Reaalselt otsustab valitsuses kokku lepitud 380 lisamiljoni riigikaitsesse suunamise riigikogu ja seda järgmistes eelarvetes. Sõjaline riigikaitse peaks aga saama 340 lisa miljonit. Sellest omakorda kulub kaitseministeeriumi kantsler Kusti Salmi sõnul suurem osa laskemoonale. Kõik eurod kuluvad ära järgmise paari kuu jooksul. Loomulikult tarned võtavad rohkem aega, lõviosa järgmine aasta siis veel 24. aastal, see puudutab kogu nomenklatuuri käsitulirelvad, väiksed kaliibrid, tankitõrje õhutõrje miinid ja nii edasi. Kui palju moona täpselt ostetakse, jääb saladuseks. Küll on teada, et üks päev sõjapidamist tähendaks Eestile umbes 80 miljoni euro eest laskemoona kulu. See rahasumma on muidugi muutuv ja ajas kiiresti suurenev kustisalm märgib, et kui Ukrainas läheb sõjaks, kasvab laskemoona hind tõenäoliselt hüppeliselt. See on ka üks põhjuseid, miks tasub niikuinii planeeritud moonahanked ettepoole tuua. Tehes kohe ära on odavam, kui tehes viie aasta pärast. Sõjalise riigikaitse poole pealt kulub raha veel eelhoiatusele, olgu see sõjaväeluure või välisluureamet, kuid sellest keegi lähemalt ei räägi. Seadmed teenused, tooted, tehnoloogiad. Ülejäänud rahast osa läheb kultuuriministeeriumile, mis vastutab, et raadio töötaks ka kõige suurema kriisi ajal ning välisminister umile, mis arendab saatkondade turvalisi sidelahendusi 33 miljonit eurot on aga mõeldud siseministeeriumi valdkonda. Nii näiteks soovib politsei endale uut mobiilset juhtimispunkti. Eelmine osteti pärast pronksiööd. Eilsel pressikonverentsil mainis siseminister Kristen Janika operatiivraadioside arendamist. Ses vallas on käimas kaks arengut. Esiteks tuleb uuendada praegusi seadmeid, teiseks valmistatakse tasapisi ette täiesti uut platvormi, aga päästeamet saab raha selleks, et palgata inimesi, kes hakkavad planeerima tsiviilisikute evakueerimist. Milleks kaitsepolitsei täpselt lisaraha saab, on jälle saladus rahavajadust selgitada, tõi Kristian Jaani näite Ukraina eriteenistuste tööst. Likvideeritud enam kui 30 Vene Föderatsiooni eriteenistuste agentuurvõrku kinni peetud 319 Vene Föderatsiooni eriteenistuste agenti alustatud üle 500 kriminaalasja. Riigireetmises alustatud 41 kriminaalasja spionaažis. Julgeolekueksperdid peavad tõenäoliseks, et kui Ukrainas sõjaks läheb, paiskab Venemaa meie piirile sarnase migrandilaine, nagu seda Valgevene tegi Poola ja Leeduga osa lisaraha st lähebki piiri tugevdamiseks, räägib siseministeeriumi asekantsler Viola murd. Me saame seal tugevdada vaatlusvõimekust, näiteks osta droone, me saame osta varustust inimestele, kes piiri valvavad, ja me saame mõelda selle peale, et meil oleks piiri valvamise võimalik kaasata enam inimesi ja need inimesed oleksid ka siis varustatud ja välja õpetatud.
Kaitseministeerium loodab suure osa riigikaitseks saadud lisamiljonitest paari kuu jooksul lepingutega ära katta. Reaalselt läheb raha vaja järgmistel aastatel, kui tellitud seadmed ja laskemoon kohale jõuavad.