Maanteeameti strateegilise planeerimise direktor Martin Lengi tõdeb, et keskmise kiiruse kaamerate kasutuselevõtt aitaks Eesti teedel keskmisi kiirusi vähendada. Seeläbi suurenes ka liiklusohutus lähima kolme aasta vaates kaamerad Eesti teedele Lengi sõnul aga ei jõua. Maanteeameti hallata ja eestvedada on liiklusohutusprogramm liiklusohutusprogrammi tegevuskava vaatasin üle 2019 jaanuaris, kus tutvustasime võimalikke tegevusi, mida siis võiks teha liiklusohutuse suurendamiseks. Tegevuste raames pakkusime välja ka keskmise kiiruse mõõtmist küll, aga see ei leidnud siis liikluskomisjoni toetust. Lengi ütleb, et liikluskomisjon lükkas ettepaneku tagasi kahel põhjusel. Esiteks andmekaitseline pool keskmise kiiruse mõõtmiseks tuleks üles pildistada kõik kaameratest möödujad, kuna alles tagantjärgi selgub, kes kiirust ületas ja kes mitte saaksid pildile ka need, kes tegelikult seadust rikkunud ei ole. See omakorda tähendaks Lengi sõnul aga privaatsuse riived, mille vältimiseks tuleks teha seadusandliku tee muudatusi. Ka andmekaitse inspektsiooni õigusdirektor Raavo palu ütleb, et olemuselt valima tult kõikide kaamera järelevave alla panemine on liigne. Isegi kui eesmärgiks on liiklusrikkujate tabamine, on praegu vastamata küsimus, kas sellisel eesmärgil oleks riive õigustatud. Raavo palu. Selliste kaamerate kasutamist minule teadaolevalt Eesti seadusandlused veel ei võimalda, nii et niikuinii tuleb seadusandluses muudatused teha. Kuna hetkel me räägime ju nii-öelda kontseptsiooni tasandilt, siin ei ole konkreetseid lahendusi ega konkreetsemaid ettepanekuid läbi mõeldud, siis on ka veel raske kommenteerida, et kas see on õige või mitte. Oma olemuselt jah, iga selline nii-öelda kaamerate salvestamine on mingis mõttes riive inimesele. Teine põhjus, miks liikluskomisjon keskmise kiiruse kaamerate rakendamist praegu veel ei toetanud, on rahaline. Nimelt läheks süsteemi käivitamine hinnanguliselt maksma miljon eurot, ühe kaamera hooldus aastas oleks aga sirca 6000 eurot. Lengi jätkab. Kui me siis võrdleme seda mõjuga, mis me oleme hinnanud, mis me saavutasime siis circa 100 kilomeetri katmisega saavutaksime kolme aasta jooksul circa, siis kahe inimelu kokkuhoiu asi panna perspektiivi ja vaadata tulukulu suhet, siis see on üsna piiripealne.
Praegu on Eesti teedel kasutusel kiiruskaamerad, mis mõõdavad mööda liikuva sõiduki hetkekiirust. Soomes ja Leedus kasutatakse lisaks ka keskmise kiiruse kaameraid, mis mõõdavad sõiduki keskmist kiirust kahe kaamera vahel. Keskmise kiiruse kaamerate kasutuselevõttu on kaalutud ka Eestis, kuid lähema kolme aasta jooksul selliseid kaameraid Eesti teedele ei tule.