Idén is kapós "bármely szakos" tanár, csak legyen, aki matekot, magyart, angolt tanít
A most kezdődő tanévet is tanárhiánnyal kezdi több iskola, elithelyeken sincs feltöltve minden állás. A szakszervezet szerint baj van, az Emmi szerint nincs.
Ha útközben lát fejlesztőpedagógust, hozza őt is magával

– egy héttel az iskolakezdés előtt az egyik fővárosi elitgimnázium igazgatója ezzel viccelődött az intézmény után érdeklődő egyik olvasónknak. Más iskolákban ennél komolyabb a baj. Csak néhány példa:

-   a Magyar Gyula Kertészeti Szakgimnázium és Szakközépiskola a Közigállás oldalon informatika, magyar, angol, matematika, biológia és történelem szakos tanárt keresett.
-   A Kaposvári Tankerületi Központ magyar, matematika, fizika, informatika, német, biológia, rajz, technika, történelem szakos tanárt szeretett volna leigazolni.
-   A Kelet-Pesti Tankerületi Központnál is vannak befoltozandó lyukak: földrajz, biológia, klarinét, fuvola, testnevelés (háromszor), angol és matematika, kémia szakos tanárra szeretett volna szert tenni.

Mindezt egy héttel az iskolakezdés előtt. A legfőbb álláskereső fórumon többször is megnéztük a hirdetéseket, az oldal augusztus 21-én 941 találatot adott ki pedagógusra (jellemzően óvodapedagógust keresnek), tanárra 1360-at, tanítóra 411-et, óvodapedagógusra pedig 626-ot. Augusztus 22-én a tanár szóra már csak 1153 találat jelent meg, ma pedig 1064, vagyis az állásokat azért valamilyen szinten sikerül feltölteni.

Több helyen

-   matek-fizika, vagy fizika-bármilyen szakos
-   magyar-bármilyen szakos
-   informatika-bármilyen szakos
-   angol-bármilyen szakos

tanárt keresnek. Tavaly is voltak ugyanilyen hirdetések.

Bár a kormány irtózik a "tanárhiány" kifejezéstől, ez régóta probléma, és úgy tűnik, egyre nagyobb. Összehasonlításképp: júliusban, az évzárás után az Eduline még 3600 betöltetlen állásról írt, míg egy évvel korábban, ugyanabban az időszakban még csak 2000-et tudtunk összeszámolni. Tavaly közvetlenül a becsengetés előtt "csak" durván hétszázas hiány volt országosan.

Akkor a Szülői Hang nevű szervezet tavaly térképre vitte tanárhiányt, a szülőktől pedig elképesztő visszajelzéseket kaptak. Az egyik akkor azt írta,

  három gyermekem három különböző iskolában tanul, és mindegyik iskolában hiányzik matematika-, magyar-, történelem- és nyelvtanár, pedig ezek a felvételi szempontjából fontosak. A természettudományos tantárgyakat összevissza tanítják, most éppen a testneveléstanárok álltak csatarendbe.

A Szülői Hang kérdőívét több mint ötezer szülő töltötte ki, csak a fenti idézetben szereplő visszajelzésekhez hasonlókból 1300-at szedtek ki. Idén is készülnek hasonlóra, hogy lássák, változott-e bármi. Tavaly az Index a Klebelsberg Központ (KK) adatai alapján azt írta, 4325 tanár hiányzik az állami általános iskolákból és gimnáziumokból, a KK szerint ez "álhír" volt, a valós hiányt 1-2 százalékosra tették (ami amúgy 1700-3400 tanárt jelent). A friss adatokra rákérdeztük, válaszukkal a cikket frissítjük.

Szakszervezet: baj van. Minisztérium: nincs baj

Szűcs Tamás, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének elnöke pár napja 1500-as csúcsot tapasztalt, azt mondja, nem csoda, hogy az álláshirdetések száma nyár vége felé csökken. A hullámzásnak szezonális okai vannak: iskolai év végén sokan felmondanak, majd augusztus 20-ig csökken a szám, mert sokan elhelyezkednek. Aztán jön egy második hullám, sokan ugyanis augusztus 20. után jelentik be felmondásukat, ekkor megint megemelkednek a számok.

A Klebelsberg Központ tavaly azzal érvelt, nincs országos pedagógushiány, csak természetes fluktuációról van szó, ami a tanárok élethelyzetének változásából, nyugdíjazásából, gyerekvállalásból fakad.

Az Emmi a hvg.hu megkeresésére pont ugyanezzel érvelt. A tárca szerint most sincs országos pedagógushiány, amit látunk csak a természetes fluktuáció része: „Az iskolákban – ahogy az előző években is – nyáron van fluktuáció, ha váltanak, akkor ilyenkor váltanak álláshelyet a pedagógusok, ez a folyamat ezekben a hetekben is zajlik.

A pedagógusok összlétszáma érdemben változatlan, összesen 170 000 pedagógus dolgozik a magyar köznevelésben. Végleges adatokat a tanév elején lehet majd látni, hogy pontosan hol, mennyi pedagógus dolgozik, és maradt-e ellátatlan feladat egy intézményben."

Majd hozzátették, a pedagógus-utánpótlás érdekében az elmúlt években számos intézkedés történt, például átlagosan 50 százalékkal emelték a béreket, ösztöndíjjal motiválják a pedagógus pályára készülő fiatalokat.

Nem vonzó a szakma a PDSZ szerint

De valahogy ezek az intézkedések mintha még nem lennének elegendőek. Egyre kevesebben vállalják a pedagógusi munkát, egyre kevesebben lesznek tanárok, a felvételt nyert pedagógushallgatók jelentős része lemorzsolódik, a végzett diákok 30 százaléka egy éven belül, további 30 százaléka pedig 5-6 éven belül hagyja el a pályát – mondja Szűcs Tamás.

  Nem vonzó a pedagógus szakma.

Mit lehetne tenni? Növelni kellene a pályakezdők bérét, és ezt a kormány is érzi, mondja Szűcs, ezért csökkentették le a pályakezdő gyakornoki időt két évről egyre, így hamarabb megkapják a bruttó 40 ezer forintos emelést. De ez nem megoldás, mert így is csak nettó 140-150 ezer forintra emelkedik a bér, amiből nem lehet a fővárosban megélni. A fiatal pedagógusok nemrég elkeseredett posztokban mutatták be, mennyit keresnek valójában.

Bár az Emmi azzal érvel, stabil a 170 ezres tanárlétszám, ez a szám csalóka: a kötelező óraszám emelésével, a minden napos testneveléssel és a gyerekek 16 óráig tartó foglalkoztatásával több az elfoglaltság is,

  tehát ugyanarra a pedagóguslétszámra több munka elvégzése hárul.

A PDSZ elnöke szerint az alapokon is változtatni kellene, sok korszerűtlen szabály zárja kalodába a pedagógusokat, a még mindig nagy mértékű központosítás visszafogja a kreativitást. Ebben nem nagyon várható változás.

Erős a kontraszelekció

A Szülői Hang egyik alapítója, Miklós György a hvg.hu-nak arról beszélt, nem csak arról van szó, hogy hány ezer tanár hiányzik a rendszerből, a gyakori cserélődés és foltozgatás kihat az oktatás egészére. A gyerekek is megsínylik, ha – adott esetben éven belül is – új tanárt kapnak, mert így nem alakul ki az érzelmi stabilitás, minden alkalommal változik a módszer, a megközelítés, ami Miklós szerint nem jó.

A kevesebb tanár mellett nagyobbak lehetnek az osztályok is, lehetetlenné válhat a csoportbontás, ami a nyelvoktatásban fontos lenne. A hiány a kontraszelekciónak is kedvez, sok olyan pedagógus is a pályán marad, akinek nem kellene, sokszor az igazgató is tudja, hogy nem kellene felvennie az illetőt, de nincs más választása. Miklós szerint tízezres számban kéne pedagógusokat a pályára vonzani, hogy minőségi legyen a közoktatás. A nekik visszajelző szülők a tanárok körülbelül felének munkájával alapvetően elégedettek, negyedük munkájával viszont kifejezetten elégedetlenek. Optimizmusra nincs ok, mondja Miklós, a pedagógusok korfája elöregedett, sok a pályaelhagyó, kevés az új belépő.
Emmi pedagógusok tanárhiány PDSZ közoktatás
<|im_start|>user
Ha útközben lát fejlesztőpedagógust, hozza őt is magával

– egy héttel az iskolakezdés előtt az egyik fővárosi elitgimnázium igazgatója ezzel viccelődött az intézmény után érdeklődő egyik olvasónknak. Más iskolákban ennél komolyabb a baj. Csak néhány példa:

-   a Magyar Gyula Kertészeti Szakgimnázium és Szakközépiskola a Közigállás oldalon informatika, magyar, angol, matematika, biológia és történelem szakos tanárt keresett.
-   A Kaposvári Tankerületi Központ magyar, matematika, fizika, informatika, német, biológia, rajz, technika, történelem szakos tanárt szeretett volna leigazolni.
-   A Kelet-Pesti Tankerületi Központnál is vannak befoltozandó lyukak: földrajz, biológia, klarinét, fuvola, testnevelés (háromszor), angol és matematika, kémia szakos tanárra szeretett volna szert tenni.

Mindezt egy héttel az iskolakezdés előtt. A legfőbb álláskereső fórumon többször is megnéztük a hirdetéseket, az oldal augusztus 21-én 941 találatot adott ki pedagógusra (jellemzően óvodapedagógust keresnek), tanárra 1360-at, tanítóra 411-et, óvodapedagógusra pedig 626-ot. Augusztus 22-én a tanár szóra már csak 1153 találat jelent meg, ma pedig 1064, vagyis az állásokat azért valamilyen szinten sikerül feltölteni.

Több helyen

-   matek-fizika, vagy fizika-bármilyen szakos
-   magyar-bármilyen szakos
-   informatika-bármilyen szakos
-   angol-bármilyen szakos

tanárt keresnek. Tavaly is voltak ugyanilyen hirdetések.

Bár a kormány irtózik a "tanárhiány" kifejezéstől, ez régóta probléma, és úgy tűnik, egyre nagyobb. Összehasonlításképp: júliusban, az évzárás után az Eduline még 3600 betöltetlen állásról írt, míg egy évvel korábban, ugyanabban az időszakban még csak 2000-et tudtunk összeszámolni. Tavaly közvetlenül a becsengetés előtt "csak" durván hétszázas hiány volt országosan.

Akkor a Szülői Hang nevű szervezet tavaly térképre vitte tanárhiányt, a szülőktől pedig elképesztő visszajelzéseket kaptak. Az egyik akkor azt írta,

  három gyermekem három különböző iskolában tanul, és mindegyik iskolában hiányzik matematika-, magyar-, történelem- és nyelvtanár, pedig ezek a felvételi szempontjából fontosak. A természettudományos tantárgyakat összevissza tanítják, most éppen a testneveléstanárok álltak csatarendbe.

A Szülői Hang kérdőívét több mint ötezer szülő töltötte ki, csak a fenti idézetben szereplő visszajelzésekhez hasonlókból 1300-at szedtek ki. Idén is készülnek hasonlóra, hogy lássák, változott-e bármi. Tavaly az Index a Klebelsberg Központ (KK) adatai alapján azt írta, 4325 tanár hiányzik az állami általános iskolákból és gimnáziumokból, a KK szerint ez "álhír" volt, a valós hiányt 1-2 százalékosra tették (ami amúgy 1700-3400 tanárt jelent). A friss adatokra rákérdeztük, válaszukkal a cikket frissítjük.

Szakszervezet: baj van. Minisztérium: nincs baj

Szűcs Tamás, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének elnöke pár napja 1500-as csúcsot tapasztalt, azt mondja, nem csoda, hogy az álláshirdetések száma nyár vége felé csökken. A hullámzásnak szezonális okai vannak: iskolai év végén sokan felmondanak, majd augusztus 20-ig csökken a szám, mert sokan elhelyezkednek. Aztán jön egy második hullám, sokan ugyanis augusztus 20. után jelentik be felmondásukat, ekkor megint megemelkednek a számok.

A Klebelsberg Központ tavaly azzal érvelt, nincs országos pedagógushiány, csak természetes fluktuációról van szó, ami a tanárok élethelyzetének változásából, nyugdíjazásából, gyerekvállalásból fakad.

Az Emmi a hvg.hu megkeresésére pont ugyanezzel érvelt. A tárca szerint most sincs országos pedagógushiány, amit látunk csak a természetes fluktuáció része: „Az iskolákban – ahogy az előző években is – nyáron van fluktuáció, ha váltanak, akkor ilyenkor váltanak álláshelyet a pedagógusok, ez a folyamat ezekben a hetekben is zajlik.

A pedagógusok összlétszáma érdemben változatlan, összesen 170 000 pedagógus dolgozik a magyar köznevelésben. Végleges adatokat a tanév elején lehet majd látni, hogy pontosan hol, mennyi pedagógus dolgozik, és maradt-e ellátatlan feladat egy intézményben."

Majd hozzátették, a pedagógus-utánpótlás érdekében az elmúlt években számos intézkedés történt, például átlagosan 50 százalékkal emelték a béreket, ösztöndíjjal motiválják a pedagógus pályára készülő fiatalokat.

Nem vonzó a szakma a PDSZ szerint

De valahogy ezek az intézkedések mintha még nem lennének elegendőek. Egyre kevesebben vállalják a pedagógusi munkát, egyre kevesebben lesznek tanárok, a felvételt nyert pedagógushallgatók jelentős része lemorzsolódik, a végzett diákok 30 százaléka egy éven belül, további 30 százaléka pedig 5-6 éven belül hagyja el a pályát – mondja Szűcs Tamás.

  Nem vonzó a pedagógus szakma.

Mit lehetne tenni? Növelni kellene a pályakezdők bérét, és ezt a kormány is érzi, mondja Szűcs, ezért csökkentették le a pályakezdő gyakornoki időt két évről egyre, így hamarabb megkapják a bruttó 40 ezer forintos emelést. De ez nem megoldás, mert így is csak nettó 140-150 ezer forintra emelkedik a bér, amiből nem lehet a fővárosban megélni. A fiatal pedagógusok nemrég elkeseredett posztokban mutatták be, mennyit keresnek valójában.

Bár az Emmi azzal érvel, stabil a 170 ezres tanárlétszám, ez a szám csalóka: a kötelező óraszám emelésével, a minden napos testneveléssel és a gyerekek 16 óráig tartó foglalkoztatásával több az elfoglaltság is,

  tehát ugyanarra a pedagóguslétszámra több munka elvégzése hárul.

A PDSZ elnöke szerint az alapokon is változtatni kellene, sok korszerűtlen szabály zárja kalodába a pedagógusokat, a még mindig nagy mértékű központosítás visszafogja a kreativitást. Ebben nem nagyon várható változás.

Erős a kontraszelekció

A Szülői Hang egyik alapítója, Miklós György a hvg.hu-nak arról beszélt, nem csak arról van szó, hogy hány ezer tanár hiányzik a rendszerből, a gyakori cserélődés és foltozgatás kihat az oktatás egészére. A gyerekek is megsínylik, ha – adott esetben éven belül is – új tanárt kapnak, mert így nem alakul ki az érzelmi stabilitás, minden alkalommal változik a módszer, a megközelítés, ami Miklós szerint nem jó.

A kevesebb tanár mellett nagyobbak lehetnek az osztályok is, lehetetlenné válhat a csoportbontás, ami a nyelvoktatásban fontos lenne. A hiány a kontraszelekciónak is kedvez, sok olyan pedagógus is a pályán marad, akinek nem kellene, sokszor az igazgató is tudja, hogy nem kellene felvennie az illetőt, de nincs más választása. Miklós szerint tízezres számban kéne pedagógusokat a pályára vonzani, hogy minőségi legyen a közoktatás. A nekik visszajelző szülők a tanárok körülbelül felének munkájával alapvetően elégedettek, negyedük munkájával viszont kifejezetten elégedetlenek. Optimizmusra nincs ok, mondja Miklós, a pedagógusok korfája elöregedett, sok a pályaelhagyó, kevés az új belépő.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A most kezdődő tanévet is tanárhiánnyal kezdi több iskola, elithelyeken sincs feltöltve minden állás. A szakszervezet szerint baj van, az Emmi szerint nincs.<|im_end|>