Eesti loodushoiu keskuse kalateadlane Meelis Tambets, mida tähendab Narva jõele eile õhtul paisust alla lastud saar? Lühidalt öeldes tekitab ta kaladele väga kehva olukorra ja esiteks muudab vee kvaliteeti kehvemaks, teiseks tekitab hästi palju setteid sinna ja sellega mõjub osale kalas lausa hukatuslikult. Ilmselt. Millised kalad ja teised veeloomad kõige suuremas ohus on? Näiteks jõe silm, jõe silm võiks küll arvata, et eelmine põlvkond kudes ära ja uus ei ole veel tulnud, aga häda on selles, et jõesilmu vastased veedavad Jões neli-viis aastat, võib-olla isegi ja nendele see suur settekoormuse veekvaliteedi muutus on kindlasti halb ja kui veel rääkida tuntumatest aladest, siis lõhe, keda sinna asustatakse iga-aastaselt ja osa seda väikest lõhet on seal kindlasti jões veel suvel sees ja ka see saab tugevasti kannata. Kuidas oleks pidanud Narva hüdroelektrijaam, see Venemaa pool asuv hüdroelektrijaam teie arvates käituma ja kuidas Eesti riik sellistes oludes peaks käituma? No mul on seda nüüd, kuidas riik peaks käituma, raske võib-olla kommenteerida, aga ma tean seda, et on võimalik ja on ka praktikas kasutatud niisugust meetodit, et kui mingi saar kuskil lahti tuleb ujuv saar siis on võimalik teda kinnitada ja teda üldse mitte lastagi nii kaugele ujuda, et ta siis avariiohtliku olukorra seal võiks tekitada. Saare allalaskmine tundub, et selle käigus kalad ja kalurid ka on ära unustatud, et näiteks kaluritel üks asi, et saak väheneb, aga teine asi kaluritel on püügivahendid, mis saavad kõvasti kahjustada ja tekitatakse kaluritele sellega olulist majanduslikku kahju. Rehkendatakse võib-olla, et odavam on teda alla lasta, kuid aga seal veehoidlas jännata, aga selline külg jäetakse arvestusest välja. Narva-Jõesu linnasekretär Veronika Stepanova kui suurt kahju tekitas Narva-Jõesuu puhkealale see mööda jõge tulnud saar. Täna, see ei ole võimalik täiesti hinnata, aga suurem kahju on selles, et inimesed, kes tulevad meie juurde puhkama, siis ei saa suplema täna ja kõik ettevõtted, kes töötavad, kellel on oma asutused siin rannas, siis nad ei saa täna töötada. Esmaspäeval otsustati edasi saab ja linnapea teatas mulle, et esmaspäeval toimub erakorraline linnavalitsus istung, kus linnavalitsuse liikmed arutavad võimalust esitada nõakahju hüvitamise osas. Praegu on teil abis vabatahtlikud juba praegu ja homme ilmselt tuleb neid rohkem. Ja täna neid on palju, meil suur tänu nendele selle eest ja siis homme kell kuus hommikul tuleb meie töötajad koos tehnikaga ja koristajad kõik praht. Piirivalve end võimalikus infosulus süüdi ei tunnista, vajalik teave edastati aegsasti päästeametile, räägib ida prefektuuri piirivalvebüroo piiriturvalisuse talituse juhataja Juhan Voist. See ujuv saar, mis eile õhtul läbi Narva hüdroelektrit jaama tammi vesiväravate lasti näitas ennast Eesti poolel täpselt nädal aega tagasi. Aga siis tuul pöördus ja saar liikus kahe kilomeetri kaugusele tammist ja jäi sinna Vene kaldasse. Eile hakkas saar piki vene kalda äärt liikuma Ivan Gorodi hüdroelektrijaama suunas ja hüdroelektrijaama töötajad olid mures, et nende veevarustus katkeb. Ja kuna Narva paisu tammi vesiväravate juhtimine on Vene poole käes siis kell 19 51 avasid nad vesiväravat ja lasid saare tammist alla. On täiesti loomulik, et täna, kui puhub ida ja kirdetuul saare jäänused tulid Narva-Jõesuu randa. Kindlasti on Narva-Jõesuu linnavalitsuses ka selline plaan, mida teha siis, kui veetase jões tõuseb või, või midagi ohtlikku jões ujub. See need on esimesed emotsioonid. Kuigi see kahju on, on märkimisväärne.
Narva Hüdroelektrijaama poolt jõge mööda alla lastud ujuvsaar tekitas kalateadlaste hinnangul ülisuurt kahju Narva jõe kalastikule. Kui Narva-Jõesuu supelranda on võimalik koristada, siis kalu ja jõesilmu inimesed aidata ei saa.