אספנו שלל נתונים על העשייה של כל המפלגות בכנסת ה-20 בשביל לעזור לכם בהחלטה בקלפי: באיזו מפלגה תמצאו את ייצוג הנשים הראוי ביותר? כיצד הסיעות הצביעו על חוקי שקיפות? כמה טסו לחו"ל על חשבון ימי מליאה? כל המדדים הרלוונטיים לקראת ההצבעה בבחירות
לפי שמצביעים, חשוב לבדוק מה באמת עשו נבחרי הציבור עבורנו בכנסת היוצאת. פה אנחנו באים לעזרתכתם! בהתבסס על המדדים השונים של שקוף לבדיקת עבודת הכנסת, ועוד שורה של נתונים שאספנו, אנחנו מציגים לכם היום סיכום של העשייה של המפלגות בכנסת ה-20, בשישה תחומים: כמות הצבעות במליאה, שוויון מגדרי ברשימה, טיסות לחו"ל על חשבון ימי מליאה, הצבעה על חוקי שקיפות, מספר המועמדים נגדם מתנהלות חקירות פליליות ודמוקרטיה מפלגתית. תמצית התפקיד של כל ח"כ מתנקזת להצבעה בעד או נגד הצעות שונות במליאת הכנסת. בשביל זה אנחנו משלמים להם. אפשר להיפגש עם השטח, לנהל קמפיינים פוליטיים, לשבת שעות ארוכות בוועדות – אך אם לא הגעת בסופו של יום להצביע – פישלת. במדד זה חברי כנסת וחברי ממשלה (שרים וסגני שרים) קיבלו ציונים שונים בהתאם לתפקידם. למה? על השרים וסגניהם לנהל משרד ממשלתי והם נדרשים לעבוד שעות רבות מחוץ למשכן. לאור ההבדל המובנה – בחנו כל אחד ואחת במדד המתאים לו, לפי תפקידו. במדד חברי הממשלה המצביע המוביל הוא שר התיירות יריב לוין (הליכוד), שהשתתף בכנסת ה-20 ב-62% מימי ההצבעה. במדד חברי הכנסת מוביל איציק שמולי (העבודה), שהצביע ב-91% מהימים. ציון המפלגה נקבע כממוצע של כלל חברי הממשלה והכנסת בכל מפלגה. הציונים נעים בין 0 ל-10, כאשר 10 הוא הציון הגבוה (הטוב) ביותר. לקריאה נוספת: הכתבה המלאה על "מדד ההצבעות" של שקוף. בניכוי פגרות וימי ראשון וחמישי (בהם אין דיונים בוועדות או הצבעות במליאה), בכל שנה יש כ-100 ימים בלבד בהן המליאה מתכנסת. למרות מספר ימי העבודה הנמוך, חברי כנסת רבים בחרו לטוס לחו"ל על חשבון אותם מעט ימי מליאה – שלא בשליחות רשמית של הכנסת או המדינה – כלומר על חשבון גורמים זרים. חשוב לציין: רוב חברי הכנסת עובדים קשה גם בימים בהם אין הצבעות במליאה ודיונים בוועדות, אך אין להתעלם מחשיבות הנוכחות באותם ימים בהם מצביעים על חוקים ומתקבלות החלטות הרות גורל בוועדות השונות. את הציון של כל ח"כ חישבנו באופן יחסי למועמד שמחזיק בשיא הטיסות לחו"ל על חשבון ימי מליאה – הוא אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל) – שבילה במהלך הכנסת הקודמת לא פחות מ-23 ימים בחו"ל. באופן הזה, מועמדים שלא הפסידו ימי מליאה כלל קיבלו ציון 10, וכל האחרים קיבלו ציונים בין 0 ל-10, בהתאם למספר ימי המליאה שהפסידו. ציון המפלגה נקבע כממוצע של כלל הציונים. לקריאה נוספת: הכתבה המלאה על "מדד הטיסות" של שקוף. לצערנו, במרבית המפלגות המתמודדת לכנסת ה-21 אין שוויון בין מספר המועמדות והמועמדים. בשלוש מפלגות בלבד יש מספר שווה של נשים וגברים במקומות ריאליים: הימין החדש, מרצ וכולנו. כל מפלגה קיבלה ציון לפי הקרבה לשוויון מלא – 50% גברים ו-50% נשים. המפלגות עם הייצוג השוויוני ביותר קיבלו נקודה אחת, ואילו מפלגות שאין בהן נשים בכלל – ש"ס, יהדות התורה ורע"ם-בל"ד – קיבלו 0 נקודות. בכנסת ה-20 עלו להצבעה חמישה חוקי שקיפות, ביניהם חוק שביקש להשקיף את הסכמי ההיעדרויות של חברי הכנסת מהמליאה (קיזוזים) וחוק לפרסום האינטרסים הכלכליים של חברי ועדות הכספים והכלכלה. במדד הזה, ציון 10 ניתן למפלגה במידה וכל חבריה הצביעו בעד (ולא נעדרו) מכל חמשת ההצבעות בנושאי השקיפות. לצערנו, אף מפלגה לא הצליחה לקבל את הציון הגבוה ביותר. שיאניות ההצבעה בעד חוקי שקיפות הן מרצ וכחול-לבן (יש עתיד), שחבריהן הצביעו בעד שקיפות ב-65% מהמקרים. לקריאה נוספת: ניתן לראות כיצד הצביע כל ח"כ במפת הח"כים שלנו. חמישה ח"כים מהכנסת ה-20 מתמודדים לכנסת ה-21 תחת חשדות פליליים: בנימין נתניהו, חיים כץ ודוד ביטן (הליכוד), אריה דרעי (ש"ס) ויעקב ליצמן (יהדות התורה). חשוב לציין: בכנסת ה-20 היו מספר ח"כים נוספים שנחשדו בפלילים, אך אינם מתמודדים לכנסת ה-21 ולכן אינם נכללים במדד: חנין זועבי, גמאל זחאלקה וגמעה אזברגה (בל"ד) ואורן חזן (הליכוד) – שמתמודד ברשימה חדשה שאינה עוברת, לפי הסקרים, את אחוז החסימה. אם אתם יודעים על מועמדים נוספים לכנסת שחשודים בפלילים בימים אלה – ספרו לנו על כך! לקריאה נוספת: הכתבה המתגלגלת שלנו על חברי כנסת חשודים. מפלגה דמוקרטית, בה המועמדים והמועמדות לכנסת נבחרים על ידי פקודי המפלגה בפריימריז, מופיעה בצד הירוק של המדד (משמאל). מפלגות לא דמוקרטיות, בהן היו"ר או מועצה קטנה קובעות את הרשימה מופיעות במדד בחלקו האדום (מימין). יוצאת דופן היא מפלגת "איחוד מפלגות הימין" שמופיעה באמצע משום שחלק מחבריה (סיעת הבית היהודי) נבחרו באופן דמוקרטי. לקריאה נוספת: התחקיר שלנו על הירידה בדמוקרטיה המפלגתית. בכל מפלגה ישנם מועמדים/ות חדשים שלא כיהנו בכנסת היוצאת ולכן אין דרך להעריך את פועלם. בחלק מהמפלגות, כמו זהות וגשר, רוב מוחלט של המועמדים והמועמדות חדשים, ולכן לא התאפשר לכלול אותן בניתוח הנתונים. מפלגות אחרות השתנו מאוד: רבים מחברי סיעת "המחנה הציוני", למשל, לא מתמודדים בבחירות הקרובות (בעקבות הפיצול של מפלגת "העבודה" ו"התנועה" ופרישת חלק נכבד מחבריה). "יש עתיד" התמזגה עם חוסן לישראל ותל"ם ליצירת "כחול לבן", וחברי "הבית היהודי" התפצלו כך שחלקם ב"הימין החדש" וחלקם ב"איחוד מפלגות הימין". מכיוון שהנתונים הקיימים נכונים לגבי הפעילות חברי הכנסת ה-20, הציון שניתן לכל מפלגה מבוסס רק על המועמדים והמועמדות שכיהנו בכנסת היוצאת – וגם מתמודדים שוב. כך למשל הציון שניתן ל"כחול לבן", מבוסס אך ורק על פעילות חברי סיעת יש עתיד שחברים ברשימה. אמנם לא ניתן לדעת בוודאות כיצד יפעלו חברי רשימה חדשה ביחס לחברי הכנסת הוותיקים, אך ניתוח פעילותה של מפלגה מסוימת יכול לעזור לנו לנסות ולשער איך תפעל המפלגה גם בעתיד – ולהבין מה באמת עשו בשבילנו חבריה בארבע השנים האחרונות. איך חישבנו מקומות ריאליים? התבססנו על הממוצע במרכז הסקרים של הארץ (שמסכם סקרים מכל כלי התקשורת), נכון לתאריך 1/4/2019. בעבור כל מפלגה חישבנו את מספר המנדטים בממוצע הסקרים, והוספנו 20% – לעיתים מדובר במקום נוסף אחד (במפלגות הקטנות) ולעיתים מדובר בתוספת של עד שישה מקומות (במפלגות הגדולות). 