בחסות המלחמה, מוגשות מגוון הצעות חוק - חלקן נועדו לענות על קשיים בשטח, חלקן רוכבות על גלי הלאומנות, ואחרות מבקשות לחתור תחת יסודות הדמוקרטיה • "שקוף" שופך אור על חמש הצעות שכדאי לתת עליהן את הדעת כבר עכשיו
בזמן שבחזית מנסים להשיב את יכולת ההרתעה של ישראל בשטח, בעורף מבקשים לעשות זאת דרך חקיקה שעל טיבה אפשר להתווכח.  עם הקמת ממשלת החירום בתחילת הלחימה הוסכם בין הקואליציה והאופוזיציה כי הצעות פרטיות יעלו במליאה רק בהסכמת שני הצדדים. אך כשההסכמה הזו תתמוסס, מליאת הכנסת תצטרך להתמודד עם החוקים הרבים שהונחו על שולחנה בזמן הזה. "שקוף" בחרה לשפוך אור על חמש הצעות כאלה שהוגשו לאחרונה, שמשקפות את הלך הרוח במשכן. אף שבדברי ההסבר של חלק מהצעות החוק מוזכרת מתקפת חמאס, מעניין לשים לב שמעטות מההצעות באות לתת מענה לקשיים שעולים מהמצב בשטח. דוגמה לאחת כזו היא הצעת החוק שהגיש יו"ר הוועדה לביטחון לאומי, ח"כ צביקה פוגל (עוצמה יהודית), שנועדה להחמיר את הענישה במקרים של עבירות ביזה של קורבנות הטבח. לא ברור, לעומת זאת, על איזה צורך עונות הצעות חוק כמו זו של ח"כ ניסים ואטורי (הליכוד), שתחייב הנפה של דגלי ישראל בכיתות בתי הספר. בתווך, מקודמות הצעות חוק מסוכנות, שבחסות המלחמה מבקשות לחתור תחת אופיה הדמוקרטי של המדינה. בהצעות החוק הרבות שהוגשו מאז הטבח, בולטת מגמה מדאיגה: הבקשה להטיל הגבלות מחמירות יותר על חופש הביטוי, תוך טשטוש המושג "תומך טרור". דוגמה להצעת חוק מסוג זה היא "הצעת חוק החמרת ענישה ושלילת אזרחות (תיקוני חקיקה)" שהגיש יו"ר ועדת הכנסת, ח"כ אופיר כץ (הליכוד) בתחילת השבוע (27.11). כץ הוא אחד מחברי הכנסת החרוצים במשכן וכיו"ר ועדת כנסת יש ביכולתו לקדם או לעכב חקיקה, לפי שיקול דעתו.  הצעת החוק נועדה להחמיר את הענישה עם אנשים שמגלים הזדהות עם ארגון טרור ומסיתים לטרור, כמו גם אנשים שנקבע כי סייעו לטרור.  "מוצע להרחיב את העבירה של הזדהות עם ארגון טרור כך שתכלול גם הזדהות עם פעילות של ארגון טרור או הזדהות עם מעשה טרור, ובנוסף, להחמיר את הענישה בגין עבירה זו לחמש שנים", נכתב בהצעת החוק.  נכון להיום החוק קובע כי שר הפנים רשאי לבטל אזרחות של אדם לאור ביצוע מעשה טרור כהגדרתו בחוק המאבק בטרור, או אם אדם ביצע מעשה בגידה במדינה. החוק החדש מבקש לקבוע בנוסף כי שר הפנים יהיה רשאי לבטל אזרחות ישראלית של מי שהורשע בעבירה של הזדהות עם ארגון טרור והסתה לטרור. אם המעשה בוצע במצב חירום בעורף, החוק מציע כי סמכותו של שר הפנים תאפשר לו לשלול אזרחות ללא ביקורת שיפוטית, אלא בדיעבד. חוק חשוב ומבורך, אבל אם היישום שלו יהיה כמו חוק שלילת אזרחות וגירוש מחבלים, שעבר כבר לפני כמעט שנה ולא מומש, שאף אחד לא ישלה את עצמו שלמישהו פה תישלל האזרחות pic.twitter.com/laUTryfivS הצעת חוק נוספת שמתמודדת עם תומכי טרור היא "הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – מניעת השתתפות של מועמד או של רשימת מועמדים בבחירות)". את ההצעה הניח בתחילת השבוע (27.11) על שולחן הכנסת ח"כ דן אילוז (הליכוד) יחד עם שורת חברי כנסת נוספים, בהם אופיר כץ (הליכוד), טלי גוטליב (הליכוד) ושמחה רוטמן (הציונות הדתית). ההצעה נועדה ליישב פער שקיים בין תקנות הבחירות לרשויות המקומיות לבין תקנות הבחירות הכלליות, כך שתתאפשר פסילה של מועמדים בודדים לבחירות מקומיות, אם ייקבע שהללו תומכי טרור. זאת בניגוד למצב כיום שבו ועדת הבחירות המרכזית יכולה לפסול השתתפות של רשימות שלמות – ולא של מועמד יחיד – על רקע מצע ומשנה רעיונית.  החוק המקורי מאפשר לפסול רשימות מועמדים בגין העילות הבאות: שלילת היותה של מדינת ישראל מדינה יהודית, שלילת אופייה הדמוקרטי של המדינה והסתה לגזענות.  התיקון לחוק נועד למנוע גם ממועמד בודד (ולא רק מרשימת מועמדים) להתמודד בבחירות לכנסת מטעמים רעיוניים, ומעניק לוועדת הבחירות סמכות למנוע התמודדות של רשימת מועמדים או של מועמד בודד אם יוכח כי הם תומכים "במאבק מזוין של מדינת אויב או של ארגון טרור במדינת ישראל".  תומכי טרור מקומם בכלא, לא ברשויות מקומיות!כשראש המועצה המקומית כפר כנא עיז אלדין אמארה השתתף בהפגנת תמיכה אחרי בריחת המחבלים מכלא גלבוע, כשסגן ראש עיריית נצרת סמיר סעד (מטעם רשימתו של ראש העיר עלי סלאם) השתתף בקבלת פנים לראאד סאלח, כראש מועצת ערערה ויו"ר הוועד הארצי של ראשי… pic.twitter.com/ztSmAEwRTs בניגוד להצעות קודמות, "הצעת חוק העונשין (תיקון – החמרת ענישה בעבירות ביזה) (הוראת שעה)", שהניח ח"כ פוגל בתחילת השבוע (27.11) קשורה באופן ישיר למאורעות השבעה באוקטובר.  ההצעה הגיעה בעקבות דיווחים על מקרים של גניבת רכוש מקורבנות הטבח, ובפרט קורבנות פסטיבל נובה. בין האירועים עליהם דיווחה התקשורת: מקרה בו נגנב ציוד הגברה בשווי מיליון שקלים, וכן מקרה של גניבת תכשיטים למכירה, שייצר דור מלכה שנרצח בטבח. בהצעת החוק של פוגל נכתב כי יש לקחת בחשבון את הנסיבות המחמירות של מעשי גניבה אלה, ולהכפיל את העונש. "מוצע כי הגונב או הפורץ למקום מגורים או לרכב בנסיבות מחמירות לשם ביזה לאחר שבעליו עזב את הרכוש בעקבות המלחמה, דינו – כפל העונש הקבוע לאותה עבירה", נכתב בהצעת החוק.  בזמן שבאולפני החדשות תוקפים השכם והערב את מדיניות ה"הפרד ומשול" בה נתניהו נקט מול החמאס והרשות הפלסטינית (חסינות לחמאס מחד, והחלשת הרשות מנגד), יש בליכוד מי שממשיך לדבוק באותה מדיניות ממש.  ח"כ אריאל קלנר (הליכוד) הניח השבוע (27.11) את "הצעת חוק הקפאה של העברת כספים לרשות הפלסטינית בזמן מלחמה, בעת ביצוע פעולות צבאיות משמעותיות ובתקופת מצב מיוחד בעורף".  כחלק מהסכמי אוסלו, ישראל גובה עבור הרשות הפלסטינית כספי מיסים, ומעבירה לה מדי חודש את הכספים שגבתה עבורה. החוק של קלנר מציע להקפיא את העברת כספי הרשות "כל עוד קיימת הכרזה על פעולות צבאיות משמעותיות או על מלחמה". עוד מוצע שתקופת ההקפאה תימשך במשך 90 ימים לאחר שהממשלה תודיע לוועדת החוץ והביטחון על סיום הפעולה או המלחמה, וזאת "על מנת לאפשר למערכות להתארגן".  החוק מוסבר בכך שהרשות הפלסטינית ואש"ף משתמשות בכסף, בין היתר, "כדי לחנך לשנאה, להסית לטרור, לחתור תחת הלגיטימיות של מדינת ישראל" ו"לקדם מהלכים אחרים שיש בהם כדי לערער את יציבות המדינה". אחת ההצעות המפתיעות יותר שהוגשו בחסות המלחמה הייתה זו מטעם ח"כ ניסים ואטורי (הליכוד): "הצעת חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון – הצבת דגל המדינה בכיתות במוסדות חינוך מוכרים ובמוסדות להשכלה גבוהה)". אם תעבור, יחויבו כל מוסדות החינוך, כולל מוסדות החינוך להשכלה גבוהה, להציב בכיתות את דגל ישראל.  כיום, קיימת חובת הנפת דגל ישראל בכל מבנה של מוסד חינוכי. עם זאת, לדעת ואטורי, הדגל צריך להימצא גם בכל כיתה וכיתה. זאת, "מתוך אידיאולוגיה ציונית והבנה כי חינוך לציונות, אהבת הארץ והכרה במדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי מתחילה כבר בשנים הראשונות בבית הספר ותמשיך בעתיד גם במוסדות לימוד אקדמאיים". בשעה שבה, לפי דיווח של דה מרקר, משרד האוצר בוחן קיצוץ של 20% בשכר המורים בתיכונים, אפשר כי תימצא למורים נחמה בנוכחותו המוגברת של הדגל בכיתות. 