ב-29 רשויות, ביניהן תל אביב, חיפה ובני ברק - רב העיר הוא ממלא מקום שכלל אינו חייב לגור בעיר ● הסיבה: מחלוקות פוליטיות מעכבות מינויים קבועים ● המשמעות: תעודות הכשרות בעסק שלך תלויות בכך - וגם הוכחת היהדות לצורך רישום נישואין ● טור אורח
| תני פרנק / טור אורח | סביר שאתם לא מכירים את רב העיר שלכם. עוד יותר סביר, שאין בעירכם רב עיר במינוי קבוע, אלא ממלא מקום. ייתכן שהוא עסוק מאוד ומתפקד כממלא מקום גם בעיר נוספת. ניחוש פרוע: הוא אפילו איננו גר בעיר. איך זה משפיע עליך? לרב העיר יש שתי סמכויות משמעותיות – חתימה על תעודות הכשרות וחתימה על תעודות הרישום לנישואין. יכול להיות, למשל, שהמסעדה שלך מפסידה כסף כי תעודת הכשרות "תקועה" בשל החלטה של הרב להחיל מדיניות חדשה שלא מתאימה לתושבים.  יכול גם להיות שאת עולה חדשה מרוסיה והחלטת להתחתן, אבל רב העיר שלך הוחלף בממלא מקום חרדי עם מוטיבציה להקשיח את התנאים. אולי הוא יחליט לפתוח בהליך בירור יהדות לגבייך מכיוון שאינו מכיר מספיק את הקהילה המקומית. ב-29 ערים ומועצות מקומיות בישראל מכהנים כעת ממלאי מקום במקום רבנים. ברשימה הזו מצויות גם ערים גדולות מאוד: תל-אביב, חיפה, רמת השרון, שדרות, בית שמש, רמת גן, אשקלון, קרית מלאכי, לוד, כפר סבא, הרצליה, ראש העין, בני ברק, אריאל ועוד. הליכי המינוי הרשמיים לרב עיר נתקעים פעמים רבות מסיבות פוליטיות, בשל צורך בתיאום בין השר לענייני דת לבין ראש הרשות. לשר לשירותי דת יש תמריץ להביא למינוי של מספר גדול יותר של רבני ערים, בעיקר אם הם מזוהים עם המפלגה ממנה הוא מגיע. כיום זהו הרב יעקב אביטן מש"ס, ששולטת גם במשרד הפנים, שבראשו עומד השר אריה דרעי. מצב זה מגדיל מאוד את האינטרס של כל ראש רשות לשמור על "רוח טובה" עם יו"ר ש"ס. את ממלאי המקום ממנה גוף שנקרא "מועצת הרבנות הראשית", שהפרוטוקולים שלה משלוש השנים האחרונות נחשפים לציבור ב"שקוף" לראשונה. בעוד שרב עיר קבוע חייב להיות תושב העיר, ממלאי המקום יכולים להתגורר ביישוב אחר ובמנותק מהקהילה. בדרך כלל הם לא מתגוררים בה, ופעמים רבות המינוי אף מתבצע ללא התייעצות עם מועצת העיר או עם העומד בראשה. כלומר, הם מוצנחים מעל ראשיהם של התושבים. מבקר המדינה כבר התריע על הכשל במינוי של רבני ערים קבועים בשנים האחרונות, אך עד כה לא נעשה שינוי במנגנון המינוי.  לפני שנצלול לדוגמאות כדאי להכיר את מועצת הרבנות הראשית. מדובר בדירקטוריון של הרבנות הראשית לישראל, גוף שעל פי חוק יש לו סמכויות לפסוק הלכה בשלל נושאים, בהם נושאים שיש להם השפעה ישירה על חיי היומיום שלכם כמו מתן תעודות הכשר ותעודות רישום לנישואין. מועצת הרבנות הראשית מורכבת כיום מ-16 חברים. שני הרבנים הראשיים לישראל מכהנים ברוטציה כנשיאי מועצת הרבנות, כלומר יו"ר הדירקטוריון. בנוסף עליהם חברים בה הרבנים הראשיים של ירושלים, תל-אביב, חיפה ובאר שבע (נכון להיום רק הרבנים של ירושלים ובאר שבע, כיוון שבתל-אביב ובחיפה לא מכהנים רבנים קבועים), הרב הצבאי הראשי ועשרה רבנים (חמישה ספרדים וחמישה אשכנזים) שנבחרים על ידי אסיפה בוחרת המורכבת מרבנים ונציגי ציבור פעם בחמש שנים. נכון להיום נשיא מועצת הרבנות הראשית הוא הרב הראשי הספרדי הרב יצחק יוסף, אשר מכהן בתפקיד זה כבר כמעט שנתיים. הוא החליף את הרב דוד לאו, הרב הראשי האשכנזי, אשר כיהן בתפקיד בין 2013 ל-2018. "הממשלה" של הרבנות היא זו שמחליטה עבור רוב אזרחי ישראל מי יהיה בפועל רב העיר שלהם. היא גם מחליטה האם סמכויות מתן תעודת כשרות ותעודת נישואין יוטלו על אדם אחד או שניים. הנה המקרה של העיר רמת גן, שרב העיר שלה הוא ממלא מקום שכלל לא מתגורר במקום והוצנח בהליך בחירה חפוז ותמוה.  בשנת 2017 סיים הרב יעקב אריאל את כהונתו כרב העיר לאחר 27 שנים. במקומו מונה הרב אהרן כ"ץ, אשר שימש עוד קודם בתפקידים במועצה הדתית המקומית, כממלא מקום רב העיר. לפני כשנה הגיע הרב כ"ץ לגיל פרישה. לאחר עיכוב של כחצי שנה מועצת הרבנות הראשית החליטה על מינוי מחליף. המינוי נעשה ללא התייעצות עם מועצת העיר או ראש העיר, ללא ידיעתו של הרב כ"ץ ובמשאל טלפוני בין חברי מועצת הרבנות הראשית. ממלא המקום החדש הוא הרב חן סידה, רב המושב אחיטוב.  המושב אחיטוב, אם לא הכרתם, נמצא בעמק חפר – הרחק מרמת גן, אבל זה לא הפריע למועצת הרבנות הראשית באותו משאל טלפוני למנות את הרב סידה, ללא ניסיון קודם ברבנות עיר, לממלא מקום רב עיר מהגדולות בישראל. גם בהרצליה נולד צורך למנות ממלא מקום לרב העיר שנפטר לפני כשנה וחצי לאחר כהונה של 66 שנים בתפקיד. במקרה הזה לא הסתפקו ברבנות הראשית במינוי אחד ומינו שני ממלאי מקום – כששניהם לא מתגוררים בהרצליה ומשמשים גם כרבנים של ערים שונות נוספות. אחד מהם, הרב אליעזר שמחה וייס, הוא חבר מועצת הרבנות הראשית בעצמו. הוא כיהן במשך שנים כרב המושב הדתי כפר הרא"ה (בעמק חפר) ובנוסף הוא ממלא מקום רב העיר בני ברק.  השני, הרב מרדכי מלכא, מכהן גם כרב העיר הספרדי של אלעד ויחד עם תפקידו בהרצליה מונה גם על הדרך לממלא מקום של רב ראש העין, הסמוכה למקום מגוריו. בשני המקרים הליך המינוי היה חפוז ולא רציני, כשהרב מלכא מונה לשני תפקידי מילוי המקום בישיבת טלפונית של מועצת הרבנות הראשית. מה היו השיקולים למינויים אלו? לא ברור. אך הרב מלכא עצמו אמר כי "נענה לבקשת הרבנים הראשיים" כאשר נכנס לתפקידו החדש בהרצליה. בכפר סבא הגיע הליך המינוי עד לבית המשפט העליון. זה התחיל כשהרב אברהם שלוש שכיהן במשך עשרות שנים כרב העיר הודח מתפקידו במהלך שנת 2017. הסיבה להדחה: במשרד לשירותי דת מצאו שבניגוד לחוק, הוא אינו מתגורר בעיר כלל ובקושי מגיע למועצה הדתית לבצע את תפקידו.  מייד לאחר מכן מונה הרב דוד אוחיון, רבה של אלפי מנשה, לממונה על תחום הכשרות בעיר בעוד הרב ראובן הילר מהוד השרון מונה כרושם הנישואין. עם זאת, לאחר כניסת הרב יצחק יוסף לתפקידו כנשיא מועצת הרבנות הראשית החליטה המועצה למנות את הרב אוחיון גם לרושם הנישואין ובכך להפכו לרב העיר בפועל.  בעיריית כפר-סבא לא אהבו את ההחלטה, בין השאר על רקע סכסוך בין ראש המועצה הדתית לרב אוחיון והחליטו לעתור לבג"ץ נגד ההחלטה של מועצת הרבנות. בג"ץ דחה את העתירה והרב אוחיון מונה לתפקיד על אף התנגדות מוצהרת של נציגי הציבור המקומי בכפר-סבא. התופעה של הצנחת רבני ערים על הציבור ללא התייעצות מוקדמת עם נציגי הציבור המקומי איננה דמוקרטית ומתנהלת בהיעדר שקיפות. יש לדרוש ממועצת הרבנות הראשית והעומד בראשה הראשון לציון הרב יצחק יוסף ליצור שקיפות בקבלת ההחלטות. עליו לקבוע מנגנון התייעצות בטרם ימונה מחליף לרב העיר, גם אם מדובר במינוי זמני. לבסוף, יש לחדש את תהליכי מינוי רבני הערים ולהגדיל את השתתפות הציבור המקומי בתהליך הבחירה. 