הזהות הכמעט מוחלטת בין הכותרות על "דירוג האשראי של ישראל" לא היתה מעניינת כל-כך אלמלא היו שלושתן שגויות 
בשבוע האחרון פירסמה חברת דירוג האשראי פיץ את דירוג האשראי של אגרות החוב הדולריות של ממשלת ישראל. כל העיתונים הכלכליים דיווחו על כך, בעיקר בציטוטים מתוך ההודעה לעיתונות שפירסמה החברה, והוסיפו תגובות של שר האוצר או פקידים בכירים אחרים. לשון הידיעה היתה דומה מאוד בכל העיתונים: "פיץ אישררה דירוג האשראי של ישראל – איי יציב" ב"גלובס". ב"דה-מרקר" הכותרת היתה "חברת הדירוג פיץ השאירה ללא שינוי את דירוג האשראי של ישראל ברמת איי יציב", וגם ב"כלכליסט" אותה כותרת כמעט: "חברת האשראי פיץ אישררה את הדירוג של ישראל". הזהות הכמעט מוחלטת בין הכותרות לא היתה מעניינת כל-כך אלמלא היו כולן שגויות. גם בגוף הידיעה חוזרת אותה שגיאה, ההתייחסות לדירוג האשראי של ישראל. ובכן, חברת הדירוג פיץ פירסמה את דירוג האשראי לאגרות החוב הדולריות של ממשלת ישראל. הדירוג הזה הוא התחזית של חברת הדירוג באשר לסיכוייה של ממשלת ישראל להחזיר את ההלוואות שלקחה בדולרים. ודוק – ממשלת ישראל, לא מדינת ישראל. ההבחנה הזאת אינה נמצאת בכותרות וגם לא בידיעות עצמן. הידיעות עוסקות במושג לא ברור – "הדירוג של ישראל". היה ניתן לקבל את השימוש במונח הזה כקיצור למונח המסורבל "דירוג האשראי של החוב הדולרי לטווח ארוך של ממשלת ישראל" אילו באיזשהו מקום, באחת הידיעות, היה מופיע הסבר מדויק מה בעצם פירסמה חברת פיץ. אין הסבר כזה באף אחת מהידיעות. יש בוודאי קשר הדוק בין התחזיות של חברת הדירוג בנוגע למצב הכלכלי בישראל לתחזית של חברת הדירוג באשר ליכולתה של ממשלת ישראל לעמוד בתשלום החובות שנטלה על עצמה. זו, כנראה, גם הסיבה שפרסום דירוג האשראי של ממשלת ישראל מקבל סיקור תקשורתי רחב כל-כך. יש מקום לומר שהדירוג שהעניקה חברת פיץ לחוב של ממשלת ישראל הוא הבעת אמון בכלכלת ישראל, אבל עדיין, חשוב להדגיש – הדירוג איננו דירוג האשראי של מדינת ישראל, אלא של ממשלת ישראל. הבלבול בין מושגים המתייחסים לממשלה ובין המושגים שמתייחסים לכלל המשק בישראל הוא נפוץ. כך תקציב הממשלה מכונה לעתים קרובות תקציב המדינה, וכך לעתים יש בלבול בין הגירעון הממשלתי, שהוא ההפרש בין ההוצאות של הממשלה ובין הכנסותיה ממסים, ובין הגירעון במאזן המסחרי, שהוא ההפרש בין הייבוא והייצוא של המשק כולו. דירוג האשראי, אם כן, אינו לבד.