Az Üzleti Negyed élelmiszer-kosara 20 százalékkal drágult egy év alatt
Az Üzleti Negyed az elmúlt egy évben folyamatosan nyomon követte az alapvetõ élelmiszerek árának alakulását a legnagyobb hipermarketekben. A kéthetente frissülõ áradatbázis az akciós termékek árait is tartalmazta: a bevásárlókosár átlagára így is 20,17 százalékkal drágult egy év alatt. A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint májusban, éves összevetésben 17,8 százalékkal drágultak az élelmiszerek. A jegybank közelmúltban bevezetett, új monetáris politikája elsõsorban a forint felértékelõdésén keresztül kívánja mérsékelni az inflációt, ami az élelmiszerárakra nem gyakorol jelentõs hatást.
Az Üzleti Negyed élelmiszer-kosarában szereplõ termékek közül a leginkább - több mint 40 százalékkal - a sertéscomb ára emelkedett egy év alatt. Más alapvetõ élelmiszerek is drasztikusan drágultak: a zsemle és a tej is több mint 30 százalékkal kerül többe most, mint egy évvel ezelõtt. Az átlagosnál nagyobb mértékben nõtt a mosópor és a tej ára is.

Olcsóbb lett ugyanakkor - a kosárban szereplõ termékek közül egyedüliként - a kávé, mintegy 1,5 százalékkal, és alig változott a csokoládé ára.

Az Üzleti Negyed kosarában szereplõ termékek ára:

Forrás: GfK Dorel

A Központi Statisztikai Hivatal által nemrég nyilvánosságra hozott adatsor hasonló mértékû, bár némileg alacsonyabb élelmiszer-drágulást mutat. A hivatal adatai szerint májusban, egy év alatt 17,8 százalékkal drágultak az élelmiszerek: a sertészsiradék 71, a sertéshús 62, a burgonya 61, a tojás 40, a liszt 36, a szalonna 34, a kenyér 30, a péksütemények 29, a párizsi, kolbász 28, a szalámi, sonka 26, a tej és a cukor 25 százalékkal drágult, míg a margarin 3 százalékkal, az étolaj és a rizs 4 százalékkal, a csokoládéé, kakaó 5 százalékkal, az üdítõitalok pedig 7 százalékkal kerültek többe, mint egy évvel korábban.

Májusban - csakúgy mint az év eddig eltelt részében - a stabilan 10 százalék feletti éves inflációt elsõsorban az élelmiszerek átlagon felüli drágulása okozta. A Magyar Nemzeti Bank által tavasz óta jelentõsen módosított árfolyam-politika - a forint lebegési sávjának jelentõs kiszélesítése és az inflációs célt követõ monetáris rendszer bevezetése - elsõsorban a forint felértékelõdésén keresztül kívánja mérsékelni az inflációt. A dollárhoz és az euróhoz képest erõsödõ forint ugyanis olcsóbbá teszi az importot, ami valóban az infláció csökkenéséhez vezet, bár a mezõgazdasági termelõi árakat, és ezen keresztül az élelmiszerárakat nem befolyásolja jelentõsen.

(Üzleti Negyed)

Ajánlat:

GfK Dorel

Árak
(az Üzleti Negyed rovata)

Élelmiszer kosár - 2001. 24. hét

Korábban:

Nõtt az infláció májusban
(2001. június 12.)

Inflációs célt követõ monetáris rendszert vezet be a jegybank
(2001. június 12.)
élelmiszer élelmiszerár infláció jegybank devizapiac Központi Statisztikai Hivatal monetáris politika hipermarket Üzleti Negyed
<|im_start|>user
Az Üzleti Negyed élelmiszer-kosarában szereplõ termékek közül a leginkább - több mint 40 százalékkal - a sertéscomb ára emelkedett egy év alatt. Más alapvetõ élelmiszerek is drasztikusan drágultak: a zsemle és a tej is több mint 30 százalékkal kerül többe most, mint egy évvel ezelõtt. Az átlagosnál nagyobb mértékben nõtt a mosópor és a tej ára is.

Olcsóbb lett ugyanakkor - a kosárban szereplõ termékek közül egyedüliként - a kávé, mintegy 1,5 százalékkal, és alig változott a csokoládé ára.

Az Üzleti Negyed kosarában szereplõ termékek ára:

Forrás: GfK Dorel

A Központi Statisztikai Hivatal által nemrég nyilvánosságra hozott adatsor hasonló mértékû, bár némileg alacsonyabb élelmiszer-drágulást mutat. A hivatal adatai szerint májusban, egy év alatt 17,8 százalékkal drágultak az élelmiszerek: a sertészsiradék 71, a sertéshús 62, a burgonya 61, a tojás 40, a liszt 36, a szalonna 34, a kenyér 30, a péksütemények 29, a párizsi, kolbász 28, a szalámi, sonka 26, a tej és a cukor 25 százalékkal drágult, míg a margarin 3 százalékkal, az étolaj és a rizs 4 százalékkal, a csokoládéé, kakaó 5 százalékkal, az üdítõitalok pedig 7 százalékkal kerültek többe, mint egy évvel korábban.

Májusban - csakúgy mint az év eddig eltelt részében - a stabilan 10 százalék feletti éves inflációt elsõsorban az élelmiszerek átlagon felüli drágulása okozta. A Magyar Nemzeti Bank által tavasz óta jelentõsen módosított árfolyam-politika - a forint lebegési sávjának jelentõs kiszélesítése és az inflációs célt követõ monetáris rendszer bevezetése - elsõsorban a forint felértékelõdésén keresztül kívánja mérsékelni az inflációt. A dollárhoz és az euróhoz képest erõsödõ forint ugyanis olcsóbbá teszi az importot, ami valóban az infláció csökkenéséhez vezet, bár a mezõgazdasági termelõi árakat, és ezen keresztül az élelmiszerárakat nem befolyásolja jelentõsen.

(Üzleti Negyed)

Ajánlat:

GfK Dorel

Árak
(az Üzleti Negyed rovata)

Élelmiszer kosár - 2001. 24. hét

Korábban:

Nõtt az infláció májusban
(2001. június 12.)

Inflációs célt követõ monetáris rendszert vezet be a jegybank
(2001. június 12.)

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az Üzleti Negyed az elmúlt egy évben folyamatosan nyomon követte az alapvetõ élelmiszerek árának alakulását a legnagyobb hipermarketekben. A kéthetente frissülõ áradatbázis az akciós termékek árait is tartalmazta: a bevásárlókosár átlagára így is 20,17 százalékkal drágult egy év alatt. A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint májusban, éves összevetésben 17,8 százalékkal drágultak az élelmiszerek. A jegybank közelmúltban bevezetett, új monetáris politikája elsõsorban a forint felértékelõdésén keresztül kívánja mérsékelni az inflációt, ami az élelmiszerárakra nem gyakorol jelentõs hatást.<|im_end|>