שתי הצעות חוק זהות הוגשו השבוע ועוסקות במאבק בנשק בלתי חוקי. אחת מהן, של ח"כ מעוצמה יהודית, זכתה להליך מזורז, ותעלה היום לקריאה טרומית. "איראן זה כאן", אמר רק לפני תשעה חודשים נתניהו על הצעת חוק דומה שהגישה הקואליציה. "אנחנו עוסקים בפרטיותו של אדם", אמר ח"כ רוטמן, שהגיש אז עשרות הסתייגות להצעה, והיום יתמוך בחוק
על שולחן הכנסת הונחו ביום שני שתי הצעות חוק חדשות זהות, שעוסקות במאבק בכלי נשק בלתי חוקיים. בשתיהן מופיעה אותה הצעה: הענקת רשות לשוטרים להיכנס לבתים פרטיים ללא צו שופט, בכפוף להחלטת קצין משטרה בדרגת רב-פקד ומעלה המצוי בשטח. לאחר הליך מזורז, כבר היום הצעת חוק אחת תעלה לקריאה טרומית. ההצעה שעליה יצביעו חברי הכנסת היום היא זו של ח"כ יצחק קרויזר מעוצמה יהודית. על הצעת החוק השנייה חתום ח"כ עודד פורר מישראל ביתנו, ואליה הצטרפו חברי סיעתו. שתי ההצעות כוללות החמרת ענישה על שימוש וסחר בנשק לא חוקי ועל הרוכש או מחזיק "חלק מהותי" מנשק.  החקיקה כוללת גם ענישה לרוכשי נשק בלתי חוקי, הנושאים או מובילים אותו, הרחבת אפשרות הענישה גם כלפי כל אדם בגיר המתגורר דרך קבע בבית שיש בו נשק, ואפשרות הטלת קנס שינוע בין 20-80 אלף שקל, והחמרת ענישה כלפי המסכנים חיי קטינים בהפקרת נשק בבית.   הצעות אלו הוגשו כשנתיים לאחר שפורסמו מסקנות ועדת המנכ"לים להתמודדות עם הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, שחלק מהן מצביעות על צורך בהחמרת הענישה הנוגעת להחזקת נשק בלתי חוקי, והענקת כלים נוספים לכוחות המשטרה במסגרת פעילותם נגד התופעה.   ב-2022 נרצחו 106 אזרחים ערבים, זאת כשהם מהווים 21 אחוז מהאוכלוסיה הכללית. במגזר היהודי, המהווה 74 אחוז מהאוכלוסייה, נרצחו באותה שנה 34 אזרחים. ההערכה היא שבמגזר מוחזקים עשרות אלפי כלי נשק לא חוקיים, שבהם נעשה שימוש בסכסוכים בין עבריינים, סכסוכי שכנים וסכסוכים משפחתיים.  זמן קצר אחרי הנחת ההצעות על שולחן הכנסת, התבקשה וועדת השרים לענייני חקיקה לדון בבקשת ח"כ קרויזר להקדמת הדיון בהצעת החוק. יממה לאחר מכן החוק קיבל את תמיכת הוועדה והוא יעלה היום (רביעי) לקריאה טרומית במליאה.  לפי ידיעות בתקשורת, מי שעומד מאחורי קידום ההצעה בהליך מהיר הוא השר לביטחון פנים, איתמר בן גביר. עדויות לכך מצאנו אתמול בעובדה שבלשכת ח"כ קרויזר לא היו מודעים למהלכים הקשורים לחוק כפי שהיו בלשכתו של השר בן-גביר.  העובדה ששתי הצעות חוק זהות הוגשו במקביל באותו יום על ידי חבר קואליציה וחבר אופוזיציה, העלתה את השאלה לגבי תיאום אפשרי בין מגישי החוק.  "לא ידוע לי על כך", נמסר מטעמו של קרויזר. "ח"כ פורר הוא פרלמנטר מנוסה ומקצועי, ואני שמח ששנינו רואים עין בעין את אותם צרכים. תמיד שמח לשיתופי פעולה מקדמים חוצי מפלגות, וכמובן שגם כאן אשמח לשתף פעולה". מלשכת ח"כ עודד פורר לא התקבלה תגובה.  במאי 2022 הגישה הממשלה הקודמת הצעת חוק להרחבת סמכויות המשטרה לחפש בבתים פרטיים בלי צו של בית משפט. בנימין נתניהו, שהיה אז יו"ר האופוזיציה, התייחס להצעה באומרו: "איראן זה כאן. צפון קוריאה זה כאן. ארדואן זה כאן". הליכוד פרסמה לאחר מכן את הדברים גם מטעם הסיעה כולה. במענה לשאלה כיצד סיעת הליכוד תצביע היום על החוק, נמסר לנו מלשכתו של יו"ר סיעת הליכוד בכנסת, ח"כ אופיר כץ כי "אנחנו פועלים לפי עמדת ועדת שרים".  "החוק ההוא, לפני שנה, דיבר על חיפושים סתם, לא לצורך חיפוש נשק", נמסר כעת מלשכתו של שר המשפטים יריב לוין, "פה מדובר בחיפוש ספציפי של נשק".  אמנם הצעת החוק בממשלה הקודמת הייתה נרחבת יותר, אולם בדיוני החוק דובר במפורש גם על חיפושי נשק.  למעשה, אין חולק בצורך לייצר כלים במאבק בפשיעה במגזר הערבי בישראל. אולם ביטול הצורך בצו שופט כדי לפרוץ לביתו הפרטי של אדם, הוא אקט קיצוני הפוגע בזכויות הקניין, עוקף את הרשות השופטת ומעביר סמכויות ממנה למשטרת ישראל. ההשלכות של צעד כזה, המזכיר את החקיקה שקודמה בחסות משבר הקורונה, עשויות להיות הרבה מעבר למאבק נגד עבריינים ונשק בלתי חוקי.   "זו הצעה נוראית" אומרת ח"כ לשעבר עו"ד גבי לסקי, שעוסקת במשך שנים בפן החוקי של מעצרי משטרה והתנגדה גם להצעה הממשלתית מ-2022. "המחסום הזה, שבכל זאת שופט צריך לראות את חומר הראיות או צריך לשמוע מהשוטר, והדבר הזה ישמר והוא מסודר, ימנע רדיפה. תחשוב, הוא (בן גביר – ש.ג) רוצה סמכויות של מפכ"ל-על, אז זה בכלל יעמיד את השר לביטחון לאומי כמי שיוכל למצוא איזה תירוץ עלוב, ועל ידי קצין משטרה יוכל להיכנס לבתים. ברגע שמישהו נכנס הביתה באצטלה שהוא מחפש משהו, הוא יכול פתאום להתחיל לעשות חיפושים שלא קשורים לזה.   "לכן אמרתי שאני מציעה שיהיה שופט תורן ארצי אחד, שזה יהיה התפקיד שלו, ששוטרים יוכלו לעלות מולו בזום, כדי שיהיה אישור שופט, שיהיה צו של שופט. נקודה. לא צריך לשנות פה את החוק ומוסכמות יסוד. באמת. יש פתרון".   מי שתמך בעמדתה של לסקי הוא לא אחר מאשר ח"כ שמחה רוטמן. במאי 2022 הוא הגיש עשרות הסתייגויות מטעמו לחוק הממשלתי, ובדיון שנערך בוועדת חוקה, חוק ומשפט אמר את הדברים הבאים לגבי הסוגיה של חיפוש בבתים פרטיים ללא צו שופט: "למה אנחנו צריכים לתת כאן פרצה שקוראת לשוטר? לא פרצה שקוראת לגנב. יש פה פרצה שקוראת לשוטר ואסור לנו לתת אותה".  "חיפוש נשק בלתי חוקי מבצעי, איסוף נשק, זה דבר חשוב וחייבים לעשות אותו", הוסיף רוטמן. "חייבים לעשות זאת בלוד, חייבים לעשות אותו במקומות שאנחנו יודעים שבהם יש ריכוז של נשק בלתי חוקי… אבל הסמכות צריכה להיות צמודה לתכלית. אנחנו עוסקים כאן בביתו של אדם, אנחנו עוסקים כאן בפרטיותו של אדם, אנחנו עוסקים כאן בצק פתוח".   בהמשך אותו דיון, הציע רוטמן את ההצעה שלסקי תמכה בה: "אנחנו היום בעידן דיגיטלי. אין שום סיבה בעולם שלא יהיה שופט חיפושים שזמין טלפונית או בזום לכוחות המשטרה 24/7, תורן שיהיה זמין ויוכל לתת את האישור… בדרג השטח. ככל שאנחנו מתקדמים יותר טכנולוגית, ככל שהרבה יותר קל היום, אפילו לצלם בטלפון, לסרוק את הראיה, אם יש ראיה, או להראות שהנה, אתה רואה, יש כאן מצלמה שמצלמת את המרחב הציבורי, תאשר לי. לעשות את סדרי הדין הכי קלים. אין לי בעיה שיאשר בווטסאפ לצורך הדבר הזה".  שאלנו כעת את רוטמן, האם בכוונתו להתנגד לחיפושים בבתים פרטיים ללא צו שופט. תגובת דוברות חבר הכנסת רוטמן על ההצעה הנוכחית: "אין קשר בין ההצעה שהוגשה בכנסת הקודמת לבין ההצעה הזו. כאן מדובר רק על נשק ומצלמות ואלו בדיוק הצמצומים שהציע שמחה בכנסת הקודמת. לכן השאלה לא רלוונטית ומטרתה להטעות" . פרוטוקול הדיון המלא בוועדה, הנוגע לחוק שעלה לדיון במאי 2022 פתוח לציבור, כמו גם הווידיאו המלא מהדיון. לבדיקתנו, בפרוטוקול ובווידיאו, דברי רוטמן בישיבת הוועדה היו ברורים לחלוטין, והביעו התנגדות להתרת חיפוש בבתים פרטיים ללא צו שופט.   בדיוני ועדת חוקה, חוק ומשפט בשנת 2022, הלשכה המשפטית פרסמה לבקשת יו"ר הוועדה, גלעד קריב, סקירה משווה למקומות שונים בעולם. מהסקירה עולה שסוגיית חיפושי שוטרים בבתים ונכסים פרטיים מעסיקה פרלמנטים בכל העולם.  באוסטריה לדוגמה, התרת החיפושים היא רק בצו בית משפט, למעט במקרים של "סכנה מיידית", שבהם רשות החקירה הפלילית יכולה באופן זמני לבצע חיפוש ללא הוראה מרשות התביעה ומבית המשפט.  בארה"ב התיקון הרביעי לחוקה דורש הוצאת צו חיפוש לפני חיפוש ראיות בבית או בחצר. אולם בית המשפט העליון קבע מספר חריגים של מקרים המצדיקים חיפוש ללא צו, שנראה כי בפועל רוב החיפושים נערכים לאורם ללא צו.  על-פי החקיקה בבלגיה, רשויות השיפוט רשאיות לחפש בבית ובחצר של אדם שאינו חשוד, במהלך היום או הלילה, ללא צו בית משפט, בתנאי שמדובר בבית או בחצר שבהם מבוצעת העבירה או שבהם היא בוצעה זה עתה.  ביוון, קוד סדר הדין הפלילי מאפשר חיפוש בבתים רק במקרה של אנשים שהם במעמד חשוד או נאשם, וכעיקרון נדרש צו של התביעה או שופט-חוקר. פורטוגל מתנהלת לפי העיקרון שאין לחלל את ביתו של אדם, אולם רשות שיפוטית מוסמכת רשאית להורות על כניסה לביתו של אזרח בניגוד לרצונו במצבים של אישור משפטי או עבירה שבוצעה זה עתה – לרוב פשע אלים במיוחד, פשע מאורגן, טרור וכו.  בשבדיה ניתן למשטרה לקיים חיפושים בחצר של אדם (לא בביתו) ללא צו שופט, אם יש סיבה חריגה להאמין שהחיפושים יובילו למציאת פריטים שניתן להחרים או יועיל לחקירת העבירה. מעבר לכך נדרש צו שופט לצורך ביצוע חיפוש.   