Selleks on kaks sellist põhimõttelist teed, üks on see, et Eestisse võiks teha rohkem ringkondi, näiteks näiteks 17 ja nad oleksid siis kõik väiksemad. Ja teine võimalus on teha suuremad ringkonnad, et mõlema variandi puhul saaks vahet vähemalt portsentuaalselt teha väiksemaks. Et nende väiksemate ringkondade puhul peaks seda süsteemi küll pidevalt siis muutma. Ja noh, suuremate ringkondade puhul oleks siis iga nagu teisi probleeme, et väiksemate ringkondadega on ka. Et kui neid tuleks väga palju, siis ilmselt mõne aasta pärast oleks Eestis vähem erakondi, kuna väiksed erakonnad ei suuda nii palju ustavaid esinumbreid välja panna. See on selles mõttes valikute küsimus. Mulle tundub, et Eesti valimissüsteem tegelikult toimib. Kui me muudame ringkondade arvu oluliselt, siis see tähendab seda, et me muudame päris palju asju, et meil muutub riigikogu koosseis. Kui kui valimisringkonnad on väiksed, siis Riigikogus on rohkem linnajuhte koolidirektorid ja nii edasi, kui ringkonnad on suuremad, siis meil on seal rohkem siis sportlasi ja lauljaid. Need on sellised poliitilised valikud, ma lihtsalt ei näe põhjust, miks me peame neid tegema, kui tundub, et tänane valimissüsteem noh, tegelikult toimib, et ma parandaks asju, mis on katki ja valimissüsteem ei ole lihtsalt üks nendest.
Keskerakond kutsus täna peetud volikogul muutma valimisringkondi selliselt, et eri ringkondade mandaatide arvu vahe oleks senisest õiglasem. Keskerakonna nägemuse kohaselt võiksid Tallinna valimisringkonnad olla Haabersti ja Põhja-Tallinn; Kristiine, Pirita ja Kesklinn; Mustamäe ja Nõmme ning Lasnamäe. Kui praegu ulatub eri ringkondadest saadavate mandaatide arv viiest 15-ni, siis erakonna kava rakendamisel ulatuks see seitsmest 12-ni. Kava väljatöödanud keskfraktsiooni liige Andrei Korobeinik ütles, et mandaatide arvu vähendamiseks on võimalus kas ringkondade arvu muuta või senise arvu juures nende suurust muuta.