Läinud aasta lõpus läbi riigikogu esimese lugemise kaks seaduseelnõud, millega soovitakse üle võtta kõrged Euroopa liidus kokku lepitud karistusmäärad. Eelnõud järgi võiks mõne väärteo eest mõista miljonitesse, kohati ka kümnetesse miljonitesse küündivaid trahve. Andmekaitseinspektsioon, maksu ja tolliamet, konkurentsiamet ja finantsinspektsioon usuvad, et see poleks parim lahendus. Juba mitu aastat räägivad ametid, et väärteomenetluse asemel sooviks nemad karistamiseks haldusmenetlust. Eestis oleks halduskaristuse vorm midagi täiesti uut. Finantsinspektsiooni juhatuse liige Siim Tammer selgitab, et väärteomenetlus on mitmes mõttes kohmakas. Näiteks panga karistamiseks tuleb kõigepealt üles otsida konkreetne inimene, kes vea tegi. Selle tuvastamine on tavaliselt juba iseenesest niisugune toimingute jada, kus tuleb inimesi üle kuulata, tuleb vaadata töölepinguid, tuleb vaadata siseprotseduure. See kõik nõuab palju aega, kuid aeg pitsitab tänast väärteomenetlust, kõige rohkem nimelt aegub väärtegu kahe aastaga. Riigikogus olev eelnõu annaks inspektsioonile küll ühe aasta juurde kuid sellest on tammeri sõnul vähe. Kui me finantspeaks olema pidanud pankasid Eestist ära saatma või nende tegevusõigusi ära võtma, siis paljud need teod jäävad nagu ajalukku ja ütleme nii, et need võimalikud väärded on lõppenud ennem kui nad iseenesest on see meie väärteomenetlus üldse alanudki. Ajafaktor on oluline ka tänaste paralleelmenetluste pärast. Aeg-ajalt juhtub, et amet teeb läbi haldusjärelevalve ja alustab siis väärteomenetlusega kusjuures paljud tõendid tuleb uuesti koguda. Haldustrahvi oleks Tammeri sõnul lihtsam teha. Et sul on niisugune üldine haldusmenetluslik järelevalve seda tuvastada seal väga tõsise probleemi, siis sa selle haldusorganina teed siis ettekirjutuse kavandi ehk ettekirjutus on siis näiteks rahatrahv. Sa saadad selle subjektile ärakuulamiseks, ütled, näed, need on tõendid, need on etteheited. Need on probleemid nende pealt plaanin sulle teha sellise trahvi, mis sa arvad siis ta loeb selle läbi, esitab meile oma seisukoha ja siis on võimalik teha see trahviotsus, see on see, nagu, kuidas ta täna haldusmenetluses käiks, kui ta oleks halduskaristus. Hiljuti sai valmis ka riigikantselei tellitud analüüs, kus võimaliku halduskaristuse loomist kaaluti suurema osa uut karistusviisi toetavaid argumente lükkas analüüs tagasi. Pigem anti riigile soovitusi, kuidas muuta tõhusamaks senist väärteomenetluse korda. Justiitsministriumi karistusõiguse ja menetluse talituse juhataja Margus Kärner ütleb, et nemad halduskohus use mõtet veel maha ei kanna. Samas on tõsiasi, et Euroopa Liidu seatud kõrged karistusmäärad tuleks üsna kiiresti Eesti õiguse se üle võtta. Analüüs jälle ütleb, et kui me hakkame halduskaristusi välja töötama, nõuab see mitut aastat. Markus Kärner. Neid arvamusi sel teemal on väga palju ja on ka siin diskussioonis esitatud arvamusi, mille kohaselt ütleme nii, mahukat regulatsiooni ei ole tingimata vaja.
Mitu järelevalveasutust sooviks Eestisse uut tööriista reeglirikkujate karistamiseks. Mujal Euroopas laialt levinud haldustrahvid asendaks osaliselt meie senised väärteokaristused ja oleksid ametite hinnangul tõhusamad ja kiiremad.