חרף עמדות אנשי המקצוע, הוועדה אישרה את החוק שיאפשר למשרתי הקבע להמשיך ולקבל פנסיה מנופחת • המאבק ימשיך בחדרי הוועדות בכנסת • ואילו שינויים כבר הצליח הלחץ הציבורי להביא?
חרף התנגדות משרד האוצר וחלקים נרחבים בציבור, הממשלה אישרה אמש (ראשון) את תזכיר החוק של שר הביטחון בני גנץ להכשרת הבונוס הפנסיוני לאנשי הקבע. בתום הדיון הסוער הצביעו נגד ההצעה רק שר המשפטים גדעון סער, שר השיכון זאב אלקין והשרה להגנת הסביבה תמר זנדברג.  מי שתמכו בהצעה הם שר האוצר אביגדור ליברמן, שרת האנרגיה קארין אלהרר, שר התקשורת יועז הנדל, שרת הקליטה פנינה תמנו שטה, שרת הפנים איילת שקד והשרה לשוויון חברתי מירב כהן. האחרונה הסבירה ל"שקוף" את תמיכתה בכך שהציגו לשרים כי החוק יפחית את הסכומים הקיימים ועושה סדר בנוהל.  אלא שעל פי ההתנגדות המעודכנת של אגף התקציבים במשרד האוצר, שחשפנו בטלגרם, ההצעה של משרד הביטחון מתגמלת יותר תפקידים עורפיים, ובעיקר תפקידי עתודה, שזכאים לקבל 4% הגדלה נוספים, לעומת לוחמים ששירתו ברציפות, ויקבלו רק 3% תוספת. לדברי מקורות, הסיבה לכך היא שנציגי העתודאים הם אלו שניהלו את המו"מ. "נזכיר כי גמלאי צה"ל זכאים ממילא להטבה משמעותית, בדמות פנסיה מרחיבה מגיל צעיר", נכתב בחוות הדעת. "גיל הפרישה הממוצע של גמלאי צה"ל נמוך בכעשור מגיל הפרישה הממוצע של יתר גמלאי מערכת הביטחון, אך למרות זאת, קצבת הפנסיה שלה הם זכאים דומה או גבוהה מזו של מקביליהם". עלות הצעת החוק, לדברי האגף, היא כ-15 מיליארד שקלים בעשור הקרוב. למרות זאת, ליברמן עצמו הצביע בעד החוק, בניגוד לעמדת אנשי המקצוע במשרדו. לצד הביקורת, כדאי לשים לב גם להישג של הציבור. בעקבות הלחץ של "רווח נקי", "שקוף", הארגונים בקואליציית השקיפות ושאר הגורמים שנאבקים בהצעת החוק – נכתב במפורש כי התוספת לא תחול על פנסיות הגישור ושאר כוחות הביטחון: זה הישג משמעותי: הצופר עשוי היה להינתן גם לעובדי מדינה רבים נוספים ששכרם צמוד לצבא. הדבר כבר קרה ב-2018, אז קצבאות גמלאי המשטרה והשב"ס הוצמדו לתוספת שכר שהתקבלה בצה"ל. עלות ההצמדה ההיא נאמדה בכ-22 מיליארד שקלים למשך עשר שנים, וגררה קיצוץ רוחבי בכל משרדי הממשלה, כלומר בשירותים שכולנו מקבלים. עם זאת, לא מן הנמנע כי אלו המקופחים יעתרו או ייאבקו בהמשך הדרך נגד אפלייתם. בשבוע שעבר התפרסם דוח של אגף השכר במשרד האוצר, שמוכיח עד כמה חריגה הפנסיה של קציני צה"ל, גם בהשוואה לעובדים אחרים בשירות המדינה, וגם בהשוואה למקביליהם בעולם. לפי הדוח, הפנסיה התקציבית של קציני צה"ל שווה בממוצע פי 5.3 מהפנסיה התקציבית של עובדי שירות המדינה. קצינים פורשים בממוצע בגיל 45.4 ויקבלו פנסיה ששוויה 8.8 מיליון שקלים. הגמלה הממוצעת שלהם – בשנות הארבעים לחייהם, עומדת על 19,404 שקלים לחודש. עוד נמצא כי שכר אנשי הקבע גבוה משמעותית משכר מקביליהם בצבאות זרים בחו"ל. הסיבה לחקיקה היא עתירה לבג"ץ של העמותות "צדק פיננסי" ו"רווח נקי" שבעקבותיה התברר כי חלוקת התוספת אינה חוקית. בג"ץ רמז לממשלה שעליה להכשיר את התוספת בחקיקה – או לבטלה. לא נותר לגנץ זמן רב: הממשלה מחויבת להגיב לעתירה – לאחר דחיות שונות שביקשה – עד לסוף החודש.  כל התהליך הזה קורה באפס שקיפות, כשברקע גירעון ענק. חרף המצוקה הכלכלית, הממשלה מעוניינת לחתום על צק אדיר מימדים, שאיש אינו יודע את הסכום הסופי שיירשם עליו, אך יעלה לכל משפחה לכל הפחות 1,000 שקלים בשנה, ויעביר אותם לכיסי דווקא אלו שהכי פחות זקוקים לכך. כעת עובר המאבק על החוק לחדרי הוועדות בכנסת. סגן השר אביר קארה אמר ל"שקוף" כבר כי יצביע נגד החוק בכנסת. בנוסף עולים קולות באופוזיציה נגדו, בין היתר של שלמה קרעי ואחרים. בוועדות ינסו המתנגדים לקצץ עוד סעיפים מהחוק, ואילו התומכים ינסו להשאיר ממנו כמה שרק ניתן. נמשיך לעקוב. (איך זה משפיע עליך) מי יממן את התוספת בגובה מיליארדי שקלים לאורך השנים? כולנו. במיוחד הצעירים. כל פעם שתשלם מע"מ מופרז. כל פעם שתתפלאי למה הנסיעה בתחב"צ יקרה – תוספת הרמטכ"ל היא בהחלט אחת הסיבות. (מה עושים כדי שיתוקן)  ראש פורום קהלת לכלכלה, ד"ר מיכאל שראל, מציע שורת פתרונות, בהם תגמול דיפרנציאלי לתמרוץ מוכוון מטרה ולמקצועות שבהם ישנה תחרות מול השוק הפרטי. "בכירי מערכת הביטחון מנסים לקדם מהלך שמשרת בעיקר את עצמם ואת חבריהם", הוא אומר, "ואין בו שום הצדקה כלכלית, חברתית או ביטחונית".   ההחלטה הזו – לקחת כסף מהכיס שלך ולהעביר לשכבות הכי חזקות – בעייתית. ח"כים ואזרחים אמיצים חייבים להמשיך לצאת נגדה. אנחנו נמשיך לעקוב אחר הסוגיה כשתגיע בקרוב לדיונים בכנסת. נשמח לשמוע ממי שעוד זכאי להגדלה ומרוויח ממנה – גם באנונימיות.  