Tervist minu nimi on Tõnu ja mina olen Eesti keele Instituudi tehishääl. Praegu ma alles õpin korralikult rääkima. Minu õpetaja Meelis Mihkla Eesti keele instituudist ütles, et täiesti välja koolitatud olen ma tõenäoliselt viie kuni 10 aasta pärast. Siis võin ma täitsa raadiosse tööle tulla. Mul on sõpru ka Tartu Ülikoolis. Ühtlasi arendavad eestikeelset kõnesünteesi välja kakoga ja Microsoft. Nii aitäh, Tõnu, ma võtan siit ise üle. Mulle tundub, et ma suudan praegu veel sinust ilmekamalt ja täpsemalt teksti raadiokuulajatele ette lugeda. Lisaks kirjaliku teksti kõneks muutmisele, nagu Tõnu demonstreeris, on viimastel aastatel hoogsalt arenenud ka kõnetuvastus ehk kõne muundamine tekstiks. Tanel Alumäe, kes Tallinna tehnikaülikoolis kõnetuvastust arendab, ütles, et 10 aasta pärast on masinad võimelised juba näiteks ise koosolekuid protokollima. See tehnoloogia on praegu maailmas välja arendamisel. Koosolekuid on palju, need on tüütud, keegi peab need protokolli tegema. Kui oleks meil selline masin, mis neid protokolle hästi ja kvaliteetselt teeks, siis ikka hoiaks väga palju aega kokku. Keeletehnoloogia arengul on ka omad varjuküljed. Tallinna tehnikaülikooli digitehnoloogiate doktorant Kai Salkivi metsoja sõnul mõjutavad arengut keeletehnoloogias ka keelt ennast. Ta tõi välja ingliskeelsed rakendused nutitelefonides, mis soovitavad kasutajatele tõenäosusega uusi sõnu, millega oma lauseid jätkata. Kui jääd korrakski mõtlema, siis ilmub juba hallis kirjas sinna see sõna, mis on kõige tõenäolisem, kui arvestada inglise keele lauseid tüüpiliselt. Mind on see mõned korrad lausa isiklikult häirinud, et, et võib-olla ma tahtsingi just seda sõna kasutada, aga just see mõte, et masin juba teab, mida ma öelda tahan ja mõnel juhul muidugi olen mõned ettepanekud ka vastu võtnud, aga, aga just nimelt siis mõelnud järele, et kui paljud inimesed seda teevad ja mismoodi see siis hakkab tegelikult ju taas tootma ühesuguseid keelekasutuse mustreid. See tähendab, et need sõnad ja väljendid, mis on keeles kõige sagedasemad, võivad muutuda veelgi sagedasemateks ning keel vaesub.
Tuleviku nutiprillid muundavad välismaise vestluskaaslase jutu murdosa sekunditega emakeelseteks subtiitriteks. Nutikõrvaklapid aga toovad kuulajani automaatse sünkroontõlke. Keelelisele mitmekesisusele võib kõnetehnoloogia areng teha aga hoopis karuteene.