ראשי עיר, חברות כנסת, עובדי ציבור - כולם יוכלו להתחיל להתרים כספים בלי פיקוח של מבקר המדינה, שייאלץ לפרסם את התרומות שלא אושרו באתר שלו. נציג המבקר התנגד: "אתם הופכים אותנו ללוח מודעות. ברגע שהציבור רואה את הפרסום באתר, הוא סבור שאנחנו בודקים את העניין, זה מטעה". וגם: האם חוק המתנות עשוי לכלול גם טיפולים פלסטיים לחברי כנסת? מעקב "שקוף"
ועדת הכנסת התכנסה אתמול (ראשון) לדון בחוק המתנות. החוק נועד לאפשר לעובדי ציבור ונבחרי ציבור, כלומר החל מעובדים במשרדים ממשלתיים ועד ח"כים ושרים, לקבל תרומות כספיות למימון הליכים משפטיים ורפואיים. לפי ההצעה, אין תקרה לסכום התרומות, והיא גם כוללת בתוכה אפשרות לגייס כספים גם עבור בן הזוג של עובד הציבור, וילדו ה"סמוך על שולחנו" ללא הגבלת גיל.  ההצעה דורסת את ההליך התקין שהיה נהוג עד כה ומהווה פתח ליחסי קח-תן מסוכנים. נראה כי ח"כ עמית הלוי דוחף אותה קדימה חרף האזהרות מפני המסלול הבטוח לשחיתות, עליו הזהיר אפילו חבר מפלגתו בדיון הקודם.באחד מרגעי השיא, תלה את האחריות על ארגוני החברה האזרחית שיגנו על ישראל משחיתות. זה קרה כשלינור דויטש, מנכ"לית לובי 99 הסבירה במהלך הדיון שהחוק עשוי לאפשר מצב בו אנשים יתרמו מחשש להתנכלות. "החוק מאפשר תרומות בעילום שם עד 2,500 שקל, איך תדע אם לא אותו אדם תרם שוב ושוב? תחשוב שראש עיר מגייס כסף. שני קבלנים תרמו ועשרה קבלנים לא. אתה מייצר מרוץ לתחתית לפיו הם חייבים לתרום כי אחרת איך יזכו במכרזים קדימה?". ח"כ הלוי העביר לה את האחריות בלי למצמץ: "אף אחד מהם לא יתרום, כי את תעקבי אחרי זה", אמר בביטחון. כנראה שח"כ הלוי הבין מאורח יותר בינו לבין עצמו שזה לא הגיוני, והחליט בתשובתו השנייה להפיל את האחריות על מבקר המדינה כגורם המפקח: "דווקא התרומה מופיעה אצל מבקר המדינה", אמר.  אולם גם היועמ"ש של מוסד מבקר המדינה, יואל הדר, הבהיר שמבקר המדינה מתנער מהצעת החוק: "בחוקים אחרים אנחנו בוחנים כל שקל שהחוק מסמיך אותנו לבדוק וגם להטיל סנקציות ויש לנו סמכות מכוח החוק. בהצעה הזאת אין לנו מעמד חוץ מלפרסם את התרומות באתר".  הדר אף הבהיר כי מנגנון השקיפות שהחוק מגדיר, כביכול, עלול להיות מעין תרגיל הטעיה. לפי ההצעה מבקר המדינה ידווח על כל תרומה שהתקבלה או הוחזרה – גם כאשר אין לו סמכות לאשר אותה או אפילו לבדוק אותה. "מבחינתנו זה בעייתי. אתם הופכים אותנו ללוח מודעות. ברגע שהציבור רואה את הפרסום באתר, הוא סבור שמבקר המדינה בודק את העניין, זה מטעה את הציבור". ח"כ נאור שירי (יש עתיד) הקשה ושאל את ח"כ הלוי: "אז מי בודק באופן פוזיטיבי את התרומות? מבקר המדינה אמר שהוא רק מפרסם." ח"כ הלוי השיב: "אותו אחד שבדק שאתמול לא קיבלת שוחד. אין כזה", ואחר כך המשיך להתעקש: שמות התורמים יופיעו באתר האינטרנט". את הדיון ניהל ח"כ עמית הלוי (ליכוד), כממלא מקום של יו"ר ועדת הכנסת – אופיר כץ, שהיה עסוק בלנהל באותו הזמן ישיבה בנושא חוק נבצרות ראש ממשלה. "חוק המתנות, חוק נבצרות, חוק דרעי – כל היום אנחנו עוסקים פה בפוליטיקאים", אמר ח"כ יוראי להב-הרצנו (יש עתיד).  היועצת המשפטית של הוועדה, ארבל אסטרחן, הזהירה גם בדיון הנוכחי כי תחולתו של החוק המוצע רחבה מאוד: "הצעת החוק הזאת מתייחסת לכל סוג ההליכים, זה לא רק פלילי", הבהירה. "למשל ראש עיר שהוא בן זוג של מנכ"לית חברה. נניח שהשותפים העסקיים מגישים נגדה תביעה, היא תשאל את עצמה למה להוציא כסף מכיסי אם אני יכולה להתרים מכל בעלי העסקים בעיר?" ח"כ עמית הלוי השיב: "אשתו של נבחר ציבור זכאית לפנות בעת מצוקה, לומר נכון, זאת תביעה אזרחית אני נפלתי פה במיליונים ואני רוצה את העזרה שלכם. היום הדברים האלו נעשים בהיחבא, ברגע שיהיו על השולחן הם לא יעשו בהיחבא". ח"כ להב-הרצנו תקף – "לא נותרה בושה? אתה אומר שברגע שדברים לא יעשו בהיחבא תהיה בושה. אבל מי יתבייש? אתה מדבר על נורמות אבל אתם קובעים את הנורמות והנורמות שלכם זה ששווה להיות עבריין. אתם רוצים להביא את דרעי לשולחן? שיניתם את החוק פעמיים בשביל שיוכל לשבת בשולחן הממשלה". בהמשך הדיון שאלה ח"כ יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו) לגבי ההוראה שמאפשרת לנבחרי ועובדי ציבור להתרים כספים לשם טיפולים רפואיים הכרחיים: "מי קובע מה הכרחי? טיפול פלסטי למשל? נכלל או לא נכלל?". בנוסף הצביעה על האירוניה בכך שחברי הכנסת דואגים לעצמם במקום לדאוג לציבור: "אנחנו כנבחרי ציבור אמונים על מערכת הבריאות. מצופה שהמערכת הישראלית תהיה טובה. אם אנחנו צריכים תרומות כדי לממן טיפולים רפואיים זה לא מסתדר עם האמון שלנו כנבחרי ציבור". כמו בדיונים קודמים, חברי הכנסת מהאופוזיציה לא התעלמו מהתועלת שיפיק ראש הממשלה בנימין נתניהו מהחוק, כבר ביום שאחרי אישורו. כזכור, בזכות החוק יוכל נתניהו לקבל את כספי התרומות שגייס עבורו ינון מגל למימון הוצאותיו המשפטיות. מימון ההמונים נפתח לאחר שראש הממשלה סורב שוב ושוב על ידי ועדת היתרים לקבל תרומות. גם ח"כ יסמין פרידמן (יש עתיד) הקשתה על ח"כ הלוי: "האם תהיה מוכן להחריג את ראש הממשלה מהחקיקה?" לשאלותיהן ענה ח"כ הלוי במקשה אחת: "אני מוכן להפריד בין נבחר ציבור לעובד ציבור ועוד כל מיני שינויים שעליהם אשב עם היועצת המשפטית לוועדה". כלומר, כפי שהציע גם חבר מפלגתו משה סעדה, ייתכן שהחוק יצומצם ויאפשר את ה"מסלול הבטוח לשוחד", מפניו הזהירו, לחברי ממשלה, חברות כנסת וראש ממשלת ישראל. 