בזמן שהמדינה ממשיכה לשלם כל חודש כ-11 אלף דולר לתחזוקת הבניין היוקרתי בשדרה החמישית במנהטן, ניתן היה לשכור דירה טובה לא פחות ואולי אף במיקום מוצלח יותר עבור שגריר ישראל באו"ם • אף שהמדינה טוענת כי תהליך העברת הבעלות על הדירה מבנימין נתניהו לידיה כבר כמעט הושלם, בדיקת "שקוף" מגלה שספק אם המהלך הזה בכלל אפשרי • ומי יהנה מהרווחים אם המדינה תחליט לעשות את המעשה הסביר ולמכור את הדירה?
המדינה משלמת בכל חודש 11 אלף דולר על אחזקת הבניין שבו שוכנת דירת שגריר ישראל לאו"ם במנהטן, כך עולה ממענה לבקשת חופש מידע שהגשנו ב"שקוף" לאחרונה. האם לא קיימת חלופה זולה אך מוצלחת יותר לשכן בה את השגרירים, שגם תהיה קרובה יותר למטה האו"ם?  מבדיקה שלנו עולה שהתשובה לכך היא בהחלט כן. ויש גם עניין נוסף: מדובר בדירה שאף שמבחינה מהותית שייכת למדינת ישראל, כבר 34 שנים היא רשומה עדיין על שמו של בנימין נתניהו, מאז שהוא בעצמו כיהן כשגריר. כעת מתברר כי ייתכן שבשל כך, במקרה של מכירה נתניהו הוא זה שזכאי, לפי חוק, ליהנות מהרווחים אבל גם לשלם מס על מכירת הדירה.  במשרד החוץ אומרים כי תהליך העברת שם הדירה על שם המדינה נמצא בעיצומו, אך נראה שזה לא מדויק. ניסיונות עבר להעביר את הבעלות למדינה לא צלחו, בין היתר בשל הגבלות של הקואופרטיב המחזיק בבניין היוקרתי. דירת שגריר ישראל באו"ם בשדרה החמישית במנהטן היא נכס יקר. הבניין נחשב לאחד הנכסים היוקרתיים בעיר, ויש שמעריכים את שווי הדירה ב-12-15 מיליון דולר. כמה יוקרתי הבניין המדובר ומי יכול להרשות לעצמו לגור בו? ממענה לבקשת חופש מידע שהגשנו עולה כי התשלום החודשי להנהלת הבניין עומד על 11,348 דולר לחודש (כ-37 אלף שקלים). שימו לב, זו לא שכירות אלא רק תשלום אחזקה לבניין. בנוסף יש עוד תשלום של 200-300 דולר חשבון חשמל. "זה בהחלט לא זול ובמדרג יחסית גבוה מאוד לניו יורק באופן כללי", אומר קובי להב, מומחה לתחום הנדל"ן בעיר. "אבל זו עלות ממוצעת לדירות יוקרה מהסוג הזה שיושבות על השדרה החמישית, שעלות החזקתן היא תמיד גבוהה (שילוב של ועד בית ומיסים)". להב אומר שמהיכרותו, יכולות להיות חלופות זולות יותר שיעמדו בסטנדרטים של שליח ישראל לאו"ם. "למשל קניית דירת קונדו, שזה בניין רגיל כמו מה שאנחנו מכירים בארץ, במיקום פחות מרכזי והרבה יותר קרוב לאו"ם. עלויות ההחזקה סביר שיהיו יותר זולות ובמחיר הרבה יותר זול המדינה יכולה להחזיק דירה נחמדה קרוב לאו"ם דרך אחזקה בחברה מסחרית שרשומה על שם המדינה". אפשרות נוספת, לדבריו, היא "השכרה של דירה בבניין של השכרות בלבד. המדינה יכולה להחזיק דירה באופן קבוע או לשכור דירה לפי הצורך של השגריר הספציפי. לכל שגריר יש גודל משפחה שונה אז בכל פעם שיש שגריר חדש פשוט נותנים לו תקציב לשכור דירה שמתאימה לגודל המשפחה והמיקום שבו הוא צריך להיות".  בואו נחזור מעט אחורה: בשנת 1986 רכשה מדינת ישראל 1,366 מניות בתאגיד קו-אופ (תאגיד שיתופי המנוהל על ידי הדיירים) ב-99 אלף דולר (241 אלף דולר במונחים של היום), שבבעלותו הבניין שבו נמצאת דירת שגריר ישראל לאו"ם בניו יורק. המדינה שילמה, אבל מטעמי נהלי הקו-אופ וחוקי מדינת ניו יורק היא נרשמה על שם בנימין נתניהו, שהיה אז השגריר באו"ם.  נציין כבר בשלב זה, שאין לנתניהו שום טענת בעלות על הדירה. אבל גם לאחר שסיים את תפקידו באו"ם, המדינה לא פעלה להעביר את הרישום על שמה או על שם שגרירים חדשים עד לשנים האחרונות. לאחרונה, במענה לעתירה שהוגשה נגד המדינה בבג"ץ על כך שלא פעלה להעביר את הרישום על שמה במשך שנים, טען משרד החוץ, שחזר על זה שוב לאחר פניית "שקוף" כי "הדירה שייכת למדינה, ואין ברישום המסמכים על שם השגריר דאז מתוקף תפקידו כדי לגרוע מבעלות המדינה על הדירה".  עוד הוסיפו במשרד החוץ כי מאז רכישת הדירה ובמהלך 34 השנים האחרונות, מדינת ישראל התנהלה ועודנה מתנהלת כבעלת הדירה, באמצעות הקונסוליה הכללית של ישראל בניו יורק. בנוסף אמרו כי "הדירה רשומה במשרד למשלחות זרות (Office of Foreign Missions) במחלקת המדינה של ארה"ב, כדירה השייכת למדינת ישראל והמשמשת כמעון הרשמי של שגריר ישראל לאו"ם". גורמים המעורבים בנושא טוענים שלטענת משרד החוץ ולמדינה אין שום מעמד חוקי וכי הבעלים החוקי של הדירה הוא בנימין נתניהו. להב, שמנהל את תחום המכירות של חברת הנדל"ן Living NY העוסקת במכירת והשכרת דירות ובניינים בניו יורק ובעל ניסיון של 14 שנה בנדל"ן בעיר, אומר כי לטענה הזו אין שום תוקף משפטי.  "בקואופ בעל הדירה הוא מי שעל שמו יש תעודת מניה וחוזה מול הקואופ (stock & lease), מחזיק המניה הוא בעל הדירה", הוא מסביר. "להגיד שהמדינה רשומה כדירת שגריר במקום אחר זה לא רלוונטי לצורכי בעלות. זה כמו לומר שדירה רשומה בטאבו על שם בנימין נתניהו אבל היא לא באמת שלו כי באתר משרד החוץ הכתובת למשלוח של משרד החוץ היא אותה דירה. באותה מידה בעל המניה יכול לטעון שהדירה שלו ושהוא רק מאשר לישראל להשתמש בה כדירת שגריר".  ואכן, במשרד החוץ טוענים שהם עובדים על העברת הבעלות: "בשנים האחרונות, במסגרת שיג ושיח בין המדינה לבין הנהלת הקו-אופ במגוון נושאים הנוגעים לדירה, נעשו מאמצים בלתי מבוטלים לתקן את הרישום האמור, כך שיהא אך ורק על שם מדינת ישראל, ואף העניין הוסדר גם מול ראש הממשלה". עם זאת הוסיפו במשרד כי "מגעים אלה לא הבשילו באופן שאיפשר את תיקון הרישום, נוכח התנגדות עיקשת של הנהלת הקו-אופ. כחלק מכך, המדינה פועלת ובוחנת את כל האפשרויות הרלוונטיות לתיקון הרישום, ואף מתקיימים מגעים משפטיים בין הצדדים". להב חושב שזה בלתי אפשרי. "קואופים בניו יורק, ובייחוד כאלו הנמצאים בכתובות יוקרתיות כמו השדרה החמישית, לא רוצים חברות כבעלים של מניות בקואופרטיב ובייחוד לא מדינות", הוא מסביר. "יש כמה סיבות לכך. האחת היא שקואופים רוצים לדאוג שהדיירים ישלמו את עלויות ההחזקה בבניין. קשה לתבוע חברה מסחרית שלא משלמת ובלתי אפשרי לתבוע מדינה. סיבה נוספת היא שהקואופים רוצים לדעת מי הדיירים בבניין ומתנהלים כמו מועדון חברים סגור. במקרה של מדינה, זה אומר מבחינתם שהם לא באמת יודעים מי גר בבניין ואין להם שליטה על איכות השכנים". סיבה נוספת היא האבטחה: "דיירים שמשלמים סכומים כאלו לא רוצים אנשי אבטחה בבניין עם הפרעה למרקם החיים שלהם וסיכון ביטחוני לדיירים". "קשה לי להאמין שהקואופ יאפשר את זה (העברת בעלות למדינה ע.ב)", מוסיף להב. "כדי להבין מה אנחנו מבקשים מהם, זה בערך כמו לבקש מקיבוץ או מושב לאשר את קנדה בתור חברת משק. בנוסף מהיכרותי עם המערכות, הוועד של הבניין משתמש קרוב לוודאי בסירוב להעברת בעלות כסוג של לחץ על המדינה למכור את הדירה כי הם מכרו דירה לבנימין נתניהו וקיבלו דירת שגריר שבה משתמשים בכל פעם אנשים שונים ומי שמכיר קואופים בניו יורק יודע שמבחינתם זה סדין אדום". אז אם תתכנס המדינה להבנה כי הפתרון האופטימלי הוא מכירת הנכס, כמו שקרה במכירת דירה אחרת לא מזמן, מה יקרה אז? מי ישלם את המס על הרווח ממכירת הדירה? האדם הפרטי נתניהו, שהדירה שייכת לו על הנייר, או מדינת ישראל שטוענת לבעלות עליה?  במשרד החוץ טוענים שאין שום בעיה – הנכס שייך לה ולא יהיה צורך בתשלום מס. "לעמדת המדינה, לאור האמור ובהתחשב בכך שהבעלות בדירה מצויה בידה, תיקון הרישום אינו עולה כדי אירוע מס", אמרו. אבל אנשים המעורים בפרטים מסרו לנו שזה לא בהכרח נכון ונתניהו הוא שיהנה ממכירת הנכס.  גם להב חושב כך: "אם האדם הזה הוא בנימין נתניהו אז הדירה שייכת לו ובמידה שהדירה נמכרת יש אירוע מס מבחינתו והוא נדרש לשלם מס. אין לאף אחד אחר זכות לתמלוגים ממכירת הדירה למעט בעל המניה והחוזה". עוד הוסיף: "בכל מקרה, לצרכי מערכות החוק במדינת ניו יורק בנימין נתניהו הוא בעל הדירה, ואם היא תימכר, פקיד השומה יצפה ממנו לשלם את מיסי ההעברה ומס על הרווח".  אז איך במשך עשרות שנים זה לא הזיז לאף אחד? כנראה שהבעיות היו מתחת לפני השטח עד שניסה השגריר החדש גלעד ארדן להיכנס לדירה. ואז, לפי חשיפת "כלכליסט", הנהלת הבניין הערימה קשיים והמדינה נדרשה לשכור חדרים במלון למשפחתו של ארדן. כפי שחשפנו ב"שקוף", התקלה הזו עלתה למשלם המיסים קרוב ל-11 אלף דולר לשבוע השהייה במלון, בזמן שהדירה עצמה עמדה יתומה.  (איך זה משפיע עליך) עלות אחזקת דירת השגריר בניו יורק עולה לנו כ-450 אלף שקל בשנה כשיש אופציות אחרות מכובדות  מספיק שיכולות להיות מותאמות גם לגודל המשפחה. העברת הבעלות נראית רחוקה, אולי בלתי אפשרית. יש להפסיק את המבוכה כשמתחלפים שגרירים ולמנוע מצב עתידי שבו יחליט נתניהו או מי מיורשיו כי הוא לא מאשר יותר לשגרירים להיכנס לדירה כי היא שייכת לו. (מה עושים כדי שיתוקן) נראה שדרך המלך לטיפול בבעיה היא למכור את הדירה, להתמודד היום עם בעיות המס ולמצוא פתרון חלופי לשגרירי ישראל באו"ם. 