פסיקה: ארגון העיתונאים בישראל הוא ארגון העובדים היציג בקרב עיתונאי "ידיעות אחרונות"; בית-הדין לעבודה תקף את שיתוף הפעולה בין הנהלת "ידיעות אחרונות" לאגודת העיתונאים תל-אביב
ארגון העיתונאים בישראל הוא ארגון העובדים היציג בקרב עיתונאי "ידיעות אחרונות", כך פסק היום בית-הדין הארצי לעבודה, תוך שהוא מותח ביקורת על הנהלת "ידיעות אחרונות". ארגון העיתונאים הודיע במהלך הקיץ האחרון כי הצליח לגייס למעלה משליש מעיתונאי "ידיעות אחרונות", "לאשה" ו"כלכליסט" לשורותיו, ועל כן הוא הארגון היציג, אולם למן הרגע הראשון סירבה ההנהלה להכיר ביציגות. לאורך הדרך העלתה ההנהלה שלל טענות נגד הלגיטימיות של הארגון עצמו ונגד תוקפם של טופסי ההצטרפות אליו. גם אגודת העיתונאים בתל-אביב, שבמשך שנים ארוכות היתה הארגון היציג ב"ידיעות אחרונות", התנגדה להכרה בארגון החדש כיציג, טענה כי היא ראויה למעמד זה וציינה כי היא עומדת על סף חתימה של הסכם קיבוצי היסטורי עם הנהלת "ידיעות אחרונות". שופטי בית-הדין הארצי לעבודה, נשיא בית-הדין יגאל פליטמן והשופטים עמירם רבינוביץ וסיגל דוידוב-מוטולה, דחו את טענות אגודת העיתונאים והנהלת "ידיעות אחרונות", ואף ביקרו את התנהלותם ואת שיתוף הפעולה ביניהן. "משעה שאין חולק כי האגודה אינה מייצגת כיום שליש מעיתונאי ידיעות אחרונות, וכפי העולה מטיעוני הצדדים לפנינו אף לא ייצגה למעלה משליש מעיתונאי ידיעות אחרונות, גם לא בקירוב, במשך השנים האחרונות, הרי שהאגודה לא היתה למעשה מוסמכת, על-פי חוק הסכמים קיבוציים, לחתום על הסכמים קיבוציים מול ידיעות אחרונות כארגון העובדים היציג", נכתב בפסק הדין. "[...] לא הובאה לפנינו ולו שמץ ראיה, מצד ידיעות אחרונות והאגודה – לדוגמה, על-ידי רשימה שמית כלשהי של העיתונאים בידיעות אחרונות – שתצביע על כך שמאז שנת 2000 ובמועד מאוחר יותר היתה האגודה הארגון היציג בידיעות אחרונות. "[...] אשר למשא-ומתן שהאגודה טוענת כי היא מנהלת בימים אלו מול הנהלת ידיעות אחרונות ייאמר, כי מי שאינו ארגון יציג ממילא אינו יכול לנהל משא-ומתן על דעת עצמו בהתייחס לכלל יחידת המיקוח ולהתיימר לחתום על הסכם קיבוצי מול המעסיק ביחס לכלל עיתונאי ידיעות אחרונות. "[...] נוכח האמור, ובנסיבות המקרה שלפנינו, קשה להשתחרר מהרושם שידיעות אחרונות והאגודה, מתוך ידיעה מראש כי האגודה אינה ארגון יציג במקום העבודה, העלו את טענת קיום משא-ומתן ביניהן, לא על מנת לקדם הסכם קיבוצי בין ארגון עובדים יציג למעסיק, אלא על מנת למנוע, לאור כלל המניעות ההלכתית, מבעד ארגון עובדים שהצטייר בעיניהם כארגון יציג להפוך לכזה". אשר לארגון העיתונאים, בית-הדין דחה את שלל הטענות שהעלתה הנהלת "ידיעות אחרונות" נגד הארגון וטופסי ההצטרפות אליו. בין היתר נדחו הטענות בדבר הצטרפות לארגון לפני שאושר התקנון שלו, הצטרפות לארגון בלי תשלום דמי חבר והצטרפות לארגון בלי לבטל במועד את החברות באגודה. בסופו של דבר קבע בית-הדין כי לפחות 174 עובדים בקבוצה ("ידיעות אחרונות", "לאשה" ו"כלכליסט") הצטרפו כדין לארגון העיתונאים. כיוון שמספר העובדים בקבוצה עומד על 484, נמצא כי יש לארגון העיתונאים השליש הדרוש כדי להכריז עליו כארגון העובדים היציג של עיתונאי קבוצת "ידיעות אחרונות". "לא נוכל לסיים הדברים בלי להביע, בלשון המעטה, העדר קורת רוח מאופן התנהלות ידיעות אחרונות כמעסיק בהליך זה וממידת מעורבותו לטובת אגודת העיתונאים", נכתב בסיום פסק הדין. "[...] בהליך זה, חרף הצהרותיה החוזרות ונשנות, ידיעות אחרונות רחוקה היתה מלהיות משקיפה אובייקטיבית מהצד לקביעת הארגון היציג אצלה, ומשוא פניה להעדפת אגודת העיתונאים על פני הארגון ניכר ובלט. לכן, למשל, בעוד שבטופסי ההצטרפות מטעם ארגון העיתונאים מצאה ידיעות אחרונות ליקויים אין-ספור, לא נמצא כל דופי בטופסי ההצטרפות שהגישה האגודה, ומעבר לזאת, לאורך ההליך כולו טענה טענות דומות לטענות האגודה. זאת, חרף העובדה שאין ספק כי ידיעות אחרונות היתה מודעת למספר חברי אגודת העיתונאים הקטן והרחוק מדרישת השליש לקיום ארגון עובדים יציג על-פי חוק הסכמים קיבוציים". את ארגון העיתונאים ייצגו עורכי-הדין מורן סבוראי, אמיר בשה וענת גוטמן. את הנהלת "ידיעות אחרונות" ייצגו עורכי-הדין אריאל שמר, אשר סלע וענת בש. את אגודת העיתונאים תל-אביב ייצגו עורכי-הדין אילן בומבך ויריב רונן. 22825-08-13