לכנסת ה-24 הייתה שנה שלמה לחוקק את החוק של שר המשפטים גדעון סער, שלפיו אדם שעומד למשפט פלילי לא יוכל לכהן כראש הממשלה, אך הוא עולה כעת לדיון בדקה ה-90, במהלך לא ראוי בעליל • ועדיין - אלה הסיבות שבגללן יש בו צורך חיוני עבור הדמוקרטיה. דעה
"לא יעלה על הדעת שראש ממשלה ימשיך לכהן או יעמיד את עצמו לבחירה כשחשדות כה כבדים מרחפים מעל ראשו". כך כתבנו במערכת "שקוף" בפברואר 2019, אחרי שהיועמ"ש באותו זמן אביחי מנדלבליט החליט להגיש כתב אישום נגד ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו. כעת, כשהצעת החוק שתמנע מאדם תחת כתב אישום לכהן כראש ממשלה שוב על השולחן, בדקה ה-90 של הכנסת ה-24, חשוב להתעכב על הסיבות שבגללן היא כמעט מובנת מאליה. ההצעה עברה בוועדת השרים לענייני חקיקה אתמול (ראשון) ואפילו החלו לדון בה בוועדת החוקה. זו הצעה חשובה, אך כמובן שאסור להתעלם גם מהעובדה שהחוק לא קודם בכל הקדנציה האחרונה ועולה רק עכשיו לקראת פיזור הכנסת. המהלך הופך לפרסונלי מאוד ולכן, בעת הזו – ללא ראוי בעליל.  אך כפי שאין מקום לראש עיר עם כתב אישום או שר עם כתב אישום, קל וחומר שאין מקום לראש ממשלה עם כתב אישום. כל אזרח בישראל רשאי להיאבק על חפותו בבית המשפט, ובמסגרת זו יש לו גם את הזכות המלאה לטעון ש"תופרים לו תיק", כמו שטוענים חשודים ונאשמים רבים, ביניהם גם ראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו. אבל כשאתה עומד בראשות הממשלה תפקידך הוא לשפר את המערכת ולא לפרק אותה. ולמה הכוונה ב"לפרק את המערכת"? ראינו מהלך שכזה בשנים האחרונות, מאז החלו חקירות המשטרה נגד נתניהו. המשטרה והעומד בראשה הותקפו, הפרקליטות הותקפה ולבסוף גם היועמ"ש. אלו אף נאלצו להסתובב עם אבטחה. ראינו גם את ניגוד העניינים המובנה בכך שאדם שעומד בראשות המערכת מואשם על ידה מצד אחד ומקבל החלטות הרות גורל בעניינה מהצד השני. לא מן המופרך כי גם השופטים במשפט נתניהו היו מותקפים לבסוף. טעימה מזה הייתה כשנתניהו רמז "שהשופטים שמאלנים". ובכלל תארו לעצמכם מהלך שכמעט קרה – שאדם שעומד למשפט ימנה את היועמ"ש שעומד בראש התביעה נגדו.  ולבסוף, אין לזלזל גם בכוחה של תמונה – התמונה של נתניהו בבית המשפט, מוקף בחברי מפלגתו, נועדה להלהיב את האוהדים בהיכל הצדק, אך גם נועדה להעביר מסר מרתיע עבור כל המערכת שמולה נלחם ראש הממשלה לשעבר.   "לא יכול להיות שהכללים והתקנות חלים על כולם, ורק על הנאשם מספר אחת – לא". על העיתונאים נאסר לצלם בתוך בית המשפט ביום פתיחת משפט נתניהו – נתניהו ציפצף ופירסם בעצמו תמונה מן האולם. העיתונאי ניר גונטז מבקש מבית המשפט לאפשר לו לפרסם סרטון של נתניהו מתוך הדיון https://t.co/D57EXB09e2 pic.twitter.com/Im2sa0bnJr לכן, אסור שאדם שעומד למשפט בעבירות חמורות כמו שוחד יורשה לשבת על הכיסא הכי משפיע במדינה – כיסא רה"מ. זה צריך להיות נורמה ולא חוק. אבל מאחר וזה כבר קרה בעבר רצוי למנוע מראש אפשרות כזו לעתיד.  מנעד הצעות החוק שעומדות על הפרק כעת ועוסקות בנאשם בפלילים הוא רחב. הצעת החוק של גבי לסקי (מרצ), לדוגמה, היא מחמירה ומונעת מהנשיא להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה גם נגד מי שנפתחו נגדו חקירות משטרה, ולא רק מי שהוגש נגדו כתב אישום.  אך לא כל עבירה צריכה למנוע מאדם להיבחר לתפקיד. צריך לקבוע רף מסוים, אחרת עלול להיפתח פתח שבו השלטון עצמו יכול להיטפל לאופוזיציה ולמנוע תחרות. הצעת החוק שהגיש שר המשפטים גדעון סער במקור הציבה רף מינימום של עבירות שדינן הוא לפחות שלוש שנות מאסר. וגם אז, אם ירצה, יוכל המועמד לפנות ליו"ר ועדת הבחירות ולבקש החרגה.  החוק של סער עונה גם על הבעייתיות של הדחת ראש ממשלה מכהן (שעדיף שהיה מתפטר בעצמו) וקובע כי במצב כזה – כל הממשלה מתפזרת. על פי ההצעה, בשונה מזו של לסקי, ראש ממשלה שיוגש נגדו כתב אישום במהלך תפקידו יוכל להמשיך לכהן גם עם כתב אישום. אבל הוא לא יוכל להרכיב ממשלה בפעם הבאה.   מתנגדי החוק טוענים ש"אי אפשר לתת לפקיד לקבוע מי יעמוד בראשות הממשלה". אבל כדי לטעון את זה צריך להאמין ראשית שכל חוקרי המשטרה, הפרקליטים והיועמ"ש בוחשים כולם במשך שנים כדי למנוע ממאן דהו להתמודד בבחירות. זו גם בדיוק הטענה שהפיץ נתניהו – טענה שנפוצה בחלקים נרחבים מהעם ופגעה פגיעה קשה בלגיטימיות של שלטון החוק.   טענה נוספת, מכיוון אחר, אומרת שעלול להיווצא מצב שבו ממשלה חדשה תבטל את החוק, גם אם יאושר. זה נכון, אפשר יהיה לשנות שוב את החוק ברוב של 61 או לבטלו. אבל עדיין יהיה צריך לשנות את החוק באופן אקטיבי, בדיוק כמו עכשיו. כמו שלא היה אפשר לשנות את החוק עד עכשיו בגלל קשיים פוליטיים, יכול להיות שיהיה קושי להפוך את הקערה בעתיד. בנוסף, כשנשאלו מצדדי רה"מ לשעבר נתניהו האם ראש ממשלה יכול לכהן עם כתב אישום ענו פעמים רבות "שהחוק מאפשר זאת ולכן זאת לא בעיה". ואם זו הסיבה אז אולי צריך לשמוע בעצתם ולשנות את החוק. העובדה שנתניהו מכהן עכשיו בכנסת לא הייתה צריכה למנוע מהכנסת לחוקק זאת (לכנסת הבאה). באותה מידה, אם היה מחליט לפרוש מהכנסת, עדיין אסור היה לה להוריד זאת מסדר היום – זה כבר לא חוק שתלוי בשאלה אם נתניהו במערכת הפוליטית או שלא.  בשורה התחתונה. ראוי שאדם יבין לבד שאם מוגש נגדו כתב אישום – לא משנה עד כמה הוא מאמין שהוא חף מפשע – לא יכהן כראש ממשלה, שר או ראש עיר. אבל אם בכל מקרה צריך להבהיר זאת אז לצערנו נדרשת גם חקיקה. עכשיו לאחר ההחלטה לצאת לבחירות ראוי שידונו בה רק בכנסת הבאה. 