Muinsuskaitseamet otsib ettevõtet, kes oskaks neile ehitada krati nimega folli ehk tehisintellekti, mis suudab muuseumi infosüsteemi jaoks kirjeldada, mis on pildil, selgitab muinsuskaitseameti muuseumi valdkonna juht Mirjam Rääbis. Püüame aru saada, kas masin tunneb ära objekte, pildi peal suudab vastata küsimustele, et kas pildil on kevad või talv. Millise objektiga seal tegemist on, kas seal on mees või naine ja seeläbi siis tõsta muuseumi kirjelduste kvaliteeti ja tagada paremad otsingud. Muuseumide infosüsteemis on 4,7 miljonit museaali, Nendest 3,7 miljonit on 13 aastaga ebaühtlase kvaliteediga. Juba inimjõul kirjeldatud ühe miljoni museaali juures on ka pilt. Need on siis museaalide või muuseumides olevate esemete kirjeldusandmed ehk siis nende nimetus, mis teemadel need museaalid on tehnikat, mõõdud, materjalid ja nii edasi ning siis ka nendest esemetest olevad kujutised. Et seal on nii fotosid, mitte etnograafilise esemesi kunstitöid. Ükskõik mida suudate ette kujutada, mida muuseumides leidub, et see on olnud väga suur töö muuseumi töötajate poolt, seni. Amet loodab, et seni tehtud töö on hea alus, millest kratt saaks õppida. Tartu Ülikooli masinõppe kaasprofessor Meelis Kull ütleb, et näiteks kasse ja koeri suudavad tehisintellektid piltidelt leida juba hõlpsalt. Just konteksti ja detailide arvestamisega jääks krats siiski inimesele alla. On just mingisugused imeväiksed, objektikesed selle suure pildi peal väiksed detailid, mis tegelikult ütleme, professionaalsele muuseumitöötajale reedavad ära, mis ajastus see järelikult peab olema. Aga tehisintellektil seda ära õppida, olemasolevate andmete pealt on võib-olla praegu mitte tehtav, sellepärast et lihtsalt ei ole piisavalt palju andmeid, kus just sama detail reedab ära ajastu. Kull lisab, et krati töö võiks siiski muuseumi töötaja oma silmadega üle käia. Tehisintellekt pakub nii-öelda enda poolt, mis võiks olla antud piltidele märgend info ja siis muuseumi töötaja saab juba lihtsalt üle kontrollida ja see võib olla ajavõit, et, et vähem teksti kirjutamist ja rohkem lihtsalt ülekontrollimist. Keskmiselt kulub museaali kirjeldamiseks 18 minutit, krati abil saaks seega säästa tuhandeid muuseumi töötajate töötunde. Esialgu loodetakse aasta pärast kratt Folli abil saada selgeks koguplaani teostatavus, töökindel muuseumi töötaja masin, abiline võib veel olla 10 aasta kaugusel.
Muinsuskaitseamet tahab tehisintellekti abil kirjeldada museaale. Rutiinsed ülesanded teeks muusemitöötajate eest arvuti ja seega saaks rohkem aega pühendada kultuuripärandi sügavamale analüüsile.