יותר מ-300 מערכות לניטור זיהום פזורות במפעלים ברחבי הארץ, אך המשרד להגנת הסביבה מתעכב בפרסום המידע ומספק נתונים שאינם מונגשים לתושבים. במשרד דחו כבר כמה פעמים את הפרסום, אך מתחייבים להקים אתר חדש שבו יוצגו הנתונים עד לסוף השנה. בינתיים, הציבור יכול רק לנחש מה קורה במפעל ליד הבית שלו. מעקב שקוף
האם המפעל שעל ידי ביתך פולט כמות גדולה של כספית? האם הארובה שנשקפת מהחלון שלך מזהמת מעל המותר? המידע הזה, שנוגע לחיים של כל אחד ואחת, לחיי הילדים והמבוגרים ולריאות של כולם, עדיין אינו חשוף לציבור בזמן אמת, למרות הצהרות העבר של המשרד להגנת הסביבה.  ברחבי הארץ פזורות מערכות לניטור זיהום אוויר ב-300 ארובות על פני 70 מפעלים שפולטים חומרים מזהמים שונים. לא מדובר בתחנות הניטור הרגילות אותן ניתן לקרוא באתר ובאפליקצייה ייעודית של המשרד להגנת הסביבה, אלא על חיישנים בעומק הארובה שיכולים לספק תמונה מהימנה שאינה תלויה בכיוון הרוח או כבישי עפר ולא ניתן לטעות בתוצאות שהן מספקות.  אותן המערכות, שחלקן קיימות עוד משנת 2019 מספקות נתונים למשרד להגנת הסביבה בזמן אמת ובאופן רציף, אולם הם נותרים חסויים מעין הציבור. המשרד מעלה אותם לאתר שבועות ארוכים ואף חודשים לאחר שנאספו, ואם לא די בזה, הממשק מסורבל ואינו מונגש דיו ומי שאינו איש מקצוע, יתקשה לפענח ולהפיק תוכן מועיל מהמידע. והנה דוגמה: בדקנו מה ניתן ללמוד מנתוני הניטור הרציף של בתי הזיקוק בחודש ינואר האחרון ונוכחנו לגלות כי המידע לא קיים עדיין. במפעל "נשר" הנתונים מעודכנים עד חודש ספטמבר בלבד, והם מופיעים, כמו ברשימות של יתר המפעלים, כרשימות אקסל ארוכות, אלפי מספרים ושמות מזהמים שבלי כלים מקצועיים, לא ניתן להבין מהם דבר.  כבר כמה שנים שהמשרד דוחה את חשיפת הנתונים. כך בינואר לפני שנתיים המשרד להגנת הסביבה טען כי "המשרד עדיין בוחן את אמינות מערכות הניטור, ומערכת העברת הנתונים לציבור נמצאת עדיין בפיתוח", הבהירו לכתבת גלובס שני אשכנזי (היום כלכליסט). "לכן, עד לסיום הליך אבטחת האיכות של המערכות, וככל שאין בידי המשרד ודאות מלאה שהנתונים מייצגים את הפליטות מהמפעל בצורה האמינה ביותר, המשרד לא מפרסם את נתוני מערכות הניטור". אלא שהבדיקה הזו לא הושלמה. באפריל שנה לאחר מכן, ענו לשקוף כי "במסגרת תוכנית העבודה לשנת 2022, המשרד צפוי להשלים את פיילוט נתוני הניטור של ארובות במפעלים, לאחר סיום ההכנות המקצועיות והטכניות".  במהלך אותה השנה, הבהיר ראש אגף איכות אוויר ושינוי אקלים, באשכול תעשיות, ד"ר צור גלין, במסגרת דיון על היתר הפליטה של מפעל "נשר", כי חלה התקדמות והמשרד נמצא כבר בשלבי הקמה של אתר. אלא שגלין, חשף באותו דיון את הקשיים שעומדים בפני המשרד בהקמת המערך: "יש לנו בעיה כספית", הודה. "עכשיו נשאר להעביר לנו את הכסף, ואתם מכירים, ביורוקרטיה ממשלתית, זה לא מתי שאני רוצה", הסביר לנוכחים, בהם תושבי רמלה והסביבה. "זה יהיה עוד חודשיים, שלושה, ארבעה חודשים – אבל זה יהיה. זה לא שיש לנו החלטה עקרונית לא לפרסם, להיפך. החלטה עקרונית שקיבלנו זה לפרסם את כל נתוני הארובות של כל 300 מערכות הניטור בישראל, יש לנו פה עניין של בניית האתר". מאז חלפו אותם ארבעה חודשים ולמעשה, חלפה כמעט שנה והאתר עדיין לא באוויר. ומה אומרים לנו כעת במשרד להגנת הסביבה? "המשרד מתכנן להשלים פיתוח והקמת אתר חדש זה עד לסוף 2023". עוד הסבירו כי אכן היתה כוונה לסיים את המערכת בשנה שחלפה, אולם הדברים התארכו. "זו מערכת מורכבת, ואלה לוחות הזמנים שנדרשו לשם כך", הבהירו בלי להסביר מדוע חל עיכוב. לשיטתם, טבלאות האקסל באתר שמוצגות זמן רב לאחר שהנתונים נמדדו, אמורות לספק חלופה הולמת.  פרופ עדי וולפסון, מומחה לקיימות מהמכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון הסביר כי מערך ניטור האוויר בישראל, שמשמש ככלי מרכזי לניתוח מצב איכות האוויר במדינה לצד פיקוח ואכיפה מול מקורות הפליטה השונים, מורכב בעיקר מניטור רציף בארובות המפעלים ודיגום באזור המפעל וקרבתו, ומניטור רציף בתחנות ניטור הממוקמות בישובים שלצד המפעלים. "בעוד שהניטור במרחב תלוי בכיוון ובעוצמת הרוח, הניטור בארובות משקף את הפליטות האמיתיות של המפעל, ופרסום שלו לציבור הרחב יאפשר אכיפה ציבורית הדוקה יותר על מקורות הזיהום הפוטנציאלים וכן מידול של פיזור המזהמים במרחב באזורים שאין בהם תחנות ניטור". ומה אם התרחשה חריגה ונפלטו חומרים מזהמים מעל המותר בחוק והמפעל זומן לשימוע? גם את זה הציבור לא יידע, אלא שנים רבות לאחר שהתרחש האירוע ואם וכאשר המפעל יקבל קנס. המשרד להגנת הסביבה בוחר פעם אחר פעם שלא לחשוף לציבור הרחב מיוזמתו זימונים לשימוע והתראות ובכך, מאפשר לבעלי ההון ולמפעלים מזהמים לחסות תחת הגנתו מביקורת ולחץ ציבורי.  "המשרד, כיתר הרגולטורים בישראל, מדווח על פי רוב על הליכי אכיפה בסיומם ולא כאשר הוא שולח מכתב בירור או זימון לשימוע לחברה", הסבירו בתגובה במשרד להגנת הסביבה בעבר ל"שקוף" את מדיניות אי השקיפות. "למשל כשמוטל עיצום כספי, נפתחת חקירה, או מוגש כתב אישום, ולא כשהוא שולח מכתב בירור או זימון לשימוע לחברה". אלא שההליך שלאחר השימוע עלול להמשך שנים ארוכות, ועד לסיומו הציבור לא יוכל להתחקות אחר הגורמים המסכנים את בריאותו והסביבה. תגובת המשרד להגנת הסביבה "תוצאות הניטור של שלושת הרבעונים הראשונים לשנת 2022 נמצאות באתר בלינק הבא:  https://did.li/PKpaa. נתוני הרבעון הרביעי של 2022 יפורסמו בקרוב. המשרד עומל על אתר אשר יציג את הנתונים במתכונת זהה לאופן שבו מוצגים נתוני תחנות הניטור (מפה אינטראקטיבית שממנה ניתן להיכנס לנתוני הפליטה מארובות המפעלים), כך שהנתונים המפורסמים כיום יהיו נגישים יותר למשתמשים. המשרד מתכנן להשלים פיתוח והקמת אתר חדש זה עד לסוף 2023". 