רשות המסים תוכל לגבות ממחר את רוב המסים עליהם ערערו חברות הענק, מבלי לחכות לסיום ההליכים המשפטיים • אבל הכספים לא יזרמו ישירות לקרן העושר - אלא יגיעו לקרן ביניים ייעודית עד שתתברר המחלוקת • מעקב שקוף: הבשורה החשובה בחוק שיזמה אורית פרקש הכהן - וגם האותיות הקטנות
הכנסת אישרה אמש (רביעי) בקריאה שנייה ושלישית את חוק מיסוי הרווחים ממשאבי הטבע, שנועד לשים סוף לתרגילים של חברות הענק המתחמקות מתשלום חלקן לציבור. מאות המיליארדים שהבטיח ראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו שוב ושוב אמנם עדיין רחוקים – אך החוק עשוי להתחיל לזרז את הגעתם. בשנים האחרונות החברות התחמקו שוב ושוב מתשלום המס, כשטענו כי הסכום שהן צריכות לשלם נמוך בהרבה מזה שנדרשו. ההליכים משפטיים בין המדינה לחברות הענק, שהצטיידו בסוללות רואי חשבון ועורכי דין, תקעו את התשלום על הסכומים שבמחלוקת.  החוק שיזמה שרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה אורית פרקש הכהן (כחול לבן) כבר לפני שנתיים, קובע כי רשות המסים תוכל לגבות מהחברות 75% מהמסים מראש, גם אם הן יבחרו לערער על הסכום. אחרי שהאופוזיציה הצליחה להפיל אותו לפני כשבועיים, החוק עבר אמש קרוב לחצות ברוב של תשעה מצביעים וללא מתנגדים. "קרן העושר הייתה משותקת, אין לנו עושר, והכול על חשבוננו", אמרה פרקש הכהן בנאומה על דוכן המליאה לקראת ההצבעה. "נשים סוף לסחבת ולהפקרות. החברות האלה הן החברות הכי חזקות במשק, עם משאבים גדולים לאין שיעור מהמדינה. מאזן הכוחות פה נוטה בוודאות לטובת הכסף הגדול ולא לטובת האזרח הקטן". אמנם, כדאי לשים לב לאותיות הקטנות: הכסף שייגבה ישמר בקרן ביניים ייעודית עד שתתברר המחלוקת, ורק אם יוכרע כי הוא שייך למדינה יועבר לקרן העושר. כלומר, הציבור אמנם לא יזכה ליהנות מיד מכספי המסים, אך לחוק יהיה אפקט הרתעה: לאור הגבייה מראש, לחברות עשוי להיות אינטרס לזרז את ההליכים המשפטיים במקום לעכבם. "ברירת המחדל משתנה – קודם תשלמו ואחר כך נדון איתכם על זה",  אמרה ל"שקוף" עו"ד נועה זלצמן, לוביסטית ציבורית בלובי 99. "החברות האלה שוכרות לא רק את הלוביסטים הכי חזקים בכנסת אלא גם את מיטב עורכי הדין ורואי החשבון. הן הצליחו למצוא פרצות מס, והסכום שנכנס בפועל לקרן מאוד נמוך לעומת התחזיות. יש פער אדיר". החוק עבר אחרי מאבק עיקש: כפי שהראנו ב"שקוף", בדיונים על החוק בוועדת הכספים בקיץ האחרון ניסו החברות להילחם בו ולרכך אותו. לוביסטים ונציגי החברות נפגשו עם ח"כים, חילקו ניירות עמדה וטענו לפגיעה של החוק בעסקים הקטנים, על אף שהוא נוגע לחברות הנהנות ממשאבי טבע בלבד. חלק מחברי הוועדה, כמו ח"כ משה גפני (יהדות התורה) חזרו על טיעוני הלוביסטים בוועדה. כעת כשהחוק עבר, כמה כסף יגיע לקרן הביניים מחברות הגז? על פי השרה פרקש הכהן מדובר במאות מיליונים בטווח המיידי. אך כיום אין דרך לדעת כמה חייבות החברות במדויק. חברות וחברי ועדת קרן העושר שמפקחת על הקמת הקרן בכנסת ניסו לברר את הסוגיה שוב ושוב בדיוני הוועדה, ללא הצלחה. לדברי רשות המסים המידע פרטי וחסוי לפי חוק, ואין ביכולתה למסור אותו.  "זה מדרון חלקלק", אמר באחד הדיונים מנהל רשות המסים, ערן יעקב, בטענה כי פרסום נתונים פרטיים כמו זה יוביל גם לפרסום נתונים כספיים של חברות ואזרחים פרטיים. בתגובה לדבריו טען באותו דיון יו"ר הוועדה ח"כ מוסי רז כי יקדם חקיקה שתחייב שקיפות בגביית המסים שמגיעים לקרן.  נזכיר כי חברות ענק כמו כיל, שברון, תמר פטרוליום ונובל אנרגי נהנו מרווחים עצומים על חשבון משאבי טבע שאינם שייכים להן, למשל נפט וגז. לפי מתווה הגז וועדת שישינסקי, על החברות לשלם מסים שיצטברו בקרן העושר ויהוו סוג של פיצוי לציבור על השימוש בטבע ועל הפגיעה בסביבה.  מתי נוכל להתחיל ליהנות מהכסף? קרן העושר תיפתח כשיצטבר בה סכום של מיליארד שקל. הסכום כאמור אינו כולל את מה שייכנס כעת לקרן הביניים בעקבות החוק החדש. לפי הערכות מחודשות של רשות המסים, המיליארד המדובר יצטבר, אולי, ב-2022 או 2023. כעת עומד הסכום על כ-441 מיליון שקלים בלבד. כזכור בעבר הבטיח בנק ישראל שנגיע למאות מיליארדים עוד ב-2017.  