המפעל המזהם שנמצא בלב מרכז אוכלוסיה ברמלה מבקש מהמשרד להגנת הסביבה להגדיל את היקף הפסולת שהוא שורף לצורך ייצור המלט, ובמשרד להגנת הסביבה נוטים לאשר את המהלך • התושבים באזור זועמים על אוזלת היד של המשרד מול הגוף החזק: "רוצים לנשום אוויר נקי" • המשרד להגנת הסביבה: "המפעל יידרש לצמצם בצורה ניכרת את הפליטות"
כעשרים תושבים מודאגים מהמועצה האזורית גזר התכנסו לפגישה בהולה בתחילת החודש. על סדר היום: היתר הפליטה שמבקש בכל שבע שנים מפעל "נשר" שברמלה. ברקע הדברים, כוונת המפעל להגדיל את היקף שריפת הפסולת כדי לייצר מלט ונכונות המשרד להגנת הסביבה לאשר את המהלך. ומה בעצם מבקשים ב"נשר" מהמשרד? המפעל הוא יצרן המלט המרכזי בישראל. כדי לייצר את חומר הגלם שנקרא קליניקר, המשמש לייצור מלט ובטון, יש צורך בטמפרטורה גבוהה שנוצרת משריפת חומרי בערה שונים. בשנים האחרונות ב"נשר" החלו להחליף את הדלקים המאובנים בחומרי בערה אחרים, בהם פסולת וחומרים מסוכנים. וכך, המדינה מקבלת פתרון לחלק מהזבל שלה והמפעל זוכה בדלק זול. והתושבים? ממשיכים לספוג זיהום בצורות שונות.  הבקשה של "נשר" להיתר פליטה היא הליך ביורוקרטי להפליא, שמתרחש כל שבע שנים, שבו מפעל שפולט חומרים מזהמים מבקש מהמשרד להגנת הסביבה היתר לפלוט אותם. אלא שההליך השגרתי הזה חושף את העוול הנוראי של הזיהום, את הפרקטיקה שבה מפעל בבעלות פרטית מקבל היתר קבוע לזהם את הסביבה באופן חוקי ולמטרות רווח. ואם לא יהיה שינוי דרמטי, בחודש הבא "נשר" יזכה בשבע שנים נוספות בחסות המשרד להגנת הסביבה. תושבי המועצה נאבקים במפעל כבר שנים ארוכות ללא הצלחה. סימני שאלה רבים מרחפים מעל החומרים שנפלטים לסביבה, שהעניקו ל"נשר" את המקום השלישי במדד המפעלים המזהמים של המשרד להגנת הסביבה, הראשון מבין המפעלים הפרטיים.  לציבור יש כעת חלון הזדמנויות צר לנסות ולהשפיע על שבע השנים הבאות. היתר הפליטה ש"נשר" יקבל יעצב במידה רבה את האוויר שהם ינשמו, וכעת, לקראת קבלת ההחלטה בסוף החודש, לציבור יש אפשרות להגיש הערות. למשרד להגנת הסביבה מצידו יש הזדמנות להוכיח שהוא מתעדף את התושבים ובוחר להטיל מגבלות משמעותיות על "נשר". ובינתיים, ב"נשר" לא מבזבזים זמן. תושבים סיפרו ל"שקוף" שנציגים מחברת "קשרי קהילה" שמתמחה בין היתר בקשרים בין התושבים לחברה, פנו אליהם בניסיון לקדם פגישה בין בכירים במפעל לוועד הפעולה. אלא שמסתבר שפעילים מתוך הוועד כבר ניסו בעבר לקדם פגישה כזו, ולא נענו. ב"נשר" טוענים שההפך הוא הנכון, שניסו לא אחת להיפגש עם התושבים, אולם איש לא הגיע לפגישות. כך או כך, נראה שכרגע ב"נשר" זקוקים להם ועושים מאמץ ליזום אירוע כזה. התושבים מצידם דורשים לכל הפחות שהמשרד להגנת הסביבה יתייחס למפעל כאל מתקן לשריפת פסולת. הגדרה כזו תחייב את המשרד להוציא היתר פליטה שונה, תחייב את "נשר" לעמוד בדרישות מחמירות יותר, תחייב בשינוי ההגדרה של סוג וכמות המזהמים שמותר להם לפלוט, וכן תחייב אותם להשתמש בטכנולוגיות שונות להפחתת פליטות. ומה היקף שריפת הפסולת שאינה מסוכנת? המשרד להגנת הסביבה הציב לנשר שורה של תנאים שיאפשרו למפעל להגדיל משמעותית את היקף שריפת הפסולת ולהגיע לעד 85% בשריפת פסולת רגילה ולעד 40% פסולת מסוכנת. מחמירים ככל שיהיו, אף אחד מהתנאים האלה אינו תואם את רגולציה המוטלת על מפעל לשריפת פסולת. בתגובה לטענות, במשרד להגנת הסביבה מסרבים להתרגש ואף מסבירים שהם נסמכים על הנחיות האיחוד האירופי, שם קיימים כ-100 מפעלי מלט שפועלים באופן דומה, שורפים היקפי פסולת לא מסוכנת בהיקף זהה ואינם מוגדרים כמפעל לשריפת פסולת. אלא שעולה השאלה, האם המפעלים באירופה צמודים לשכונות מגורים, פולטים זיהום אוויר חסר תקדים כמו נ"שר"? האם אותם מפעלים הפרו לכאורה את היתר הפליטה? האם המפעלים האלה נקראו לשני שימועים בתוך שלוש שנים בגלל חריגות לכאורה, בהם חריגות כספית?  "העניין הוא שמפעל נשר הוגדר כמפעל בטון ומלט, ולא מתקן לשריפת פסולת", אומרת על כך חברת המועצה דרורה בלגה, החברה בוועדה לאיכות הסביבה בגזר. "החשש שלי שמתבצעת שריפה בלתי מבוקרת עם ניטור לקוי, ואין כאן אכיפה כמו שצריך וכולם שותקים". עד כמה שריפת פסולת מסוכנת? אפילו המשרד להגנת הסביבה לא יודע. מסמך שפרסם המשרד להגנת הסביבה בעצמו לפני כשנתיים, הבהיר כי לתהליך חיסרון סביבתי בולט. שימוש בפסולת כחומר בערה עלול לייצר טווח רחב של שריפת חומרים שלא כולם ידועים. "בניגוד לתוצרי הבערה מדלקים סטנדרטיים שתכולתם מוכרת ומתוכננת מראש", הסבירו מומחי המשרד במסמך, "אפשר לקבל מבערת הפסולת סוגי זיהום משתנים בקשת גדולה ולכן עלול להתעורר קושי בהתאמת הטיפול בגזי הפליטה". במילים אחרות, קשה לדעת וקשה לשלוט בטווח החומרים שנפלטים משריפת פסולת באופן מלא. מה הם שורפים עוד חוץ מפסולת בנשר? המסמך מספק לנו רמז נוסף. ד"ר עמית מרמור, סמנכ"ל איכות הסביבה ב"נשר", כותב שם כי המפעל שורף גם צמיגים, למשל: "בשבע השנים האחרונות קולט כשני שלישים מהצמיגים המשומשים בארץ, שמשמשים גם כמקור אנרגיה למפעל". כלומר לצד שריפת פסולת, עולה באש גם גומי. וזה לא הכל. לאורך השנים שרפו בנשר גם חומרים מסוכנים. איזה? הציבור אינו יודע ורק כעת, בתמורה להטבה שתאפשר להם להרחיב את שריפת החומרים הלא מסוכנים, המשרד להגנת הסביבה מתכנן לדרוש מנשר שקיפות גם בנושא החומרים המסוכנים.  "בזמן שריפת פסולת מסוכנת נוצר זיהום אוויר רב", הסביר ל"שקוף" ראש תחום אוויר ואנרגיה באדם טבע ודין ד"ר אריה ונגר. "הזיהום תלוי בכמות הפסולת, סוג הפסולת, בתנאי השריפה ומתקני הטיפול". לדבריו, "שריפת פסולת מסוכנת סמוך למרכזי אוכלוסיה אינה סבירה ומעוררת חשש רב, בעיקר כי אנחנו יודעים מהעבר שהפיקוח על סוג הפסולת הנשרפת ופליטת המזהמים לא היו מספקים". לשיטתו, בשל כמות הפסולת הגדולה ש"נשר" מתכננים לשרוף, על המשרד להגנת הסביבה להתייחס למפעל כאל משרפת פסולת, ובהתאם – תנאי הפליטה ישתנו: "כנהוג עבור משרפות של פסולת מסוכנת ולא תנאים מקלים המתאימים לתעשיית המלט".  המפעל אמנם ממוקם בתוך רמלה, בצמוד לשכונת גן חקל, אבל מהזיהום סובלים כולם. בכל פעם שנושבת רוח מערבית, הפליטות של המפעל נושבות אל תוך המועצה האזורית והיישובים ליד. "וזה לא רק בני האדם, זה גידולים חקלאיים ומטעים והכל נספג ביבולים, ואת התוצרת לא רק אנחנו אוכלים", הדגישה חברת המועצה בלגה. "הדאגה העיקרית שלנו היא לגבי חומרים שלא מתפרקים בשריפה", אמר ל"שקוף" פעיל הסביבה בני רגיל, ממובילי פורום התושבים למען אוויר נקי סביב "נשר". הוא מספר כי לפני כשנה ב"נשר" ערכו ניסוי בשריפת פסולת, שעליו מתבססת כעת הדרישה שלהם להרחיב את הפעולות. התושבים דרשו לראות את תוצאות הניסוי ולהיות שותפים לתהליך, אולם במשרד להגנת הסביבה לא מיהרו לחשוף אותן לתושבים בזמן אמת, אלא רק שבוע לפני פרסום טיוטת הבקשה. "זאת עוד דרך שבה הם בוחרים למדר את התושבים", אמר רגיל. במשרד להגנת הסביבה דוחים את הטענות ואומרים כי העיכוב נבע מהשלמות שהמפעל נדרש להעביר לניסוי. וזו לא הפעם הראשונה שבה נתונים חשובים לא נחשפים לציבור. המשרד לא חושף גם את תוצאות ניטור הארובות של המפעל. לפני כשלוש שנים המפעל החל לדווח באופן קבוע על תוצאות הניטור, אולם בניגוד לתחנות ניטור אחרות ברחבי הארץ שחשופות לכולם, המשרד לא חושף את הנתונים הללו. מי שמבקש לדעת אם יש חריגה בפליטת המזהמים, נאלץ להסתפק בתחנות הניטור המרוחקות מהמפעל, שלא בהכרח ישקפו את מדד הזיהום שנפלט מהארובות שלו בזמן אמת, פעמים רבות בשל כיווני הרוח ואף בשל מזהמים נוספים באזור. ואם לא די בזה, בדיקת "שקוף" העלתה כי רק בשלוש השנים האחרונות המשרד להגנת הסביבה ערך להנהלת המפעל שני שימועים בשל חריגות לכאורה בפליטות מזהמים. הראשונה התרחשה ב-2019, אז מצא המשרד להגנת הסביבה חריגות לכאורה בפליטות הכספית. לפני כחודש התקיים שימוע נוסף, בגין חריגות לכאורה שנמדדו לפני כשנה. נכון למועד כתיבת שורות אלה, המשרד להגנת הסביבה לא הטיל קנסות או הליכים מנהליים נגד "נשר". "אנחנו רוצים לדעת מה קורה באוויר", מוסיף רגיל. "הקריאה שלנו היא לא לסגור את המפעל, אלא לנשום אוויר נקי ושהמשרד יפעיל רגולציה שתתאים למשרפת פסולת". לדבריו, חלק מהחומרים מתפרקים בשריפה לחומרים פחות רעילים, וחלקם, כמו כספית וכרום, לא מתפרקים וזה חלק מהחשש הגדול. חשוב לציין, לצד ההטבות שלהם המפעל זוכה, כמו הסתרת הניטור שנפלט מהארובות, הליך שימועים ארוך והגדלה משמעותית של כמות הפסולת שנשרפת ועיכוב פרסום תוצאות הניסוי, המשרד גם מתכנן לפעול לטובת התושבים. "בהיתר הפליטה המעודכן יידרש המפעל לראשונה לפרסם לציבור את רשימת הפסולת המסוכנת הנקלטת במפעל", אמרו. וזו אינה הדרישה היחידה: "במסגרת תנאי היתר הפליטה המעודכנים, יידרש המפעל לצמצם בצורה ניכרת את הפליטות מהמפעל". במשרד אף פירטו שמדובר במזהמים שנפלטו מהארובות כמו כספית ותחמוצות חנקן.  לאחר פגישת התושבים, חברת המועצה בלגה יצאה עם תחושות קשות. "כולם שותקים מסביב", היא אומרת. לטענתה, המפעל פיזר תרומות שמרדימות את הסביבה: "זה נראה כאילו מסביב כל מיני גופים מקבלים משהו מנשר, ולכן הן שותקים במידת מה. ומדינת ישראל שותקת גם ובמקום למצוא פתרון לפסולת היא מטמינה את הפסולת בריאות שלנו. הפסולת נשרפת ותוצרי השריפה נכנסים לריאות של התושבים".   נזכיר כי המפעל נמצא בבעלות חברת האם "משאב", שנמצאת בבעלות מלאה של "כלל תעשיות" מקבוצת "אקסס", השייכת למולטי-מיליארדר לן בלווטניק. זה האחרון הוא גם בעל השליטה ב"רשת" ובחדשות 13. היחצ"ן של המפעל, אגב, הוא אלי קמיר, שם שעלה לכותרות לאחרונה סביב תיק 4000, כמי שדחף את האינטרסים של בזק מול משרד התקשורת. קמיר, אחד ממקורביו של בלווטניק, נחשד בשתי פרשות שחיתות, תיק 4000 ותיק 1270, אולם בשתיהן לא הוגש נגדו כתב אישום. המשתתפים סיפרו שהפגישה היתה מצומצמת ושבדרך כלל מגיעים יותר, מרמלה וגם ממקומות נוספים באזור. אולי זה הייאוש אל מול הזיהום, אולי חוסר האמון ביכולת שלהם לשנות את רוע הגזרה, ואולי בכלל העיסוק בכירורגיה המסובכת של הזיהום מבריחה את ההמון. אלא שאם ממש מתאמצים, אפשר לדלות קורטוב של אופטימיות. המשרד להגנת הסביבה מתגאה שהוא החמיר כעת את הדרישות מהמפעל. אולי זה הזמן של התושבים לעמוד בעוז מול המשרד להגנת הסביבה, מול "נשר" והבעלים של ערוץ 13 ולדרוש החמרה נוספת, משמעותית, לדרוש מיצוי כל הכלים ושקיפות מלאה.  לצערנו, הפרסומים באתר שקוף לא רק מטעים את הציבור, אלא מציגים אמירות שקריות ועיוות מוחלט של המציאות.בניגוד לאמור בכתבה, השינויים בהיתר הפליטה של מפעל נשר נועדו להתאים את הסטנדרטים הקיימים בארץ לאלה המקובלים כיום במדינות אירופה, ויאפשרו למדינת ישראל לקדם פתרון סביבתי לצמצום הטמנת הפסולת בישראל, למזעור השימוש במשאבי טבע ולהפחתה בפליטות גזי חממה. זאת, ללא כל גידול בפליטות המפעל, אשר מתאפשר בשל מאפייניו הייחודיים של תהליך ייצור המלט. כותרת הכתבה ("הם מבעירים גם צמיגים") אף ממחישה את עיוות הדברים. השימוש בצמיגים משומשים גרוסים כמקור אנרגיה חליפית בתעשיית המלט מהווה פתרון סביבתי יעיל ובטוח לבעיית הצמיגים המשומשים – גם אלה של תושבי האיזור. בניגוד למשתמע מהכתבה, נשר פעלה לאורך השנים בשקיפות רבה בנושא השימוש בדלקים חליפיים, כולל במפגשים שיזמה עם תושבי האזור (שאליהם רמת ההיענות מצד התושבים היתה לצערנו נמוכה). אתר שקוף, כמי שחרד להגנת הסביבה ולרווחת תושבי האזור, אמור היה לתמוך ולעודד את המהלכים שמקדמת נשר בנושא. ככל שהדיון נסוב סביב אינטרסים, תמוהים בעינינו אלה של האתר. "המשרד להגנת הסביבה מקיים הליך פיקוח רצוף על פעילות מפעל נשר, הכולל סיורי פיקוח, דיגומי פתע, ובדיקה של נתונים סביבתיים המגיעים מהמפעל ומתחנות ניטור מהסביבה. בהקשר זה נבדקים כלל תחומי הפעילות של המפעל, לרבות פליטות לאוויר, טיפול בחומרים מסוכנים, מוכנות למצבי חירום וכדומה. כפי שמבוצע בכל פעילות פיקוח שמקיים המשרד, ככל שנמצא כי יש ליקויים בפעילות המפעל, המשרד נוקט בפעולות הסדרה, ובמקרה הנדרש גם אכיפה. "להלן תשובות לשאלות: "1. התנאים עבור מפעלים טעוני היתר פליטה מתבססים על דירקטיבת ה-IED האירופאית והמסמכים שנכתבו בעקבותיה שבהם מוגדרות הטכניקות הזמינות המיטביות. באירופה קיימים כ-100 מפעלי מלט שבהם יש שימוש בפסולת כתחליף חומרי דלק ותחליף חומרי דלק והתנאים שעתידים להיות מיושמים במפעל נשר מבוססים על אותן דרישות ותנאים שמיושמים במפעלים זהים באירופה. יתרה מזאת, בהיתר תהיה מגבלה שתמנע מהמפעל להיות "משרפת פסולת" באמצעות מגבלה לכמות הפסולת המסוכנת המרבית שיותר למפעל לשרוף. "2. מטרת הבדיקה המדוברת היתה לבסס מה הפליטות של המפעל בשימוש בחומרי גלם ודלק ללא פסולת. במסגרת הניסוי המפעל גם בחן את המשמעות של הפליטות לאוויר של הגדלת השריפה של פסולת לא מסוכנת בעיקר. לא נמדדו חריגות או ערכים חריגים בארובות המפעל במהלך הניסוי. תוכנית הניסוי, דוח התוצאות והשלמות מידע שנדרשו לאחר ביצוע הניסוי פורסמו כולם לציבור באתר המשרד לפני יותר מחודש וכשבוע טרם פרסום הטיוטה להערות הציבור, ולכן המשרד דוחה את הטענות. המפעל נדרש להעביר השלמות לדוח המסכם לניסוי, שכללו תוצאות דיגומי הארובה וניתוח הנתונים, אשר התקבלו כחודש טרם פרסום המסמכים לציבור. לכן, המשרד דוחה את הטענה כי המידע היה בידיו במשך חודשים ארוכים. את המסמכים ניתן לראות כאן. "3. בהיתר הפליטה לא יותר למפעל לפלוט יותר כספית בעקבות השינוי בדלקים שבהם יעשה שימוש במפעל. נדגיש, כי הפליטות לסביבה של כספית מבוקרות הן על ידי ניטור רציף בארובות שמועבר ישירות למשרד ועתיד להתפרסם לציבור, דיגום תקופתי של חברה חיצונית ודיגומי פתע שבמצע המשרד. בנוסף המשרד מבצע דיגומים של כספית בסביבה בסמוך למפעל ובאוכלוסיה (בית חשמונאי) ובמסגרת ההיתר דרישה זאת אף תורחב. תוצאות הדיגומים בארובה ובסביבה מפורסמים לציבור. "4. לעניין פרסום נתוני הניטור הרציף נציין כי פרסום יזום נרחב של נתונים ניטור בארובות לא קיים באירופה ובארה"ב. יחד עם זאת, המשרד להגנת הסביבה לקח על עצמו הובלה של פיתוח של מערכת ייחודית שבה יוצגו נתוני ניטור רציף מארובות המפעלים לציבור. נתוני ניטור רציף מארובות המפעל לשנים 2017 – 2019 הוגשו כחלק ממסמכי הבקשה לחידוש היתר הפליטה והם מופרסמים באתר האינטרנט של המשרד, כאמור.  "המשרד מבצע אכיפה על הפרות התנאים בהיתרי הפליטה או מדידה של ריכוזים חריגים בסביבה -ולא על פליטות מדווחות גבוהות במפל"ס. מול מפעל נשר מתקיימים הליכי אכיפה על הפרות שנמצאו בשנים האחרונות.  "המשרד להגנת הסביבה מפרסם את דיגומי הארובות במפעל נשר רמלה, יחד עם דיגומי הפתע שנערכים למפעל, באתר נתוני פליטות מזהמים של המשרד – https://www.gov.il/apps/sviva/airq/seach_digumi_arubut  "בהתאם לדרישת המשרד להגנת הסביבה בהיתר הפליטה, מבצע המפעל דיגום סביבתי על גדר המפעל. נתונים אלה מפורסמים באופן שוטף באתר המשרד – https://www.gov.il/he/Departments/DynamicCollectors/freedom-of-information?skip=0&limit=10&mifal=%D7%A0%D7%A9%D7%A8&yeshuv=%D7%A8%D7%9E%D7%9C%D7%94 "כמו כן, המפעל מפעיל שלוש תחנות ניטור בהתאם לדרישת מנ"א באזור המפעל, ואלו משדרות את הנתונים בזמן אמת למערך הניטור הארצי של מנ"א – מדובר בתחנות הממוקמות בשכונת האומנים ברמלה, בית חשמונאי ויד רמב"ם. כמו כן, המשרד מבצע דיגומים סביבתיים אחת לשבועיים במחסן הלוגיסטי ברמלה, הממוקם 150 מטרים מהמפעל, בבית חשמונאי ובאחיסמך. ניתן לראות את הנתונים אודות ניטור האוויר בתחנות אלו, ואת נתוני הדיגום הסביבתי באתר מנ"א של המשרד להגנת הסביבה – https://svivaaqm.net/ "5. יש להדגיש, כפי שמופיע בטיוטת היתר הפליטה, כי המשרד לא מתכוון להתיר למפעל להגדיל את כמות הפסולת המסוכנת שבהם יעשה שימוש במפעל. טרם הגדלת כמות הפסולת הלא-מסוכנת שתישרף במפעל, יידרש המפעל לבצע בדיקות מקיפות במשך מספר חודשים במטרה לוודא כי הגדלת השימוש בפסולת לא תגרום להפרת תנאי ההיתר. "ב-14 באפריל פרסם המשרד להגנת הסביבה טיוטת היתר הפליטה של מפעל נשר – מפעלי מלט ישראליים בע"מ לבחינה והערות הציבור. במסגרת תנאי היתר הפליטה המעודכנים, יידרש המפעל לצמצם בצורה נכרת את הפליטות מהמפעל. התנאים בהיתר הפליטה הדורשים צמצום ומניעת פליטת מזהמים לסביבה כוללים, בין היתר, צמצום פליטות בלתי מוקדיות של חלקיקים, החמרה בערכי הפליטה של תחמוצות חנקן, חלקיקים וכספית בארובות, וכן הוספת דרישות לניטור ודיגום סביבתי של מזהמים נוספים. במקביל, תינתן למפעל אפשרות להגדיל את כמות הפסולת הלא-מסוכנת שתישרף בכבשני המפעל בכפוף לעמידה בתנאי ההיתר. "בנוסף, בהיתר הפליטה המעודכן יידרש המפעל לראשונה לפרסם לציבור את רשימת הפסולת המסוכנת הנקלטת במפעל. כמו כן, יתווספו דרישות נוספות מהמפעל לביצוע דיגום וניטור סביבתי. "המפעל נדרש בחידוש היתר הפליטה בעקבות תום תוקפו הקרב של היתר הפליטה הנוכחי במהלך יוני 2022. "המשרד מנפיק היתרי פליטה מתוקף חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008. בהיתר הפליטה מתנה המשרד תנאים במטרה להביא לשיפור איכות האוויר וכן למנוע ולצמצם את זיהום האוויר והכל לשם הגנה על חיי אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי. "הציבור מוזמן לשלוח הערות לטיוטת ההיתר עד לתאריך 29/05/2022 בדואר אלקטרוני לכתובת: heterayplita@sviva.gov.il"   