על פי מה נקבע הלוח הרומי?
על פי מחזור הירח בלבד
גם בלוח השנה הרומי שלפני התקנת הלוח היוליאני נהגו לעבר את השנים, על ידי הוספת חודש נוסף בן כ-20 יום אחת לשנתיים בערך. הערבים גם הם השתמשו בלוח הדומה ללוח העברי עד ראשית האסלאם במאה ה-7 לספירה. עם קבלת האסלאם בחצי האי ערב התבטל עיבור השנים אצל הערבים, וכיום הלוח המוסלמי נקבע על פי מחזור הירח בלבד. המסורת המוסלמית מייחסת למוחמד את האמירה כי עיבור השנה הוא כפירה, על פי המובא בסורה התשיעית בקוראן (פסוקים ל"ה-ל"ז): ”מספר החדשים שנים עשר הוא, כדבר אללה, וככתבו ביום בראו את השמים ואת הארץ... העתק את החדשים עוון גדול הוא, ובו יתעו הבוגדים; בשנה הזאת יקדשו חדש אחד ובאחרת יחללוהו, למען השלם את המספר, ובזה מתירים את אשר אסר אללה. הן הועד בהם גמול מעשיהם ואללה לא ינחה את הגוי הבוגד.“ בשל האיסור המוסלמי לעבר את השנה, חגי האסלאם ומועדיו "נודדים" מדי שנה על פני עונות השנה, בקצב של 10–11 ימים אחורנית. כך יוצא שחגי האסלאם ומועדיו חלים בעונות שנה שונות ולא בעונה קבועה מסוימת. חג מוסלמי המתקיים בקיץ למשך מספר שנים, יתקיים בשנים אחרות בחורף.
הלוח הרומי נקבע על פי מחזור הירח בלבד.