Népszava Padlóra írt titkos naplót találtak francia kastélyban
Egy alpesi francia falu kastélyának padlódeszkáira írta titkos naplóját egy 19. századi ács. Az őszinte feljegyzésekből kirajzolódik az egykori falusiak élete.
A különleges naplót a Picomtal kastély új tulajdonosai találták meg, mikor felújították az épület emeleti szobáit. A ceruzás írás a padlólapok alsó felén rejtőzött, így azt csak a deszkák felszedésekor lehetett észrevenni.  A feljegyzéseket a dátumok szerint 1880 és 1881 között Joachim Martin készítette - idézi a  BBC cikkét az MTI.
A kutatás hamar kiderítette, hogy Martint bízta meg a kastély akkori tulajdonosa a parkettázással. Az ács különleges naplójából kiderül, hogy az utókornak szánta a feljegyzéseket. A 72 rövidebb-hosszabb naplórészlet némelyike pusztán a tényeket sorolja, másokban azonban személyes érzelmeit is megosztja a leendő olvasóval.
„Egy egyszerű mesterember szavai. Nagyon személyes dolgokról számol be, mert tudja, hogy azokat senki sem fogja elolvasni, csak valamikor a távoli jövőben” - mondta el Jacques-Olivier Boudon, a Sorbonne Egyetem történésze.
Joachim a szextől a bűntetteken át a vallásig számos témát felhoz, és ezzel rendkívüli bepillantást enged a kastély falain túli kis település, Les Crottes (ma: Crots) lakóinak életébe.
A napló legsokkolóbb bejegyzése egy gyermekgyilkosságot idéz fel, amely 12 évvel később is üldözte Joachimot. "1868-ban éjféltájban elhaladtam egy istálló ajtaja előtt. Nyöszörgést hallottam. Egy régi barátom szeretője volt, aki éppen vajúdott" - írta.
"Ez a bűnöző most megpróbálta elbaltázni a házasságomat. Csak egy szót kéne szólnom, rámutatni az istállóra, és mind a börtönben végeznék. De nem teszem. Gyermekkori barátom. Az anyja pedig az apám szeretője" – írta.
Joachim naplója szerint az olyan falvakban, mint Les Crottes, a gyermekgyilkosság tabu volt, a népek tudták, hogy megtörténik, de senki sem beszélt róla. Nagyon is elképzelhető, hogy a titok terhe vezette Joachimot a naplóírásra. A másik ok a helyi pap elleni haragja lehetett.
Az 1880-as években gyors változások zajlottak, létrejött a harmadik francia köztársaság, a monarchia a végét járta, országszerte reformok zajlottak, amelyek az egyház hatalmát is korlátozták. Joachim örült a reformoknak, részben személyes érzelmei miatt, ugyanis utálta Lagier abbét, aki szerinte a gyónást használta ki szexuális vágyai kielégítésére, és nagy nőfaló hírében állt.
Mint egy bejegyzésben írta: az abbé beleártotta magát a családi ügyekbe, a gyónás ürügyén arról faggatózott, hogy ki hogyan szeretkezik a feleségével. "Tudni akarja, hogy hány alkalommal egy hónapban", és azt is, hogy milyen pozitúrában.
Boudon szerint akkoriban nem volt ritka, hogy a papok ilyen kérdéseket tettek fel a hívőknek azon a vallási alapon, hogy irtsák a nem gyermeknemzés céljából történő szexuális együttlétet. Az epizód feljegyzése azonban azt jelzi, hogy ez a gyakorlat inkább az egyházellenességet növelte. Bourdon kutatásai kiderítették, hogy a gyülekezet és az abbé közötti feszültség tovább nőtt: 1884-ben azt kérték a hívők, hogy váltsák le Lagier-t. Számos levél támogatta a petíciót, közülük az egyiket Joachim írta. A levelek részben arra hivatkoznak, hogy az abbé megsérti a gyónási titkokat. De azt is írták, hogy szörnyen alkalmatlan doktor.
Másik érdekesség, hogy a falu nem katolikus papot kért az abbé helyett, hanem protestánst, annak ellenére, hogy Les Crottes-ben alig akadtak protestáns hívők, bár Joachim anyja éppen egy volt közülük. Boudon szerint ez azt mutatja, hogy az emberek fejében a katolicizmus és a protestantizmus között nem volt olyan éles különbségtétel, mint gondolták, egy házas lelkipásztor éppenséggel szimpatikus volt számukra.
"Boldog Halandó. Mikor engem olvasol, én már nem leszek többé. Légy okosabb annál, mint én voltam 15 és 25 éves korom között, amikor csak a szerelemért és az alkoholért éltem, keveset tettem és sokat költöttem. Hegedűs voltam" - írta magáról az ács. Joachim Martinról kevés maradt fenn. 1842-ben született és 1897-ben hunyt el. Fiatalemberként ünnepségeken hegedült. Négy gyermeke született. Nem tudni, hogy készült-e róla valaha fénykép. Boudon szerint az ács nyilvánvalóan okos és érzékeny ember volt. Naplóját kifejezetten a halála utáni időknek, egy jövendőbeli olvasónak szánta. "A történetem rövid és őszinte és egyenes, mivel rajtad kívül senki sem látja majd, mit írtam" - fogalmazott a padlódeszkán.
A József Attila-díjas alkotó szerdán, élete 83. évében halt meg.
Elhunyt Papp Tibor író, költő, tipográfus. A József Attila-díjas alkotó, a magyar avantgárd meghatározó személyisége, a párizsi Magyar Műhely alapító szerkesztője szerdán Budapesten, élete 83. évében halt meg – közölte a Magyar Írószövetség és a Magyar Műhely csütörtökön az MTI-vel. Papp Tibor 1936. április 2-án született Tokajban. Középiskolai tanulmányait a debreceni Szent József Gimnázium jogelődjének intézményében, a Piarista Gimnáziumban kezdte meg, majd az egyházi iskolák államosítása után a rendszernek nem tetsző családi háttere miatt a Fazekas Mihály Gimnáziumban folytatta tanulmányait. A kommunista diktatúrában családját osztályellenségnek tartották, ezért érettségi után kiváló tanulmányai ellenére sem vették fel az egyetemre. Így az egri Lakatosárugyárban lemezlakatosi szakmunkás képesítést szerzett, Miskolcon, Csongrádon, Debrecenben és Budapesten dolgozott. Az 1956-os forradalom idején Budapesten egy MTI-fotósnak segédkezett, később az ávósok keresni kezdték, emiatt 1957-ben menekülnie kellett az országból. 1957 és 1960 között Ford-ösztöndíjas volt, a Liége-i Műszaki Egyetemen diplomát szerzett, majd egyik alapítója lett a Dialogue című belga folyóiratnak. 1961-ben érkezett Párizsba, ahol szabadhallgató lett a Sorbonne-on, közben a Szabad Európa Rádió, valamint a Francia Rádió magyar adása külső munkatársa lett. Kitanulta a nyomdászmesterséget is. 1962-ben barátaival, pályatársaival közösen megalapította a magyar emigráció egyik legfontosabb irodalmi lapját, a hetvenes évek elejére avantgárd irodalmi fórummá váló Magyar Műhelyt, amely 1989-ig Párizsban jelent meg, a rendszerváltás után pedig Budapesten jelenik meg. Papp Tibor 1985-től a Polyphonix nemzetközi modern költői fesztivál alelnöke, tagja volt a Société de Bibliologie et de Schématisationnak, ahol a tipográfiai kutatócsoport vezetőjévé választották. 1992-ben a Francia Írószövetség vezetőségi tagja lett, 1997-ben a Le Temps des Cerises könyvkiadónál a Collection Union des Écrivains sorozat igazgatójává nevezték ki. Egyik alapítója és szerkesztője volt a vizuális irodalom egyik legjelentősebb, nemzetközileg is elismert fórumának, a Magyar Műhelynek, a d'atelier című folyóiratnak és könyvkiadónak, valamint az első nemzetközi, csak számítógépen generált műveket közlő irodalmi folyóiratnak, a párizsi Alire-nek is. A kilencvenes évek elején újra megtalálta Budapesten otthonát, Párizst pedig megtartotta második hazájául. Harmincnál is több könyvet publikált, írt prózai műveket, önéletrajzi ihletettségű regényeket, verseket, vizuális költeményeket, esszéket, tanulmányokat. Ő alkotta meg az első magyar automatikus versgenerátort: a Disztichon Alfa (1994) mágneslemeze hatmilliárd verseskötet anyagát rejti. A 2000-ben megjelent Hinta-palinta című művében a generált verseken, szövegen kívül a költő már vizuális költeményeket és hangverseket is létrehozott az általa írt számítógépes programmal. A Magyar Írószövetségben több cikluson át volt választmányi tag. Munkásságáról két monográfia jelent meg: Bohár András Papp Tibor című kötete 2002-ben, Kelemen Erzsébet Testet öltött szavak – Papp Tibor vizuális költészete című könyve 2012-ben. Irodalmi és közéleti munkásságát A Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztjével (1996) és József Attila-díjjal (2003) ismerték el. Temetéséről később intézkednek.
A francia válogatott tagjai csak elvétve csillogtatták meg egyéni erényeiket, a csapategység jelentette a döntő különbséget.
Nincs hely egyetlen francia játékosnak sem a vb álomcsapatában, legalábbis a WhoScored statisztikai szaklap számításai szerint. A WhoScored egy bonyolult algoritmus alapján értékeli a játékosok pályán nyújtott teljesítményét, a futballisták pedig minden mérkőzés után nagyjából 200 statisztikai mérőszám alapján kapnak egy értékelést 1 és 10 között. Szubjektivitás tehát kizárva.
Az objektivitáson alapuló álomcsapat kapuját a dánok tizenegyesölő hálóőre, Kasper Schmeichel őrzi, a védelemben a horvátok ellen hosszabbításban betaláló Mario Fernandes (orosz), a háromgólos kolumbiai Yerry Mina, a Dél-Korea ellen győztes találatot jegyző Andreas Granqvist (svéd) és Marcelo (brazil) kap helyet. A középpályán tűnik fel az angolok utolsó vb-gólját szerző Kieran Trippier, aki a legtöbb gólhelyzetet teremtette a vb-n, továbbá a legtöbb kulcspasszt kiosztó Kevin de Bruyne (belga), a torna legjobb játékosának járó díjat elnyerő Luka Modric (horvát) és a brazil Neymar. A támadó szekcióban a tornát hat találattal záró Harry Kane kap helyet, aki a gólkirálynak járó Aranycipőt hódította el, társa pedig a belgáktól legtöbb sikeres cselt bemutató Eden Hazard, aki a legmagasabb átlagpontszámot kapta a vb teljes mezőnyében.
Sok hűhó semmiért, túlzóan akár így is jellemezhetnénk teljesítményüket, ugyanis a franciák annyira szervezetten futballoztak, hogy egyik meccsükön sem volt az az ember benyomása, hogy vesztesen távoznak a pályáról. Szubjektíven nézve viszont akár Raphael Varane, Lucas Hernández, Paul Pogba, Antoine Griezmann vagy Kylian Mbappé neve kapcsán is számtalan indokot lehetne találni arra, miért érdemes őket az álomcsapatba tenni.
A fogadóirodák a vb lezárultával pedig frissítették oddsaikat az Aranylabda-szavazás kapcsán. A bukmékereknél továbbra is a Juventushoz szerződő Cristiano Ronaldo a favorit, ám Mbappé, Griezmann és Modric sikerére is kevesebb pénzt fizetnének, mint Lionel Messiére.
És ha már szóba került a PSG 19 éves gólzsákja, Mbappé még a torna előtt jelezte egyetlen petákot sem fogad el, amiért a címeres mezért kiteszi szívét lelkét. Végül közel 500 ezer dollárt keresett, ezt az összeget pedig a Premiers de Cordée nevű szervezetnek adományozza, amely beteg gyerekeknek biztosít sportolási lehetőséget, edzéseket és tornákat szervez. Azóta pedig úgy hírlik, a Barcelona középhátvédje, a még Kamerunban született Samuel Umtiti is ezt az utat választotta.
A francia válogatott tagjai jókora ünneplésben vettek részt a döntőt követően, most pedig eljött az ideje, hogy beváltsák vb-t megelőző fogalmaikat. Adil Rami ugyan egyetlen percet sem töltött a pályán, máris szaván fogták. A rutinos bekk azt ígérte, hogy vb-arany esetén kiáll egy mérkőzésre a kétszeres olimpiai bajnok cselgáncsozóval, Teddy Rinerrel. A TF1 francia televízió pedig gyorsan össze is hozta a párbajt. Az újdonsült világbajnokok közül Nabil Fékir és Olivier Giroud koponyája kopaszra borotválását vállalta, Thomas Lemar befesti a haját, Hugo Lloris kocsmatúrára hivatalos Nizzában, Blaise Matuidi pedig arra vállalkozott, hogy Párizsból elbiciklizik a nagyjából 800 kilométerre fekvő Torinóba.
Ami a mögöttünk hagyott vb-t illeti, a változás szele már megcsapta a viadalt, ugyanis debütált a videóbíró. A tapasztalatok többnyire pozitívak, ám a működésén még jócskán lehet javítani. A következő, katari vb-t pedig már nem nyáron rendezik, s talán már nem csak 32 csapat vesz részt rajta. A Nemzetközi Labdarúgó-szövetség 2026-ban már biztosan 48 csapattal fogja szervezni a tornát, sőt, a lobbi elindult, hogy már 2022-ben, Katarban is 48-an legyenek.
Emellett pedig a sörözős nyári meccsnézéseket is elfelejthetjük, hiszen a viadalt 2022. november 21. és december 18. között tartják.
ígéretek Franciaország napló videóbíró világbajnokság XIX. század Katar irodalom
<|im_start|>user
A különleges naplót a Picomtal kastély új tulajdonosai találták meg, mikor felújították az épület emeleti szobáit. A ceruzás írás a padlólapok alsó felén rejtőzött, így azt csak a deszkák felszedésekor lehetett észrevenni.  A feljegyzéseket a dátumok szerint 1880 és 1881 között Joachim Martin készítette - idézi a  BBC cikkét az MTI.
A kutatás hamar kiderítette, hogy Martint bízta meg a kastély akkori tulajdonosa a parkettázással. Az ács különleges naplójából kiderül, hogy az utókornak szánta a feljegyzéseket. A 72 rövidebb-hosszabb naplórészlet némelyike pusztán a tényeket sorolja, másokban azonban személyes érzelmeit is megosztja a leendő olvasóval.
„Egy egyszerű mesterember szavai. Nagyon személyes dolgokról számol be, mert tudja, hogy azokat senki sem fogja elolvasni, csak valamikor a távoli jövőben” - mondta el Jacques-Olivier Boudon, a Sorbonne Egyetem történésze.
Joachim a szextől a bűntetteken át a vallásig számos témát felhoz, és ezzel rendkívüli bepillantást enged a kastély falain túli kis település, Les Crottes (ma: Crots) lakóinak életébe.
A napló legsokkolóbb bejegyzése egy gyermekgyilkosságot idéz fel, amely 12 évvel később is üldözte Joachimot. "1868-ban éjféltájban elhaladtam egy istálló ajtaja előtt. Nyöszörgést hallottam. Egy régi barátom szeretője volt, aki éppen vajúdott" - írta.
"Ez a bűnöző most megpróbálta elbaltázni a házasságomat. Csak egy szót kéne szólnom, rámutatni az istállóra, és mind a börtönben végeznék. De nem teszem. Gyermekkori barátom. Az anyja pedig az apám szeretője" – írta.
Joachim naplója szerint az olyan falvakban, mint Les Crottes, a gyermekgyilkosság tabu volt, a népek tudták, hogy megtörténik, de senki sem beszélt róla. Nagyon is elképzelhető, hogy a titok terhe vezette Joachimot a naplóírásra. A másik ok a helyi pap elleni haragja lehetett.
Az 1880-as években gyors változások zajlottak, létrejött a harmadik francia köztársaság, a monarchia a végét járta, országszerte reformok zajlottak, amelyek az egyház hatalmát is korlátozták. Joachim örült a reformoknak, részben személyes érzelmei miatt, ugyanis utálta Lagier abbét, aki szerinte a gyónást használta ki szexuális vágyai kielégítésére, és nagy nőfaló hírében állt.
Mint egy bejegyzésben írta: az abbé beleártotta magát a családi ügyekbe, a gyónás ürügyén arról faggatózott, hogy ki hogyan szeretkezik a feleségével. "Tudni akarja, hogy hány alkalommal egy hónapban", és azt is, hogy milyen pozitúrában.
Boudon szerint akkoriban nem volt ritka, hogy a papok ilyen kérdéseket tettek fel a hívőknek azon a vallási alapon, hogy irtsák a nem gyermeknemzés céljából történő szexuális együttlétet. Az epizód feljegyzése azonban azt jelzi, hogy ez a gyakorlat inkább az egyházellenességet növelte. Bourdon kutatásai kiderítették, hogy a gyülekezet és az abbé közötti feszültség tovább nőtt: 1884-ben azt kérték a hívők, hogy váltsák le Lagier-t. Számos levél támogatta a petíciót, közülük az egyiket Joachim írta. A levelek részben arra hivatkoznak, hogy az abbé megsérti a gyónási titkokat. De azt is írták, hogy szörnyen alkalmatlan doktor.
Másik érdekesség, hogy a falu nem katolikus papot kért az abbé helyett, hanem protestánst, annak ellenére, hogy Les Crottes-ben alig akadtak protestáns hívők, bár Joachim anyja éppen egy volt közülük. Boudon szerint ez azt mutatja, hogy az emberek fejében a katolicizmus és a protestantizmus között nem volt olyan éles különbségtétel, mint gondolták, egy házas lelkipásztor éppenséggel szimpatikus volt számukra.
"Boldog Halandó. Mikor engem olvasol, én már nem leszek többé. Légy okosabb annál, mint én voltam 15 és 25 éves korom között, amikor csak a szerelemért és az alkoholért éltem, keveset tettem és sokat költöttem. Hegedűs voltam" - írta magáról az ács. Joachim Martinról kevés maradt fenn. 1842-ben született és 1897-ben hunyt el. Fiatalemberként ünnepségeken hegedült. Négy gyermeke született. Nem tudni, hogy készült-e róla valaha fénykép. Boudon szerint az ács nyilvánvalóan okos és érzékeny ember volt. Naplóját kifejezetten a halála utáni időknek, egy jövendőbeli olvasónak szánta. "A történetem rövid és őszinte és egyenes, mivel rajtad kívül senki sem látja majd, mit írtam" - fogalmazott a padlódeszkán.
A József Attila-díjas alkotó szerdán, élete 83. évében halt meg.
Elhunyt Papp Tibor író, költő, tipográfus. A József Attila-díjas alkotó, a magyar avantgárd meghatározó személyisége, a párizsi Magyar Műhely alapító szerkesztője szerdán Budapesten, élete 83. évében halt meg – közölte a Magyar Írószövetség és a Magyar Műhely csütörtökön az MTI-vel. Papp Tibor 1936. április 2-án született Tokajban. Középiskolai tanulmányait a debreceni Szent József Gimnázium jogelődjének intézményében, a Piarista Gimnáziumban kezdte meg, majd az egyházi iskolák államosítása után a rendszernek nem tetsző családi háttere miatt a Fazekas Mihály Gimnáziumban folytatta tanulmányait. A kommunista diktatúrában családját osztályellenségnek tartották, ezért érettségi után kiváló tanulmányai ellenére sem vették fel az egyetemre. Így az egri Lakatosárugyárban lemezlakatosi szakmunkás képesítést szerzett, Miskolcon, Csongrádon, Debrecenben és Budapesten dolgozott. Az 1956-os forradalom idején Budapesten egy MTI-fotósnak segédkezett, később az ávósok keresni kezdték, emiatt 1957-ben menekülnie kellett az országból. 1957 és 1960 között Ford-ösztöndíjas volt, a Liége-i Műszaki Egyetemen diplomát szerzett, majd egyik alapítója lett a Dialogue című belga folyóiratnak. 1961-ben érkezett Párizsba, ahol szabadhallgató lett a Sorbonne-on, közben a Szabad Európa Rádió, valamint a Francia Rádió magyar adása külső munkatársa lett. Kitanulta a nyomdászmesterséget is. 1962-ben barátaival, pályatársaival közösen megalapította a magyar emigráció egyik legfontosabb irodalmi lapját, a hetvenes évek elejére avantgárd irodalmi fórummá váló Magyar Műhelyt, amely 1989-ig Párizsban jelent meg, a rendszerváltás után pedig Budapesten jelenik meg. Papp Tibor 1985-től a Polyphonix nemzetközi modern költői fesztivál alelnöke, tagja volt a Société de Bibliologie et de Schématisationnak, ahol a tipográfiai kutatócsoport vezetőjévé választották. 1992-ben a Francia Írószövetség vezetőségi tagja lett, 1997-ben a Le Temps des Cerises könyvkiadónál a Collection Union des Écrivains sorozat igazgatójává nevezték ki. Egyik alapítója és szerkesztője volt a vizuális irodalom egyik legjelentősebb, nemzetközileg is elismert fórumának, a Magyar Műhelynek, a d'atelier című folyóiratnak és könyvkiadónak, valamint az első nemzetközi, csak számítógépen generált műveket közlő irodalmi folyóiratnak, a párizsi Alire-nek is. A kilencvenes évek elején újra megtalálta Budapesten otthonát, Párizst pedig megtartotta második hazájául. Harmincnál is több könyvet publikált, írt prózai műveket, önéletrajzi ihletettségű regényeket, verseket, vizuális költeményeket, esszéket, tanulmányokat. Ő alkotta meg az első magyar automatikus versgenerátort: a Disztichon Alfa (1994) mágneslemeze hatmilliárd verseskötet anyagát rejti. A 2000-ben megjelent Hinta-palinta című művében a generált verseken, szövegen kívül a költő már vizuális költeményeket és hangverseket is létrehozott az általa írt számítógépes programmal. A Magyar Írószövetségben több cikluson át volt választmányi tag. Munkásságáról két monográfia jelent meg: Bohár András Papp Tibor című kötete 2002-ben, Kelemen Erzsébet Testet öltött szavak – Papp Tibor vizuális költészete című könyve 2012-ben. Irodalmi és közéleti munkásságát A Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztjével (1996) és József Attila-díjjal (2003) ismerték el. Temetéséről később intézkednek.
A francia válogatott tagjai csak elvétve csillogtatták meg egyéni erényeiket, a csapategység jelentette a döntő különbséget.
Nincs hely egyetlen francia játékosnak sem a vb álomcsapatában, legalábbis a WhoScored statisztikai szaklap számításai szerint. A WhoScored egy bonyolult algoritmus alapján értékeli a játékosok pályán nyújtott teljesítményét, a futballisták pedig minden mérkőzés után nagyjából 200 statisztikai mérőszám alapján kapnak egy értékelést 1 és 10 között. Szubjektivitás tehát kizárva.
Az objektivitáson alapuló álomcsapat kapuját a dánok tizenegyesölő hálóőre, Kasper Schmeichel őrzi, a védelemben a horvátok ellen hosszabbításban betaláló Mario Fernandes (orosz), a háromgólos kolumbiai Yerry Mina, a Dél-Korea ellen győztes találatot jegyző Andreas Granqvist (svéd) és Marcelo (brazil) kap helyet. A középpályán tűnik fel az angolok utolsó vb-gólját szerző Kieran Trippier, aki a legtöbb gólhelyzetet teremtette a vb-n, továbbá a legtöbb kulcspasszt kiosztó Kevin de Bruyne (belga), a torna legjobb játékosának járó díjat elnyerő Luka Modric (horvát) és a brazil Neymar. A támadó szekcióban a tornát hat találattal záró Harry Kane kap helyet, aki a gólkirálynak járó Aranycipőt hódította el, társa pedig a belgáktól legtöbb sikeres cselt bemutató Eden Hazard, aki a legmagasabb átlagpontszámot kapta a vb teljes mezőnyében.
Sok hűhó semmiért, túlzóan akár így is jellemezhetnénk teljesítményüket, ugyanis a franciák annyira szervezetten futballoztak, hogy egyik meccsükön sem volt az az ember benyomása, hogy vesztesen távoznak a pályáról. Szubjektíven nézve viszont akár Raphael Varane, Lucas Hernández, Paul Pogba, Antoine Griezmann vagy Kylian Mbappé neve kapcsán is számtalan indokot lehetne találni arra, miért érdemes őket az álomcsapatba tenni.
A fogadóirodák a vb lezárultával pedig frissítették oddsaikat az Aranylabda-szavazás kapcsán. A bukmékereknél továbbra is a Juventushoz szerződő Cristiano Ronaldo a favorit, ám Mbappé, Griezmann és Modric sikerére is kevesebb pénzt fizetnének, mint Lionel Messiére.
És ha már szóba került a PSG 19 éves gólzsákja, Mbappé még a torna előtt jelezte egyetlen petákot sem fogad el, amiért a címeres mezért kiteszi szívét lelkét. Végül közel 500 ezer dollárt keresett, ezt az összeget pedig a Premiers de Cordée nevű szervezetnek adományozza, amely beteg gyerekeknek biztosít sportolási lehetőséget, edzéseket és tornákat szervez. Azóta pedig úgy hírlik, a Barcelona középhátvédje, a még Kamerunban született Samuel Umtiti is ezt az utat választotta.
A francia válogatott tagjai jókora ünneplésben vettek részt a döntőt követően, most pedig eljött az ideje, hogy beváltsák vb-t megelőző fogalmaikat. Adil Rami ugyan egyetlen percet sem töltött a pályán, máris szaván fogták. A rutinos bekk azt ígérte, hogy vb-arany esetén kiáll egy mérkőzésre a kétszeres olimpiai bajnok cselgáncsozóval, Teddy Rinerrel. A TF1 francia televízió pedig gyorsan össze is hozta a párbajt. Az újdonsült világbajnokok közül Nabil Fékir és Olivier Giroud koponyája kopaszra borotválását vállalta, Thomas Lemar befesti a haját, Hugo Lloris kocsmatúrára hivatalos Nizzában, Blaise Matuidi pedig arra vállalkozott, hogy Párizsból elbiciklizik a nagyjából 800 kilométerre fekvő Torinóba.
Ami a mögöttünk hagyott vb-t illeti, a változás szele már megcsapta a viadalt, ugyanis debütált a videóbíró. A tapasztalatok többnyire pozitívak, ám a működésén még jócskán lehet javítani. A következő, katari vb-t pedig már nem nyáron rendezik, s talán már nem csak 32 csapat vesz részt rajta. A Nemzetközi Labdarúgó-szövetség 2026-ban már biztosan 48 csapattal fogja szervezni a tornát, sőt, a lobbi elindult, hogy már 2022-ben, Katarban is 48-an legyenek.
Emellett pedig a sörözős nyári meccsnézéseket is elfelejthetjük, hiszen a viadalt 2022. november 21. és december 18. között tartják.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egy alpesi francia falu kastélyának padlódeszkáira írta titkos naplóját egy 19. századi ács. Az őszinte feljegyzésekből kirajzolódik az egykori falusiak élete.<|im_end|>