דיונים שהתקיימו בוועדת הכספים הציפו מעט מהבעיות שלא זכו למענה תקציבי. בזמן שמשרד ההתיישבות של אורית סטרוק תוקצב ב-750 מיליון שקלים, סוגיות כמו מיגון בתי ספר באשקלון וסיוע לסטודנטים המשרתים במילואים, נזנחו • "מדובר בסוגיות דחופות, חלקן עם עלויות אפסיות, לציבורים שכולנו מסכימים עליהם", אמר ח"כ מיכאל ביטון
חרף הביקורת הציבורית ולמרות הבטחותיו של שר האוצר כי הכספים הקואליציוניים יקוצצו באופן דרמטי, ועדת הכספים אישרה אתמול (שלישי, 12.12) את תקציב המדינה החדש ל-2023. ההוצאה הממשלתית ל-2023 עומדת על 636.6 מיליארד שקלים – 25.9 מיליארד יותר מהתקציב הקודם שאושר במאי. במרכז הביקורת הציבורית: משרד ההתיישבות של אורית סטרוק שטפח ליותר מ-750 מיליון שקל. ומה התקציב אינו כולל? בדיונים שהתקיימו השבוע בוועדת הכספים נחשפו מעט מהבעיות בזמן מלחמה שלא זכו למענה תקציבי. בין הבעיות שעלו: היעדר מיגון בתי ספר באשקלון, הזנחת העיר אילת והיעדר תקציב מיועד להנצחת אירועי 7 באוקטובר. "מדובר בסוגיות דחופות, חלקן עם עלויות אפסיות, לציבורים שכולנו מסכימים עליהם", אמר ח"כ מיכאל ביטון (המחנה הממלכתי) באחד מדיוני הוועדה. בשבוע שעבר שלח ליו"ר ועדת הכספים משה גפני מכתב עם הערות דחופות לעניין הצעת חוק התקציב (המכתב המלא בסוף הידיעה). בין הסוגיות שהציף בדיונים, גם בקשה לבטל באופן אוטומטי את שכר הדירה מאנשים המתוגררים בדיור ציבורי, שפונו ממגוריהם בעקבות המלחמה. נכון להיום, משרד השיכון מבטל את שכר הדירה רק לאחר הגשת בקשה מיוחדת. "מדובר באנשים שגם בימי שגרה מתקשים במילוי כספים ובהתמודדות עם ביורוקרטיה", הסביר ביטון במכתב ששלח לגפני. "תמורת הנחייה וגיבוי של כמה מיליוני שקלים ניתן יהיה להסדיר את זה, זה כסף קטן", הוסיף בדיון. "לא זה התקציב שמגישים נבחרי ציבור שמפנימים את חשיבותה של הלכידות החברתית" – כך אמר ח"כ גלעד קריב והוסיף :"מאז הקמת המדינה לא הונחו על שולחן הכנסת תקציבים כל-כך סקטוריאלים" @KarivGilad pic.twitter.com/D0wl4StFYQ ביטון התייחס גם למחסור במיגון בתי ספר באשקלון, שמונע חזרה מלאה לשגרת לימודים. נכון להיום, המרחבים המוגנים לא מספיקים לכלל התלמידים, ולכן החזרה ללימודים נעשית בקפסולות. "אשקלון יכולה לחזור לפעילות מלאה, והיא לא חוזרת כי אין מיגון", הסביר ביטון. "הדבר צריך להיות מתוקצב מיידית".  בדיון אחר בוועדה, ציין ח"כ ואליד אלהואשלה (רע"מ) כי גם ילדים מהפזורה הבדואית ביישובים הלא מוכרים לא הולכים לבתי הספר מאחר שאין שם מיגון. "אני עדיין מאמין שבקואליציה יש מי שאכפת להם מילדים, עד להצבעה בחמישי (במליאה) יש להם הזדמנות לתקן את העוול", אמר. גם מוסדות ההשכלה הגבוהה לא תוקצבו כראוי לאור המלחמה. ח"כ ביטון התריע על כך שאין התייחסות בתקציב ל-80 אלף סטודנטים מילואימניקים, שיאלצו להשלים פערים לימודיים עם שוך הקרבות. "נפתחה שנת הלימודים ואלה שבחזית לא יודעים מה יהיה עם עתידם האקדמי", אמר ביטון. "לא קיבלנו תשובה של מדיניות הממשלה איך מבטיחים את העתיד שלהם. כרגע כל מוסד אקדמי עושה שבת לעצמו, חלקם נדיבים וחלקם לא נדיבים". פתרונות אפשריים כוללים פתיחה של קורסים מקוונים, הוספת סמסטר קיץ והקצאת חונכים לסיוע בהשלמת החומר. "צריך להודיע שאין אף סטודנט שהוא לוחם מילואים שייפגע באקדמיה, אבל צריך בשביל זה תקציב", אמר ביטון. לדבריו של ביטון הצטרפו גם חברי כנסת נוספים. ח"כ נאור שירי (יש עתיד) הזכיר באחד הדיונים שהתקיימו השבוע את העיר אילת, שאחוז האבטלה בה הרקיע ל-14%, כאשר יותר מעשירית מהעסקים המקומיים נסגרו. וזאת, על אף שהעיר קלטה כ-60 אלף איש והכפילה את אוכלוסייתה. לדברי שירי, אילת נזקקת למתווים מיוחדים לעסקים ולתיירות, שנפגעו מאוד בזמן המלחמה. "פעם שלישית התחייב יו"ר ועדת הכספים שנטפל באילת. בינתיים אף אחד לא מטפל בה", הלין שירי. ח"כ גלעד קריב (העבודה) התייחס לסוגיית הנצחת אירועי 7 באוקטובר, הכוללים גם איסוף ותיעוד. "בכל התקציב והכספים הקואליציוניים אין סכום ייעודי להנצחה?", התרעם. "ביקשנו רק דבר אחד: שכל שקל בקופת המדינה בעת המלחמה ישמש את החזית ואת העורף ולסיוע למאות אלפי אזרחים שחייבים את הסיוע עכשיו", סיכם ח"כ ולדימיר בליאק (יש עתיד). "התקציב הזה הוא בושה".  