Koolide avatuna hoidmise eeldus on õpikeskkonna turvalisus praegu, poolteist nädalat enne kooliaasta algust on koroonaviiruse vastu vaktsineeritud 80 protsenti õpetajatest ülikoolides, eraldi on vaktsineeritud 86 protsenti õppejõudude st ja jõudsalt edeneb ka noorte vaktsineerimine. Suured vahed on aga regioonides, selgub statistikast. Nii on näiteks Sillamäel vaktsineeritud kaheksa protsenti, Tartus aga 56 protsenti 12 kuni viieteistaastastest. Kui koolid avanevad, saab vaktsiine teha ka koolides, kuid seda tehakse lapsevanema nõusolekul. Ajutise distantsõppele üleminekuid võib teha iga kool eraldi, kui nakatumisnäitajad on seal väga kõrged. Millised on aga karantiini nõuded eeloleval sügisel? Haridus ja teadusminister Liina Kersna. Kui üldiselt on juba täna kokku lepitud see, et need õpilased, õpetajad, koolitöötajad, kes on vaktsineeritud, ei pea jääma lähikontaktsetena eneseisolatsiooni, siis lisaks sellele otsustas valitsus, et alla 12 aastased lapsed ei pea jääma eneseisolatsiooni, kui neil ei ole haigussümptomeid üle 12 aastased lapsed, kui nad puutuvad kokku koolikeskkonnas Covid 19 haigega, siis lähikontaktsetena me ei saada neid nii nagu eelnevatel aastatel lausaliselt distantsile. Pakume neile testimise võimalust, kõigepealt koolikeskkonnas kiirtestimise võimalus ja siis 72 tundi hiljem koostöös terviseametiga koolikeskkonnas, PCR testimisvõimalus ja need kõik on lapsesõbralikud testid. Meie eesmärk on, et me ei saadaks ühtegi õpilast kergekäeliselt distantsõppele. Distantsõppele peavad jääma need, kes on saanud positiivse testi tulemuse või kellel on haigussümptomid, olgu nad siis vaktsineeritud või mitte, vaktsineeritud. Rektorite nõukogu esimees Mart Kalm rõhutas, et vaktsineerimata tudengitele eraldi hübriidõpet tegema ei hakata, sest õppevorme on mitmeid. Ja siis need kõik, kes ei ole vaktsineeritud, kannavad maske, aga muidugi, nüüd on jällegi ka see probleem, et mitte vaktsineeritud ei tohiks olla stigmatiseeritud mistõttu on hea, kui ettevaatlikumad vaktsineeritud inimesed ka kannaksid maske. Teinekord ei teeks paha ka juhtkonnal käia maskiga, sest oma täiendav tõrje on ka sellel olemas. Koolide ventilatsioonisüsteemi parandamiseks on valitsus eraldanud kohalikele omavalitsustele 30 miljonit eurot. Sihtotstarbeks on seda kasutanud pooled. CO kahe andurite ostuks lõi valitsus 2,6 miljoni euro suuruse fondi. Muret aga tekitab ministeeriumil ka see, et ligi pooltes koolides puudub oma psühholoog, kes aitaks ennetada vaimse tervise probleeme.
Distantsõppele saadetakse ainult need õpilased, kes jäävad haigeks või on haigussümptomitega.