לונדון את קירשנבאום כובשים שוב את טבלת התוכניות • "חשבון יומי" עם אפס אחוז ייצוג שבוע שלישי ברציפות • ירידה בנוכחות התקשורתית של חברי הכנסת הערבים • מתוך כ-3,300 מרואיינים ודוברים בתוכניות הנבדקות – רק 123 ערבים • מדד הייצוג בשיתוף עמותת סיכוי ואוניברסיטת בן-גוריון
  התוכנית "לונדון את קירשנבאום" הגיעה בשבוע השלישי של חודש פברואר למקום הראשון בטבלת התוכניות של מדד הייצוג. המדד, מיזם מתמשך בשיתוף ובמימון עמותת סיכוי והמחלקה לתקשורת של אוניברסיטת בן-גוריון, ויחד עם חברת יפעת מחקרי מדיה, בודק מדי שבוע את אחוז הייצוג של האוכלוסייה הערבית בתוכניות החדשות והאקטואליה בערוצים המרכזיים בישראל. "לונדון את קירשנבאום", שמגיש ירון לונדון ועורך דרור זרסקי, היא תוכנית אקטואליה יומית, המשודרת מדי ערב בשעה 19:00 בערוץ 10. בשנה שעברה הגיעה התוכנית למקום הראשון בשיקלול שנתי של מדד הייצוג, עם שיעור ייצוג ממוצע של 11.8%. בשבוע הנבדק (19-25.2) תשעה מתוך 26 הדוברים והמרואיינים ב"לונדון את קירשנבאום" היו ערבים, מספר השווה ערך לשיעור ייצוג של כ-35%, מעל ומעבר לשיעורה של החברה הערבית באוכלוסיית המדינה (כ-20%). במקום השני בטבלת התוכניות נמצאת "יומן" של ערוץ 1, וזאת בעקבות כתבה שהכין ריאד עלי על אירועי אום אל-חיראן. זו אינה הפעם הראשונה שכתבה מאת עלי, העוסקת בחברה הערבית בישראל, מקפיצה את "יומן" לצמרת טבלת התוכניות, עובדה שמחדדת את חשיבות השילוב של עיתונאים ערבים במערכות החדשות של הזרם המרכזי. הפעם, בזכות הכתבה של עלי, שישה מתוך 24 הדוברים והמרואיינים ב"יומן" היו ערבים, נתון שהביא את התוכנית לשיעור ייצוג של כ-25%. את מהדורת "יומן" מגישים תמר אלמוג ויאיר ויינרב ועורכים אורי לוי ועמית וינטר. אל המקום השלישי הגיעה "חדשות סוף השבוע" בהגשת דנה ויס ובעריכת קלי בן-יאיר. בתוכנית אמנם השתתפו רק שני דוברים ומרואיינים ערבים, אולם כיוון שמספר כלל המרואיינים בתוכנית נמוך יחסית, די היה בכך כדי להביאה לשיעור ייצוג של כ-13% (מספר כלל המרואיינים בתוכניות שהופיעו במדד הייצוג של השנה שעברה מתבסס על ממוצע שתי בדיקות שנעשו בחודשים ינואר 2016 וינואר 2017. מספר כלל המרואיינים בתוכניות שהצטרפו למדד השנה מתבסס על בדיקה חד פעמית שנערכה בינואר 2017).  בניגוד לשבועיים הראשונים של חודש פברואר, בשבוע השלישי של החודש רק חמש מתוך 24 תוכניות החדשות והאקטואליה המובילות בערוצים המרכזיים בישראל היו נטולות דוברים ומרואיינים ערבים. מובילה את טבלת האפסים התוכנית "חשבון יומי", תוכנית הכלכלה שמשודרת מדי ערב בערוץ 1. מדי שבוע, כך לפי בדיקת חברת יפעת מחקרי מדיה, מופיעים בתוכנית "חשבון יומי" קרוב לחמישים דוברים ומרואיינים המקבלים את הזכות להתבטא בנושאי הכלכלה והעסקים שעל סדר היום. השבוע השלישי של חודש פברואר היה השבוע השלישי ברציפות שבו אף לא אחד מהם היה ערבי. כשברשות השידור הכריזו לפני חודשים אחדים על עלייתה לאוויר של "חשבון יומי" נמסר כי התוכנית "תעסוק במגוון נושאים כלכליים וצרכנים שעל סדר היום - חדשות, טכנולוגיה, תיירות ובורסה אולם תתמקד בנושאי נדל"ן וצרכנות בגובה העיניים מתוך תפיסה כי רוב הציבור מתעניין בעיקר בנושאים אלה". האוכלוסיה הערבית בישראל, שחלקים נכבדים ממנה נמצאים מבחינה חברתית-כלכלית בעשירונים התחתונים, בוודאי מתעניינת לא פחות מהאוכלוסיה היהודית בצרכנות בגובה העיניים. בעיות הנדל"ן שמאפיינות את החברה הערבית בישראל אמנם לא זהות לאלו שעמם מתמודדת החברה היהודית במדינה, אולם הן בהחלט קיימות ואף משמעותיות. אפשר בנקל לחשוב על תוכנית כלכלה יומית, המתמקדת בנדל"ן וצרכנות, שמתייחסת מדי פעם, אחת לחמישה ימים נניח, גם לנושאי נדל"ן או צרכנות בחברה הערבית. בוודאי כשמדובר בתוכנית כלכלית יומית שמשודרת בשידור הציבורי, שממומן מכספי כלל אזרחי המדינה ואמור, הן מכוח החוק והן מתוקף האתוס של השידור הציבורי, לייצג ולשרת את כלל הציבור החי בישראל. יתר על כן, בקרב החברה הערבית בישראל כלכלנים ומומחים שיכולים לתרום מהידע שלהם לדיונים שאינם ממוקדים דווקא בחברה הערבית עצמה. ובכל זאת, כ-150 מרואיינים בשבועות הראשונים של חודש פברואר היו כולם יהודים. להחלטה על ההדרה יש כתובת ויש שמות אחראים. במקרה זה הכתובת היא רשות השידור, ושמות האחראים הם מרב מילר, מגישת "חשבון יומי", ונחום סער, עורך התוכנית. בנוסף ל"חשבון יומי" מופיעות בטבלת האפסים שלוש תוכניות חדשות ואקטואליה של ערוץ 10: "שישי עם אילה חסון", בעריכת אבי זילברברג, "המגזין" בהגשת אושרת קוטלר ובעריכת ניר בכר ו"המטה המרכזי", בהגשת גדי סוקניק ובעריכת הדס ריבק. באף אחת מהן לא הופיע דובר או מרואיין ערבי, עובדה שהשפיעה על מקומו של ערוץ 10 בטבלת הערוצים. יודגש כי התוכנית "לונדון את קירשנבאום" מופקת ומשודרת על ידי אותה חברת חדשות שאחראית לשלוש התוכניות המדירות. מכאן שלא רק הפלטפורמה חשובה, ולא רק התרבות הארגונית של כלי התקשורת, אלא גם ובעיקר צוות התוכנית, שמחליט יום אחר יום, או שבוע אחר שבוע, באילו נושאים להתמקד ולאיזה דוברים ומרואיינים לתת את זכות הביטוי. לצד שלוש תוכניות האקטואליה של ערוץ 10 שהיו נטולות ערבים, גם ב"אולפן שישי", שמגיש דני קושמרו ועורך איתי דנקנר, שוב לא הופיע אף דובר או מרואיין ערבי.  עד היום מדד הייצוג בחן אך ורק את מספר הדוברים והמרואיינים שנוטלים חלק בתוכניות החדשות והאקטואליה. חברי צוות ערבים, כתבים, מבזקנים ומגישים, שהשתתפו בתוכניות השונות, לא נספרו, אם כי לנוכחותם ולעבודתם היתה לא פעם השפעה גם על זהות הדוברים והמרואיינים, כפי שניתן לראות לעיל בדוגמה של ריאד עלי. השנה, מעבר לבדיקת הדוברים והמרואיינים, הוספנו למדד הייצוג גם בדיקה של חברי הפאנלים בשלושת תוכניות האקטואליה של ימי שישי בערב. "יומן" של ערוץ 1 (מגישים: תמר אלמוג ויאיר ויינרב, עורכים: אורי לוי ועמית וינטר), "אולפן שישי" של ערוץ 2 (מגיש: דני קושמרו, עורך: איתי דנקנר) ו"שישי" של ערוץ 10 (מגישה: אילה חסון, עורך: אבי זילברברג). במסורת הטלוויזיונית הישראלית שמור לפאנליסטים של תוכניות אלו מקום של כבוד. הם יוצרים יחדיו מעין "סלון" מקביל לזה שבו יושבים הצופים, מסכמים מדי סוף שבוע את האירועים שהתרחשו במדינה ומספקים כל אחד את פרשנותו וזווית הראייה שלו לנושאים הפוליטיים, המדיניים והכלכליים שבראש סדר היום הציבורי. אל "שולחן השבת" הזה הגישה היא למרבה הצער ליהודים בלבד. בשבוע הנבדק השתתפו בשלוש התוכניות יחדיו 16 פאנליסטים. אף לא אחד מהם היה ערבי.  רשות השידור, שנמצאת בימים אלה על סף סגירה, מובילה הפעם את טבלת הערוצים, שמשקללת את שיעור הייצוג בכל כלי תקשורת על פי ממוצע התוכניות המובילות שלו. בתוכניות החדשות והאקטואליה המובילות של ערוץ 1 נרשם שיעור ייצוג של 8.3%, ובתוכניות החדשות והאקטואליה המובילות של רשת ב, הזרוע הרדיופונית של רשות השידור, נרשם שיעור ייצוג של 7.6%. לנתון של רשת ב אחראית לא מעט התוכנית "סדר יום" בהגשת קרן נויבך ובעריכת מירית הושמנד. בשבוע הנבדק הופיעו בתוכנית חמישה דוברים ומרואיינים ערבים, כ-11% מכלל הדוברים והמרואיינים בתוכנית. בתוכניות החדשות והאקטואליה המובילות של ערוץ 10, על אף חוסר הייצוג שבא לידי ביטוי בטבלת האפסים ובזכות הייצוג המוגבר שניתן לחברה הערבית ב"לונדון את קירשנבאום", נרשם שיעור משוקלל של 7%. לשיעור דומה הגיע גם ממוצע שתי תוכניות החדשות והאקטואליה המרכזיות של "גלי צה"ל" שנכללות במדד, "נכון להבוקר", בהגשת ניב רסקין ובעריכת אפי טריגר ו"מה בוער" בהגשת רזי ברקאי ובעריכת נורית קנטי. את טבלת הערוצים סוגר הפעם ערוץ 2. אמנם לא היו בערוץ תוכניות רבות שנעדרו לחלוטין מרואיינים ודוברים ערבים, אולם הייצוג הכללי היה נמוך. בסך הכל, בשש תוכניות החדשות והאקטואליה המרכזיות בערוץ נרשם שיעור ייצוג של כ-5.3% בלבד, פחות משליש הייצוג ההולם את גודלה של החברה הערבית בישראל.  בסך הכל הופיעו בשבוע השלישי של חודש פברואר בכלל תוכניות החדשות והאקטואליה של חמשת הערוצים המרכזיים, אלה שנכללות בטבלה השבועית ואלה שלא, 123 דוברים ומרואיינים ערבים מתוך קרוב ל-3,300 דוברים ומרואיינים. נתון זה שווה ערך לשיעור ייצוג של כ-3.8%, שיעור המעיד על המשך ההדרה של האוכלוסיה הערבית מתוכניות החדשות והאקטואליה בישראל. לפי בדיקת חברת יפעת מחקרי מדיה, הנושא העיקרי שבו בכל זאת הופיעו דוברים ומרואיינים ערבים, היה האירוע הקטלני שהתרחש ביישוב הבדואי הבלתי מוכר אום אל-חיראן. בשבוע הנבדק נודע כי המסקנות הראשוניות של משטרת ישראל היו ככל הנראה שגויות, והנושא חזר במלוא העוצמה למרכז השיח הציבורי. בכלי התקשורת שנבדקו היו ראיונות רבים עם בני משפחתו של יעקוב מוסא אבו-אלקיעאן, שנורה למוות במהלך הפעולה המשטרתית במקום, ועם תושבי היישוב.  כתבתו של ריאד עלי ב"יומן" על אום אל-חיראן  עוד עולה כי כמעט שלא נרשמו ראיונות עם חברי הכנסת הערבים בנושא זה. בכלל, כך מתברר מבדיקת חברת יפעת מחקרי מדיה, מאז מעצרו של ח"כ באסל גטאס בחשד להברחת טלפונים לאסירים ביטחוניים, ישנה ירידה בנוכחות של חברי הכנסת הערבים בכלי התקשורת הישראלים. נושאים נוספים שבהם השתתפו דוברים ומרואיינים ערבים בשבוע הנבדק כללו את יחס הציבור הערבי למשטרה, על רקע מקרה שבו שוטרים ערבים שסיימו קורס ספגו גל נאצות ברשתות החברתיות; פרשת ההתעללות בקשישים, שעמדה במרכז תשומת הלב הציבורית, וזאת בשל העובדה כי חושף מעשי ההתעללות הוא אזרח ערבי, העובד הסיעודי דאוד וותד; איום בשביתת מורים בטירה בעקבות אלימות נגד מורים ביישוב; וראיונות עם עו"ד גמילה הרדל ואכים מעמותת אזרחים למען הסביבה על רקע הניסיון לרוקן את מיכל האמוניה בחיפה. בתחום התרבות בלטו ראיונות עם במאית הקולנוע מהרה חאג והשחקנית חנאן חילו, על רקע זכייתו של הסרט "עניינים אישיים" בפסטיבל חיפה.   פרויקט "מדד הייצוג" של "העין השביעית" מתפרסם בשיתוף ובמימון עמותת סיכוי ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב ויחד עם יפעת מחקרי מדיה