במשרד החקלאות הבטיחו מערכת חדשה שבעזרתה יוכל הציבור לקבל גישה נוחה לבקשות לכריתת עצים, אך ביתיים אין צפי להשקה שהובטחה לתחילת 2022. בזמן זה, הפרויקט גדל תקציב של שני מיליון שקלים וחצי, לשמונה מיליון שקלים ומועד השקת המערכת עדיין לא נראה באופק. משרד החקלאות: "בחודשים הקרובים יחל הפיילוט על הגרסה המשופרת של המערכת"
מדוע המידע על כריתות עצים אינו מונגש לציבור? בחודש אפריל לפני יותר משנתיים, פקיד היערות הראשי במשרד החקלאות, ארז ברקאי, סיפר בריאיון ל"שקוף" על מערכת חדשה אותה מפתחים במשרד החקלאות, שנועדה להנגיש לציבור הרחב את ניהול הרישיונות שמונפקים לכריתת עצים ברחבי הארץ. "בקרוב יתרחש שיפור משמעותי בהנגשת המידע לציבור וביעילות שהציבור מגיש בקשות", אמר ברקאי ל"שקוף" בשנת 2021. כמה קרוב? תלוי את מי שואלים. רגע לפני שנצלול למנהרת הזמן בגרסת משרד החקלאות, חשוב להבין שבישראל כריתת עצים זו עבירה פלילית שדינה עד חצי שנת מאסר. אלא שלכל חוק, יש כביש עוקף חוק והמחוקק יצר נתיב מיוחד ליזמים לקבל אישור ולסלק את העץ מהדרך. כדי לעשות זאת, צריך להגיש בקשה לרשות המקומית, שם פקיד היערות המקומי יבחן את הסוגיה וינפיק את הרישיון בהתאם לשיקולו. לאחר שההחלטה ניתנה, לציבור יש שבועיים בלבד להגיש ערר ולנסות להציל את העץ. במקרה כזה, את הפסיקה הסופית ייתן ברקאי. אגב, רובם המכריע של העצים נכרת בלי שבכלל הוגש ערר, לפעמים כי העץ מת ואין איך להציל אותו ובפעמים אחרות כי איש לא ראה את הבקשה להיתר ולא היה מי שיילחם עליו. בחזרה לציר הזמן. הימים ימי ראשית הסתו, חודש אוקטובר של שנת 2022 והמערכת לניהול רישיונות עדיין לא עלתה לאוויר. במשרד החקלאות הגיבו לפניית "שקוף" והבטיחו בביטחון רב: "צפי – תחילת רבעון שני של 2022". במקביל, בט"ו בשבט של אותה השנה ברקאי אמר לפעילי סביבה שהמערכת תעלה לאוויר כבר ביוני לרווחת כולם ולשימוש הציבור. אלא שחלף החג ואיתו הסתיים יוני ההוא והמערכת איננה. "מערכת ניהול רישיונות כריתה נמצאת בשלבי פיתוח ותיקונים אחרונים", הסבירו לפני כשנהבמענה במשרד החקלאות לפניית "שקוף". "תולדה של צרכים וסוגיות שעלו כחלק מפיילוט פנימי והליך בדיקות מדוקדק".  ושוב חלף הזמן, למעלה משנה, התחלפה ממשלה וכמה מפתיע: משרד החקלאות ברשות השר אבי דיכטר עדיין לא העלה את המערכת לאוויר. במשרד החקלאות לא מוכנים הפעם להתחייב לתאריך, אבל כן מוכנים למסור שהתקציב של הפרויקט גדל למימדים חדשים. מה שהחל בשני מיליון שקלים וחצי, כעת עומד על תקציב של שמונה מיליון שקלים ומועד השקת המערכת עדיין לא באופק. זאת ועוד, במשרד מדווחים שהם עדיין לא החלו בפיילוט ובימים אלה רק הסתיימה העבודה על הגרסה הראשונה בלבד. הצוות, כך אומרים במשרד, מונה שישה אנשים ומועסק במיקור חוץ, כלומר הם אינם עובדי המשרד.  ומה משמעות המערכת? "הרעיון הוא שכל בקשה לכריתה או היתר בנייה, לא משנה מה הסיבה, תוגש בצורה דיגיטלית, זה ישפר את הקלות והנוחות, הציבור הרחב יוכל לראות את הבקשות שהוגשו עוד לפני שפקיד היערות הראשי התייחס אליהן, לראות מה ההחלטה ולהגיש בלחיצת כפתור התנגדות, עוד לפני שייכנס תוקף סופי", הסביר ברקאי בשעתו. כלומר בניגוד למצב היום שבו צריך לחפש קבצים או למלא טופס נפרד ולשלוח במייל, הכול יהיה במערכת אחת. "מי שירצה מידע על עצים בחדרה, יוכל לעשות את זה", אמר לפני יותר משנתיים. "בשלב זה, הציבור רואה רק את הרישיונות, ולא רואה את פעולות השימור. לא כל עץ שאני משמר, הציבור רואה אותו, אלא רק את הרישיונות. כשתהיה מערכת חדשה, הציבור יראה מה היזם הגיש ומה אושר לו, וזה יאפשר לראות את העבודה שלנו בצורה שקופה וטובה". במקביל, המשרד מפרסם את כל המידע בנושא באתר המשרד. עד להשקת המערכת, ניתן להמשיך ולהגיש בקשות כריתה באתר משרד החקלאות". בהמשך הוסיפו במשרד כי: "צוות הפרויקט הוא צוות העובד במשרד החקלאות, רובו באגף טכנולוגיות דיגיטליות ומידע, אשר מעסיק את עובדי האגף, בהתאם להנחיית ממשלה, במיקור חוץ. מדובר בצוות העובד על הפרויקט באופן שוטף, מתחילתו. כבכל פרויקט טכנולוגי של פיתוח מערכת מידע חדשה וביצוע טרנספורמציה דיגיטלית למגוון תהליכים, זמן העבודה הוא משוער וכרוך במשתנים רבים, לרבות פיילוטים והרצות במהלכם עולים בעיות, אתגרים ואפשרויות נוספות הנדרשות להשלמת הפיתוח. הצוות המקצועי עושה כל שביכולתו על מנת לתת פתרונות יעילים ומהירים ככל הניתן, ובמקביל למקסם ולשפר את המערכת מבחינה מקצועית ועסקית. תקציב הפרויקט עמד על 2.5 מיליון שקל, בתחילת דרכו, ועם הזמן, שחלקו עוד במהלך הממשלה הנוכחית, עלה התקציב ל-8 מיליון שקל, כדי לספק את כל דרישות מרכיבי הפרויקט מקצה לקצה.  סך העבודה הנכללת במסגרת התקציב, מעבר לניהול הפרויקט כוללת אפיון עסקי, אפיון טכני, ארכיטקטורה, תשתיות, DBA, פיתוח QA ועוד פעילויות ושירותים נוספים שהכרחיים בהקמת מערכת מידע חדשה. בכל הנוגע למשך זמן הפיילוט, כשמו כן הוא – תפקידו לבחון את יעילות המערכת וביצוע מטרותיה על הצד הטוב ביותר. ככל שהפיילוט יעבוד כשורה, השלב הסופי הכולל מעבר למערכת, יהיה מוקדם יותר. ככל שיעלו בעיות, או מחסור בפונקציות נדרשות, כך הצוות ידרש להשלים זאת בחודשים הקרובים".  