אחרי חשיפת המצגת הפנימית שהתגייסה לטובת כיל במאבק על הקמת מכרה הפוספטים בנגב, אומר ראש העיר ניסן בן חמו בשיחה עם "שקוף" כי החומרים לא מייצגים את עמדת המשרד • לדבריו, בכירי יש עתיד (אליה הוא משתייך בעצמו) הבטיחו לו כי הממשלה לא תאשר את המהלך בהכרעה הצפויה בימים הקרובים: "40 שנה הם לא הצליחו, הם גם לא יצליחו ב-40 השנים הבאות"
אחרי חשיפת המצגת הפנימית של משרד הכלכלה, שהדהדה את מסרי כיל במאבק על הקמת מכרה פוספטים בשדה בריר בנגב, ראש עיריית ערד ניסן בן חמו מנסה להרגיע. "במפלגת יש עתיד יש התחייבות של שרת האנרגיה, של שרת הכלכלה, של יושב ראש המפלגה יאיר לפיד, שממחר הוא גם ראש הממשלה, שכרגע מבחינתם הדבר הזה לא יקום", אמר בשיחה עם "שקוף". בן חמו, חבר יש עתיד בעצמו, משוכנע כי שדה בריר לא יתממש והאיומים שמשרד הכלכלה הציג וחשפנו ב"שקוף" אינם משקפים את הדרג הפוליטי. במצגת פנימית של משרד הכלכלה הופיעו טיעונים שמוכיחים כי המשרד בראשות אורנה ברביבאי מתגייס לעזרת קבוצת המפעלים המזהמים כיל (ICL) לטובת הקמת מכרה הפוספטים בשטח המכונה שדה בריר. בשבועות הקרובים הממשלה צפויה להכריע האם לאשר את הפרויקט הענק שכיל רוצה לקדם בנגב. עיתוי כתיבת המצגת עשוי להצביע על תפיסות שבהן מחזיקים עובדי המשרד. בן חמו טוען בתוקף כי מבדיקה שלו, "יש הכחשה נמרצת אצל הגורמים הרשמיים". הוא הוסיף כי "אני סומך על מי שמוביל את המשרדים, גם משרד האנרגיה וגם משרד הכלכלה, ואני חושב שבסוף בסוף בסוף, יש אלטרנטיבות אחרות. קיימות עתודות פוספטים וזו עובדה". בשיחה עימו בן חמו נשמע נינוח ומשוכנע כי שדה בריר לא יקום. מבחינתו, עמדה כזו או אחרת של פקיד ממשל לא תצליח להשפיע על מאבק בן עשרות שנים. למעט הסוגיות העיקריות הקשורות בבריאות התושבים, בן חמו מזכיר כי על הקרקע הזו גרים 12 אלף תושבים של הכפר אל פורעה, וכי המדינה בנתה שם 160 כיתות לימוד. "מישהו מדמיין שיפנו 12 אלף איש? יש לו סמל ישוב מאז 2004", הוא טוען. "אנחנו מאמינים בצדקת הדרך, עובדתית זה המאבק הארוך ביותר של ישראל. 40 שנה הם לא הצליחו, הם גם לא יצליחו ב-40 השנים הבאות". עם זאת, לדבריו הוא מבין את הסערה, וגם הוא שבע הבטחות. "אני מבין את הלחץ של כולם, זה חשוב להילחץ", הוא אומר, ומזכיר גם את המצב הפוליטי הרעוע. "אנחנו לא סומכים על אף אחד במובן הזה, ממשלות קמות וממשלות נופלות והתחייבויות נשארות על הנייר". לצד הדברים הללו, בן חמו גם ביקש להדגיש שהמאבק הוא לא מול כיל, אלא נקודתי. "כיל היא לא האויבת שלי, בכוונה אני מדגיש גם. אין לי כלום ושום דבר עם כיל", הוא אומר. "יכול להיות שיש ארגונים סביבתיים אחרים שיש להם בעיה קשה. הסיפור שלי עם כיל זה שדה בריר, נקודה. אני ראש רשות מקומית, אנחנו לא אורזים הכל וזורקים לפח. אנחנו צריכים תעסוקה בנגב". אבל אתה מבין שזו מניפולציה? הם לא עומדים לסגור את המפעל "נכון, הם אומרים כבר עשרים שנה שעוד שלוש שנים אנחנו סוגרים. זה כמו נס פח השמן, ואני אומר את זה בכל הוועדות. מצד שני, אני לא מזלזל בהיבט הזה ואומר טוב, נמחק את המפעל. עבודה בנגב היא חשובה". ואכן, לא מעט משפחות באזור הדרום מועסקות על ידי כיל, ועל כך אומר בן חמו כי חלק מהאחריות מוטלת על המדינה. "ממשלות ישראל לדורותיהן לא השכילו לעשות את הטרנספורמציה מתעשייה קונבנציונלית ישנה, לתעשייה חדשה", הוא מסביר. היום אם את רוצה לעבוד במקום אחר בנגב, אין לך הרבה אפשרויות. נניח שמחר מאות משפחות ילכו הביתה, זה משהו שאפשר להקל בו ראש?" גם אם איום הפיטורים וסגירת המפעל יתממשו, אין להתעלם מהנזקים של תעשיית הפוספטים לבריאות התושבים ולאזור, כפי שנעשה במצגת הפנימית של משרד הכלכלה. יש לקוות שבן חמו אכן צודק והיא איננה מייצגת את עמדת שאר בכירי המשרד והעומדת בראשו. 