Hazugságra épülő egészségügy?
Nem tudok róla, hogy fedezet nélküli kötelezettségvállalás miatt költségvetési csalással vádoltak volna hivatalosan egyetlen kórházi vezetőt is Magyarországon - mondta lapunknak Kovácsy Zsombor egészségügyi szakjogász. Ma két tűz között vannak az intézményvezetők. Ha nem teremtik meg a gyógyítás feltételeit, vagyis nem rendelik meg az ellátáshoz szükséges eszközöket és gyógyszereket, akkor biztos, hogy rövid időn belül tragédiák sora következik be, aminek szintén súlyos büntetőjogi következményei lehetnek. Rendszerszintű problémákat nem lehet a valós gondokat figyelmen kívül hagyó üzenetekkel kezelni, látszatintézkedések helyett valódi átszervezés kellene – összegzi a Kovácsy, amikor a kormányzati maszatolásra utalva felteszi a kérdést: milyen egészségügyet hazudunk magunknak?
A szakjogász Varga Mihály szavaira reagált. A nemzetgazdasági miniszter nyíltan költségvetési csalással vádolt meg minden kórházigazgatót az RTL Klub hétfői adásában. A kijelentés mögött meghúzódó végtelen cinizmusra persze mindenki felkapta a fejét, de nevüket nem vállaló informátoraink szerint nem véletlen, hogy a Magyar Kórházszövetség vezetése nem utasította vissza csípőből a kijelentést, az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (ÁEEK) pedig a kórházak adósságkonszolidációjára szánt pénz kétharmadáról nem akar tárgyalni a kis- és közepes beszállítókkal, ezt a jogosítványt visszaadta az intézményeknek. Sok kórház ugyanis a központi adósságrendezésre várva állítólag trükközött a kifizetésekkel: azokat a számlákat sem egyenlítették ki, amelyekre ott volt a fedezet az intézményeknél.
A szövetség a hét második felére ígér választ Varga miniszter üzenetére, addig is meglepő módon Holchacker Péter, az Egészségügyi Technológiai és Orvostechnikai Szállítók Egyesületének vezetője védi meg őket, amikor lapunknak azt mondja: nem hiszi, hogy a fekvőbeteg intézmények kasszájában ott lehet a 60 milliárdos állami konszolidációs keret és a több mint 90 milliárdos tényleges tartozás különbözete, legfeljebb pár milliárdot tehettek félre a kórházak.
Miután sem a Magyar Kórházszövetség, sem a több tucat megkeresett kórházigazgató nem adott választ kérdéseinkre, megkerestük Katona Tamás egykori pénzügyminisztériumi államtitkárt, a Magyar Államkincstár korábbi vezetőjét, aki megerősítette, hogy formálisan nézve fedezetlen kötelezettségvállalásokat írnak alá az igazgatók, amikor több pénzt költenek, mint amennyi a kasszájukban van. A szocialista politikus ugyanakkor álságosnak tartja Varga Mihály hozzáállását, mert a káoszt nem lehet egyedül a kórházi vezetők nyakába varrni. Ha emiatt eljárás indul, akkor az állam lesz az elsőrendű vádlott – teszi hozzá, mert a kormány szembemegy saját alaptörvényével, amikor nem gondoskodik állampolgárai megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásáról.
A beszállítók nevében Holchacker Péter megerősítette lapunknak, hogy teljes a tanácstalanság a kórházakban: senki nem tudja, milyen ütemezéssel, milyen szempontok alapján üljenek le a kifizetésekről egyeztetni a beszállítók 85 százalékával. Mankó kellene, mert most még azt sem tudják a tárgyalófelek, hogy a nagy cégek a kamatok mekkora hányadáról mondtak le az ÁEEK-ban annak érdekében, hogy a tartozáshoz hozzájussanak.
Németh Tamás elmondta: közel egymilliárd forintból száz méter hosszú partfalat építenek, így a jövőben nem csak ömlesztett árut tudnak majd kezelni a létesítményben, és a berakodás mellett a kirakodásra is mód lesz; ez a 22 esztendeje működő társaság történetének legnagyobb beruházása, amelynek tervei 2011-ben készültek el.
Jelezte: további mintegy másfél milliárd forintból a jelenleg használt két-három mellett további hat-hét hektár területet töltenek fel, hogy árvíz idején is a vízszint felett legyen, illetve kialakítják a raktározás feltételeit is. A partfalépítés nyolcvan százalékát uniós és magyar kormányzati pályázati forrásból fedezik, a többi munka költségeinek egy részét teljesen önerőből, más darabjait fele részben szintén pályázati pénzből fedezik.
A fejlesztés révén 10-20 százalékkal bővülhet a kikötő forgalma, ami évi 50-100 ezer tonnás növekmény - közölte a Sygnus Kereskedelmi Kft. ügyvezetője az MTI érdeklődésére, jelezve, a létesítménynek fontos szerepe lehet a tőle három kilométerre fekvő atomerőmű bővítése során, hiszen akár építőanyagot, akár különleges kezelést nem igénylő berendezéseket is szállíthatnak rajta keresztül. Jelezte: a partfal építése a közbeszerzést követően, július közepi szerződéskötéssel számolva októberre elkészülhet, a két hónapja kezdődött feltöltés és raktárépítés pedig augusztusra zárulhat.
Németh Tamás azt közölte: jelenleg gabonát és olajos magvakat, valamint növény-feldolgozási melléktermékeket rakodnak be a kikötőben; a fejlesztés eredményeként ez egészülhet ki szója-alapú termékek, műtrágya, cement és fémhulladék kirakodásával.
A javaslat rögzíti, hogy az alapellátás továbbra is önkormányzati feladat marad. Új elem a szabályozásban, hogy az önkormányzatnak az alapellátás megszervezése során figyelembe kell vennie, hogy az adott alapellátást nyújtó dolgozó tevékenységét milyen jogviszonyban kívánja ellátni. Az együttműködés erősítése érdekében a javaslat azt is előírja, hogy a jogviszony megváltoztatásáról szóló döntés meghozatala során az önkormányzatnak ki kell kérnie az orvos, védőnő véleményét is.
A dokumentum előírja az úgynevezett "kollegiális szakmai vezető háziorvos" intézményének újbóli bevezetését, a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátás nyújtásának egységessége, szakmai felügyeletének hatékonyabb biztosítása érdekében. A kollegiális szakmai vezető háziorvosok járási, illetve országos szinten működnének, az országos kollegiális szakmai vezető háziorvos az alapellátásért felelős országos módszertani intézet keretein belül végezné tevékenységét.
A javaslat kitér a területi ellátási kötelezettség (tek) nélküli háziorvosokra is. Az 1200 fő feletti, tek nélküli felnőtt háziorvosi körzetben és a 600 fő feletti tek nélküli házi gyermekorvosi körzetben ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók kiegészítő díjazásra jogosultak, valamint - jogszabályban meghatározott módon - ugyanolyan kedvezményekre és pályázati lehetőségekre jogosultak, mint a területi ellátási kötelezettséggel rendelkező kollégáik - olvasható a javaslatban.
A törvényjavaslat lehetőséget biztosít a jövőben arra, hogy ha a háziorvos a háziorvostan-szakképesítésén kívül egyéb szakorvosi vizsgával is rendelkezik, az egészségbiztosítóval arra is szerződést kössön, így finanszírozást is kapna érte. A praxisjog adásvételének megkönnyítése érdekében a módosítás tartalmazza, hogy a finanszírozás keretében kapott összeg a praxisjog megszerzésére is felhasználható. Szintén a praxisjog könnyebb megszerzése érdekében a kormány felhatalmazást kap arra, hogy a felvett hitelhez kamattámogatási rendszert dolgozzon ki.
Az egészségügyi alapellátásról szóló törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy kedvezményekkel ösztönözze az állam általi szűrővizsgálatokon történő részvételt. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény módosítása ezzel összhangban előírja, hogy amennyiben a biztosított - igazoltan - részt vesz nem kötelező, az állam által szervezett szűrővizsgálatokon, elsőbbséget élvezzen a várólistához, előjegyzési listához kötött, a szűréssel érintett, abból eredő szolgáltatások igénybevétele esetén.
A javaslat módosítaná az egészségügyről szóló törvényt azzal, hogy a települési önkormányzatoknak gondoskodniuk kell települési egészségterv kidolgozásáról és annak megvalósításáról. A részletszabályokat miniszteri rendelet határozná meg, a megfelelő felkészülés érdekében a rendelkezés 2016. január 1-jén lépne hatályba. A háziorvosoknál a helyi iparűzési adó megfizetése alóli mentesség lehetősége több fórumon is szóba került, azonban ezt a lehetőséget nem az egészségügyi alapellátási törvényben kívánja a kormány rendezni.
<|im_start|>user
A szakjogász Varga Mihály szavaira reagált. A nemzetgazdasági miniszter nyíltan költségvetési csalással vádolt meg minden kórházigazgatót az RTL Klub hétfői adásában. A kijelentés mögött meghúzódó végtelen cinizmusra persze mindenki felkapta a fejét, de nevüket nem vállaló informátoraink szerint nem véletlen, hogy a Magyar Kórházszövetség vezetése nem utasította vissza csípőből a kijelentést, az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (ÁEEK) pedig a kórházak adósságkonszolidációjára szánt pénz kétharmadáról nem akar tárgyalni a kis- és közepes beszállítókkal, ezt a jogosítványt visszaadta az intézményeknek. Sok kórház ugyanis a központi adósságrendezésre várva állítólag trükközött a kifizetésekkel: azokat a számlákat sem egyenlítették ki, amelyekre ott volt a fedezet az intézményeknél.
A szövetség a hét második felére ígér választ Varga miniszter üzenetére, addig is meglepő módon Holchacker Péter, az Egészségügyi Technológiai és Orvostechnikai Szállítók Egyesületének vezetője védi meg őket, amikor lapunknak azt mondja: nem hiszi, hogy a fekvőbeteg intézmények kasszájában ott lehet a 60 milliárdos állami konszolidációs keret és a több mint 90 milliárdos tényleges tartozás különbözete, legfeljebb pár milliárdot tehettek félre a kórházak.
Miután sem a Magyar Kórházszövetség, sem a több tucat megkeresett kórházigazgató nem adott választ kérdéseinkre, megkerestük Katona Tamás egykori pénzügyminisztériumi államtitkárt, a Magyar Államkincstár korábbi vezetőjét, aki megerősítette, hogy formálisan nézve fedezetlen kötelezettségvállalásokat írnak alá az igazgatók, amikor több pénzt költenek, mint amennyi a kasszájukban van. A szocialista politikus ugyanakkor álságosnak tartja Varga Mihály hozzáállását, mert a káoszt nem lehet egyedül a kórházi vezetők nyakába varrni. Ha emiatt eljárás indul, akkor az állam lesz az elsőrendű vádlott – teszi hozzá, mert a kormány szembemegy saját alaptörvényével, amikor nem gondoskodik állampolgárai megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásáról.
A beszállítók nevében Holchacker Péter megerősítette lapunknak, hogy teljes a tanácstalanság a kórházakban: senki nem tudja, milyen ütemezéssel, milyen szempontok alapján üljenek le a kifizetésekről egyeztetni a beszállítók 85 százalékával. Mankó kellene, mert most még azt sem tudják a tárgyalófelek, hogy a nagy cégek a kamatok mekkora hányadáról mondtak le az ÁEEK-ban annak érdekében, hogy a tartozáshoz hozzájussanak.
Németh Tamás elmondta: közel egymilliárd forintból száz méter hosszú partfalat építenek, így a jövőben nem csak ömlesztett árut tudnak majd kezelni a létesítményben, és a berakodás mellett a kirakodásra is mód lesz; ez a 22 esztendeje működő társaság történetének legnagyobb beruházása, amelynek tervei 2011-ben készültek el.
Jelezte: további mintegy másfél milliárd forintból a jelenleg használt két-három mellett további hat-hét hektár területet töltenek fel, hogy árvíz idején is a vízszint felett legyen, illetve kialakítják a raktározás feltételeit is. A partfalépítés nyolcvan százalékát uniós és magyar kormányzati pályázati forrásból fedezik, a többi munka költségeinek egy részét teljesen önerőből, más darabjait fele részben szintén pályázati pénzből fedezik.
A fejlesztés révén 10-20 százalékkal bővülhet a kikötő forgalma, ami évi 50-100 ezer tonnás növekmény - közölte a Sygnus Kereskedelmi Kft. ügyvezetője az MTI érdeklődésére, jelezve, a létesítménynek fontos szerepe lehet a tőle három kilométerre fekvő atomerőmű bővítése során, hiszen akár építőanyagot, akár különleges kezelést nem igénylő berendezéseket is szállíthatnak rajta keresztül. Jelezte: a partfal építése a közbeszerzést követően, július közepi szerződéskötéssel számolva októberre elkészülhet, a két hónapja kezdődött feltöltés és raktárépítés pedig augusztusra zárulhat.
Németh Tamás azt közölte: jelenleg gabonát és olajos magvakat, valamint növény-feldolgozási melléktermékeket rakodnak be a kikötőben; a fejlesztés eredményeként ez egészülhet ki szója-alapú termékek, műtrágya, cement és fémhulladék kirakodásával.
A javaslat rögzíti, hogy az alapellátás továbbra is önkormányzati feladat marad. Új elem a szabályozásban, hogy az önkormányzatnak az alapellátás megszervezése során figyelembe kell vennie, hogy az adott alapellátást nyújtó dolgozó tevékenységét milyen jogviszonyban kívánja ellátni. Az együttműködés erősítése érdekében a javaslat azt is előírja, hogy a jogviszony megváltoztatásáról szóló döntés meghozatala során az önkormányzatnak ki kell kérnie az orvos, védőnő véleményét is.
A dokumentum előírja az úgynevezett "kollegiális szakmai vezető háziorvos" intézményének újbóli bevezetését, a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátás nyújtásának egységessége, szakmai felügyeletének hatékonyabb biztosítása érdekében. A kollegiális szakmai vezető háziorvosok járási, illetve országos szinten működnének, az országos kollegiális szakmai vezető háziorvos az alapellátásért felelős országos módszertani intézet keretein belül végezné tevékenységét.
A javaslat kitér a területi ellátási kötelezettség (tek) nélküli háziorvosokra is. Az 1200 fő feletti, tek nélküli felnőtt háziorvosi körzetben és a 600 fő feletti tek nélküli házi gyermekorvosi körzetben ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók kiegészítő díjazásra jogosultak, valamint - jogszabályban meghatározott módon - ugyanolyan kedvezményekre és pályázati lehetőségekre jogosultak, mint a területi ellátási kötelezettséggel rendelkező kollégáik - olvasható a javaslatban.
A törvényjavaslat lehetőséget biztosít a jövőben arra, hogy ha a háziorvos a háziorvostan-szakképesítésén kívül egyéb szakorvosi vizsgával is rendelkezik, az egészségbiztosítóval arra is szerződést kössön, így finanszírozást is kapna érte. A praxisjog adásvételének megkönnyítése érdekében a módosítás tartalmazza, hogy a finanszírozás keretében kapott összeg a praxisjog megszerzésére is felhasználható. Szintén a praxisjog könnyebb megszerzése érdekében a kormány felhatalmazást kap arra, hogy a felvett hitelhez kamattámogatási rendszert dolgozzon ki.
Az egészségügyi alapellátásról szóló törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy kedvezményekkel ösztönözze az állam általi szűrővizsgálatokon történő részvételt. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény módosítása ezzel összhangban előírja, hogy amennyiben a biztosított - igazoltan - részt vesz nem kötelező, az állam által szervezett szűrővizsgálatokon, elsőbbséget élvezzen a várólistához, előjegyzési listához kötött, a szűréssel érintett, abból eredő szolgáltatások igénybevétele esetén.
A javaslat módosítaná az egészségügyről szóló törvényt azzal, hogy a települési önkormányzatoknak gondoskodniuk kell települési egészségterv kidolgozásáról és annak megvalósításáról. A részletszabályokat miniszteri rendelet határozná meg, a megfelelő felkészülés érdekében a rendelkezés 2016. január 1-jén lépne hatályba. A háziorvosoknál a helyi iparűzési adó megfizetése alóli mentesség lehetősége több fórumon is szóba került, azonban ezt a lehetőséget nem az egészségügyi alapellátási törvényben kívánja a kormány rendezni.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nem tudok róla, hogy fedezet nélküli kötelezettségvállalás miatt költségvetési csalással vádoltak volna hivatalosan egyetlen kórházi vezetőt is Magyarországon - mondta lapunknak Kovácsy Zsombor egészségügyi szakjogász. Ma két tűz között vannak az intézményvezetők. Ha nem teremtik meg a gyógyítás feltételeit, vagyis nem rendelik meg az ellátáshoz szükséges eszközöket és gyógyszereket, akkor biztos, hogy rövid időn belül tragédiák sora következik be, aminek szintén súlyos büntetőjogi következményei lehetnek. Rendszerszintű problémákat nem lehet a valós gondokat figyelmen kívül hagyó üzenetekkel kezelni, látszatintézkedések helyett valódi átszervezés kellene – összegzi a Kovácsy, amikor a kormányzati maszatolásra utalva felteszi a kérdést: milyen egészségügyet hazudunk magunknak?<|im_end|>