בית-המשפט המליץ וגוש-שלום משכה את עתירתה, השלישית במספר, נגד הרדיו האזורי יהודה ושומרון גלי-ישראל; תצהיר פקח משרד התקשורת: אחרי שיצאנו, אות השידור התגבר
לפני כשבועיים משכה תנועת גוש-שלום את העתירה שהגישה לבג"ץ בדרישה לחייב את משרד התקשורת והרשות השנייה להפסיק את זליגת שידורי תחנת הרדיו האזורי גלי-ישראל לתוך תחומי מדינת ישראל ולהפסיק את פעולתו של משדר התחנה שהוקם עבורה בתחומי מדינת ישראל. העתירה נמשכה בעקבות המלצת בית-המשפט ולאחר שהמדינה דיווחה על צעדי הרגולציה שננקטים ביחס לתחנת הרדיו. לא היתה זו העתירה הראשונה שהגישה גוש-שלום בנוגע לתחנת הרדיו האזורית בשטחים. בשנת 2007, בעקבות המכרז להקמת תחנת רדיו אזורי בשטחי יהודה ושומרון (למעט שטחי A ו-B, שבשליטת הרשות הפלסטינית), עתר ארגון השמאל, ובשל העתירה הוחלט להקים בפקודת אלוף פיקוד מרכז את הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו איו"ש, גוף רגולטורי הפועל במקביל לרשות השנייה, ובסמכותו להפעיל רגולציה על כלי תקשורת בשטחי יהודה ושומרון. בדומה למועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון), הרשות השנייה איו"ש הוקמה כדי לאפשר רגולציה על האזור בלי להחיל עליו את החוק הישראלי. לפני כארבע שנים, אחרי מתן הזיכיון לגלי-ישראל, עתרה גוש-שלום פעם נוספת, בטענה כי העברת סמכות האכיפה מהרשות השנייה לרשות השנייה איו"ש היא למראית עין בלבד, אולם עתירה זו נמשכה בהמלצת בית-המשפט. בשנה שעברה הגישה גוש-שלום, באמצעות עו"ד גבי לסקי, עתירה שלישית. הפעם טענה העמותה כי אות השידורים של גלי-ישראל חורג מתחום הזיכיון (יהודה ושומרון) וזולג באופן ניכר לתחומי מדינת ישראל. תוצאות בדיקה שהוזמנה לבקשת גוש-שלום מצאו כי אות השידורים של התחנה נקלט בעוצמה גבוהה גם בתחומי גוש דן. גלי-ישראל טענו בתגובה, באמצעות עורכי-הדין רמי בן-נתן, נועה גבע וענר רבינוביץ, כי גוש-שלום מנהלת נגדם "מסע צלב" ממניעים פוליטיים במטרה "להטריד" את מפעילי התחנה תוך "ניצול פסול" של ההליך המשפטי. התחנה גם הכחישה מכל וכל כי היא מפירה את תנאי הזיכיון. מדינת ישראל, באמצעות עו"ד נחי בן-אור, השיבה אף היא כי יש לדחות את העתירה, אולם מתגובתה עלה כי גלי-ישראל אכן פעלה באופן לא תקין. לפי תגובת המדינה שהוגשה באוגוסט האחרון, שר התקשורת אישר לתחנה להקים באופן זמני אתר שידור בהרי ירושלים שבתחומי מדינת ישראל (אתר איתנים), עד אשר יוקם אתר חלופי ביהודה ושומרון שייתר את הצורך באתר זה. המדינה הודתה כי אכן נוצרה זליגה של אות השידור מאתר זה לתחומי מדינת ישראל, אולם טענה כי "מדובר בזליגה המינימלית האפשרית בנסיבות". יחד עם זאת, המדינה הוסיפה כי במאי אשתקד נמצא שבאתר שידור אחר של גלי-ישראל, אתר הר-ברכה שליד שכם, הותקנה אנטנה שהופנתה לכיוון מערב, כלומר לכיוון תחומי מדינת ישראל, וזאת "באופן שמגביר את הזליגה" אל תחומי המדינה. לפי הבדיקה שבוצעה, אות השידור באתר זה חרג מההספק המותר. דו"ח פיקוח מטעם המינהל האזרחי, שנשלח בעקבות העבודות לשינוי כיוון האנטנה, מצא כי גם לאחר השינוי לא סובב מערך האנטנות לכיוון מזרח באופן מלא, וזאת בשל מגבלות טכניות. "במהלך הפיקוח הועלו טענות מסוימות על כך שאין שום סיבה להתעקשות מצדנו לגבי מיקומם של האנטנות, וכי הם ביצעו את ההתקנה על-פי מה שדרשנו מהם, ועוד הזזה של כמה מעלות לא ישנו שום דבר", ציין בדו"ח המפקח שמואל מולאים, "ושכעת לאחר השינוי ייווצר מצב של חוסר קליטה במקומות מסוימים. איציק חגבי [מנהל תחום הפיקוח האלחוטי במשרד התקשורת] הסביר לאסף קליין [מנהל המערך הטכני של רדיו גלי-ישראל] כי מיקום של האנטנות כאשר הן פונות לכיוון מזרח ייתנו מרחב שידור יותר גדול והם יגיעו ליותר קהל יעד באזור". בהמשך הדו"ח מצוין כך: "בסיום יום הפיקוח נכנסנו איציק חגבי ואני למתחם האתר ובכוונתנו היה להיכנס לתוך מבנה הציוד. נעצרנו עוד לפני שהתקרבנו למבנה בטענה שלא ניתן להיכנס ומי שרשאים להיכנס אלו הם עובדי רדיו גלי-ישראל, וכל זאת ברשות בעל התחנה צביקה שלום ומנכ"ל התחנה ישראל פריד. לדבריו, גורם שרוצה להיכנס למבנה צריך להצטייד בצו המאפשר לו כניסה למבנה. כמו כן, כמספר דקות לאחר מכן הבחנתי כי הטכנאים שביצעו את העבודות כן נכנסו למבנה והסתכלו בציוד. פניתי לאסף קליין ושאלתי אותו מדוע הם רשאים להיכנס למבנה ואנחנו כמשרד התקשורת והמינהל האזרחי הרגולטורים באזור אינם רשאים. באותו רגע הוא פשוט לא הגיב והטכנאים יצאו החוצה". בדצמבר האחרון ערך חגבי בדיקה נוספת של אתר השידורים בהר-ברכה. לפי דו"ח זה, הבדיקה נערכה לאחר תיאום מוקדם עם הנהלת התחנה, והעלתה ממצא מפתיע. באזור הר-ברכה מצאו המפקחים כי עוצמת השידור היא 1 קילו ואט, בהתאם לתנאי הזיכיון, אולם כאשר יצאו המפקחים בליווי נציגי החברה אל מחוץ לתחום האתר, נמצא כי עוצמת השידורים עלתה. בביקורת שבוצעה כ-20 דקות אחרי שיצאו המפקחים מאתר הר-ברכה נמצא כי עוצמת השידור עמדה על 5 קילו ואט. "מיד עם גילוי הממצאים הודעתי בעל-פה למנהל התחנה מר ישראל פריד ולמר אסף קליין כי הנושא אינו עומד בדרישות המשרד והפיקוח ועליהם להחזיר מיידית את עוצמת המשדר ל-1 קוו"ט", כתב חגבי. "הנ"ל ניסה עוד לשכנע כי מדובר בשינויי מזג האוויר, הבהרתי לנ"ל כי שינוי מזג האוויר של 20 דקות אינו משנה את תוצאות המדידה באופן משמעותי כזה". בתחילת חודש זה, לקראת דיון שופטי בג"ץ בעתירה, הודיעה המדינה על ההתפתחויות האחרונות בפיקוח על משדרי תחנת גלי-ישראל. הפעלת עמדת השידור הזמנית בשטחי מדינת ישראל הופסקה במרץ האחרון, הודיעה המדינה, וזאת במקביל להקמת משדר חדש באתר ראש-צורים שבתחומי יהודה ושומרון. ביקורת שנערכה במרץ האחרון בעמדת השידור החדשה שבאתר ראש-צורים, הנמצא פחות מ-10 ק"מ מהקו הירוק, העלתה כי גם האנטנות שבאתר זה אינן מכוונות לכיוון צפון-דרום, וזאת בניגוד להנחיות משרד התקשורת, שלפיהן "האנטנה שתותקן בראש-צורים תשדר כיוונית צפונה ודרומה בלבד, על מנת להקטין את רמות הקליטה באזורים שמחוץ לאזור הזיכיון, בעיקר באזור החוף נתניה עד אשקלון". לטענת המדינה, "הגורמים המוסמכים פועלים בעניין זה" ו"ככל הנראה יחייבו את גלי-ישראל להחליף את האנטנות הקיימות". לפי הודעת העדכון של המדינה, גם האנטנות באתר השידור שבהר-ברכה עדיין אינן מכוונות לצפון ודרום, "זאת בשל סוג האנטנה הפועלת במקום ואופן הקמת התורן". לטענת המדינה, "נושא זה נמצא על שולחנם של המשיבים, אשר פועלים לאכיפת הוראות הגורמים המוסמכים בעניין התנאים להפעלת האנטנה". בהתאם להתפתחויות אלה ביקשה המדינה לדחות את העתירה. בית-המשפט קיבל עמדה זו, ובעקבות המלצתו גם גוש-שלום. בג"ץ 3083/12