Praegu on lapsele makstava elatise miinimum 292 eurot kuus. Justiitsministeerium leiab, et paljudele vanematele käib see üle jõu. Sestap tuli ministeerium läinud aasta sügisel välja eelnõuga, mis viiks elatise miinimumi teistele alustele ja vähendaks seda ligikaudu 100 euro võrra. Kohe kerkis küsimus, kas kohtus juba läbi vaieldud elatis väheneb automaatselt. Justiitsministriumi eraõigustalituse nõunik Andra Olm ütles sügisel, et niimoodi automaatselt kohtuotsuseid muuta ei saa. See oleks põhiseadusega vastuolus, kui me hakkaks seadusega muutma kohtulahendeid, Need elatise summad, mis praegu on kohtuotsusega välja mõistetud on ikkagi kohus igal konkreetsel juhul just selle lapse ja pere asjaolusid arvestades välja mõistnud. Ja kui see on ebaõiglane, siis tuleb lihtsalt pöörduda kohtusse. Selle vähendamiseks. Riigikohus kirjutas seepeale ministeeriumile, et kohtute töökoormus võib ha hüppeliselt kasvada. Riigikohus märkis veel, et kuniks kohtuprotsessid elatise vähendamiseks kestavad, tuleb protsessival vanemal kõrgemat elatist edasi maksta ja see ei ole tema suhtes õiglane. Tänavu aprillis, kui valmis sai eelnõu uus versioon, oli ministeerium kannapöörde teinud veel kord Andra Olm. Kui enne eelnõu jõustumist on kohtulahendiga välja mõistetud elatis, mis jääb vahemikku 193 kuni 292 eurot kuus siis loetakse uueks elatise summas eelnõu jõustumisest alates 193 eurot kuus ühe lapse kohta. Et see ongi selleks, et need kümned tuhanded pered ei peaks uuesti oma kohtuvaidlusi läbi tegema. Õiguskantsleri kantselei laste ja noorte õiguste talituse juhataja Andres Aru on aga sama meelt, mis justiitsministeerium läinud sügisel ehk elatise automaatne vähendamine võib minna vastuollu põhiseadusega, täpsemalt kohtulahendi seadusjõu põhimõttega. See põhimõte kaitseb riiklike otsuste püsivust, et neid ei saaks tagantjärele meelevaldselt muuta. Andres Aru tuletab meelde, et kohus on lapse vajadusi ja vanemate võimalusi juba igakülgselt kaalunud. Ja nüüd see läheks vastuollu ka lapse parimate huvide esikohale seadmise põhimõttega, kui lapse vajadusi ja tegelikku olukorda kaalumata. Kõik need otsused nüüd seaduse rakendus sättega ära muudetakse. Niisiis oht põhiseadusega vastuollu minna või kedagi ebavõrdselt kohelda mõlemat pidi keerulist olukorda tunnistab ka justiitsminister maris Lauri. Tõenäoliselt tuleb ka selline põhjalikum diskussioon korraldada, et oluline oleks ju see, et meie õigusspetsialistid Eestis saaksid enam-vähem ühesugusele arusaamisele, mida siis saab teha ja mida ei saa teha.
Elatisraha miinimumi langetada plaaniv Justiitsministeerium otsib tasakaalu kahe halva valikuvariandi vahel. Varem väljamõistetud elatisi automaatselt vähendades võib minna vastuollu põhiseadusega, samas kui iga seni tehtud otsust kohtusse tagasi saates võib üle koormata kohtusüsteemi.