Elárulták Rogánék, mire alapozzák, hogy zavargások lehetnek
Egészen új szerepben próbálja ki magát az egykori műsorvezető.
A kormány továbbra is erőlteti azt a félelmét, hogy néhányan erőszakos eszközökkel akarják megdönteni az államhatalmat. Először Németh Szilárd állt elő konkrét nevekkel: Gulyás Mártont, Schilling Árpádot és Vágó Gábort nevezte meg a Fidesz-alelnök, mint lehetséges felforgatókat. A téma azóta is elő-előkerül, de hogy mire alapozzák a Fideszben, hogy hamarosan kitör a forradalom, azt eddig nem árulták el.

Erre kérdezett rá írásban az LMP-s Szél Bernadett Rogán Antalnál, aki szintén nemzetbiztonsági kockázatokat emlegetett még szeptember elején. Emiatt a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető Rogánt meghallgatásra hívta a Nemzetbiztonsági Bizottság, de ott nem jelent meg a miniszter. Németh Szilárd viszont a bizottság alelnökeként megjelent, és a zárt ülésről kilépve nevezte meg a három veszélyes elemet. Nyilatkozata miatt az LMP miniszterelnök-jelöltje fel is jelentette őt, hiszen egy zárt ülésen elhangzó információkkal rukkolt elő.

Szél Bernadett az ülés másnapján kérdezte Rogánt:

  Milyen információkkal rendelkezik miniszter úr, amelyek megalapozzák azon kijelentéseit, hogy a választási kampányban utcai zavargások várhatóak? Miért nem tájékoztatta információiról az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottságát 2017 . szeptember 12-i zárt ülésén, a magyar titkosszolgálati szerveket és nyomozóhatóságokat ?

A választ pedig ma adta meg Rogán helyett helyettese, a Kabinetiroda parlamenti államtitkára, Dömötör Csaba:

  A baloldal egyre agresszívabb akciókkal próbálja elfedni, ellensúlyozni saját megosztottságát. Ennek bizonyítására elég rendszeresen követni a sajtó tudósításait. Az ellenzéki szereplők az elmúlt hónapokban számtalan alkalommal buzdítottak erőszakos cselekedetekre. Engedje meg, hogy pár példát felhozzak az elmúlt időszakból.

És akkor jöjjenek a példák, amelyek miatt a Fideszben többeknek már lángokban áll Budapest a lelki szemeik előtt:

-   Hadházy Ákos, az LMP egyik társelnöke kijelentette, hogy ha nem sikerül a kormányváltás, akkor már csak a forradalom jöhet.
-   Tordai Bence, a Párbeszéd szóvivője egy interjúban azt mondta, ő nem tudja elítélni, ha szimbolikus épületeket valamilyen fizikai behatás ér.
-   Gulyás Márton azt üzente egy politikustársának, hogy ő is „jó lesz” a munkatáborokba.
-   Fekete-Győr András szerint csak egy forradalom (tehát nem egy választás) „állíthatja meg a miniszterelnököt”.
-   Szigetvári Viktor az Együtt elnökeként az ATV-ben azt a véleményét hangoztatta, hogy „ezt a kormányt nagyon nehéz lesz békés eszközökkel eltávolítani”.

Dömötör Csabának ezeket sikerült két hét alatt összegereblyéznie, de azzal zárja válaszának ezt a részét, hogy „a sort hosszasan sorolhatnánk.” Az már biztos igaz, hogy olyan hosszú lesz a sor, amilyen hosszan sorolják. De néhány kontextusból kiragadott félmondatnál többre nem futotta az államtitkártól magyarázatként, hogy miért is riogatják a lakosságot zavargásokkal.
Belföld
<|im_start|>user
A kormány továbbra is erőlteti azt a félelmét, hogy néhányan erőszakos eszközökkel akarják megdönteni az államhatalmat. Először Németh Szilárd állt elő konkrét nevekkel: Gulyás Mártont, Schilling Árpádot és Vágó Gábort nevezte meg a Fidesz-alelnök, mint lehetséges felforgatókat. A téma azóta is elő-előkerül, de hogy mire alapozzák a Fideszben, hogy hamarosan kitör a forradalom, azt eddig nem árulták el.

Erre kérdezett rá írásban az LMP-s Szél Bernadett Rogán Antalnál, aki szintén nemzetbiztonsági kockázatokat emlegetett még szeptember elején. Emiatt a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető Rogánt meghallgatásra hívta a Nemzetbiztonsági Bizottság, de ott nem jelent meg a miniszter. Németh Szilárd viszont a bizottság alelnökeként megjelent, és a zárt ülésről kilépve nevezte meg a három veszélyes elemet. Nyilatkozata miatt az LMP miniszterelnök-jelöltje fel is jelentette őt, hiszen egy zárt ülésen elhangzó információkkal rukkolt elő.

Szél Bernadett az ülés másnapján kérdezte Rogánt:

  Milyen információkkal rendelkezik miniszter úr, amelyek megalapozzák azon kijelentéseit, hogy a választási kampányban utcai zavargások várhatóak? Miért nem tájékoztatta információiról az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottságát 2017 . szeptember 12-i zárt ülésén, a magyar titkosszolgálati szerveket és nyomozóhatóságokat ?

A választ pedig ma adta meg Rogán helyett helyettese, a Kabinetiroda parlamenti államtitkára, Dömötör Csaba:

  A baloldal egyre agresszívabb akciókkal próbálja elfedni, ellensúlyozni saját megosztottságát. Ennek bizonyítására elég rendszeresen követni a sajtó tudósításait. Az ellenzéki szereplők az elmúlt hónapokban számtalan alkalommal buzdítottak erőszakos cselekedetekre. Engedje meg, hogy pár példát felhozzak az elmúlt időszakból.

És akkor jöjjenek a példák, amelyek miatt a Fideszben többeknek már lángokban áll Budapest a lelki szemeik előtt:

-   Hadházy Ákos, az LMP egyik társelnöke kijelentette, hogy ha nem sikerül a kormányváltás, akkor már csak a forradalom jöhet.
-   Tordai Bence, a Párbeszéd szóvivője egy interjúban azt mondta, ő nem tudja elítélni, ha szimbolikus épületeket valamilyen fizikai behatás ér.
-   Gulyás Márton azt üzente egy politikustársának, hogy ő is „jó lesz” a munkatáborokba.
-   Fekete-Győr András szerint csak egy forradalom (tehát nem egy választás) „állíthatja meg a miniszterelnököt”.
-   Szigetvári Viktor az Együtt elnökeként az ATV-ben azt a véleményét hangoztatta, hogy „ezt a kormányt nagyon nehéz lesz békés eszközökkel eltávolítani”.

Dömötör Csabának ezeket sikerült két hét alatt összegereblyéznie, de azzal zárja válaszának ezt a részét, hogy „a sort hosszasan sorolhatnánk.” Az már biztos igaz, hogy olyan hosszú lesz a sor, amilyen hosszan sorolják. De néhány kontextusból kiragadott félmondatnál többre nem futotta az államtitkártól magyarázatként, hogy miért is riogatják a lakosságot zavargásokkal.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egészen új szerepben próbálja ki magát az egykori műsorvezető.<|im_end|>