NATO peasekretär Jens Stoltenberg hoiatas, et peatne või koordineerimata lahkumine võib väga kalliks maksma minna. Tema sõnul ei ole konfliktid Afganistanis lõppenud ja sealt võidakse hakata uusi terroristlikke rünnakuid kavandama. Kas need kartuses on teie arvates õigustatud? Fakt on see, et Ameerika kohalolek on väga oluline Afganistani rahuprotsessile. Ta on muidugi väga oluline ka liitlastele. Ameeriklastel on unikaalsed sõjalised võimed, mida ühelgi teisel riigil ei ole, nii et töö Afganistanis ilma ameeriklasteta või, või väikese ameeriklaste kontingendiga on päris keeruline. Selline väljatõmbamine poliitiliselt annab päris tugeva hoobi rahuprotsessile, mis ju praegu tegelikult on käimas, aga mille puhul on liitlasvägede kohalolek siiski päris oluline. Nii Afganistanis kui Iraagis on liitlasvägede koosseisus Eesti kaitseväelasi ka kui palju neid seal on ja kuidas USA vägede vähendamise otsus neid mõjutab? Afganistanis on meil suurem kontingent ühendkuningriigi poolt juhitava Kabuli julgeolekujõu koosseisus ja samuti on meil siis Põhja-Afganistanis üks väike demineerijate üksus, kõik kokku 45 kaitseväelast ja loomulikult me konsulteerime mitte ainult ameeriklaste, vaid ka oma teiste liitlastega kujunenud olukorra üle. Mis puudutab Iraaki, siis Iraagis on meil üsnagi väike kontingent, mis on pidevalt kohal. Meil on ameeriklaste juhitud operatsioonis üks staabiohvitser ja kaks meedikut. Mis puudutab teist Iraagi operatsiooni Iraagi NATO nõustajate missioon, siis selle puhul oleme me järgmisel aastal lubanud siis saata kuueks kuuks ühe väekaitserühma. Nii juttu oleks kõik kokku 40-st kaitseväelasest ja me jätkame praegu nende mandaatide menetlemist ka Riigikogus. Hetkel me ei näe nüüd mingeid radikaalseid muutusi Eesti tegevuses. Loomulikult. Me tegutseme vastavalt olukorrale, jälgime pidevalt situatsioon mõlemas kriisipiirkonnas ja muidugi ka selles osas, mida teevad meie liitlased, sest nii Afganistanis kui Iraagis on meie printsiip alati olnud, et koos läksime sinna sisse. Koos tuleme ka välja.
Mõlemasse riiki jääb 2500 Ameerika sõjaväelast. Sellele on vastuseisu väljendanud nii USA liitlased kui ka Ühendriikide kõrged poliitikud, kes on mures, et kärbe muudab Afganistani ja Iraagi valitsused äärmusrühmitustele haavatavaks. Mõlemas riigis on ka Eesti kaitseväelasi.