ממשיכים לפענח עבורכם את דו"חות מבקר המדינה ■ מעת לעת נצלול אל פרק בדו"חות המבקר, נביא לכם ממנו חלקים חשובים ומעצבנים במיוחד - בשפת בני אדם ■ והיום:מה קורה עם המיליארדים המוזרמים מהציבור לסוכנות היהודית?
| מיה קפלן | מבקר המדינה בדק את ההתקשרויות של משרדי הממשלה עם הסוכנות היהודית. הידעתם שכבר עשרות שנים יש תקנה המאפשרת לסוכנות היהודית פטור ממכרזים, במידה שההתקשרות "נעשית למטרות ציבוריות"? מה זה "מטרות ציבוריות", אתם בטח שואלים. אפשר כנראה לפרש בהרבה אופנים, ומבקר המדינה אכן מתאר כיצד הסוכנות נתנה "פרשנות מרחיבה ביותר" לתקנה הזו, על-מנת לקבל פטור ממכרזים.  המבקר בדק האם ההתקשרויות של הסוכנות, המסתכמות בכ-3 מיליארד שקל (!), תואמות את התקנה הפוטרת את הסוכנות במרבית המקרים מחובת קיום מכרזים. וגם – האם משרדי הממשלה בכלל בודקים אם סכומי עתק המוזרמים לסוכנות מביאים את התועלת המצופה? האם, לדוגמא, בודק משרד ראש הממשלה את תועלת התכניות החינוכיות המתוקצבות ב-100 מיליון שקל, אשר מטרתן להגביר את הזיקה היהודית בקרב נוער התפוצות? התשובות בהמשך. היסטוריה בקטנה: הסוכנות היהודית הנהיגה את היישוב היהודי בארץ עד לקום המדינה. בחלוף השנים, הסוכנות הפכה לפחות ופחות רלוונטית, אז ב-1979 נחתמה בינה לבין המדינה אמנה שבה נקבעו תחומי הפעילות המעודכנים של הסוכנות. בגדול – ארגון וקליטת עלייה. בנוסף – התיישבות חקלאית, תמיכה במוסדות תרבות, חינוך, מדע, ספורט ודת, וטיפול בנזקקים. המדינה, כאמור, העניקה לסוכנות מעמד מיוחד המעניק לאחרונה פטור ממכרזים בתחומי פעילותה, ופטור מרוב המסים. לסיכום, הממשלה ביצעה התקשרויות בלתי תקינות עם הסוכנות היהודית בפטור ממכרז. כל זה, תוך חריגה של הסוכנות מתחומי הפטור ממכרז שמקנה לה החוק. וזה לא הכל – המדינה מעבירה מאות מיליוני שקלים בשנה לסוכנות היהודית לתכניות שתועלתן כלל אינה ברורה. המבקר שואל, ובצדק, למה הסוכנות היהודית מתקצבת מיזמים שאינם חלק מתפקידה: "העמקת הזהות היהודית בקרב חיילים משוחררים"? "מתן הלוואות לבעלי עסקים בירושלים"? לא ברור, לא תקין, לא חוקי. 