הנהלת הבניין של דירת השגריר לאו״ם עיכבה את כניסתו של השגריר החדש ארדן ומשפחתו, בטענה שרק נתניהו, הבעלים הרשום, יכול להתגורר בדירה. פנינו למשרד החוץ בבקשת חופש מידע: כמה שילם הציבור הישראלי על הדיור החלופי, בגלל בעיית הבעלות על הדירה שנמשכת כבר 34 שנים?
בקיץ האחרון שילמנו 10,717 דולר (יותר מ-36 אלף שקל), כדי לשכן במשך שבוע במלון את השגריר הטרי של ישראל באו״ם, גלעד ארדן, ובני משפחתו – כך עולה מבקשת חופש מידע של "שקוף". את הסכום הזה שילמנו בזמן שישראל מחזיקה בניו יורק בדירה המיועדת לשגריר. הסיבה: הדירה רשומה עדיין על שמו של בנימין נתניהו, מאז מילא בעצמו את התפקיד ב-1986 והנהלת הבניין בשדרה החמישית בניו יורק עיכבה את כניסת השגריר לדירה בטענה שרק הבעלים הרשום יכול להתגורר בה. בתחילת ספטמבר פרסמה העיתונאית שלומית צור ב"כלכליסט" כי הנהלת הבניין בו ממוקמת דירתו של שגריר ישראל לאו״ם סירבה לאפשר לגלעד ארדן ומשפחתו להתגורר בה. הדירה ששייכת למדינת ישראל רשומה על שמו של בנימין נתניהו מאז שימש בתפקיד, ולמרות שחלפו מאז 34 שנים, טרם נפתרה סוגיית רישום הבעלות בדירה והעברתו על שם המדינה. בכתבה בכלכליסט פורסם כי "רק בתום דין ודברים עם הקונסוליה הישראלית שנמשך כמה ימים, וחתימתו של נתניהו על מסמך המאשר זאת, נכנסה משפחת ארדן לדירה. עד לאישור המיוחל שהתה המשפחה בבית מלון סמוך". בעקבות הפרסום פנה שקוף בבקשת חופש מידע למשרד החוץ. ביקשנו לברר כמה עלה לנו לשכן את השגריר ששלחנו לאו״ם במלון, וזאת למרות שיש דירה שמיועדת בדיוק לכך. מתשובת הממונה על חופש המידע במשרד החוץ עולה כי ארדן ומשפחתו שהו במלון בין ה-10 באוגוסט ועד ה-17 בשני חדרים במלון MARK. עלות חדר אחד עמדה על 675 דולר ללילה ועלות החדר השני עמדה על 856 דולר ללילה. בסך הכל שילם משרד החוץ 10,717 דולר עבור שהות בת שבעה לילות, כ-36,430 שקלים. בעבר כתבנו על ריבוי הדירות בבעלותו של ראש הממשלה נתניהו. לגבי הדירה במנהטן, טענו רבים, שזהו עניין טכני. אבל החשיפה בכלכליסט המחישה שלפעמים הסיפור הטכני הזה עולה לציבור: במבוכה ובכסף. ב-9 באוגוסט, יום לפני הגעתו של ארדן ומשפחתו לניו יורק, חתם נתניהו, באיחור של 34 שנים, על מסמך שיאפשר את העברת הבעלות על הדירה. נדגיש כי לנתניהו עצמו אין טענת בעלות על הדירה. היא נרשמה על שמו, מתוקף תפקידו כשגריר ישראל לאו״ם באותה העת, מאחר והבניין ממוקם בבניין מנוהל בשיטת "קו-אופ" שאינה מאפשרת רישום מניות בעלות על שמן של ישויות שאינן פרטיות. מאז משמשת הדירה כמעונם של שגרירי ישראל לאו״ם, והמדינה מנהלת את הדירה באמצעות הקונסוליה הישראלית בניו יורק. מאז 2016 מנהלת המדינה מגעים עם הנהלת התאגיד שמחזיק בבניין כדי להסדיר את רישום הדירה. לאחרונה התקבל פסק דין בעתירה שהגישה תנועת אומ"ץ בנושא נגד משרד החוץ. מהדיונים סביב העתירה עולה כי הדרך עוד ארוכה. במשרד החוץ טענו כי כדי לסיים את הליך העברת הרישום לידי מדינת ישראל יש לבצע שיפוץ בנכס שיתעכב בגלל מגיפת הקורונה. בתנועת אומ"ץ ביקשו מבית המשפט להשאיר את העתירה עומדת כדי לוודא שההליך יושלם, לאחר 34 שנה, אך בעקבות צעדי המדינה וחתימתו של נתניהו – השופטים דחו את בקשתם. משרד רה"מ נמסר: הדירה היא בבעלות המדינה כפי שצוין גם בתגובת המדינה, ונושא רישום הדירה נמצא בטיפול משרד החוץ. בהמשך לשאלתך המתייחסת לשגריר גלעד ארדן, מדובר בהחלטה של משרד החוץ בלבד ללא שום קשר למשרד ראש הממשלה ועל כן יש לפנות אליהם *** 