Itt az érettségiszezon
Mintegy 15 ezer fiatallal kevesebben jelentkeztek az idén érettségire, bár tavaly óta nem változott érdemben a vizsgák és az azzal egybekötött felsőoktatási felvételik rendszere.
Középszinten Berzsenyi Dániel Életfilozófia és Arany János Visszatekintés című versének összehasonlító elemzésével, illetve egy Márai Sándor-idézet elemzésével, emelt szinten pedig Ady Endre A fehér lótuszok és Pilinszky János Egy arckép alá című versének elemzésével tegnap megkezdődtek az írásbeli érettségik.
Utóbbi esetében a matúrázóknak nem adták könnyen az emelt szintű érettségiért a felsőoktatási felvételin járó pluszpontokat: egyebek mellett a fehér lótusz költői képét kellett értelmezniük, meg kellett magyarázniuk a műben szereplő kifejezéseket, például a mátka és a hajbókol szavakat, ezen felül francia szimbolista költőket kellett megnevezniük, illetve fel kellett ismerniük öt Ady-versrészletet.
Az elégséges jegyhez minimum 25 százalékos eredményt kell elérni.  Ma matematika, holnap történelem írásbelikkel folytatódik a vizsgaszezon, amelyre egyébként kilenc éve nem jelentkeztek ilyen kevesen. Az idén 117 800-an tesznek érettségit, 15 400 fővel kevesebben, mint tavaly.
Legutóbb 2005-ben volt még alacsonyabb a matúrázók létszáma, akkor 116 300-an vizsgáztak. A csökkenés 2011 óta folyamatos, az Orbán-kormány akkor korlátozta először drasztikusan a felsőoktatási felvételi keretszámokat, ami visszavetette a felvételizők létszámát is (a kétszintű érettségi 2005-ös bevezetése óta a matúra egyben felvételinek is minősül).
A 2012-es diáktüntetések hatására azonban 2013-ban megszüntették az állami ösztöndíjas szakok keretszámait, a népszerű szakokon pedig előre meghatározták a ponthatárokat. Így tavaly lényegében ugyanannyian kerültek be az egyetemek és főiskolák ingyenes képzéseire, mint 2010-ben. A felvételi rendszeren azóta nem változtattak érdemben.
Elgondolkodtató, bár új adatokkal nem igazán szolgáló felmérés látott nyilvánosságot az érettségi megkezdésével egyidőben. A 20 és 35 év között fiatalok 48 százaléka végleg elköltözne Magyarországról, ha erre lehetősége lenne - derült ki a külföldön is sikeres magyar start-up válalkozások, például a Prezi és a Ustream által működtetett Bridge Budapest felméréséből.
A megkérdezettek fele szerint Magyarországon nem érték, ha valaki sikeres, kétharmaduk szerint minden a szerencsén és a kapcsolatokon múlik, nem pedig a teljesítményen és a tudáson. A fiatalok közül egyre többen tartják fontosnak a külföldi tanulást vagy munkát, a megkérdezettek negyven százaléka dolgozna külföldön.
A törvénysértőket akár 2,5 ezer rubeles (mintegy 15 és félezer forint) büntetéssel is sújthatják, de ha az illető valamilyen hivatalt tölt be, akkor a büntetés mértéke ennek a duplája lehet. A jogi személyekre még nagyobb, akár 50 ezer (körülbelül 311 ezer forint) rubeles bírságot is kivethetnek. Ha például televízió-, vagy rádióadásban megismétlődik a szitkozódás, akkor az elkövetőt akár egy évre is eltilthatják a munkavégzéstől.
A törvény az irodalmi és művészeti alkotások bemutatására, koncertekre, szórakoztató műsorokra vagy kulturális, nevelési célú rendezvényekre, színházi előadásokra, filmbemutatókra ugyanúgy vonatkozik. A jogszabály hatályba lépése előtt készült művészeti, irodalmi alkotásokra, filmekre nem vonatkoznak a cenzúra szabályai.
Az audiovizuális termékeken, illetve a könyveken fel kell tüntetni, hogy káromkodást tartalmaznak, és lezárt csomagolásban kell azokat árusítani. A mozifilmek vetítésére csak azt követően lehet engedélyt kiadni, ha nem hangzanak el bennük "nyomdafestéket nem tűrő kifejezések".
Az orosz "káromkodásellenes" jogszabály a nyilvános rendezvényeken is tiltja a szitokszavak használatát.
Független szakértői vizsgálat fogja eldönteni, hogy milyen szavak és kifejezések állnak ellentétben az irodalmi orosz nyelvvel.
Az Eho Moszkvi orosz rádió szerint néhány színház Oroszországban nehéz helyzetbe kerül a jogszabály hatályba lépését követően, azaz július 1. után. Ilyen a Praktyika nevű teátrum, amelynek a műsorán szerepel Pavel Prjazsko Az élet sikerült című darabja, amelyben a káromkodás fontos művészi eszköz.
A rádió emlékeztet rá, hogy Oroszországban a sajtóra vonatkozóan korábban már megtiltották a szitkozódást. Alig több mint egy éve írta alá Vlagyimir Putyin azt a törvényt, amely jelentős mértékű pénzbüntetéssel sújtja Oroszországban az elektronikus médiumok képviselőit, ha nem helyettesítik adásukban sípolással a káromkodást, illetve az írott sajtót, ha a lapokban, internetes kiadványokban szitokszavakat közölnek. Kirívó büntetésekre, vagy a sajtótermékek betiltására azonban eddig nem volt példa.
Az Ukrán Válság Médiaközpontjában tartott sajtótájékoztatóján Bojko elmondta, nem tudni, hogy rendőrök vagy orvosok adták-e ki azon ukránpárti tüntetők személyi adatait, akik a városban lezajlott véres összecsapások nyomán fordultak a helyi kórházakhoz orvosi segítségért. Mindenesetre az internetes közösségi oldalakon konkrét neveket, lakcímeket feltüntető felhívások jelentek meg, hogy kiken kell bosszút állni a május 2-án felgyújtott odesszai szakszervezeti székházban megégett 42 áldozatért.
"A város a terror küszöbéhez érkezett, de a belügyi hatóságok nem tesznek hatékony lépéseket ez ellen" – fogalmazott a KVU képviselője, aki szerint a május 2-i odesszai tragédia a rendvédelmi szervek árulásának következménye.
Bojko emlékeztetett rá, hogy a város közvéleménye, az Európa-párti tüntetők két hónapja egyfolytában arra igyekeztek felhívni Ukrajna és Arszen Avakov belügyminiszter figyelmét, hogy le kell váltani Petro Lucjuk rendőrparancsnokot (időközben menesztették posztjáról). Bojko egyben arra szólított, hogy mindenkit vonjanak felelősségre, aki felelős a múlt pénteki, ukránpárti és oroszbarát tüntetők közötti összecsapásokért, amelyekben 46-an életüket vesztették, 217-en megsebesültek, közülük 27-en súlyosan.
Ukrán hírportálokra felkerült beszámolók arról tanúskodnak, hogy az odesszai rendőrség nem avatkozott be az oroszbarát szakadárok és az ukrán egység megőrzéséért tüntetők közt kibontakozott összecsapásba, a biztonsági szervek vezetői órákon át tanácskoztak arról, hogy mi tévők legyenek, sok rendőr pedig megtagadta, hogy részt vegyen az oroszbarát tüntetők elleni bevetésben. Megjelent egy olyan felvétel is az interneten, amelyen látszik, hogy oroszbarát fegyveresek a tétlen rendőrsorfal mögül géppisztollyal lövik az ukránpárti tüntetőket.
Közben hétfőn Odesszában szűk családi körben eltemették a múlt pénteki összecsapások öt áldozatát, mivel azok családjai, az esetleges provokációk megelőzése végett, titokban akarták tartani a szertartások helyét.
Sajtójelentés szerint jelenleg Odesszában a május 2-i tüntetések 80 sérültjét ápolják kórházban, 26-uknak még mindig nagyon súlyos az állapota. Két sérült fiatalkorúnak - akik közül az egyiket lőtt sebbel szállították be - az orvosok szerint nagyon csekélyek a túlélési esélyei.
Az odesszai összecsapások sérültjeit hétfőn a kórházban felkereste Natalija Korolevszka volt ukrán szociális miniszter, a Szociális Védelmi Intézet alapító vezetője, aki bejelentette, hogy minden rászorulónak támogatást nyújtanak, függetlenül attól, hogy melyik oldalon állt. Elmondása szerint az általa irányított intézet első nagyszabású szociális projektje Odesszában indul a múlt pénteki összecsapások sérültjeinek nyújtott, személyre szóló segítségnyújtással. A korábbi kijevi kormány minisztere egyúttal arra szólította az Odesszában egymással szembenálló feleket, hogy fékezzék meg indulataikat, mert – mint fogalmazott – a polgárháború mindenkit pusztulásba, "a semmibe visz".
Vasárnap Arszenyij Jacenyuk miniszterelnök is megígérte, hogy az ukrán kormány forrásokat talál arra, hogy támogatást nyújtson az odesszai összecsapások sérültjeinek és az áldozatok családjainak.
Odessza szakadár szitkozódás felsőoktatási felvételi ukránpárti tüntetők Oroszország Arany János érettségi vizsga Berzsenyi Dániel Ukrajna
<|im_start|>user
Középszinten Berzsenyi Dániel Életfilozófia és Arany János Visszatekintés című versének összehasonlító elemzésével, illetve egy Márai Sándor-idézet elemzésével, emelt szinten pedig Ady Endre A fehér lótuszok és Pilinszky János Egy arckép alá című versének elemzésével tegnap megkezdődtek az írásbeli érettségik.
Utóbbi esetében a matúrázóknak nem adták könnyen az emelt szintű érettségiért a felsőoktatási felvételin járó pluszpontokat: egyebek mellett a fehér lótusz költői képét kellett értelmezniük, meg kellett magyarázniuk a műben szereplő kifejezéseket, például a mátka és a hajbókol szavakat, ezen felül francia szimbolista költőket kellett megnevezniük, illetve fel kellett ismerniük öt Ady-versrészletet.
Az elégséges jegyhez minimum 25 százalékos eredményt kell elérni.  Ma matematika, holnap történelem írásbelikkel folytatódik a vizsgaszezon, amelyre egyébként kilenc éve nem jelentkeztek ilyen kevesen. Az idén 117 800-an tesznek érettségit, 15 400 fővel kevesebben, mint tavaly.
Legutóbb 2005-ben volt még alacsonyabb a matúrázók létszáma, akkor 116 300-an vizsgáztak. A csökkenés 2011 óta folyamatos, az Orbán-kormány akkor korlátozta először drasztikusan a felsőoktatási felvételi keretszámokat, ami visszavetette a felvételizők létszámát is (a kétszintű érettségi 2005-ös bevezetése óta a matúra egyben felvételinek is minősül).
A 2012-es diáktüntetések hatására azonban 2013-ban megszüntették az állami ösztöndíjas szakok keretszámait, a népszerű szakokon pedig előre meghatározták a ponthatárokat. Így tavaly lényegében ugyanannyian kerültek be az egyetemek és főiskolák ingyenes képzéseire, mint 2010-ben. A felvételi rendszeren azóta nem változtattak érdemben.
Elgondolkodtató, bár új adatokkal nem igazán szolgáló felmérés látott nyilvánosságot az érettségi megkezdésével egyidőben. A 20 és 35 év között fiatalok 48 százaléka végleg elköltözne Magyarországról, ha erre lehetősége lenne - derült ki a külföldön is sikeres magyar start-up válalkozások, például a Prezi és a Ustream által működtetett Bridge Budapest felméréséből.
A megkérdezettek fele szerint Magyarországon nem érték, ha valaki sikeres, kétharmaduk szerint minden a szerencsén és a kapcsolatokon múlik, nem pedig a teljesítményen és a tudáson. A fiatalok közül egyre többen tartják fontosnak a külföldi tanulást vagy munkát, a megkérdezettek negyven százaléka dolgozna külföldön.
A törvénysértőket akár 2,5 ezer rubeles (mintegy 15 és félezer forint) büntetéssel is sújthatják, de ha az illető valamilyen hivatalt tölt be, akkor a büntetés mértéke ennek a duplája lehet. A jogi személyekre még nagyobb, akár 50 ezer (körülbelül 311 ezer forint) rubeles bírságot is kivethetnek. Ha például televízió-, vagy rádióadásban megismétlődik a szitkozódás, akkor az elkövetőt akár egy évre is eltilthatják a munkavégzéstől.
A törvény az irodalmi és művészeti alkotások bemutatására, koncertekre, szórakoztató műsorokra vagy kulturális, nevelési célú rendezvényekre, színházi előadásokra, filmbemutatókra ugyanúgy vonatkozik. A jogszabály hatályba lépése előtt készült művészeti, irodalmi alkotásokra, filmekre nem vonatkoznak a cenzúra szabályai.
Az audiovizuális termékeken, illetve a könyveken fel kell tüntetni, hogy káromkodást tartalmaznak, és lezárt csomagolásban kell azokat árusítani. A mozifilmek vetítésére csak azt követően lehet engedélyt kiadni, ha nem hangzanak el bennük "nyomdafestéket nem tűrő kifejezések".
Az orosz "káromkodásellenes" jogszabály a nyilvános rendezvényeken is tiltja a szitokszavak használatát.
Független szakértői vizsgálat fogja eldönteni, hogy milyen szavak és kifejezések állnak ellentétben az irodalmi orosz nyelvvel.
Az Eho Moszkvi orosz rádió szerint néhány színház Oroszországban nehéz helyzetbe kerül a jogszabály hatályba lépését követően, azaz július 1. után. Ilyen a Praktyika nevű teátrum, amelynek a műsorán szerepel Pavel Prjazsko Az élet sikerült című darabja, amelyben a káromkodás fontos művészi eszköz.
A rádió emlékeztet rá, hogy Oroszországban a sajtóra vonatkozóan korábban már megtiltották a szitkozódást. Alig több mint egy éve írta alá Vlagyimir Putyin azt a törvényt, amely jelentős mértékű pénzbüntetéssel sújtja Oroszországban az elektronikus médiumok képviselőit, ha nem helyettesítik adásukban sípolással a káromkodást, illetve az írott sajtót, ha a lapokban, internetes kiadványokban szitokszavakat közölnek. Kirívó büntetésekre, vagy a sajtótermékek betiltására azonban eddig nem volt példa.
Az Ukrán Válság Médiaközpontjában tartott sajtótájékoztatóján Bojko elmondta, nem tudni, hogy rendőrök vagy orvosok adták-e ki azon ukránpárti tüntetők személyi adatait, akik a városban lezajlott véres összecsapások nyomán fordultak a helyi kórházakhoz orvosi segítségért. Mindenesetre az internetes közösségi oldalakon konkrét neveket, lakcímeket feltüntető felhívások jelentek meg, hogy kiken kell bosszút állni a május 2-án felgyújtott odesszai szakszervezeti székházban megégett 42 áldozatért.
"A város a terror küszöbéhez érkezett, de a belügyi hatóságok nem tesznek hatékony lépéseket ez ellen" – fogalmazott a KVU képviselője, aki szerint a május 2-i odesszai tragédia a rendvédelmi szervek árulásának következménye.
Bojko emlékeztetett rá, hogy a város közvéleménye, az Európa-párti tüntetők két hónapja egyfolytában arra igyekeztek felhívni Ukrajna és Arszen Avakov belügyminiszter figyelmét, hogy le kell váltani Petro Lucjuk rendőrparancsnokot (időközben menesztették posztjáról). Bojko egyben arra szólított, hogy mindenkit vonjanak felelősségre, aki felelős a múlt pénteki, ukránpárti és oroszbarát tüntetők közötti összecsapásokért, amelyekben 46-an életüket vesztették, 217-en megsebesültek, közülük 27-en súlyosan.
Ukrán hírportálokra felkerült beszámolók arról tanúskodnak, hogy az odesszai rendőrség nem avatkozott be az oroszbarát szakadárok és az ukrán egység megőrzéséért tüntetők közt kibontakozott összecsapásba, a biztonsági szervek vezetői órákon át tanácskoztak arról, hogy mi tévők legyenek, sok rendőr pedig megtagadta, hogy részt vegyen az oroszbarát tüntetők elleni bevetésben. Megjelent egy olyan felvétel is az interneten, amelyen látszik, hogy oroszbarát fegyveresek a tétlen rendőrsorfal mögül géppisztollyal lövik az ukránpárti tüntetőket.
Közben hétfőn Odesszában szűk családi körben eltemették a múlt pénteki összecsapások öt áldozatát, mivel azok családjai, az esetleges provokációk megelőzése végett, titokban akarták tartani a szertartások helyét.
Sajtójelentés szerint jelenleg Odesszában a május 2-i tüntetések 80 sérültjét ápolják kórházban, 26-uknak még mindig nagyon súlyos az állapota. Két sérült fiatalkorúnak - akik közül az egyiket lőtt sebbel szállították be - az orvosok szerint nagyon csekélyek a túlélési esélyei.
Az odesszai összecsapások sérültjeit hétfőn a kórházban felkereste Natalija Korolevszka volt ukrán szociális miniszter, a Szociális Védelmi Intézet alapító vezetője, aki bejelentette, hogy minden rászorulónak támogatást nyújtanak, függetlenül attól, hogy melyik oldalon állt. Elmondása szerint az általa irányított intézet első nagyszabású szociális projektje Odesszában indul a múlt pénteki összecsapások sérültjeinek nyújtott, személyre szóló segítségnyújtással. A korábbi kijevi kormány minisztere egyúttal arra szólította az Odesszában egymással szembenálló feleket, hogy fékezzék meg indulataikat, mert – mint fogalmazott – a polgárháború mindenkit pusztulásba, "a semmibe visz".
Vasárnap Arszenyij Jacenyuk miniszterelnök is megígérte, hogy az ukrán kormány forrásokat talál arra, hogy támogatást nyújtson az odesszai összecsapások sérültjeinek és az áldozatok családjainak.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Mintegy 15 ezer fiatallal kevesebben jelentkeztek az idén érettségire, bár tavaly óta nem változott érdemben a vizsgák és az azzal egybekötött felsőoktatási felvételik rendszere.<|im_end|>