הצוות הבין-משרדי הוקם בעקבות החלטת ממשלה שהובילה השרה סילמן, ומטרתו לגבש תכנית אסטרטגית לטיפול במפגעי הסביבה בשטחים, כשבראשם שריפות הפסולת המסרטנות שממררות את חיי התושבים באזור. אלא שרשימת חברי הצוות, שאמור להגיש את מסקנותיו בתוך 180 יום, עדיין לא נסגרה באופן סופי
צעד ראשון בדרך לפתרון הרחוק – הצוות לגיבוש תכנית אסטרטגית לטיפול בשריפות הפסולת באזור יהודה ושומרון יתכנס לראשונה לדיון ביום חמישי הבא, 17 באוגוסט. מדובר בצוות שהוקם מכוח החלטת ממשלה שקידמה השרה להגנת הסביבה עידית סילמן, בעקבות שריפות הפסולת הבלתי פוסקות באזור השטחים, ביהודה ושומרון. הצוות יתמודד עם סוגיה מורכבת, כששריפות הפסולת מתבצעות באופן פיראטי בכפרים פלסטינים, ולא בשטחי ישראל. שישה גופים ביטחוניים ישלחו את נציגיהם, נכון לעכשיו הוא לא יכלול נציג מהרשות הפלסטינית.  לפי נתוני רשות הכבאות, בין 2019-2021 שיעורן עלה ב-200%, כאשר הגורם המרכזי לכך הוא היעדר תשתיות לפינוי פסולת עבור האוכלוסייה הפלסטינית. מי שסובל מכך הם תושבים ערבים ויהודים שגרים ביישובים הסמוכים. התושבים מתמודדים בכל יום עם פיגועים זיהומיים מסכני חיים, המעלים את הסיכוי של ילדיהם לחלות במחלות קשות, ביניהן מחלת הסרטן. מחקר בנושא מצא כי הסיכוי של ילדים פלסטינים הגרים בסמוך לשריפות פסולת לחלות בסרטן גבוה פי ארבעה ביחס לנורמה.  על סדר היום של הצוות עומדת ההצעה המשמעותית ביותר שיכולה להקל על המצב: הקצאת מימון עבור שינוע הפסולת של הכפרים הפלסטינים לאתרים מוסדרים, במטרה למנוע את שריפתה. עם זאת, עדיין מוקדם לשמוח – במנהל האזרחי מדגישים שהפתרון "מצוי בשלבים ראשוניים, ולאחר מכן יידרש מכרז והקמת מערך". מעבר לכך, הפתרון השורשי וארוך הטווח של הבעיה הוא הקמת תשתיות נוספות לטיפול בפסולת. אחת הסיבות המרכזיות לאותן שריפות קטלניות נוגעות לתשתיות הלקויות לטיפול בפסולת באותם אזורים. לפי המנהל האזרחי, האמון על יישום המדיניות בשטחים, לכרבע מהפלסטינים בשטחים אין לאן לפנות את הפסולת. לפי תגובת המשרד להגנת הסביבה, אחד מהפתרונות בהם ידון הצוות נועד לפתור את הבעיה על ידי הקמת מתקני טיפול בפסולת להשבת אנרגיה. חשוב לציין כי הקמה של מתקני טיפול בפסולת להשבת אנרגיה היא טכנולוגיה שנויה במחלוקת שעשויה לגרום, לצד התועלות שלה לטיפול בפסולת, לנזקים רבים לאוכלוסייה שנמצאת בסמוך לאותם מתקנים. יניב בלייכר, יו״ר עמותת ״אזרחים למען אוויר נקי״ אמר ל״שקוף״ כי "אנו מברכים על התכנסות הצוות הבין-משרדי, שהוקם בין היתר בזכות פעילות העמותה. עם זאת, חשוב להדגיש כי כל פתרון שעליו ימליץ הצוות חייב להיות מגובה בהתחייבות תקציבית ובהקצאת משאבי כח אדם – בין היתר באמצעות הקמת יחידה ייעודית לאכיפת עבירות פסולת ביו"ש, בדומה ליחידת ינשו"ף הפועלת בתחומי מדינת ישראל. שריפות הפסולת ביהודה ושומרון פוגעות באיכות החיים ובבריאות של מאות אלפי תושבים והגיע הזמן למגר את התופעה". החלטת הממשלה שמכוחה הוקם הצוות קבעה כי השרה להגנת הסביבה ביחד עם שר הביטחון יקימו בתוך 60 יום צוות בין-משרדי שיגיש את המלצותיו להתמודדות עם התופעה. הכינוס הראשון של הצוות, ביום חמישי הבא, יהיה לאחר 74 ימים מיום אישור החלטת הממשלה. נוסף על האיחור בזמנים וחרף העובדה שהצוות יתכנס כבר בשבוע הבא – במשרד להגנת הסביבה הודו בפני "שקוף" כי רשימת המשתתפים המלאה עדיין לא נסגרה. על פי מה שידוע נכון לעכשיו, בראש הצוות יעמדו נציג השרה להגנת הסביבה וסגן ראש המינהל האזרחי. לפי החלטת הממשלה, הצוות יכלול את נציגי מתאם פעולות הממשלה בשטחים, פיקוד המרכז, משרד האוצר, רשות הטבע והגנים, המשרד לשיתוף פעולה אזורי, משטרת ישראל, הרשות הארצית לכבאות והצלה, משרד המשפטים ויועמ"ש איו"ש. זו הרשימה החלקית של חברי הצוות הנוכחיים כפי שהועברו ל״שקוף״: משה מינץ (רשות הטבע והגנים), תומר וידמן (משרד האוצר), ישי בן אלי (אגף החשב הכללי), שולמית קורזון וון-גלדר (משרד החוץ), אלון אטקין (המשרד לשיתוף פעולה אזורי), שקד חבר פרנקל (משרד הנגב והגליל והחוסן הלאומי), אוהד לנדאו (משרד המשפטים).  "לכינוס הקרוב של הצוות זומנו שישה גופים ביטחוניים ו-18 גופים ממשלתיים. את הצוות יוביל סמנכ"ל בכיר פיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה, יצחק (בנדה) בן דוד, וסגן ראש המנהל האזרחי", מסרו במשרד, והוסיפו כי "המשרד דרש מהגופים הרלוונטיים להעביר את שמות הנציגים בימים הקרובים. יתר הגופים נדרשו להכריז על נציגיהם בהקדם". המשרד להגנת הסביבה הדגיש כי הצוות יתייעץ בעבודתו "עם גורמים רלוונטיים לתכנית, לרבות איגודי ערים לאיכות סביבה ביו"ש, וארגוני סביבה". את המלצותיו יגבש ויציג לממשלה תוך 180 יום מהקמתו. במשרד להגנת הסביבה הוסיפו כי "המשרד פעל בחודש האחרון להקמת הצוות, בשיתוף המנהל האזרחי, במטרה להכין תוכנית כוללת הן במישור המדיניות, הן בקידום הקמת תשתיות ופתרונות בני-קיימה לטיפול בפסולת ובמקורות זיהום, והן להגברת האכיפה בנושאי שמירה על הסביבה באזור יהודה ושומרון". 