"הארץ" חושד, לא מרשיע | דלק ישראל מפטרת 200 עובדים | שלמה ארצי מתקבל בשירה
הכותרת הראשית של "ידיעות אחרונות" היא היחידה שעוסקת הבוקר בענייני השעה. "דין וחשבון", נכתב מעל תצלום של אשר הלל פלמר ובנו יונתן, שנרצחו לפני שבועיים בפיגוע. לפי כותרת המשנה, "מבצע מוצלח של כוח מסתערבים בפיקודו של סגן-ניצב י, הלוחם המעוטר ביותר במערכת הביטחון", הוא שהביא למעצר שני פלסטינים שהודו בהשלכת אבנים על המכונית שבה נסעו האב ובנו. במסגרת קטנה יותר בשער העיתון מדווח כי תלמיד ישיבת יצהר בן 18 וחצי נעצר בחשד להצתת המסגד בטובא-זנגרייה. בעמ 6 מדווחים עקיבא נוביק, יוסי יהושוע ורוני שקד כי אתמול הותר לפרסום דבר מעצרם של שני פלסטינים החשודים ברצח פלמר ובנו. הכותרת חד-משמעית – "המעגל נסגר: נתפסו מיידי האבנים" – ומתעלמת מהעובדה שהחשודים טרם הורשעו. השניים נעצרו ביום שלישי, נחקרו והודו במעשה. שלשום התבשרו על כך בני משפחת פלמר. אחיה של האלמנה והאם השכולה, אהרן פרץ, מצוטט כמי שהביע סיפוק והודיע שהמשפחה תדרוש עונש מוות. ח"כ מיכאל בן-ארי, כך מדווח, קרא לשנות את נהלי הפתיחה באש בשטחים ולהתייחס מעתה אל יידויי אבנים כאל נסיון רצח. בתחתית עמ 6 מדווחים ירון דורון, עקיבא נוביק, אושרת נגר-לויט ואיתן גליקמן על מעצרו של החשוד בהצתת המסגד בצפון המדינה. הכותרת נפתחת במלה "חשד". עורך-דינו אומר כי החשוד מכחיש את החשדות וכי אין ראיות הקושרות אותו למעשה. "לא חינכנו אותו להצתות", מצוטטים בני משפחתו של החשוד, "אך יש לו חברים ביצהר ויש לו חיים משלו שם". לא מובאת תגובת תושבי טובא-זנגרייה. בלי קשר לאשמתם או אי-אשמתם של שני החשודים מכאן, והחשוד השלישי מכאן, יש להניח כי לו היו נותנים לשב"כ לפעול ביד חופשייה כלפי יהודים כפי שהוא פועל מול ערבים, היה שיעור ההודאות וההרשעות משתפר. מכל מקום, כתבי "ידיעות אחרונות" מספקים פרטים על מפקד יחידת המסתערבים של מג"ב, שביצעה את מעצר החשודים ברצח פלמר ובנו. מדובר ב"סגן-ניצב י, שנחשב לקצין המעוטר ביותר במערכת הביטחון, ומי שזכה בעיטור העוז, בצל"ש המפכ"ל ובצל"שים נוספים". בדיווחי העיתונים האחרים חסרים הפרטים הללו, שאינם רלבנטיים לאיש פרט לאותו קצין ולכתב שמהללו, אך יש בהם פרטים על עצם המקרה, שנעלמו מהדיווח ב"ידיעות אחרונות". למשל, שעל-פי החשד משליכי האבנים עשו זאת מתוך מכונית נוסעת. כמו "ידיעות אחרונות", גם "ישראל היום" ו"מעריב" מתייחסים להודאה של החשודים בהשלכת האבנים כהרשעה. הכותרות כמעט זהות: "החשבון נסגר: נעצרו רוצחי אשר ויונתן פלמר" ו"החשבון נסגר: נעצרו רוצחי פלמר". ב"הארץ", לעומת זאת, מדווח כי "2 פלסטינים חשודים שיידו אבנים על מכונית פלמר ובנו וגרמו למותם". חיים לוינסון ואנשיל פפר מדווחים עוד כי "בפרקליטות הצבאית יצטרכו להחליט כעת אם להגיש נגדם כתב אישום על רצח או הריגה". כפי שניתן ללמוד מהכותרות המצוטטות לעיל, גם במחלוקת זו הכריעו עורכי כל העיתונים, למעט "הארץ". כמו "ידיעות אחרונות", כל יתר העיתונים מדגישים בכותרת הידיעה על מעצר החשוד בהצתת המסגד כי מדובר בחשוד בלבד. ב"ישראל היום" מביאים איציק סבן ודני ברנר ציטוט מפי טלאל הייב, תושב הכפר טובא-זנגרייה, שאמר: "חשוב לנו מאוד שמי שעשה מעשה נפשע כזה ייתפס ויבוא על עונשו". בידיעה של "מעריב" [עדי חשמונאי, עמיחי אתאלי ואבי אשכנזי] מצוטט תושב אחר, וליד הייב, שאמר: "קשה לי להגיד שפרסום המעצר הרגיע את הרוחות, כי הרוחות כבר נרגעו מאליהן. עכשיו אנשים מוטרדים מגל המעצרים של עשרות תושבים מהכפר בחשד למעורבות בהתפרעויות". ב"הארץ" לא מובאת תגובת תושבי טובא-זנגרייה למעצר, אך מוזכרת תגובת ח"כ זהבה גלאון. "הרמטכ"ל: כדי לנצח צריך לדעת לירות", היא הכותרת הראשית של עיתון "ישראל היום" הבוקר. "הופתעתי למקרא העמוד הראשון של הארץ", כתב יואל אורבך, תושב ירושלים, במכתב שפורסם אתמול במדור המכתבים של "הארץ". אורבך התייחס לעמוד השער של עיתון יום רביעי. "נמצא בו מקום לידיעה על מדיניות מחלקת המנויים של התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד, ולידיעה על השקת אייפון 4s", ציין אורבך, "אבל הידיעה על פטירת אדם שהיה דמות משמעותית בפוליטיקה הארצית כחנן פורת – נדחקה לעמוד מס 8". ביתר העיתונים נמצא שלשום מקום בעמוד הראשון לאזכור מותו של פורת. "ידיעות אחרונות" הקדיש למותו רצועה דקה בתחתית השער ו"מעריב" הדפיס בתחתית עמוד השער תצלום בגודל בינוני של הנפטר. "ישראל היום", לעומת זאת, הקדיש לפורת כותרת בולטת למדי בעמוד השער, לצד תצלום וקטע מדברי הספד מאת הרב יוחנן פריד. הבוקר היוצרות התהפכו. הכותרות הראשיות של "הארץ" ו"מעריב" זהות, ומוקדשות למותו של מייסד חברת אפל, סטיב גובס – "האיש ששינה את חיינו". בראש שער "הארץ" הפניה לשלושה טקסטים על גובס: מאמר המערכת, רשימה מאת סגן המו"ל גיא רולניק, ומאמר מאת שיזף רפאלי. כמה פסקאות מדברי הספד שחיבר שי גולדן מתפרסמות מתחת לכותרת הראשית של "מעריב". "הארץ" מקדיש למות גובס את שלושת העמודים הפותחים בקונטרס החדשות. ב"מעריב" הכפולה השנייה מוקדשת לו. "ידיעות אחרונות" מדפיס בתחתית עמוד השער הפניה בולטת לדיווח על מות גובס ומקדיש לנושא אף הוא את כפולת העמודים השנייה בקונטרס החדשות, אלא שזו מציעה יותר רקע שחור מאשר טקסט (מודעה שחורה למיזם נדל"ני משתלבת באווירת האבל). קוראי "ידיעות אחרונות" שמעוניינים בסיקור מעט מעמיק יותר מתבקשים לפתוח את המוסף "ממון", שם מתפרסם פרופיל של האיש [אילאיל בן-צור–לרון] ורשימה לזכרו מאת רענן שקד. ב"ישראל היום" מתפרסמת רצועה צרה בראש השער שמפנה את הקוראים לעמ 18, שם מדווח אילן גטניו על מותו של מייסד חברת אפל ומספק טור נלווה. ב"דה-מרקר" ממשיך חיים ביאור לעקוב אחר שביתת עובדי מפעל חיפה-כימיקלים. אחרי למעלה מחמישה חודשי שביתה, מדווח ביאור, העובדים הפגינו אתמול ליד המפעל והבעירו צמיגים במחאה על העיכובים בהשלמת המשא-ומתן עם ההנהלה. "הוועד מתנגד לכוונת ההנהלה להעדיף העסקת עובדים באמצעות חוזים אישיים על חשבון עובדים מאורגנים שמועסקים במסגרת ההסכם הקיבוצי", נמסר בדיווח. "גלובס" דיווח אתמול כי חברת דלק-ישראל, שבבעלות יצחק תשובה, פיטרה בשבועיים האחרונים כ-200 מתדלקים. על-פי הדיווח, מאת יובל אזולאי, הפיטורים נבעו מהצו הממשלתי שהורה לחברות הדלק בישראל לקצץ במרווח השיווק. "הקיצוץ במרווח השיווק, שהביא לפגיעה מהותית בתוצאות החברה", מצוטטת הודעת חברת דלק בידיעה, "חייב אותה לפעול במגוון תחומים לצמצום השפעת הפגיעה האמורה ובין היתר לצמצום היקף כוח האדם, מעבר תחנות לשירות עצמי ועוד". עוד מדווח כך: "בחברת סונול, חברת הדלק היחידה שעובדיה מאוגדים ומיוצגים בידי ועד מסודר, היקף הפיטורים מצומצם יותר. עד כה הוא הסתכם בכמה עשרות עובדים. עדיין לא ברור אם יש בכוונת החברה להמשיך לפטר עובדים ואם חברות נוספות, כמו פז ודור-אלון, מתכוונות לנקוט צעדים דומים". בפיטורי 200 מתדלקים מממשת חברת דלק את האיומים שהשמיעה עם היוודע דבר הצו המורה על קיצוץ מרווח השיווק. לפני כחודש דיווחה החברה לבורסה על ההשפעות הצפויות של הצו וציינה כי "ההשפעה השלילית הישירה של ההפחתה האמורה לעיל על הרווח הגולמי של החברה לשנת 2010, מבלי להתחשב בפעולות שבכוונת החברה לנקוט למיתון היקף ההשפעה הכספית של ההפחתה האמורה ובהיקף הצלחת פעולות החברה כאמור, מוערכת על ידי החברה בכ-80 מיליוני שקל (כ-61 מיליוני שקל לאחר מסים על הכנסה)". במחצית הראשונה של 2011, יש לציין, עמד הרווח הגולמי של החברה על כ-400 מיליון שקל. על-פי הערכות אנשי מגדל-שוקי-הון, "הורדת מרווחי השיווק לא צפויה לפגוע באופן מהותי ברווח חברות הדלק בטווח הרחוק". האם בינתיים ההורדה במרווחי השיווק הובילה את חברת דלק ישראל להפסדים? אם כן, כמה כבדים ההפסדים? האם ייתכן שחברה מרוויחה מפטרת 200 עובדים בתוך שבועיים ואיש אינו פוצה קול? מקריאת הידיעה ב"גלובס" התשובות לשתי השאלות הראשונות אינן ברורות, ואילו השאלה השלישית כלל אינה מועלית. סבר פלוצקר מקדיש חלק נכבד מטורו הקבוע במהדורת יום שישי במוסף "ממון" של "ידיעות אחרונות" לשיחה עם אורי יוגב, לשעבר הממונה על התקציבים באוצר "והיועץ הכלכלי – בה הידיעה – לנתניהו בראשית כהונתו השנייה". יוגב "מותח ביקורת קטלנית" באוזני פלוצקר על המלצות ועדת התחרותיות ("ריכוזיות") ועל המלצות ועדת טרכטנברג. הביקורת על ועדת טרכטנברג נוגעת לתחום המסים. לדעת יוגב, אין להעלות את מס החברות, מס רווחי ההון ומס ההכנסה על ההכנסות הגבוהות, כפי שהומלץ. למעשה, לדעתו יש להמשיך להוריד את מס החברות. "ישראל צריכה לשאוף להיות מדינה עם מס חברות הנמוך בעולם". לפי יוגב, "להטיל על המגזר העסקי גזירות מס כשבעולם מתחולל משבר כלכלי, גובל בחוסר אחריות לאומית". יוגב מבקר את ההיגיון הכלכלי מאחורי ההמלצות ומוסיף: "ההסבר היחיד שיש לי לגזירות המס של טרכטנברג הוא רצון אידיאולוגי לפגוע במגזר העסקי". הוא מבקר גם את ההתערבות של ועדת התחרותיות ("הריכוזיות") במבנה פירמידיאלי של חברות הנסחרות בבורסה. "בסוף נמצא את עצמנו בגללן [ההמלצות של הוועדה] במקום יותר גרוע מהיום". בינתיים, ב"ישראל היום", שלמה צזנה, דן לביא ויעל ברונובסקי מדווחים כי ראש הממשלה בנימין נתניהו צפוי להביא את המלצות ועדת טרכטנברג לאישור הממשלה ביום ראשון הקרוב, בתקווה שהפעם יזכה לתמיכת השרים. בכפולה הפותחת של קונטרס החדשות של "הארץ" מתפרסמת מודעה גדולה מטעם "המועצה הציבורית של אלע"ד [אל עיר דוד]", המזמינה את הציבור לבקר ב"מנהרת המסתור", "חוויה מרגשת של חיבור עבר והווה בדרכם של עולי הרגלים מלפני כ-2,000 שנה". בראש המודעה תצלום של המנהרה והציטוט "ירושלים הבנויה כעיר שחוברה לה יחדיו". בכפולה השנייה של קונטרס החדשות של "הארץ" מתפרסמת מודעה גדולה מטעם עיר-עמים, המזמינה את הציבור "לגלות את ירושלים בלי קלישאות". "ירושלים עיר לכולם?", נכתב, "חופש פולחן לכל הדתות? צעדים חד-צדדיים? העיר שחוברה לה יחדיו? [...] בסוכות עולים לירושלים להכיר את המציאות בשטח מקרוב". זה חודשים ארוכים שלא התפרסם כמעט במוסף "7 ימים" של "ידיעות אחרונות" מדור מכתבים למערכת שלא כלל התייחסות לטורו של יאיר לפיד מהשבוע הקודם ("קראתי בעיון את המאמר של יאיר לפיד והסכמתי עם כל מלה שנאמרה בו", נכתב הבוקר במכתב מאת אייל דותן מרעננה). בתדירות נמוכה יותר הופיעו במדור התייחסויות לטורו הקבוע של רענן שקד ("ראוי להתייחס בתשומת לב לעצותיו הנבונות של רענן שקד", נכתב הבוקר במכתב מאת אריה הירש מקריית-חיים). כמה מהמכתבים האלה לא הוסיפו טענה בעלת ערך לנושא הדיון שהעלה בעל הטור, וכללו דברי חנופה בלבד. במבט מהצד נראה כאילו מדובר בתחזוקה שוטפת מטעם מערכת המוסף לדימוי החיובי של שני הכותבים ולאגו שלהם. בשבוע שעבר הצטרף שלמה ארצי לכותבי הטורים הקבועים במוסף, והבוקר מקבלים את פניו שני מכתבים על טורו מהשבוע שעבר, שמתפרסמים לפני המכתבים הכמעט קבועים על טוריהם של לפיד ושקד. אסתר אטיס מטירת-הכרמל כתבה לו: "שלמה ארצי, ענית על הציפיות שלי". שיבולת ברזני מירושלים שלחה שיר: "פתאום קם אדם/ בבוקר ממש, פותח את העיתון/ ומוצא טור חדש. משפשף את עיניו/ כולו השתאות, הנה שלמה ארצי/ בשלל דברי הגות. סנש הלכה לקיסריה/ הוא בא משם, מנגן את מלותיו – ושלא ייגמר לעולם". הטור של ארצי, גם השבוע, תופס שלושה עמודים במוסף. אתמול היתה ל"ידיעות אחרונות" ידיעה בלעדית [איתמר אייכנר] על ילד בן שש מנהריה בשם נועם מור-יוסף, שביקש שיקשטו את עוגת יום-ההולדת שלו בתמונתו המסוכרת של בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל. "בתחילה אני ובעלי נורא צחקנו וחשבנו שמדובר במשהו חולף, אולם הילד התעקש", צוטטה האם. הבוקר חולקים כל העיתונים שמחה חדשה. זוכה פרס נובל בכימיה, פרופ דן שכטמן, נפגש עם ראש הממשלה והעביר לו שיעור קצר על תגליתו המדעית. המפגש תועד על-ידי עמוס בן-גרשום, צלם לע"מ, ותצלומו מתפרסם הבוקר בכל העיתונים. ב"מעריב" מוקדשת לפגישה ידיעת תצלום תחת הכותרת "המורה שכטמן", שבסיומה מדווח דרך אגב על זהות הזוכה בפרס נובל בספרות. ב"ידיעות אחרונות" מתפרסמת ידיעה חדשותית מאת הכתב המדיני איתמר אייכנר, הכתב איתן גליקמן והכתב לענייני מדע דודי גולדמן, תחת הכותרת "שיעור בכימיה לנתניהו", שעיקרה מוקדש לא למפגש עם ראש הממשלה, אלא לאירועים אחרים ביומו של הזוכה הטרי בפרס נובל. ב"ישראל היום" מתפרסמת ידיעה חדשותית מאת הכתב המדיני שלמה צזנה תחת הכותרת "שיעור בכימיה לראש הממשלה". הידיעה כוללת שני תצלומים של ראש הממשלה ופרופ שכטמן וציטוטים ארוכים מפי ראש הממשלה. "אני מבטיח שיהיו עוד ישראלים רבים שיקטפו את פרסי הנובל בתחומים השונים בזכות ההשקעה של הממשלה בחינוך", מצוטט נתניהו. עוד מדווח כי נתניהו הוסיף כי "במסגרת התקציב הדו-שנתי אישרה הממשלה תוספת של 7.5 מיליארד שקלים לתקציב ההשכלה הגבוהה. כמו כן, בשיתוף שר החינוך ושר המדע, נפתחו השנה ארבעה מרכזי מצוינות באוניברסיטאות להשבת מדענים יורדים. יש עוד שישה מרכזים כאלה שצפויים להיפתח". ב"הארץ" מדווח על הפגישה הכתב לענייני מדע אסף שטול-טראורינג. לפי הדיווח, נתניהו אמר "כי הוא מבטיח שעוד ישראלים רבים יזכו בפרסי נובל בזכות השקעת הממשלה בחינוך". הבטחה זו, שמוזכרת בגוף הידיעה, מתגמדת לנוכח הכותרת "שכטמן: מדענים חשו מושפלים מהקיצוצים". מי שיקרא בעיון בידיעה את התלונות של שכטמן על מצב מערכת ההשכלה בישראל יגלה כי לדעתו הממשלה הנוכחית דווקא פועלת לשיפור המצב שאליו הובילו קודמותיה. "יהיו לנו עוד זוכים בפרס נובל" הוא הציטוט שנבחר לכותרת ראיון שהעניק שכטמן לאורי משגב, המתפרסם הבוקר במוסף החג של "ידיעות אחרונות". "אני לא שותף לנבואות הזעם", הוא מצוטט בגוף הראיון, כשהוא נשאל על עתיד האוניברסיטאות. "הבעיה היא בחלקי המערכת שמכשירים את האנשים הצעירים שמגיעים לאוניברסיטאות – התיכונים, חטיבות הביניים, בתי-הספר היסודיים. שם, לפחות עד השנים האחרונות, נעשתה עבודה פחות טובה". איתמר אייכנר מדווח ב"ידיעות אחרונות" כי הזוכים בשני המקומות הראשונים בתחרות הזמר העולמית לצעירים יהודים "הללויה" החליטו לעלות לישראל. יורי ילון מדווח ב"ישראל היום" כי כ-70 צעירים יהודים מארה"ב הגיעו לישראל כדי ללמד אנגלית בהתנדבות. רויטל חובל מדווחת ב"הארץ" כי היישוב גסר א-זרקא מנותק ממים כבר שבועיים, וזאת בשל חוב לחברת מקורות. במדור המכתבים של "הארץ" מגדיר אורי אבנרי את נטילת הקרדיט של יוסי קליין, עורך "חדשות" לשעבר, על חשיפת פרשת קו 300 בעיתונו כ"כזבים חסרי שחר". לפי אבנרי, שלושה צלמים תיעדו את חוטפי האוטובוס מורדים ממנו חיים: אלכס ליבק מ"חדשות", שמוליק רחמני מ"מעריב" וענת סרגוסטי, שעבדה בעיתונו "העולם הזה". למחרת האירוע הזעיקה אותו סרגוסטי למערכת כיוון שחשבה שבתצלומה נראה אחד החוטפים חי והולך על רגליו. "כתבתי מאמר שבו רמזתי שהיה כאן פשע מלחמה", נזכר אבנרי, ומציין כי הצנזורה השמיטה חלק מהמאמר ואסרה על פרסום התמונה. "באותה שעה פנה השב"כ לחדשות ולמעריב, והם הסכימו מרצונם לוותר על פרסום תמונותיהם", הוא מוסיף. רק בעקבות איום בעתירה לבג"ץ התירה הצנזורה לפרסם את התמונה, והיא הופיעה על שער "העולם הזה" ב-25 באפריל. "נראים בה אנשי השב"כ המובילים את אחד החוטפים כשהוא הולך על רגליו, ותת-אלוף יצחק מרדכי מכה בקת האקדח בעורף החוטף", כותב אבנרי. "זה פוצץ את הפרשה". התמונות של "חדשות" ו"מעריב", הוא מציין, פורסמו למעלה מחודש אחרי כן. "חדשות", מזכיר אבנרי, נסגר בשל חשיפת הקמת ועדת החקירה הסודית לבדיקת האירוע, לא בשל חשיפת האירוע עצמו. שי ניב כותב ב"גלובס" על חלקה של התקשורת בסיקור מחאת הרופאים. במוסף "גלובס" התפרסם ראיון שערך לי-אור אברבך עם עו"ד אלעד מן, היועץ המשפטי של תנועת "הצלחה". הבלוגר ריצרד סילברסטיין מפנה את תשומת לב הגולשים לרשימה שפורסמה לפני שנתיים ב"הארץ" והביאה השבוע להדחת סגן השגריר בוושינגטון.