מי שמחליט אם לגנוז או לקדם הצעת חוק - היא ועדה הפועלת באפס שקיפות. הקואליציה הפילה אתמול הצעה של ח"כ שמחה רוטמן שנועדה לשנות את המצב. מי שהצביעו נגד היו חתומים עד לא מזמן על ההצעה: מוסי רז, מיכן רוזין, מרב מיכאלי, תמר זנדברג, איילת שקד ואחרים
הקואליציה הפילה אתמול (רביעי) הצעת חוק של ח"כ שמחה רוטמן מהציונות הדתית להגברת השקיפות בוועדת השרים לחקיקה. ההצעה נפלה ברוב של 55 מתנגדים לעומת 51 תומכים, כאשר התנגדו לה חברי הכנסת החתומים עליה בעבר כמו מרב מיכאלי, מיכל רוזין, מוסי רז ותמר זנדברג. ועדת השרים לחקיקה היא מרכז העצבים השלטוני – המקום בו מחליטים האם חוקים יעברו או ייגנזו. אך היא פועלת ללא שקיפות ובאפלה מוחלטת. כפי שהראינו בתחקיר מתמשך ב"שקוף", מאפשר לחברי הממשלה לחמוק מביקורת ציבורית וכתוצאה מכך נופלות הצעות חוק חשובות שהיו יכולות להועיל עם הציבור. ח"כ שמחה רוטמן, מגיש ההצעה, פנה על דוכן המליאה לחברי הקואליציה ואמר "אני צריך לנמק את הצעת החוק שאתם חתומים עליה – שוועדת השרים לחקיקה תהיה שקופה, שהליך החקיקה במדינת ישראל לא יתנהל במחשכים. שלא נעמוד בסיטואציה שבוועדת השרים לחקיקה מקבלים מידע שאין לו שום בסיס ועל בסיסו מקדמים או דוחים הצעות חוק, הרחק מעיני הציבור, הרחק מעיני הכנסת, הרחק מעיני חבר הכנסת המציע". לפי הצעת החוק של ח"כ רוטמן, ועדת השרים לחקיקה תחויב לפרסם את חוות הדעת המקצועיות של משרדי הממשלה והרשויות על כל הצעה – באתר משרד רה"מ. כך הציבור וחברי הכנסת יוכלו לדעת מה הרקע לדחיה או לאישור של הצעות החוק, למתוח ביקורת ציבורית או להשיב על טענות המשרדים. בנוסף, לפי ההצעה ח"כים יורשו להגיש התייחסות מטעמם לחוות הדעת והיא תובא בפני הממשלה או ועדת השרים בצמוד אליה. ביום ראשון השבוע נחתם דינה של ההצעה, שנפלה על ידי הממשלה בוועדת השרים לחקיקה בראשות שר המשפטים גדעון סער. הוועדה החליטה לדחות אותה בחצי שנה, ובכך סתמה עליה את הגולל.  בעבר ראש הממשלה בנימין נתניהו היה הגורם המרכזי שמנע שקיפות בוועדה, אלא שכעת גם השלטון הנוכחי מעדיף למנוע דין וחשבון. שרות שקידמו את ההצעה בעבר תמכו כעת בהפלתה – איילת שקד, מרב מיכאלי ותמר זנדברג. לפניית "שקוף" בנושא הן לא מסרו תגובה. בימים כתיקונם, סדר היום של ועדת השרים לחקיקה מתפרסם בכל יום רביעי. לאחר פרסומו, הדרג המקצועי של כל משרד ממשלתי נדרש לגבש עמדה בנוגע לכל הצעת חוק, בהתייחס להשלכותיה כלפי המשרד. המשרד מכין נתונים רלוונטיים עבור השר או השרה, שתפקידם לגבש עמדה ולהגיע איתה לוועדה. לא תמיד השרים מתייחסים לחלק המקצועי, אבל יש לו חשיבות ציבורית. לכן ב-2018 פנינו ב"שקוף" יחד עם "הצלחה" לכלל משרדי הממשלה, בבקשה לפרסם את עמדותיהם בנוגע להצעות חוק שונות. מדובר בבקשה טריוויאלית: לחשוף לציבור את העמדה המקצועית כלפי הצעות חוק. זה יאפשר לח"כים להבין את השיקולים מאחורי ההחלטות, וגם יקדם עיתונות מעמיקה ולא פופוליסטית: נוכל לבדוק האם ישנן סיבות מהותיות ולא רק פוליטיות בגינן נופלים חוקים. אולי למשל החוק סותר אמנה בינ"ל? האם עלותו יקרה מדי? כמעט כל משרדי הממשלה השיבו כי העמדות הללו הן סודיות, למעט אחד: משרד הכלכלה. הטפסים שקיבלנו משקפים את עמדת השר אך לא מפרטים מדוע יש התנגדות או תמיכה. בעמדות נכתבו מונחים כמו: "לתמוך אבל לא להיכנס לעימות עם האוצר" ו"לתמוך בכפוף לתיאום נוסח", "לבקש דחייה". לדברי גורמים בממשלה, במשרדים אחרים יש פירוט ענייני יותר. כך או אחרת, ברגע שניתן לפענח את עמדת המשרד – ניתן לפנות בשאלות ממוקדות יותר ולהבין מה עומד מאחורי התנגדות או תמיכה בחוק מסוים. 