במשרד להגנת הסביבה מדדו ריכוזים גבוהים של החומר המזהם ליד גדר מפעל "נשר" ברמלה, אבל לא טרחו ליידע את הציבור על סכנה אפשרית, ורק פנייה ישירה למשרד הניבה את המידע • כשמדובר במפעלים מזהמים אנחנו צריכים להפוך למומחים לחלקיקים כדי לקבל מידע קריטי - וזה לא חייב להיות ככה • דעה
מחלות עצבים, קוצר נשימה, לחץ בחזה, סימפטומים של דלקת ריאות, פגיעה במערכת העצבים, פגיעה במערכת העיכול, הקאות, שלשול, פגיעה בכליות, הפרעה בדיבור ורעידות. פניתי לכימאי מומחה שגר ליד מפעלי "נשר" בבקשה לתאר לי איזה נזק עלול להיווצר מחשיפה ממושכת לכספית. הוא שלח לי עמוד מלא בתיאורים והסברים, זה רק חלק מהם. "יש שלושה סוגים של חומרים מכילי כספית שעשויים להיפלט מהארובות של נשר", הסביר לי. "כולם מאוד רעילים ומזיקים למערכות שונות לבני אדם". לפני חצי שנה בערך, בנובמבר האחרון, המשרד להגנת הסביבה מדד ריכוזים גבוהים של כספית על גדר המערכת של המפעל המזהם "נשר". המשרד גם פתח בסדרת פעולות אכיפה: הוציא התראה להנהלת המפעל וזימן אותם לשימוע, שהתרחש ארבעה חודשים מאוחר יותר.  האירוע הזה לא פורסם בשום מקום. ייתכן שילדים שחזרו מבית הספר נשמו כספית לריאותיהם והחלו לגלות תסמינים חשודים – אך להוריהם אין צל של מושג מה התרחש. של מי האחריות ליידע אותם? תפקידו של המשרד להגנת הסביבה לאכוף את פליטת החומרים המסוכנים מול המפעל – וגם לאפשר לציבור לדעת בזמן אמת מה מתרחש, ולא לחכות שעיתונאים ילקטו מידע ממקורות ויפנו אליו. כך קרה גם הפעם. אחרי שורה של תקלות וסדרת כתבות על "נשר", מקור סיפר לי על שורה של חריגות שהתרחשו שם לאחרונה. רק לאחר ששאלתי את המשרד על כך – הם אישרו, במהירות יש לציין, ואף הוסיפו פרטים לבקשתי, כמו למשל שתי חריגות במדידות כספית על גדר המפעל, בספטמבר בשנה שעברה ובנובמבר האחרון. ורק כעת הציבור מקבל לראשונה מידע שלם על אירועים שהתרחש לפני כמה חודשים. מדוע המשרד לא טרח ליידע ברגע שהחל לחקור את הנושא? "על פי רוב, המשרד מדווח על הליכי אכיפה בסיומם", אומרים במשרד. "למשל כשמוטל עיצום כספי, נפתחת חקירה, או מוגש כתב אישום, ולא כשהוא שולח מכתב בירור או זימון לשימוע לחברה". חשוב להבין שהשימועים הללו אורכים שנים ארוכות – עד שהם מסתיימים, הילד שהחל לרעוד או האישה שעברה הפלה לא ברורה, כבר לא יוכלו להבין את המקור לצרות. זה לא חייב להיות ככה. הרי לו היה מדובר בשוקולד, והיה עולה חשד קל שהוא מקולקל, משרד הבריאות היה נעמד על הרגליים האחוריות, הודעות היו עוברות לכל התושבים, והיסטריה רבתי היתה מתפתחת סביב לשלשת היונים שספק אם מישהו אכל אותה, ספק אם בכלל הגיעה לחטיף. אגב, שוקולד מזיק לבריאות גם בלי לשלשת יונים. שמחתי לעזור. אבל איכשהו, כשמדובר במפעלים מזהמים, אף אחד לא יודע על זה. הציבור נדרש לפתח מומחיות בכימיה, הליכי אכיפה ועבודת גששות עם מצלמות לילה רק בשביל לקבל שביבי מידע. ובמקרה של "נשר" מדובר בשורה של שימועים שעורך המשרד להגנת הסביבה בימים אלה, על חריגות שונות, הסתרה של תקלות וריכוזים גבוהים של חלקיקים. אם כל המידע הזה היה מתפרסם על שקית חטיף בוטנים, כבר מזמן התקשורת היתה חגה סביב גופת הנשנוש ומשרד הבריאות פוצח בבדיקת מערכות מעמיקה ובפסטיבל מסיבות עיתונאים. משום מה כשבעל הון שכלל לא גר בישראל מזהם את ריאות התושבים ונקרא לשימוע, איש לא יודע על כך. משום מה זה לא מובן מאליו שעל כל שימוע שנערך לבתי הזיקוק, לנשר, לקצא"א, לחברת החשמל ולשאר המזהמים בארץ, כולם חייבים לדעת מיד.  אמנם לפי היתר הפליטה החדש של "נשר" המפעל אמור לפרסם את כל התקלות שלו באתר האינטרנט – התקדמות חיובית בזכות המאבק הציבורי – אך האחריות לא יכולה להיות שלהם בלבד. לא סביר שהאזרח הפשוט יאלץ בכל בוקר להיכנס לכל אתרי המפעלים שנדרשו לכך מסביבו בשביל להבין אם מישהו מהם פלט הלילה חומר שסיכן את הילדים או הקשישים או הנשים בהיריון. לו רק הארובות שם היו פולטות פסק זמן. התגובה המלאה של המשרד להגנת הסביבה: "במסגרת הליך האכיפה שמנהל המשרד מול מפעל נשר, נכללות בין היתר מספר הפרות מרכזיות: חריגות מערכי הפליטה של כספית התרחשו בחודש נובמבר 2021, חריגה מערך היעד בכספית נמדדה בספטמבר 2021 בסמיכות לגדר המפעל, וכן חריגה מערך פליטה של חלקיקים שזוהתה בדיגום פתע באחת מארובות המפעל. על נושא זה הוציא מחוז מרכז של המשרד התראה בפברואר 2022 וקיים שימוע לחברה במארס 2022. הליכי האכיפה ממשיכים ומתנהלים בימים אלו מול המפעל. "במהלך חודש יוני 2022 התרחשו מספר תקלות במפעל אשר לא דווחו למשרד כנדרש בהיתר הפליטה. חלק מהתקלות גרמו לעלייה משמעותית בריכוזי החלקיקים בהתאם לנתוני ניטור אוויר בניידת שנמצאת על הגדר המזרחית של המפעל. בעקבות כך, מחוז מרכז של המשרד הוציא התראה נוספת למפעל. המחוז ישקול להוסיף את הפרה זו להליך האכיפה המתנהל מול המפעל. על פי רוב, המשרד מדווח על הליכי אכיפה בסיומם – למשל כאשר מוטל עיצום כספי, נפתחת חקירה, או מוגש כתב אישום, ולא כאשר הוא שולח מכתב בירור או זימון לשימוע לחברה. "במהלך חידוש היתר הפליטה של מפעל נשר, שנכנס לתוקף בחודש יוני, המשרד שקל את כלל הנתונים לרבות תובנות מהליכי האכיפה שבוצעו. בהיתר המעודכן, נדרש המפעל על ידי המשרד לצמצם באופן ניכר את הפליטות לאוויר. כמו כן, המפעל נדרש בתנאים נוספים בהתייחס לניטור ודיגום פליטות לאוויר ושקיפות מידע לציבור. "המשרד להגנת הסביבה ימשיך לפעול מול המפעל למניעת תקלות וזיהום האוויר, וכן לפקח על עמידת המפעל בתנאים והדרישות שהציב במסגרת ההיתר, ולבצע אכיפה במקרים שיימצאו חריגות, במטרה לשמור על בריאות הציבור". 