Néhány köteg tízezressel indult a kisgazdák leszalámizása
Saját pártját és a kormánykoalíciót vezetõ Fideszt is meglepte állítólag annak idején a hír, amikor éppen 15 évvel ezelõtt, 2000. október 12-én húszmillió forint kenõpénz átvételekor tetten érték a kisgazda Székely Zoltánt. Õ volt az elsõ parlamenti képviselõ, akit a rendszerváltás után korrupcióért jogerõsen elítéltek. Három évet ült.
Élesen bírálta Torgyán József pártelnök környezetét õrizetbe vétele elõtt a kisgazda Székely Zoltán, aki ellen 15 évvel ezelõtt húszmillió forint kenõpénz átvétele miatt indult eljárás, majd ezután kezdõdött a kisgazdapárti politikusok elleni felelõsségre vonási hullám.

Politikailag is jól jött, de kinek?

Vannak, akik a rendszerváltás után vesztegetésért elítélt elsõ parlamenti képviselõhöz, a kisgazda Székely Zoltánhoz hasonlóan ma is úgy vélik, hogy a politikust tõrbe csalták, megrendezett akcióval "buktatták le", a botrány pedig politikai célokat szolgált. 

Hogy milyeneket, arról megoszlanak a vélemények: egyesek szerint rövid távon az FKGP-t vezetõ Torgyán Józsefnek jött jól az õ környezetét bíráló Székely botránya, mások arra hívják fel a figyelmet, hogy ezzel indult a koalíciós partner leszalámizása, amit viszont hosszabb távon a Fidesznek állt érdekében.

Dokumentum helyett pénz

Éppen 15 éve, 2000. október 12-én olyasmi történt, ami a rendszerváltás óta addig országos hírû politikussal még nem: húszmillió forint vesztegetési pénz átvételén érték tetten Székely Zoltánt, a kisgazdapárt parlamenti képviselõjét,  a korrupció elleni harc jegyében létrejött, közbeszerzéseket vizsgáló parlamenti bizottság elnökét, az FKGP vállalkozói tagozatának vezetõjét.

A nyomozók akkor csaptak le a fõvárosban a Gellért tér parkolójában Székelyre, amikor átvett egy táskát Balla Dániel vállalkozótól. Székely utóbb azt állította, hogy Balla kisgazda politikusokra nézve terhelõ dokumentumokat akart neki átadni. Erre számított, és nagyon meglepõdött, amikor a táskában egy halom pénz volt. Akkor pedig még inkább, amikor a nyomozók körbevették a kocsit. 

Nem fogták vissza magukat

Székely Zoltán a tettenérése elõtt többször élesen bírálta a Torgyán József vezette FKGP-t és a pártelnök közvetlen környezetét. Olyanokat nyilatkozott, hogy a pártba és a Fidesszel koalícióban kormányzó kisgazdák irányította minisztériumokba "bolsevikok, moszkoviták és Lenin-fiúk férkõztek be",  ezért a párt személyzeti politikájának felülvizsgálatát is sürgette. 

Az FKGP a Székely tettenérése elõtti napon tartott elnökségi ülést, ahol Torgyán József pártelnök a képviselõ bírálataira így reagált: Jelenleg jobban foglalkoztat a mezopotámiai mûvészet, mint Székely Zoltán kijelentései."  Megjegyezte, hogy pártonkívüliek véleményével az elnökség nem foglalkozik – Székely ugyanis nem volt a tagja a pártnak.

A képviselõ hiába állította, hogy bosszúból csalták tõrbe, a kisgazdapárt rövid úton megvált tõle. Már a tettenérése másnapján kizárták a frakcióból, a vállalkozói tagozatot pedig megszüntették a pártban. Két munkanappal késõbb Polt Péter legfõbb ügyész kérelmére az Országgyûlés felfüggesztette a képviselõ mentelmi jogát, majd a rendõrség még aznap gyanúsítottként hallgatta ki.

Elkövetõ vagy áldozat volt?

"A férfi, akivel találkoztam, egy olyan cég vezetõje, amely ellen jogorvoslati eljárást kezdeményeztem, miután megnyert egy közbeszerzési pályázatot, és emiatt 800 millió forintos üzlettõl esett el" – mondta a képviselõ Balla Dánielrõl, aki akkoriban a Pest Megyei Víz- és Csatornamû Építõ Kft. vezetõjeként önkormányzati csatornaberuházásokra jelentkezett. 

Székely szerint a szervezett bûnözés egy része áttelepedett a csatornaberuházásokra, így ezeknek a csoportoknak is érdekükben állhatott õt félreállítani. Késõbb ezt mondta: Azt, amit õk loptak, most rám akarják kenni." 

Nem mindenki hitt azonban Székely ártatlanságában és abban, hogy õ csak egy tõrbe csalt áldozat. A Fidesz-frakció egyik akkori tagja most az Origónak errõl úgy vélekedett: "Könnyû Katát táncba vinni. Székelyt már kezdetben sem az értékelvû politizálás vezette a kisgazdapártba,  sokkal inkább személyes érdekei és a politikai tõke kovácsolásának lehetõsége vonzotta." 

"Nem megyek csendben a vágóhídra" 

Tettenérésekor mentelmi joga miatt Székely Zoltánt nem vették azonnal õrizetbe, de megtették ezt december közepén. Székely akkoriban is azt hangoztatta, hogy koncepciós eljárás folyik ellene.  "Nem megyek csendben a vágóhídra" – mondta, és utalt arra, hogy a politikai lobbisták 10 százalékos jutalékért ígérik támogatások kijárását a kisgazdák minisztériumánál. 

Késõbb, 2001 januárjában hiába szembesítették a nyomozók Székelyt és Ballát, a három órán át tartó találkozón nem történt elõrelépés, továbbra is ellentmondás volt a vallomások között. Székely ragaszkodott ahhoz, hogy terhelõ dokumentumokról egyeztettek Ballával, bár utóbb elismerte, hogy a vállalkozó 30 millió forintot is felajánlott, amivel támogatni szeretné az FKGP-t. 

Balla olvasatában ugyanez a – késõbb 20 millióra apadt – támogatási összeg vesztegetési pénz volt,  amit állítása szerint Székely kért tõle cserébe azért, hogy ne lehetetlenítse el a szigethalmi csatornaberuházást. Az ügyben egyébként elõkerült több, Balla és Székely közti hangfelvétel, ám ezeket nem a nyomozók rögzítették, hanem Balla, és mint kiderült, nem tartalmaztak érdemi információt.

Gyorsan végigment az eljárás

Alig több, mint egy évvel a tettenérése után, 2001 decemberében kezdõdött Székely Zoltán büntetõpere. Elõzõleg a képviselõt átmenetileg kiengedték az elõzetes letartóztatásból, ám mivel megszegte a házi õrizet szabályait, a tárgyalás elõtt nem sokkal megint bevitték. Érdekes mellékszála volt az ügynek, hogy Székely a házkutatásakor lefoglalt iratok miatt 116 rendbeli államtitoksértés gyanújával feljelentette a fõvárosi fõügyészt. 

Mint arról az Origo is beszámolt, Székelyt nem csak a Balla-féle "húsz dokumentum" ügyében vádolták vesztegetéssel, hanem egy emõdi csatornaberuházás okán is. Utóbbi esetben a vádirat szerint pénzt kért vissza az állami támogatásból a polgármestertõl, amit Székely tagadott.  Székely és Balla bíróság elõtti szembesítése ugyanúgy eredménytelen volt, mint korábban, ráadásul a tárgyaláson az is kiderült, hogy a perdöntõnek szánt hangfelvételek egy része használhatatlan. 

Hat évet kapott, meglepõdött

A büntetõperben Székely hamis tanúzással gyanúsította meg az ellene valló tanúkat, és továbbra is tagadott, miközben Balla is többször változtatott terhelõ vallomásán. Az elsõ fokon ítélkezõ Fõvárosi Bíróság végül 2002 májusában vesztegetésben bûnösnek mondta ki Székelyt, ezért hat év letöltendõ börtönbüntetésre ítélte. 

Székely meghökkent az ítéleten, nem számított ilyen súlyos büntetésre.  Varga Zoltán bíró viszont úgy vélte, nem lehet "sem szavakban, sem években kifejezni a kárt, amit a vádlott okozott tettével az országnak". Székely az ítélethirdetés után azt mondta, összeesküvés áldozata, ami mögött befolyásos jobboldali politikusok és magas rangú ügyészek állnak. 

A fellebbezések miatt másodfokon a Legfelsõbb Bíróságon folytatódó perben 2002 decemberében született jogerõs ítélet. A bíróság a büntetést 6 évi fogházra változtatta, és a vádlottat 9 millió forint pénzbüntetésre ítélte. Mivel a hat évbe beleszámolták az elõzetesben leült másfél éves idõszakot is, így Székely kevesebb mint három év után, jó magaviselettel 2005-ben szabadult. 

Beindult az FKGP eróziója

A Székely-ügy indította el a kisgazdapárt szétzilálódását, ez vezetett Torgyán József bukásához, a koalíciós szakításhoz és több más kisgazda politikus elleni felelõsségre vonáshoz. A kisgazdapárt belsõ ügyeit jól ismerõ forrásunk szerint a bajok már korábban, még 2000 elején kezdõdtek azzal, hogy Orbán Viktor a Nemzeti Földalapba nem hagyott beleszólást Torgyán József agrárminiszternek. 

Informátorunk szerint  Orbán Viktor szándéka kezdetben az volt, hogy egyre engedetlenebb szövetségesét, az FKGP-t megszelídítse,  ha kell, szakadjon a frakció, és alakuljon ki egy Torgyánnal szembeni engedelmes szárny, ahogyan az az Antall-kormány alatt, 1991-ben, a külön frakcióba ülõ 36-ok "puccsa" idején történt. Akkor, 1991 nyarán választották Torgyánt pártelnöknek, de a frakció nagy része ezt nem ismerte el, ezzel a képviselõcsoport kettészakadt. 

Ez meg is történt: a kisgazdák szakadtak, ráadásul a Torgyán által felügyelt FTC-nél és a kisgazdák által irányított tárcáknál sorra buktak ki a gyanús ügyek, mint például a Szabadi-ügy. Szabadi Béla, az agrártárca államtitkára és társai ellen 2001-ben indult eljárás csalás, hûtlen kezelés és sikkasztás gyanújával. A bíróság Szabadit végül 2009-ben jogerõsen két év felfüggesztett börtönre ítélte. 

A Fidesznek az Origo forrásai szerint jól jött, hogy a Székely-ügy miatt a kisgazdák meggyengültek, a frakció szétszakadt, majd 2001 õszén Torgyán József miniszter lemondott.  Ám ami akkor jól jöhetett a Fidesznek, az hosszú távon visszaütött: sokak szerint a jobboldal 2002-es vereségéhez hozzájárult a megtépázott tekintélyû, torzsalkodó FKGP szavazói bázisának szétzilálódása.
FKgP Szabadi Béla Székely Zoltán Torgyán József Fidesz
<|im_start|>user
Élesen bírálta Torgyán József pártelnök környezetét õrizetbe vétele elõtt a kisgazda Székely Zoltán, aki ellen 15 évvel ezelõtt húszmillió forint kenõpénz átvétele miatt indult eljárás, majd ezután kezdõdött a kisgazdapárti politikusok elleni felelõsségre vonási hullám.

Politikailag is jól jött, de kinek?

Vannak, akik a rendszerváltás után vesztegetésért elítélt elsõ parlamenti képviselõhöz, a kisgazda Székely Zoltánhoz hasonlóan ma is úgy vélik, hogy a politikust tõrbe csalták, megrendezett akcióval "buktatták le", a botrány pedig politikai célokat szolgált. 

Hogy milyeneket, arról megoszlanak a vélemények: egyesek szerint rövid távon az FKGP-t vezetõ Torgyán Józsefnek jött jól az õ környezetét bíráló Székely botránya, mások arra hívják fel a figyelmet, hogy ezzel indult a koalíciós partner leszalámizása, amit viszont hosszabb távon a Fidesznek állt érdekében.

Dokumentum helyett pénz

Éppen 15 éve, 2000. október 12-én olyasmi történt, ami a rendszerváltás óta addig országos hírû politikussal még nem: húszmillió forint vesztegetési pénz átvételén érték tetten Székely Zoltánt, a kisgazdapárt parlamenti képviselõjét,  a korrupció elleni harc jegyében létrejött, közbeszerzéseket vizsgáló parlamenti bizottság elnökét, az FKGP vállalkozói tagozatának vezetõjét.

A nyomozók akkor csaptak le a fõvárosban a Gellért tér parkolójában Székelyre, amikor átvett egy táskát Balla Dániel vállalkozótól. Székely utóbb azt állította, hogy Balla kisgazda politikusokra nézve terhelõ dokumentumokat akart neki átadni. Erre számított, és nagyon meglepõdött, amikor a táskában egy halom pénz volt. Akkor pedig még inkább, amikor a nyomozók körbevették a kocsit. 

Nem fogták vissza magukat

Székely Zoltán a tettenérése elõtt többször élesen bírálta a Torgyán József vezette FKGP-t és a pártelnök közvetlen környezetét. Olyanokat nyilatkozott, hogy a pártba és a Fidesszel koalícióban kormányzó kisgazdák irányította minisztériumokba "bolsevikok, moszkoviták és Lenin-fiúk férkõztek be",  ezért a párt személyzeti politikájának felülvizsgálatát is sürgette. 

Az FKGP a Székely tettenérése elõtti napon tartott elnökségi ülést, ahol Torgyán József pártelnök a képviselõ bírálataira így reagált: Jelenleg jobban foglalkoztat a mezopotámiai mûvészet, mint Székely Zoltán kijelentései."  Megjegyezte, hogy pártonkívüliek véleményével az elnökség nem foglalkozik – Székely ugyanis nem volt a tagja a pártnak.

A képviselõ hiába állította, hogy bosszúból csalták tõrbe, a kisgazdapárt rövid úton megvált tõle. Már a tettenérése másnapján kizárták a frakcióból, a vállalkozói tagozatot pedig megszüntették a pártban. Két munkanappal késõbb Polt Péter legfõbb ügyész kérelmére az Országgyûlés felfüggesztette a képviselõ mentelmi jogát, majd a rendõrség még aznap gyanúsítottként hallgatta ki.

Elkövetõ vagy áldozat volt?

"A férfi, akivel találkoztam, egy olyan cég vezetõje, amely ellen jogorvoslati eljárást kezdeményeztem, miután megnyert egy közbeszerzési pályázatot, és emiatt 800 millió forintos üzlettõl esett el" – mondta a képviselõ Balla Dánielrõl, aki akkoriban a Pest Megyei Víz- és Csatornamû Építõ Kft. vezetõjeként önkormányzati csatornaberuházásokra jelentkezett. 

Székely szerint a szervezett bûnözés egy része áttelepedett a csatornaberuházásokra, így ezeknek a csoportoknak is érdekükben állhatott õt félreállítani. Késõbb ezt mondta: Azt, amit õk loptak, most rám akarják kenni." 

Nem mindenki hitt azonban Székely ártatlanságában és abban, hogy õ csak egy tõrbe csalt áldozat. A Fidesz-frakció egyik akkori tagja most az Origónak errõl úgy vélekedett: "Könnyû Katát táncba vinni. Székelyt már kezdetben sem az értékelvû politizálás vezette a kisgazdapártba,  sokkal inkább személyes érdekei és a politikai tõke kovácsolásának lehetõsége vonzotta." 

"Nem megyek csendben a vágóhídra" 

Tettenérésekor mentelmi joga miatt Székely Zoltánt nem vették azonnal õrizetbe, de megtették ezt december közepén. Székely akkoriban is azt hangoztatta, hogy koncepciós eljárás folyik ellene.  "Nem megyek csendben a vágóhídra" – mondta, és utalt arra, hogy a politikai lobbisták 10 százalékos jutalékért ígérik támogatások kijárását a kisgazdák minisztériumánál. 

Késõbb, 2001 januárjában hiába szembesítették a nyomozók Székelyt és Ballát, a három órán át tartó találkozón nem történt elõrelépés, továbbra is ellentmondás volt a vallomások között. Székely ragaszkodott ahhoz, hogy terhelõ dokumentumokról egyeztettek Ballával, bár utóbb elismerte, hogy a vállalkozó 30 millió forintot is felajánlott, amivel támogatni szeretné az FKGP-t. 

Balla olvasatában ugyanez a – késõbb 20 millióra apadt – támogatási összeg vesztegetési pénz volt,  amit állítása szerint Székely kért tõle cserébe azért, hogy ne lehetetlenítse el a szigethalmi csatornaberuházást. Az ügyben egyébként elõkerült több, Balla és Székely közti hangfelvétel, ám ezeket nem a nyomozók rögzítették, hanem Balla, és mint kiderült, nem tartalmaztak érdemi információt.

Gyorsan végigment az eljárás

Alig több, mint egy évvel a tettenérése után, 2001 decemberében kezdõdött Székely Zoltán büntetõpere. Elõzõleg a képviselõt átmenetileg kiengedték az elõzetes letartóztatásból, ám mivel megszegte a házi õrizet szabályait, a tárgyalás elõtt nem sokkal megint bevitték. Érdekes mellékszála volt az ügynek, hogy Székely a házkutatásakor lefoglalt iratok miatt 116 rendbeli államtitoksértés gyanújával feljelentette a fõvárosi fõügyészt. 

Mint arról az Origo is beszámolt, Székelyt nem csak a Balla-féle "húsz dokumentum" ügyében vádolták vesztegetéssel, hanem egy emõdi csatornaberuházás okán is. Utóbbi esetben a vádirat szerint pénzt kért vissza az állami támogatásból a polgármestertõl, amit Székely tagadott.  Székely és Balla bíróság elõtti szembesítése ugyanúgy eredménytelen volt, mint korábban, ráadásul a tárgyaláson az is kiderült, hogy a perdöntõnek szánt hangfelvételek egy része használhatatlan. 

Hat évet kapott, meglepõdött

A büntetõperben Székely hamis tanúzással gyanúsította meg az ellene valló tanúkat, és továbbra is tagadott, miközben Balla is többször változtatott terhelõ vallomásán. Az elsõ fokon ítélkezõ Fõvárosi Bíróság végül 2002 májusában vesztegetésben bûnösnek mondta ki Székelyt, ezért hat év letöltendõ börtönbüntetésre ítélte. 

Székely meghökkent az ítéleten, nem számított ilyen súlyos büntetésre.  Varga Zoltán bíró viszont úgy vélte, nem lehet "sem szavakban, sem években kifejezni a kárt, amit a vádlott okozott tettével az országnak". Székely az ítélethirdetés után azt mondta, összeesküvés áldozata, ami mögött befolyásos jobboldali politikusok és magas rangú ügyészek állnak. 

A fellebbezések miatt másodfokon a Legfelsõbb Bíróságon folytatódó perben 2002 decemberében született jogerõs ítélet. A bíróság a büntetést 6 évi fogházra változtatta, és a vádlottat 9 millió forint pénzbüntetésre ítélte. Mivel a hat évbe beleszámolták az elõzetesben leült másfél éves idõszakot is, így Székely kevesebb mint három év után, jó magaviselettel 2005-ben szabadult. 

Beindult az FKGP eróziója

A Székely-ügy indította el a kisgazdapárt szétzilálódását, ez vezetett Torgyán József bukásához, a koalíciós szakításhoz és több más kisgazda politikus elleni felelõsségre vonáshoz. A kisgazdapárt belsõ ügyeit jól ismerõ forrásunk szerint a bajok már korábban, még 2000 elején kezdõdtek azzal, hogy Orbán Viktor a Nemzeti Földalapba nem hagyott beleszólást Torgyán József agrárminiszternek. 

Informátorunk szerint  Orbán Viktor szándéka kezdetben az volt, hogy egyre engedetlenebb szövetségesét, az FKGP-t megszelídítse,  ha kell, szakadjon a frakció, és alakuljon ki egy Torgyánnal szembeni engedelmes szárny, ahogyan az az Antall-kormány alatt, 1991-ben, a külön frakcióba ülõ 36-ok "puccsa" idején történt. Akkor, 1991 nyarán választották Torgyánt pártelnöknek, de a frakció nagy része ezt nem ismerte el, ezzel a képviselõcsoport kettészakadt. 

Ez meg is történt: a kisgazdák szakadtak, ráadásul a Torgyán által felügyelt FTC-nél és a kisgazdák által irányított tárcáknál sorra buktak ki a gyanús ügyek, mint például a Szabadi-ügy. Szabadi Béla, az agrártárca államtitkára és társai ellen 2001-ben indult eljárás csalás, hûtlen kezelés és sikkasztás gyanújával. A bíróság Szabadit végül 2009-ben jogerõsen két év felfüggesztett börtönre ítélte. 

A Fidesznek az Origo forrásai szerint jól jött, hogy a Székely-ügy miatt a kisgazdák meggyengültek, a frakció szétszakadt, majd 2001 õszén Torgyán József miniszter lemondott.  Ám ami akkor jól jöhetett a Fidesznek, az hosszú távon visszaütött: sokak szerint a jobboldal 2002-es vereségéhez hozzájárult a megtépázott tekintélyû, torzsalkodó FKGP szavazói bázisának szétzilálódása.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Saját pártját és a kormánykoalíciót vezetõ Fideszt is meglepte állítólag annak idején a hír, amikor éppen 15 évvel ezelõtt, 2000. október 12-én húszmillió forint kenõpénz átvételekor tetten érték a kisgazda Székely Zoltánt. Õ volt az elsõ parlamenti képviselõ, akit a rendszerváltás után korrupcióért jogerõsen elítéltek. Három évet ült.<|im_end|>