עמותת קשת שלחה מכתב מיצוי הליכים לראש מועצת מצפה רמון, במטרה לעצור את המכרז להקמת אמפי במכתש. גם השרה להגנת הסביבה ומנכ"לית רשות הטבע והגנים הצטרפו בקריאה למנוע את זיהום האור והרעש בשמורת אור הכוכבים. מנכ"ל המועצה: "זו פוליטיקה מקומית מסריחה. המועצה עשתה הכל לשמור על ערכי הטבע"
המאבק על מכתש רמון עולה שלב: היום (חמישי) הוציאה עמותת קשת מכתב מיצוי הליכים לראש מועצת מצפה רמון רוני מרום נגד הכוונה להפעיל אמפיתאטרון בתחום שטח הנמצא במחצבת הגבס במכתש. בהיעדר תגובה בחלוף עשרה ימים צפוייה העמותה לנקוט בהליכים משפטיים.  בספטמבר ראש המועצה ומשרד התיירות בראשות השר ח״כ יואל רזבוזוב קידמו את התוכנית להקמת ה"אמפיסטאר" המיועד ל-3,000 צופים על בסיס תוכנית שהוגשה למוסדות התכנון ב-2012. אלא שמאז הוכרז מכתש רמון כשמורת אור כוכבים היחידה במזרח התיכון.  לדברי פעילי סביבה המתנגדים להקמת האמפי, ההופעות במתחם צפויות לייצר זיהום אור ורעש שעלולים לפגוע פגיעה משמעותית בבעלי החיים בשמורת הטבע ולפגוע במעמדה הבינלואמי של שמורת האור.  באזור המחצבה מפעילה חברת סלינה מתחם גלמפינג גדול, על שטח שאותו היא חוכרת מחברת לב הרמון בע"מ של דובי רול וסמי אלקרנאווי, שגם מקדמים את הקמת האמפי.  כפי שפורסם ב"המקום הכי חם בגיהינום", היזמים ביקשו להגדיל את מספר האורחים במתחם הגלמפינג מ-650 ל-960 ולעבור משימוש בניה בחומרים קלים המשתלבים בנוף לבנייה רגילה.   בישיבת מועצה במרץ 2021 סיפר מרום כי 5.85 מיליון שקל עבור מימון הפרויקט יגיעו ממשרד התיירות ועוד 650 אלף שקל באחריות המועצה לממן. את הכסף, אמר מרום, ״נשית על דובי וסמי, היזמים". משיחה עם דרור דבש, מנכ"ל המועצה, עולה כי הכסף אמור היה לשמש להכנת תשתיות לאירועים "ולחסוך את כל עלויות ההקמה והרישוי לכל מופע בנפרד" כעת לדבריו לא נדרשות עלויות הקמה. "זה לא עולה כלום למועצה. המקום מוכן". בעקבות המאבק של התושבים, שהביעו דאגה לעתיד השמורה והציעו חלופות לאמפי, הקפיא השר רזבוזוב את המימון להפעלת האמפי, אבל ראש המועצה מרום נותר בכוונתו להפעיל את המתחם. "לצערנו הפופוליזם שולט", אומר מנכ"ל המועצה דרור דבש. "שר התיירות ושאול גולדשטיין (מנכ"ל רט"ג לשעבר – ג.ה) קיבלו פיק ברכיים ועצרו את התקציבים. כאשר יהיה אתר מסודר יהיה יותר קל לאכוף את אלה שפועלים בניגוד לחוק בלב המכתש האמיתי. אלה שפוגעים בערכי הטבע".  דבש מתכוון לאירועים שמתקיימים במקום מתחת לרדאר. "הם חושבים שאם הם קוראים לזה אינטימי אז חיות הבר רגועות יותר. שימוש במילים מלטפות ופופ אינטימי דומה לשינוי השם של רמת חובב לנאות חובב. זה אולי מיתוג נחמד, אבל לא ממש מרגיע את חיות הבר. ובמחצבת הגבס יש אולי נמלים אבל לא חיות בר", הוא אומר. "זאת מחצבה נושנה הצמודה לכביש 40 הסואן 24/7, גם תאורה וגם רעש ולכן נבחר כמקום המתאים. ההופעות מוגבלות לילות ירח שבהן בלאו הכי אין צפייה בכוכבים. הכל פוליטיקה מקומית מסריחה ותו לא". זיו רביץ מסר בתגובה: "המועצה מנכ״ל המועצה וראש המועצה מנסים לגלגל את הפשעים חסרי השחר שהם עושים לאן שיוכלו לגלגל אותם. המסע שלי NuJuM הוא מסע מוזיקלי שמביא אנשים כדי לצפות בכוכבים, הוא ללא תאורה בכלל (בכלל בכלל!!!) ועם הגברה ממש מינימלית כל זאת כדי שלא להפריע לחיות ולטבע המופלא מסביב. הוא התקיים במקום מורשה ועל פי כל תנאי זיהום אור ורעש אפשריים. אינני מבין מה מניע את ראשי המועצה ושלוחיהם, הנסיון שלהם למצוא לאן לגלגל את אשמתם- פאתטי". בחודש שעבר פרסמה המועצה מכרז לקיום הופעות לקהל מצומצם יותר – 1,500 איש. הזוכה, כך לפי המכרז, יוכל להפעיל את האמפי 10 פעמים בשנה בלילות ירח מלא כאמור ולא תתאפשר חניית רכבים פרטיים במתחם. המכרז גם מפנה לתוכנית וקובע כי "כל אירוע יהיה בתאום ואישור עם מפעיל חניון הקמפינג הסמוך ובלבד שלא תהא מגבלה לשימוש הציבור הרחב".  במכרז נעדרו הגבלות או הגדרות כלשהן לעוצמת הרעש המותרת בעת הופעות. "הזוכה יישמע להנחיות המועצה, כפי שיינתנו מעת לעת, בכל הנוגע לזיהום אור ורעש", נכתב שם.  מכתב מיצוי ההליכים של עמותת קשת הגיע אחרי פנייה של השרה להגנת הסביבה, תמר זנדברג ומנכ״לית רשות הטבע והגנים, רעיה שורקי למרום, שבו ביקשו להקפיא את המכרז ולבחון חלופות להקמת האמפי.  ד"ר נועם לידר, מנהל אגף אקולוגיה בחטיבת המדע ברשות הטבע והגנים והמנהל המדעי של שמורת האור במכתש ציין כי "הקמת אמפי להופעות בלב מכתש רמון תגרום לזיהום אור ורעש משמעותיים במרחב, הרבה מעבר למתחם ההופעות באזור חניון הגבס. התפשטותם של שני מקורות זיהום אלו במרחב תגרום להפרה משמעותית של תנאי התאורה והאקוסטיקה הטבעיים במכתש ולהשפעות אקולוגיות שליליות ומשמעותיות על המגוון הביולוגי". יש לציין כי רט"ג עצמה חתומה על התוכניות, לצד חברת לב הרמון ולכן ביכולתה לפנות לוועדה המחוזית לבקש לבטל את התוכנית.  מרום הודיע לכאן 11, שפנו אליו לתגובה לאחר שדיווחו על המכתב של זנדברג, כי הוא נחוש להוציא את התוכנית לפועל.  עו"ד חיה ארז וחגי קלעי ציינו במכתבם בשם עמותת קשת כי "המכרז נגוע בחוסר חוקיות, שכן מדובר במכרז המפר את הוראות חוק גנים לאומיים ושמורות טבע… הקובע: לא יבצע אדם פעולה המהווה או העלולה להוות פגיעה בשמורת טבע או בגן לאומי, אלא בהיתר בכתב מאת המנהל; לעניין זה, פגיעה – לרבות … גרימת נזק לבעל חיים או הטרדתו… הפרעה לריבוים ולהמשך התפתחותם הטבעי… סעיף 33 (ג) לחוק קובע הוראה זהה ביחס לערכי טבע מוגנים (ובכלל זאת היונקים המצויים בשטח השמורה). "זיהומי אור ורעש, בין אם מקורם בתוך שטח השמורה או משטחים סמוכים לה, מהווים פגיעה כהגדרתה בחוק, שכן הם גורמים נזק לבעלי החיים ומטרידים אותם, כך לדוגמה הם מפריעים לבעלי חיים ליליים לקיים את פעילותם השגרתית, לשחר אחר מזון ועוד. "מכאן, שפעילות שאופייה יוצר בהכרח זיהומי אור ורעש בתוך שטח השמורה (אף אם הפעילות היא רק על גבול השמורה) חייבת לקבל היתר בכתב מאת מנכ"לית רשות הטבע והגנים הלאומיים לפגיעה שעתידה להתקיים". עוד הם מוסיפים וקובעים כי "קיומו של מכרז המתעלם מהצורך בהיתר רט"ג מהווה סטייה ניכרת מכללי המשפט המנהלי. כאשר רשות מקומית מקיימת מכרז, שצדדים שלישיים עתידים להסתמך עליו, עליה לאסוף את התשתית העובדתית הרלבנטית, ולוודא כי המכרז בר ביצוע וכי קידומו עומד במתחם הסבירות. במקרה הנוכחי, המועצה לא עשתה דבר מזה. המועצה כלל לא פנתה לרט"ג על מנת לקבל את ההנחיות בקשר לפעילות היוצרת מפגעי אור ורעש בסמוך לשמורה, וממילא, אין בפניה את התשתית העובדתית המתאימה בשביל לדעת איזו פעילות (אם בכלל) תותר במתחם.  "משלא נאספה התשתית העובדתית, היא אף לא עובדה לתוך הוראות המכרז. מובן, כי התנהלות שכזו, לא בלבד שמנוגדת לפרוצדורה המנהלית התקינה, אלא אף חורגת בצורה קיצונית ממתחם הסבירות, משהשיקול הסביבתי, שהוא שיקול מרכזי בפעילות על גבולה של שמורת טבע ייחודית, כלל לא נשקל… "אפילו אם הייתה מתקבלת הטענה כאילו ניתן לדחות את הפנייה לאישור רט"ג לשלב הביצוע (ולא כך), אישור כזה לא מוזכר במסמכי המכרז והחובה להישמע להנחיות המועצה או למגבלות בחוקים ארציים אינה מהווה תחליף לאישור המנכ"לית להפקת מופע שעלול להוות פגיעה בשמורת טבע". עוד הוסיפו עו"ד קלעי וארז כי "קיימים באזור אתרים אחרים, לרבות בשטחה של המועצה, המתאימים לשמש כמתחמי אירועים, בעוד ששמורות טבע דוגמת מכתש רמון הן יחידות וייחודיות. פרסום המכרז בלי בחינה מעמיקה של חלופות אלו מהווה גם היא סטיה מכללי משפט מנהלי תקין". עמותת קשת מתייחסת גם לשאלת היעדר התמורה הכספית למועצה מקיום המכרז: "ספק אם התרומה הכלכלית של המיזם ליישוב, לדוגמה בקידום התיירות, מצדיקה את ההטבה הניתנת ליזמים, בעיקר כשמדובר במכרז לתקופה ארוכה של חמש שנים, אשר במהלכה הרווחים מהשימוש בשטחי הישוב יופקו תוך פגיעה במשאבים הטבעיים שלו. כיום, הציבור כולו נהנה משמורת הטבע והשירותים האקולוגיים שהיא נותנת. פגיעה בכלל הציבור, לטובת אינטרסים מסחריים קצרי טווח, אינה רצויה ואינה ראויה. ממועצת מצפה רמון נמסר בתגובה: "זה אמפי טבעי שלמעלה מעשרים שנה מתקיימים בו אירועים ללא פיקוח וללא אכיפה. כל המטרה להכניס את האירועים למסגרת חוקית ומבוקרת. המכרז נערך ופורסם כדין, ועל פי התוכניות הסטטוריות במקום. המועצה דאגה במסגרת המכרז לשמירה על ערכי הטבע שהם משאב חיוני". 