הכתבת ליאת רון ו"מעריב" של אלי עזור בשירות תעשיית המשקאות המזיקים: בריאיון בסוף השבוע עם מי שקידמה את המס במשרד הבריאות ניסתה הכתבת למצוא בנרות אינטרסים זרים שהשפיעו על ההחלטה • נראה שהלוביסטים של קוקה קולה לא התייאשו ויחדשו את הקרב לסיכול המס גם בממשלה הבאה
כתבת השער במוסף "עסקים" של "מעריב" בסוף השבוע האחרון היא ריאיון שערכה ליאת רון עם פרופ רונית אנדוולט, ראש אגף תזונה במשרד הבריאות, שקידמה את מיסוי המשקאות הממותקים בישראל. המס נועד לפעול לטובת הציבור הרחב ולצמצם בין היתר את התחלואה בסכרת, שהגיעה בישראל לממדים מפלצתיים אך משום מה אינה זוכה לתשומת הלב התקשורתית הראויה. המהלך למיסוי המשקאות הממותקים לא היה פשוט לביצוע. כדי לממשו היה צורך לצאת נגד מוקד כוח עוצמתי במיוחד בשוק הישראלי: מונופול המשקאות הממותקים של קוקה-קולה ישראל, שבעלי השליטה בה, משפחת ורטהיים, מחזיקים גם בשליטה במונופול דה-פקטו של שידורי הטלוויזיה המסחרית בישראל, חברת קשת 12. הלוביסטים של קוקה-קולה עבדו במרץ לסיכול המס, כשלו, אך דומה שלא התייאשו. לקראת חידוש המאבק בממשלה הבאה, נראה כי ההתנגדות עוברת לשלב ההשמצות, עם ניסיון למצוא אינטרסים זרים אצל הגורמים המקצועיים שפעלו לקידום המס. "מעריב" של אלי עזור שימש כבמה נוחה לקידום המסרים הללו. כבר מהכותרת שנבחרה לריאיון, "על סוכר וגילוי נאות", אפשר לנחש כי פרופ אנדוולט מסתירה פרט מידע חשוב מהציבור בנוגע למניעיה. בכותרת המשנה לריאיון ההאשמה הופכת ברורה. ההחלטה להטיל מס גם על משקאות דיאט מוגדרת כאחת מכמה "תופעות מוזרות" שפרופ אנדלווט מנסה להסביר (רק לקראת סוף הטקסט נמצא מקום להתייחסות של פרופ אנדלווט למיסוי הדיאט כשהיא מזכירה שלא מזמן התפרסם מחקר מקיף של ארגון הבריאות העולמי שהצביע על קשר מזיק בין תחליפי סוכר לבריאות), ועוד נטען בכותרת המשנה לריאיון עמה כי ראש אגף התזונה במשרד מנסה "לטשטש את הקשר המשפחתי שלה למוצרי שוקולד ולממתקים, שלא נחשף בדיון המכריע בוועדת הכספים". רוב הקוראים שייתקלו בכתבה יפסיקו לקרוא בשלב הזה ויגיעו למסקנה כי הפקידה במשרד הבריאות פעלה ממניעים זרים כדי לסייע לעסקי הממתקים של משפחתה (הייתכן ששמה המלא הוא רונית אנדוולט-עלית-שטראוס?). רק מי שיצלול לעומק הכתבה יגלה עד כמה הניסיון להשחיר את פרופ אנדוולט מונח על בסיס רעוע. "מתברר שלגיסתה, שנשואה לאחיו של בעלה המנוח, יש עסק בשם ממתקים של פעם, בהרצליה, הנושא את שם משפחתה, אנדוולט, ומוכר במשלוחים לכל חלקי הארץ מרציפן ומרמלדה, סוכריות ומרשמלו, ושברי שוקולד ושוקולדים בייצור עצמי", כותבת רון. לפי המשתמע מכך, ראש אגף תזונה במשרד הבריאות פעלה למסות את המשקאות הממותקים כדי שהציבור הישראלי ינהר לחנויות הממתקים, ויסתער בין היתר גם על "ממתקים של פעם" בהרצליה, כדי לקנות מרציפן ומרמלדה, סוכריות ומרשמלו, ושברי שוקולד בייצור עצמי. רון אף מזכירה לקוראי "מעריב" כי בעוד משרד הבריאות קידם מיסוי משקאות ממותקים, הוא לא פעל למיסוי מוצרי שוקולד. "אם אוכלים קובייה או שתיים של שוקולד ביום זה לא נורא, אם אוכלים חפיסה שלמה – זה מזיק", מנסה פרופ אנדוולט להסביר, "בכוס שתיה ממותקת יש ארבע וחצי כפיות סוכר". אבל את המראיינת זה לא משכנע. "בחפיסת שוקולד פרה של עלית יש 13.2 כפיות סוכר", היא מציינת (על אף שנתון זה הולם בדיוק מה שהפרופ אמרה, אכילת חפיסה שלמה של שוקולד מזיקה לבריאות). בהמשך היא כותבת כי במהלך הדיונים בוועדת הכספים על מיסוי המשקאות הממותקים, נשאלה פרופ אנדוולט מספר פעמים על ידי ח"כ יעקב גפני למה לא מוטל מס על שוקולד. "היא ניסתה להתחמק, צחקה בקול וענתה, זה יהיה השלב הבא, כשברקע נשמע קול שעונה לה לא יהיה שלב הבא". רון מסייגת וכותבת כי "יתכן שהקשר המשפחתי לשוקולד וממתקים לא משפיע כהוא זה על החלטותיה של אנדוולט", אבל טוענת כי מצופה היה ממנה לגלות שקיפות לחברי הוועדה ולספר על העסק של גיסתה שנשואה לאחיו של בעלה המנוח. מעבר למהלך השקוף, התפור בגסות, להשחיר את פני הגורם המקצועי שהסב נזק לשורת הרווח של חברות המשקאות הממותקים, שמחליאות את האוכלוסייה בישראל במוצרים המזיקים שהן מפיצות ומזהמות באינספור בקבוקיהן את הסביבה, הכתבה של רון כוללת גם קביעות לא מבוססות דיין. "אפשר להתווכח האם הנזק שנגרם משתיית משקאות ממותקים חמור עד כדי כך שהוא מצדיק מיסוי כבד", היא כותבת כבר בפתח הריאיון, "אבל על דבר אחד אין ויכוח: המהלך הזה ייקר את ההוצאה החודשית של לא מעט משפחות וספק אם יוריד את צריכת המשקאות הממותקים". בתזמון לא מוצלח מבחינת רון, דווח אתמול כי הכנסותיה של חברת יפאורה, תאגיד המשקאות הממותקים השני בגודלו בישראל, נפלו ב-14.5% במחצית הראשונה של 2022, וכי החברה טוענת שמקור הירידה בהכנסות טמון במס על המשקאות הממותקים. "הירידה בצריכה של משקאות ממותקים (בהנחה שהיא לא נובעת מירידה יוצאת דופן בנתח השוק של יפאורה) דומה לירידה בצריכה של משקאות כאלה ב–73 מדינות שהקדימו את ישראל והטילו מס דומה", ציין יורם גביזון ב"דה מרקר", כשדיווח על הדוח הכספי של יפאורה. כלומר, לא מדובר בהפתעה אלא בתוצאה הצפויה של המהלך. בה בעת הזהיר גביזון את קוראי "דה מרקר" כי ייתכן שהמס על המשקאות הממותקים לא יאריך ימים, לאור הלחץ הפוליטי שצפוי בממשלה הבאה מטעם ש"ס. 