בדיון בוועדת הכנסת בנושא הפיקוח על הממשלה, עלו טענות לחוסר שיתוף פעולה שפוגע באחד התפקידים המשמעותיים של הרשות המחוקקת. יו"ר הוועדה אופיר כץ הציע לעכב למשרדים סרבניים את החוקים שהם מבקשים לאשר בוועדה, ויועמ"שית הכנסת שגית אפיק הוסיפה שיש לקבוע לוחות זמנים קשיחים להעברת מידע. "בסוף אלו דברים שמשפיעים על האזרח ועל השירותים שהוא מקבל", הבהירה אפיק
כוחה של הכנסת הולך ונשחק עם השנים, דוגמאות רבות לכך עלו בדיון שנערך בשבוע שעבר על הפיקוח של הרשות המחוקקת על הממשלה, שבמהלכו עלו טענות קשות על התעלמות שרים משאילתות והתחמקות ממסירת מידע כמתחייב בחוק. בסופו של הדיון, קרא יו"ר ועדת הכנסת, אופיר כץ להטיל סנקציות על משרדים סרבנים: "לא הגיוני שמשרדי הממשלה לא יספרו את הכנסת".  את חשיבות שיתוף הפעולה התקין בין הרשויות, ובפרט בין משרדי הממשלה לכנסת יש השפעות מרחיקות לכת, מיטיבה להדגים היועצת המשפטית של הכנסת שגית אפיק: "לדוגמה, אם נחקק חוק שקשור למסים בוועדת הכספים, ולאחר שנתיים בעקבות בקשה למסירת מידע מגיע נציג מרשות המיסים עם נתונים שמראים שהחוק לא עבד כמו שצריך, שבמקום לסייע לעניים הוא מסייע לעשירים, אפשר לגלות דברים כאלה רק בדיוני פיקוח שמקיימת הוועדה על הגופים השונים". לדבריה, "בסופו של דבר, אלו דברים שמשפיעים על האזרח במסים שהוא משלם ובשירותים שהוא מקבל".  גורמים שונים בכנסת העידו לאחר הדיון על אפקט חיובי, שכן מעט אחרי נעילת הישיבה בוועדה החלו משרדי הממשלה לשלוח לא מעט תשובות לבקשות מידע שהיו תקועות אצלם. "בסוף הישיבה הוחלט לגבש נוהל עבודה של יושבי ראש ועדות מול משרדים ומה הם יכולים לעשות אם המשרדים מסרבים לשתף פעולה. צריך פה לפרגן לח"כ כץ שהרים את הכפפה וניהל דיון רציני", אמרה אפיק.  אחד הרעיונות שהועלו הוא לעכב למשרדים סרבניים את החוקים והתקנות שהם מבקשים לאשר בוועדה. גם במכתב ששלחה אפיק לחברי הכנסת בטרם הדיו, הופיעו שלל הצעות שעשויות להעניק לרשות המחוקקת שיניים. כך למשל הוצע, לקבוע לוחות זמנים ברורים להעברת מידע גולמי, לפעול מול כל שר ולוודא שבמשרדו קיים נציג שיעמוד דרך קבע בקשר עם ועדות הכנסת הרלוונטיות לאותו משרד. לגבי היעדרותם של נציגי משרדים מהוועדות, הוצע שבמקרים בהם הנציגים לא יכולים לנכוח בוועדה מסיבה מוצדקת, ישלחו המשרדים את עמדתם הכתובה והמנומקת עוד קודם לדיון.   סנקציה חריפה נוספת שהוצעה היא למנוע בוועדת כספים העברות תקציביות למשרד הסרבן. לעניין היעדרות השרים מהמליאה ואי מענה לשאילתות, הוזכר הסדר שהתקיים בכנסת ה-20 בהסכמת הקואליציה והאופוזיציה לפיו התקיימו עשרה מועדים לבקשת סיעות האופוזיציה בהן הגיע למליאת הכנסת ראש הממשלה או שר מסוים לא יותר מפעם אחת במושב, שענה במשך שעה על שאילתות שנשאלו על ידי חברי הכנסת על עניינים בתחום תפקידו. ככל שנדרש ממנו מענה משלים או בירור נוסף על ידו, נקבע מועד נוסף בתוך עשרה ימים. גורמים מטעם ח"כ כץ מסרו שבימים אלו מתוכננות ישיבות עם יושבי ראשי הוועדות והיועצת המשפטית של הכנסת על מנת לגבש נוהל מסודר. עם זאת טרם נמסרו טיוטות או מועדים רשמיים. בתקופת הכנסת ה-24 ניהל יושב ראש ועדת הכנסת לשעבר, חבר הכנסת ניר אורבך, דיון בנושא הקשיים בפיקוח של הרשות המחוקקת על הממשלה שהחריפו בשנים האחרונות. הדיון התקיים לבקשתה של היועצת המשפטית לכנסת, אפיק, בעקבות תלונות רבות של חברי כנסת ומחלקת מרכז המחקר והמידע של הכנסת, לפיהן שרים ומשרדי ממשלה לא משתפים פעולה עם הכנסת. הדבר התבטא בין היתר במענה חסר לשאילתות של הח"כים, בסירוב לשלוח נציגים לדווח לוועדות על פעילות משרדם בנושאים שונים, והערמת קשיים במסירת מידע בהתאם לנהלים הקבועים בחוק.   באותו דיון נכח גם ח"כ כץ, שבאותה העת היה חלק מהאופוזיציה ונתקל בעצמו בקושי לקבל מידע ממשרד המשפטים לצורך הצעת חוק שביקש לחוקק. "לא יצאו נהלים רשמיים מהישיבה אולם לאחריה חל שיפור מסוים בהעברת המידע למחלקת המחקר והמידע של הכנסת", אמרה אפיק. "אבל חלפה שנה, ובינתיים הכנסת יצאה לבחירות ושוב חזרו הקשיים מול התנהלות המשרדים, אצל חלקם זה הפך להיות סדרתי".  בין הטענות שהעלו בדיון חברי הכנסת היו אלו של ח"כ עופר כסיף (חד"ש-תע"ל) שאמר "אני נתקל בחוסר מענה מול משרד הביטחון, פעם אחר פעם התעלמות מוחלטת. יש לי שאילתות בכנסת הקודמת שלא נענו שנה". ח"כ ואליד אל הואשלה (רע"מ) הוסיף: "הגשתי לכנסת הנוכחית 94 שאילתות, על 49 מתוכן לא קיבלתי מענה, חלקן נשלחו לפני ארבעה-חמישה חודשים", אמר. "במשרד לביטחון לאומי לא עונים בכלל". ליושבי הראש של ועדות בכנסת, בייחוד אלו שאינם ותיקים, קשה לעבוד מול משרדים סרבנים. יושבי הראש מעוניינים בעבודה רציפה ותקינה מול המשרד, וכשמשרד ממשלתי מסוים מזייף ולא משיב להם, או נמנע מלהגיע לדיון, הם לרוב ימחלו על כבודם. במקרים אלו, חבר הכנסת הבודד שביקש לפקח על המשרד בנושא מסויים, או להגיש בקשת מידע יוותר ללא מענה. "קיימים יושבי ראש ועדה חזקים שיכולים להרשות לעצמם לעכב נושאים או לאיים על משרד שלא יאשרו לו העברות תקציביות אם לא יגיע, אולם מדובר במיעוט", חידדה אפיק, "נדמה שגם ברמה הפוליטית, אם יהיה נוהל מגובש שקובע מה לעשות במקרים של חוסר שיתוף פעולה יהיה ליושבי ראש ועדות יותר קל להתמודד". 