Linnapea Tõnis Paltsi sõnul on juunis ametisse asunud linnavalitsus vaadanud eelarve koostamise ümber filosoofilises mõttes. Me kõigepealt panime paika omale asjad, kuhu me tahame investeerida, kuhu me tahame kulutada. Me ei püüdnud seekord lähtuda mitte niivõrd sellest, kuidas see raamatupidamislikult välja näeb, vaid et me investeeriksime ainult ja ainult õigetesse kohtadesse. Selle tulemusel koostasime kõige tähtsamate kohtade peale pikaajalised plaanid. Kõige tähtsamad alad. Investeeringu suuruse mõttes on läbi aegade ja ka ilmselt tulevikus koolimajad ja teed tänavad ehk infrastruktuuri, mis on jäänud linnale. Tuleva aasta eelarve kogumaht on kirjas veidi üle viie miljardi krooni. Kulude lahtris on üle nelja miljardi tulude lahtris vaid üle 2,6 miljardi. Vahe peab katma pooleteist miljardi suurune laen. Palts möönab, et kulude prioriteetide osas ollakse koalitsiooni ühel meelel küll, aga mitte nii suure laenu võtta. Opositsioonile pole hiigellaen vastumeelt. Palts on tellinud audiitorilt Prite Water House Coopers Tallinna laenuvõimekuse analüüsi mis valmib kolme nädala pärast. Rahandusminister Siim Kallas Tallinna linnavalitsuse filosoofia, st eelarve koostamisel. Linnapea vastas meie poolt saadetud kirja peale, et, et eelarve tasakaal on raamatupidamises tõsiasi, et ei tea täpselt, mida ta sellega halvustas, kas raamatupidamist või või eelarvetasakaalu. See probleem on selles, et kõnealune omavalitsus, kes nii äkiliselt kasvatab laenukoormust, on mõne aja pärast maksujõuetu ehk pankrotis. Maksujõuetus niisuguse nähtuse nagu Tallinn puhul. On midagi hoopis muud kui maksujõuetus. Eraisiku puhul, kui inimene oma eluasemelaenu tagasi ei maksa, siis talt võetakse eluase ära käes ei kujuta ette, et näiteks pangad võiksid võtta endale need koolid enda omandisse, mille tagatisel laenu võetakse või midagi muud taolist. Tegelikult juhtub alati see, et niisugusel puhul keegi teine asub maksma, ehk antud juhul Eesti riik asub maksma antud juhul teised maksumaksjad asuvad maksma ja nii edasi ja seda kõik väga suurepäraselt teavad. Seda teavad nii pangad, seda teavad ka omavalitsused. Et tegemist on sellise hullumeelse projektiga. Kallase sõnul on riik üks tervik ja kogu riigi ulatuses kehtib see, et kulutame nii palju, kui raha on. Majanduspoliitika asekantsler Margus Uuda selgitab, et kuna koolimajade remonti ja teede ehitusse paigutatud raha ei too otseselt midagi kunagi rahast tagasi siis kasvab laenu teenindamise kulu ajas krooniliselt. Kuna piisavat tulude kasvu pole näha, ületab Tallinn Uudami sõnul juba tuleval aastal seadusega lubatud laenukoormuse piirangu. Vajadus kuludele kate leida võib Uudami sõnul viia maksude peamiselt üksikisiku tulumaksu tõstmiseni. Kallas kavatseb pealinna laenuplaanile jäigalt vastu seista. Esialgu kasutame veenmismeetodeid, aga hiljem on võimalik veel igasuguseid meetodeid kasutada ja mina olen valmis minema väga kaugele selles, et, et sellist laenuvõtmist takistada.
Tallinna linn pani paika uue eelarve, mis põhineb 1,5 miljardi krooni suurusel laenul.