Tõukeratastel patrullimine annab võimaluse liikuda paikades, kuhu autoga juurdepääs puudub. Idee tuli Lääne prefekti Kaido Kõplasel, sest just parkiderohkes, pika rannapromenaadi ja Jaansoni rajaga Pärnus on vajadus selliste rataste järele kõige suurem. Elektrilisi tõukerattaid on praegu kaks. Et me jõuaksime kiiremini kohtadesse, kus on rohkem inimesi, me oleme inimestel rohkem nähtavad ja saame kiiresti reageerida ka kiireloomulistele väljakutsetele. No tegemist on üldjuhul ikkagi täiesti tavaliste elektritõukeratastega, küll, mis on selle elektritõukeratta puhul natukene teistsugune, et sellel tõukerattal veavad mõlemad rattad, ta on võimsam, temaga jätke tõusmine on lihtsam mäest alla sõitmine ja nii edasi teel püsimine, kõik see annab sellele turvalisusele rohkem juurde, et meie politseinikud ka tervelt koju jõuaksid. Politseinikud tõdevad, et tõukeratastel on tore patrullida patrullpolitseinik Robert Tiisler. Midagi uut ja huvitavat, kuidas inimesed reageerivad. Kes naerab kõva häälega, kes lehvitab, kes küsib, et kas jalgrattad võeti käest ära, aga eks me käime ka ajaga kaasas. Tõukerataste kasutamine liikluses on praegu veel reguleerimata, aga vajalik säte lisandub liiklusseaduse peagi veel kord Henri Murumaa. Praegusel ajahetkel on politsei ja piirivalveamet võtnud seisukoha, et tõukerattaid ikkagi võrdsustatakse jalakäija abivahendina. Ehk siis tõukerattale kehtivad antud hetkel kõik samad reeglid, mis jalakäijale, ehk ta liikleb siis mööda kõnniteid ja jalakäija teid ja sõiduteedel nendega liigelda ei tohi. Juulikuus võetakse vastu seadusemuudatus, mis siis sätestab ära selle, et milline kiirus võib tõukerattal olla ja kus nad siis täpselt liigelda tohivad. Kuni sinnamaani me ikkagi lähtume ainult sellest, et tegemist on jalakäija abivahendiga.
Juulis täieneb liiklusseadus tõukeratastel liiklemist reguleerivate sätetega, praegu käsitletakse neid kui jalakäija abivahendit.