Viis aastat on Sillamäel organiseeritud teises maailmasõjas Saksamaad võitnud sõjaveteranide piltidega rongkäiku pesmertne polk ehk surematu polk. Selle eestvedaja, kohaliku volikogu liige Oleg Gultajev pidi eriolukorra tõttu sel aastal omapärasest rahvamatka loobuma. Asendustegevusega kutsus ta täna üheksandat maid võidupühana tähistama koduakendele sõjaveteranide piltide panemisega ja avatud akendest patriootliku muusika laskmisega linnapilti vaadates võis nentida, et väga palju tema mõttega kaasa tulijaid siiski ei olnud, räägib Al. Kultajev. See pole massidele mõeldud aktsioon, seda hoolimata sellest, et ma kutsusin üles seda võimalikult suurelt tähistama, aga nii see ei läinud. Näiteks me seisame siin, aga meie lähedal olevas elumajas muusika ei mängi. Minu arvates ei saa ükski aktsioon surematut polku asendada ja ma loodan, et järgmisel aastal saame seda jätkata. Ajaloolane David Vseviov nimetas sel nädalal ERR-ile antud intervjuus üheksandal mail avaliku omaste eksponeerimist omalaadseks pakasuhaks ehk mingisuguse ambitsiooni demonstreerimiseks, millega mälestamisel seost pole. Ole Kultajev nentis, et ta mõistab ajaloolase seisukohta, kuid tema arvates väärib esiletõstmist igaühe võidule kaasaaitamise avalik meenutamine. Ma, et võib-olla kellelegi on üheksas mai võimunäitamise püha, aga ei saa mitte mingil tingimusel öelda, et kõik suhtuvad võidu tähistamisesse. Nii võidupüha tuleb võtta nii, nagu seda 1945. aastal tehti. See on pidu, mida tähistatakse pisarsilmil. Ühest küljest me tähistame seda, et me võitsime Saksamaa natsikoletise, teisalt me mälestame neid miljoneid inimesi, kes teises maailmasõjas hukkusid. Kui veteranide pilte akendel oli vähevõitu, siis Sillamäe kesklinnas 1975. aastal avatud teise maailmasõja ausamba juurde toodi lillidena palju Sillamäelt, raadiouudistele Rene Kundla.
Eriolukorra tõttu jäi Sillamäel ära traditsiooniline 9. mai "Surematu polgu" rongkäik. Selle asemel paluti sõjast osavõtnuid austada akendele nende piltide panemisega ja avatud akendest muusika laskmisega.