הזה, כמעט באותן המלים, פניתי לכל ראשי המפלגות. ובאותה מידה עדכנתי גם את שאול ואחרים שעם זה וזה יש בעיה. זו פנייה שגרתית". ההחלטה של קמפיין הבית-היהודי באותה תקופה להשקיע את כל כספי הדיגיטל באתר ynet מקבלת נופך דרמטי עוד יותר אם לוקחים בחשבון תכתובות שהציג עו"ד בן-צור לישועה, שנערכו כמה חודשים קודם לכן. ב-7 בדצמבר 2014 כתב ישועה לבנט: "וואו... ראיתי הפוסט שלך... צריך לדבר". באותו היום פרסם בנט בחשבון הפייסבוק שלו פוסט שיורד לעומק "תיק 2000" (פרשת השוחד המקבילה ל"תיק 4000"), שהדיון בה טרם החל בבית-המשפט המחוזי בירושלים. במרכזה עומד הניסיון לרקום עסקת שוחד לכאורה בין ראש הממשלה דאז נתניהו לבין מו"ל "ידיעות אחרונות" אז כהיום ארנון (נוני) מוזס – תמיכה תקשורתית תמורת פגיעה ביריב המסחרי הגדול, "ישראל היום". הפוסט של בנט בא בעקבות ידיעה ראשית שהופיעה באתר ynet תחת הכותרת "שר הכלכלה התחייב ל-700 מעונות – נבנו רק 39". כתב האישום שהוגש נגד נתניהו ומוזס מייחס למו"ל "ידיעות אחרונות" שתי פעולות שאותן הציג לנתניהו כעדות לרצינות כוונותיו. אחת מהן היא אותו פרסום בולט ושלילי על בנט. דף הבית של אתר ynet, בראשו הכותרת השלילית לבנט, 7.12.2014 העיתונאי אביטל להב, שהיה חתום על הידיעה, אמר בעבר לחדשות 12 כי בעוד התוכן של הידיעה היה רגיל, "הסיפור אצלנו זו האריזה. הכותרת, התמונה, האופן שבו כיוונו את זה לכיוון נפתלי בנט. בכתבה היה כתוב משרד הכלכלה. במשנה כבר העורך כתב משרד הכלכלה בראשות נפתלי בנט, בכותרת נשאר רק נפתלי בנט. [...] ידעתי שיש משהו פישי בטיפול בכתבה הזאת כי היא התפרסמה בערך שבוע וחצי או שבועיים אחרי ששלחתי אותה, ואז פתאום כשכבר כן פרסמו אותה אז פרסמו אותה ראשית". גם השר דאז בנט הבין שפרסום הידיעה חריג. בפוסט שפרסם באותו היום ציין את הידיעה הזו, כמו גם את הטור שכתב כמה ימים קודם לכן פרשן "ידיעות אחרונות" נחום ברנע ובו ביקורת קשה על שותפתו של בנט איילת שקד, כדוגמאות ל"עליהום" תקשורתי נגד הבית-היהודי. "אתר ynet יורים בי כרגע כדור שקר בראש", כתב בראש הפוסט. בנט ומפלגתו, שספגו ביקורת ממוקדת מקבוצת "ידיעות אחרונות", לפי החשד כחלק מניסיון של בעליה לשכנע את ראש הממשלה לפגוע ביריב המסחרי, העדיפו כמה חודשים לאחר מכן בכל זאת לנתב את כספי הקמפיין הדיגיטלי שלהם אל אותה קבוצה ממש, ולא אל האתר המתחרה. לפני תחילת שלב העדויות במשפט המו"לים, מי שהיה מעלה אפשרות שמדובר בכניעה של המפלגה לסחטנות של קבוצת "ידיעות אחרונות" היה יכול להיות מואשם בנטייה קונספירטיבית. לאור מה שנחשף עד כה בעדות ישועה, ההסבר הזה דווקא נראה די סביר. לעומת מספר מצומצם של תכתובות בין ישועה לבנט שהוצגו היום, הקשר בין מנכ"ל "וואלה" לשעבר לנשיא הנוכחי יצחק הרצוג היה כנראה תכוף בהרבה. גם כאן רמז עו"ד בן-צור לעסקה מושחתת של תן וקח בין השניים. במאי 2014 עמדה לצאת לפועל עסקת המכירה של אתר הלוחות "יד2", שהיה אז בבעלות "וואלה", לתאגיד התקשורת הגרמני אקסל-שפרינגר. ישועה כתב אז לאלוביץ: "הגרמנים מתעניינים בוואלה". "לאט-לאט", השיב לו בעל השליטה, והמנכ"ל הסביר: "הם לא פנו אלי. עלה בשיחה של הרצוג עם מתיאס. הרצוג אמר לו שאנחנו הכי טובים. עכשיו אנדריאס כתב לי שזה מעניין אותם". הדבר, יש לציין, עולה בקנה אחד עם מדיניותה המוצהרת של קבוצת אקסל-שפרינגר, כפי שפורסם שנה קודם לכן באתר "העין השביעית". מתיאס דופנר, הסביר ישועה בעדותו, הוא מנכ"ל אקסל-שפרינגר. אנדריאס וילה כיהן כנשיא הדיגיטל בקבוצה הגרמנית. לפי ישועה, יום לפני החתימה הרשמית על מכירת "יד2" לגרמנים – עסקה שתניב לישועה עצמו בונוס של 15 מיליון שקל – נפגש הרצוג בגרמניה עם השניים ו"הנושא עלה". הגרמנים, התברר, שוקלים להשתלט גם על "וואלה" כולו, ולא רק על אתר הלוחות שבבעלותו. הרצוג אמר לישועה שכשפגש את הגרמנים דיבר בשבח "וואלה". "שמחתי שאמר מלים טובות", הודה ישועה, "יום לפני קלוזינג של עסקה זה טוב שהוא אמר מלים טובות". בנימין נתניהו ויצחק הרצוג בטקס זיכרון לאביו, חיים הרצוג, 4.4.2017 (צילום: מרים אלסטר) בהמשך חקירתו הציג עו"ד בן-צור לישועה שלל תכתובות בין המנכ"ל והפוליטיקאי הרצוג בחודשים שבאו לאחר שזה האחרון דיבר בשבח האתר באוזני הגרמנים. באוקטובר 2014, בעקבות פנייה של הרצוג, דאג ישועה להכניס לכותרת משנה באתר ציטוט מפי הרצוג. בנובמבר אותה שנה, כשבועיים לאחר שישועה פנה להרצוג עם "רעיון חדש" עבור האתר, פורסמה כתבת מגזין רחבת היקף על הפוליטיקאי. עוד באותו החודש, נובמבר 2014, התלונן הרצוג באוזני ישועה על כך שסקר "וואלה" בהובלת פרופ אבי דגני ("הסוקר המפוקפק הזה") מקפח את מפלגת העבודה. "קראתי להם ומדבר איתם עוד כמה דקות", השיב לו ישועה, וכעבור זמן קצר הודיע: "טופל". "אתה ענק!", הגיב הרצוג, "נגנז או יפורסם בצורה כלשהי?". "אולי כמה שורות בתוך אייטם", השיב ישועה, "אבל קבור למדי ואולי בכלל לא". לעורך "וואלה" באותה תקופה, ינון מגל, כתב ישועה: "עשה מאמץ שהסקר המוטה לא יוזכר בכלל. זה מטופש ולא אמין". העורך מגל השיב: "רוצה להעלות את זה רק כלינק כדי לשלוח לדגני, אף אחד לא יראה אותו". "הכי קבור שאפשר, לא בעמוד הבית", הורה המנכ"ל. "ברור", השיב העורך. "אחלה, תודה", סיכם ישועה. בסופו של דבר המידע על מיעוט המנדטים של מפלגת העבודה בסקר של פרופ דגני הופיע בפסקה הרביעית של הדיווח באתר "וואלה". וכפי שהבטיח מגל, לסקר אכן לא היה זכר בדף הבית באותו הערב. כמה ימים לאחר מכן פנה הרצוג לישועה ("מה המייל שלך כי אני מקווה מאוד ליחס הוגן"), והתלונן על כך שהכותרת באתר "וואלה" על עימות בינו לבין נתניהו מתמקדת בנתניהו. אחרי שישועה פעל לשנות את המצב הרצוג המשיך בדרישות נוספות אבל המנכ"ל אמר לו "הם (העיתונאים במערכת; א"פ) בהחלט התייחסו לבקשתי, חושב שלא כדאי ללחוץ יותר, שלא ייווצר אנטגוניזם". כשהרצוג הכריז בדצמבר 2014 על איחוד עם מפלגת התנועה של ציפי לבני כתב לו ישועה: "ברכות על המהלך! מתפלל עבור עם ישראל והמפעל הציוני שתיבחר". חודש לאחר מכן, כשהבחירות כבר באופק, כתב המנכ"ל לפוליטיקאי: "היי, ברכות על הסקרים. מחזיק לך אצבעות. מה עם בטחוניסט? חשוב במיוחד לאור הרשימה. אל תהסס להיעזר בי ולסמס בכל שעה. מצדי 10 פעמים ביום. החברה בסדר איתך?". הרצוג הודה לישועה "על הכל", ואז המשיך המנכ"ל וכתב: "אתה הולך לעשות היסטוריה ובמיקום הזה בנסיבות האלה תציל את עם ישראל פשוטו כמשמעו. ותהיה ההרצוג הגדול מכולם...". לאחר הבחירות, שבהן לא ניצחה מפלגתו של הרצוג, המשיכו ההתכתבויות בינו לבין ישועה. כשבאתר פורסמה כתבה שסיכמה את כשלון הקמפיין של העבודה, הרצוג פנה לישועה ובהמשך הכתבה דורדרה במורד דף הבית. ביולי 2015, כשהרצוג הודיע כי ישתף פעולה עם מאמצי נתניהו לסכל את תוכניות הגרעין האיראני, ב"וואלה" הפכו זאת לכותרת ראשית. "אתה רואה הראשית?", כתב ישועה להרצוג. "מעריץ את הדרך השקטה, האחראית והאמיצה והנבונה בה אתה עובד". מתוך דף הבית של "וואלה", 15.7.2015 (צילום מסך) בשבועות הראשונים לחקירתו הנגדית של ישועה נחשף במשפט המו"לים כי ביולי 2016, אחרי שוועידת מפלגת העבודה קיבלה את הצעת הרצוג לדחות את הבחירות לראשות המפלגה בשנה, וזאת בניגוד לעמדת יריבתו מבית שלי יחימוביץ, כתב ישועה להרצוג: "אל תהסס להסתייע בי בכל דבר ועניין". יו"ר העבודה השיב לו: "אשמח שהכותרת תהיה ניצחון מוחץ להרצוג למרות ההתקפות נגדו, אני חייב להראות שליטה והדרה של הכלבה". כעת, החומר החדש שאותר במכשיר הטלפון של ישועה מספק הצצה להמשך ההתכתבות. "טיפלתי מול מיכל קליין (ראש מערכת החדשות; א"פ) ומערכת החדשות כבר מוחקים הכותרת כפי שביקשת, ומחר יעשו פולו חזק עם טל שלו. מבין שאתה מגיע לאולפן", כתב ישועה להרצוג. אחרי שהרצוג סירב להתחייב כתב לו ישועה: "תנסה להגיע, זה חשוב, במקביל לזה שאני לוחץ עליהם". מלבד בנט, הרצוג וכמה גורמים אחרים, יום החקירה כלל גם תכתובות חדשות בין ישועה לבין חבר-הכנסת והשר הזוטר אופיר אקוניס ודוברו שי חייק. בנובמבר 2012 כתב ישועה לחייק כי הוא יכול לדבר ישירות עם "בחור שגם לו קוראים שי", וציין: "הוא קיבל הנחייה לפנק בגדול". באפריל 2013 קיבל ישועה מדוברו של אקוניס ציטוטים מדברים שנשא בבית-העלמין הצבאי בפתח-תקווה, לקראת יום העצמאות. ישועה העביר את ההודעה לעורך מגל, וכתב: "ציטוט יפה ומרשים של אקוניס... מה אתה אומר? כדאי לתת לזה במה יפה...". מגל פחות התלהב. "ייראה אפעס קצת מוזר שנצטט את רה"מ, שר הביטחון וסגן השר אקוניס מפתח-תקווה". ישועה פנה למחוזות הסרקזם: "אבל מה עם התוכן? העוצמה והמקוריות?". מגל כנראה הבין את הרמז, והשיב במענה ציני משלו: "זה דורש כותרת ראשית לבד עם תמונה שלו, אחרת זה ילך לאיבוד". ינון מגל באולפן הטלוויזיה של "וואלה" ב-2013 (צילום: "העין השביעית") במאי 2013 הודיע ישועה לאלוביץ: "פוגש בצהריים את אקוניס לבקשתו. מתחילים בתוך שבועיים תוכנית ראיונות 1:1 עם ינון מגל. ראיון הפתיחה עם ארדן". "מצוין", השיב בעל השליטה. המנכ"ל הוסיף וכתב לאלוביץ: "אקוניס חולם שגלעד ייסע לחו"ל והוא יהיה שר התקשורת. רמז שרוצה לפגוש אותך". כשישועה הסביר בעדותו כי "הקשר עם אקוניס הוא קשר ששאול מבקש ממני" , אלוביץ, שישב לאורך רוב יום הדיונים בדממה, שאף שאיפה רועשת של חוסר שביעות רצון. "מה היה חשוב לשאול התפקיד של אקוניס, להבנתך?", תהה עו"ד בן-צור בהמשך. "היו כמה נקודות שהוזכרו", השיב ישועה. "אחת, שהוא נמצא בסביבה של ראש הממשלה. דובר באיזשהו שלב שאיכשהו תהיה לו נגיעה בענייני תקשורת, דובר על הקמת רשות לענייני תקשורת. אקוניס רצה לדבר איתי על זה, ואז אמרתי לשאול ושאול תדרך אותי מה להגיד לו ומה לא להגיד לו. נדמה לי שזה היה בהקשר שראש ממשלה לא יכול אולי לטפל בכל העניינים, אז דובר שאקוניס יהיה שר במשרד ראש הממשלה שיהיה אחראי על נושאים שקשורים לתקשורת". ואלוביץ השיב: "חשוב לשמור איתם על קשר טוב". "ראינו שהקשר שלך עם אקוניס מתחיל בשלהי 2012", ציין עו"ד בן-צור. "כבר אז היה חשוב לשאול, נכון?". "את הקשר עם אקוניס ושטייניץ וכדומה אני לא יזמתי", הדגיש ישועה. "יכול להיות שהיה קשר כזה, זה מההכתבות של שאול". חברי-הכנסת מהליכוד גלעד ארדן (מימין) ואופיר אקוניס, 22.3.2015 (צילום: יונתן זינדל) בינואר 2014 כתב ישועה לאקוניס: "הופעה חזקה, כולם מוחאים לך כפיים. יישר כוח!!! [...] היית 10! ממוקד, הגון, חכם!". אחרי שאקוניס הודה לישועה כתב לו המנכ"ל: "בכיף, אוהב אותך מאוד. אתה מהשורשים האמיתיים". "הוא היה באמת 10?", תהה עו"ד בן-צור, "הגזמת?". "הגזמה די גדולה", הודה ישועה. "למה?", תהה סנגורו של נתניהו. "אני הקפדתי על טיפוח הקשר איתו בגלל שהתבקשתי", השיב ישועה, אמירה שהובילה את אלוביץ לשאוף עוד שאיפה קולנית ממקומו שבאולם. "אתה לא באמת אוהב אותו?", חקר עו"ד בן-צור. "לא", השיב ישועה. "אני לא באמת אוהב אותו".