Euroopa Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi esindaja Soren Kismeier selgitas, et põllumajanduse otsetoetuste määramisel on ees tajutavad muudatused. Nüüd, mil toetusteks makstavad summad tõusevad, on ka komisjonis kokku lepitud, et need muutuvad liikmesriigiti ja uus põllumajanduspoliitika reform pakub tõepoolest muudatusi. Otsetoetused Eestile kasvavad aastatel 2014 kuni 2019 33 protsenti Prantsusmaa toetused, näiteks vähenevad kolm protsenti Taanis kuus protsenti Saksamaal neli. See on protsessi algus. Ma tean, et mikmed, liikmesriigid tahavad ühesuguseid toetusi hektari kohta, aga minu arvates pole ka see õiglane, sest tootmiskulud on näiteks Hollandis ja Saksamaal suuremad kui Eestis. Nii ütles siis Soren Kismeier Euroopa komisjonist. Komisjoni Eesti esinduse juht Hannes Rumm laiendab teemat pisut. Täna tänu sellisele meeleolukule ja vahvale demonstratsioonile põllumeeste poolt tähelepanu keskendus põllumajanduse otsetoetustele. Tegelikult on välja tulnud juba ka pakkumine regionaaltoetuste kohta, ehk et kogu Euroopa Liidu järgneva seitsme aasta eelarve kohta seal on erinevaid osi, on põllumajanduse otsetoetused, on maaelutoetus, on näiteks ühtekuuluvusfondi toetused, mis on veel kordades suuremad põllumajanduse toetustest ja kõiki neid asju arutatakse koos. Ja loomulikult esialgne pakkumine ei tähenda, et midagi oleks lukku löödud. Neid summasid jagatakse kindlasti vaidluste käigus ümber ja Eesti jaoks, nii nagu iga teise liikmesriigi jaoks on vaja saavutada võimalikult hea tulemus ja mõelda enda jaoks läbi, millises eelarve valdkonnas eelkõige Eesti parimat tulemust tahab, et on see nüüd põllumajanduse otsetoetuste osas, on see näiteks ühtekuuluvusfondi võimalikult suures ärakasutamises. Need kõik asjad on omavahel seotud ja see arutelu tuleb kindlasti päris pikk ja päris keeruline.
Eestis tutvustati Euroopa Liidu põllumajanduse otsetoetuste perspektiive.