Rahandusminister Martin Helme hindab Euroopa Liidu järgmise seitsme aasta eelarvekokkulepet Eesti positsioonil vaadates heaks. Oma erakonna ehk EKRE poolt nähtuna on Helme sõnul oluline, et üleeuroopalisi makse ei tule. Samas on räägitud plastimaksust. Põhimõtteliselt see ei ole maks üheski riigis ei kehtestata mingisugustki lõivu või maksu plastiku ringlusesse võtmise või ringlusest välja võtmata jätmise pärast vaid see on lihtsalt liikmemaksu arvestuse üks komponent. Kui palju selles riigis plastikut on? Rahandusminister oli rahul põllumajandustoetuste suurenemisega ja sellega, et Rail Baltic saab lisarahastuse. Kui ei oleks Rail Balticule raha juurde saanud, siis koalitsioonileppe järgi seda projekti teha ei saaks. Aga praegu see rahaline vastuväide sellele projektile ka minu kui rahandusministri silmis on põhimõtteliselt maandatud. Nii et EKRE jätkuvalt ei toeta Rail Balticu projekti, aga see ehitus tundub, et areneb edasi praeguse seisuga ütleme, raha taha ta ei jää. Rahandusminister Helme on seda meelt, et ühislaenu võtmine vajab analüüsi sest tarvis on välja selgitada selle kooskõla Euroopa Liidu aluslepingutega. Mida arvab aga rahandusminister sellest, et raha eraldamine liikmesriikidele seoti esmakordselt õigusriigi põhimõtete järgimise tingimustega? Mina pean seda põhimõtteliselt täiesti vastuvõtma. Me teame ka ju, et see on selline puhas poliitiline malakas siis euroskeptilisemate liikmesriikide korralekutsumiseks või, või Ida-Euroopa liikmesriikide korralekutsumiseks siin ei ole õigusriigiga pistmist, et see on juba sellepärast halb, et on noh, täiesti ebasiiras oma olemuselt, aga aga, aga teiseks ka noh väga räigelt suveräänsesliku
Martin Helme on rahul Euroopa Liidu eelarveleppega, kuid mitte ideega siduda raha saamine õigusriigi põhimõtetega. Rahandusminister Martin Helme hindab Euroopa Liidu järgmise seitsme aasta eelarvekokkulepet Eesti positsioonilt vaadates heaks.