כ-1,142 אנשי מילואים בחיל האוויר הודיעו על השהיית התנדבותם, ובצל המתיחות בגבול הצפון, כשירותו המבצעית של צה"ל מוטלת בספק. למרות זאת, נראה שלשרי הקבינט וליו"ר ועדת החוץ והביטחון אדלשטיין חומרת המצב לא משמעותית מספיק כדי לדון בהשלכות. שליש מחברי הוועדה פנו בדרישה דחופה לכנס אותה בהקדם, אך לא נענו. כלל שרי הקבינט סרבו להשיב לשאלת "שקוף" אם ביקשו לכנס ישיבה בנושא
בצל הדיווחים על מתיחות מול חיזבאללה בגבול הצפון, הכשירות המבצעית של צה"ל עומדת בימים האחרונים בסימן שאלה לאחר ש-1,142 אנשי מילואים בשירות חיל האוויר על השהיית התנדבותם אם תימשך החקיקה החד-צדדית לביטול עילת הסבירות. עם זאת, ולמרות הסכנה הגדולה של המשך החקיקה, יו"ר ועדת החוץ והביטחון ח"כ יולי אדלשטיין (ליכוד) ממשיך לסרב בעקביות לבקשת חברי האופוזיציה והקואליציה לכנס את הוועדה לדיון בנושאים ביטחוניים שעל סדר היום. בנוסף, הקבינט המדיני-ביטחוני לא קיים דיון חירום בנושא, וחברי סירבו להשיב לפניית "שקוף" אם בכוונתם לכנס התייעצות. ביום שישי נשלחה שוב בקשה לדיון דחוף מטעם האופוזיציה לוועדת החוץ והביטחון. במכתב דרשו שישה מחברי הוועדה לכנס את הוועדה היום (ראשון) על מנת לקיים דיון בנוגע להודעת אנשי חיל האוויר, בנוכחות מפקד החיל תומר בר, הרמטכ"ל הרצי הלוי ושר הביטחון יואב גלנט. "לאחר קריאות חוזרות ונשנות של שליש מחברי הוועדה שלא זכו למענה משך החודשים האחרונים, לקיום דיון רציני בנושא השפעת החקיקה על חיילי צה"ל; ובחינת השלכותיה הביטחוניות והמשפטיות של ההפיכה המשטרית על מערך המילואים – דורשים לדון בדחיפות במשמעויות ובהשלכות הפנייה חסרת התקדים של 235 מתנדבים ממערך הקרב, 89 ממערך המסוקים, 173 ממערך הכטמ"ם, 167 קציני המטה, 124 ממערך הבקרה, 98 ממערך התובלה, 91 מבית הספר לטיסה, 165 המתנדבים ביחידות 51, ו-669 במילואים". אל ההצהרה של אנשי חיל האוויר הצטרפו גם כ-10,000 אנשי מילואים מהיחידות השונות בצה"ל, כך לפי ארגון "אחים לנשק".  חברי האופוזיציה שפנו לוועדה: גדי איזנקוט (המחנה הממלכתי), מרב מיכאלי (העבודה), אלעזר שטרן (יש עתיד), רם בן ברק (יש עתיד), שרון ניר (ישראל ביתנו), מאיר כהן (יש עתיד).  עד כה לא ערכו ראש הממשלה והשרים דיון על משמעות מכתב אנשי חיל האוויר, וטרם דנו בהשלכות הביטחוניות הרגישות שמעלה הודעתם על הפסקת ההתנדבות. הצהרת אנשי המילואים הובילה את הרמטכ"ל הרצי הלוי להוציא איגרת מיוחדת ובה כתב כי "אם לא נהיה צבא חזק ומלוכד – לא נתקיים כמדינה באזור", וכי "אין לאף אחד מהמשרתים זכות לומר שאינו משרת יותר ואין לנו זכות לא להתייצב או לסרב לפקודה או לקריאה". במכתב ציינו חברי האופוזיציה כי הם רואים חשיבות עליונה בכינוס הדיון הדחוף, בעיקר בגלל שהקבינט, שלו נתונה הסמכות העליונה לדון ולהחליט בנושאי מדיניות וביטחון, לא מתכנס אף הוא בעת הזו. כלל שרי הקבינט המדיני ביטחוני – יואב גלנט, איתמר בן גביר, יריב לוין, בצלאל סמוטריץ ואלי כהן – סרבו להשיב לשאלת "שקוף" אם ביקשו לכנס את הקבינט הבטחוני ולדון בהשלכות השעיית ההתייצבות למילואים. לפי הפרסום ב"כאן", הקבינט המדיני ביטחוני התכנס רק פעמים בודדות מאז הקמת הממשלה, לפני חצי שנה. זאת למרות שבמהלכה, חלו שני מבצעים צבאיים. לשכת ראש הממשלה קבעה בתחילת החודש דיונים לקבינט המדיני ביטחוני עד סוף השנה.   מטעם אדלשטיין לא נמסרה תגובה. 