Ursula von der Leyen levelet írt Orbán Viktornak - és úgy tűnik, nem hátrál
A bizottsági elnök a brüsszeli kifizetéseket a jogállami normák tiszteletben tartásához kötő rendelettel kapcsolatos kifogásokra reagált.
Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke levelet írt Orbán Viktor magyar és Mateusz Morawiecki lengyel miniszterelnöknek, amelyben reagált a jogállami feltételrendszert rögzítő uniós rendelettel kapcsolatos kifogásaikra, tudta meg a Népszava. A múlt pénteken született iromány válasz a két politikusnak az uniós intézmények vezetőihez intézett leveleire, amelyekben bejelentették, hogy megvétózzák az EU 1800 milliárd eurós költségvetési és gazdasági segélycsomagját. A magyar kormányfő ezt két egymást követő levélben is a brüsszeli döntéshozók tudomására hozta. Információink szerint a bizottsági elnök a dokumentumban leszögezi: a jogállami mechanizmus keretében hozott döntéseket a kormányok bármikor az Európai Unió Bíróságára vihetik, sőt azt is kérhetik, hogy a luxemburgi székhelyű testület az ítélet időpontjáig ideiglenesen függessze fel az intézkedések hatályát. Ursula von der Leyen szerdán az Európai Parlamentben elmondott beszédében is hasonlóan foglalt állást. Ott azt mondta, hogy akiknek kételyeik vannak a rendelettel kapcsolatban, az uniós bíróságtól kérhetik a szabályok részletes megvizsgálását. Ez az a fórum, ahol a jogi természetű véleménykülönbségeket tisztázni lehet. Ursula von der Leyen levelében azokra a magyar és lengyel kifogásokra is válaszolt, amelyek szerint az egyes tagállamok jogállami teljesítményével kapcsolatos problémákat az úgynevezett 7. cikkelyes eljárás keretében kell megtárgyalni és kezelni, és nem pénzmegvonással fenyegető új jogszabályt alkotni. Az elnök világossá tette: az elfogadás előtt álló jogállami mechanizmus szigorúan az uniós költségvetéshez kapcsolódik, ily módon nem keverhető össze a jóval átfogóbb 7. cikkelyes eljárással. A kormányközi EU Tanácsban zajló folyamat keretében a tagállamok jó ideje azt vizsgálják, hogy a demokratikus értékeket rendszerszintű kockázatok veszélyeztetik-e Magyarországon és Lengyelországban. Budapest ellen több mint két éve, Varsó ellen három éve folyik az eljárás. A büdzséhez kötődő és várhatóan a jövő évben hatályba lépő rendelet értelmében az EU intézményei kifejezetten olyan esetekben vonhatnák felelősségre a tagállamokat, amikor azok a közösség pénzügyi érdekeit veszélyeztetik a jogállami normák felrúgásával. Von der Leyen levele arról árulkodik, hogy az Unió nem akar engedni a negyvennyolcból, és nem hajlandó kinyitni a pénzügyi csomagról született politikai megállapodásokat.
Egy családfőjét koronavírusban elveszítő, négygyerekes famíliához került a kijárási korlátozások miatt kirótt bírságra összegyűlt pénz.
Tíz perccel este nyolc óra után állítottak meg egy hazafelé autózó nagyatádi nőt a rendőrök a kijárási korlátozások első napján, november 11-én, akit – az Atádhír akkori tudósítása szerint – 30 ezer forintra meg is bírságoltak. Az eset nagy felháborodást keltett a somogyi kisvárosban, ráadásul a négygyerekes anyuka története az internetes megosztásoknak köszönhetően még külföldre is eljutott, s a világhálón gyűjtés indult a nő számára. Többen megkeresték a nagyatádi portál szerkesztőségét is, hogyan lehetne segíteni felajánlásaikkal a szerintük túl szigorúan megbüntetett anyukának, s végül a kirótt bírságnál jóval nagyobb összeg gyűlt össze. A megbüntetett nő azonban nem büntetés kifizetésére használta fel a pénzt, hanem egy alapítványon keresztül eljuttatta egy kiskunfélegyházi, szintén négygyerekes családnak, ahol éppen a napokban hunyt el koronavírusban az édesapa.
A történet kapcsán megkerestük a nagyatádi asszonyt, ám Edit nem akart sajtónyilvánosságot. Az Atádhírnek a megbüntetése után még nyilatkozott, s ebből kiderült, egész egyszerűen elfelejtette a kijárási korlátozást, ezért ült nyolc óra után kocsiba, s bár szerinte a rendőrök méltányossági alapon megelégedhettek volna a figyelmeztetésével, nem haragszik a hatóságra a büntetés miatt, s a korlátozásokkal maximálisan egyetért. A számára indított gyűjtésről a bölcsődevezető asszony, akinek férje a helyi baptista gyülekezet vezetője annyit mondott, nincsenek rászorulva az adományokra, így saját zsebből fizették ki a 30 ezer forintot, az összegyűl pénzt pedig olyan helyre szánták, ahol sokkal nagyobb szükség van segítségre. Így az összeg – persze a felajánlók tudtával – egy fiatal baptista lelkipásztorok özvegyeit és gyermekeit segítő alapítványhoz került, mely annak a kiskunfélegyházi családnak juttatta el, ahol november elején meghalt az édesapa, aki felesége mellett négy gyermeket hagyott maga után – így lett a bírságból adomány.
A független képviselő szerint törvénysértően működik az MTVA.
Mint arról lapunk is beszámolt, a Szabad Európa olyan hangfelvételeket szerzett meg pár hete, amelyekből nyilvánvalóvá vált, milyen szinten szól bele a hatalom az ún. "közmédia" működésébe. Ezeken az hallható, ahogy a külpolitikai rovat vezetője Bende Balázs kijelenti, nem az ellenzéki összefogást támogatják. Egyebek mellett igen határozott instrukciókat ad, milyen politikai vonalon készüljenek az anyagok.  Szél Bernadett úgy látja, az MTVA az eset óta úgy tesz, mint ha semmi sem történt volna. A független képviselő kifogásolta, hogy az MTI rendre megtagadja a témában született közleményeiket. Szerinte Bende Balázs utasításai választási csalásnak tekinthetők.
Idézte a médiatörvényt is, amely kimondja: az MTVA-ra bízott vagyon rendeltetése a közszolgálati médiaszolgáltatás és a hírügynökségi szolgáltatás mint közfeladat ellátásának elősegítése. A képviselő ezek alapján azt feltételezi, hogy utóbbi kötelezettségeit az állami média megszegi. Így különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés miatt feljelentést tesz a a Budapesti Rendőr-főkapitányságon.
<|im_start|>user
Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke levelet írt Orbán Viktor magyar és Mateusz Morawiecki lengyel miniszterelnöknek, amelyben reagált a jogállami feltételrendszert rögzítő uniós rendelettel kapcsolatos kifogásaikra, tudta meg a Népszava. A múlt pénteken született iromány válasz a két politikusnak az uniós intézmények vezetőihez intézett leveleire, amelyekben bejelentették, hogy megvétózzák az EU 1800 milliárd eurós költségvetési és gazdasági segélycsomagját. A magyar kormányfő ezt két egymást követő levélben is a brüsszeli döntéshozók tudomására hozta. Információink szerint a bizottsági elnök a dokumentumban leszögezi: a jogállami mechanizmus keretében hozott döntéseket a kormányok bármikor az Európai Unió Bíróságára vihetik, sőt azt is kérhetik, hogy a luxemburgi székhelyű testület az ítélet időpontjáig ideiglenesen függessze fel az intézkedések hatályát. Ursula von der Leyen szerdán az Európai Parlamentben elmondott beszédében is hasonlóan foglalt állást. Ott azt mondta, hogy akiknek kételyeik vannak a rendelettel kapcsolatban, az uniós bíróságtól kérhetik a szabályok részletes megvizsgálását. Ez az a fórum, ahol a jogi természetű véleménykülönbségeket tisztázni lehet. Ursula von der Leyen levelében azokra a magyar és lengyel kifogásokra is válaszolt, amelyek szerint az egyes tagállamok jogállami teljesítményével kapcsolatos problémákat az úgynevezett 7. cikkelyes eljárás keretében kell megtárgyalni és kezelni, és nem pénzmegvonással fenyegető új jogszabályt alkotni. Az elnök világossá tette: az elfogadás előtt álló jogállami mechanizmus szigorúan az uniós költségvetéshez kapcsolódik, ily módon nem keverhető össze a jóval átfogóbb 7. cikkelyes eljárással. A kormányközi EU Tanácsban zajló folyamat keretében a tagállamok jó ideje azt vizsgálják, hogy a demokratikus értékeket rendszerszintű kockázatok veszélyeztetik-e Magyarországon és Lengyelországban. Budapest ellen több mint két éve, Varsó ellen három éve folyik az eljárás. A büdzséhez kötődő és várhatóan a jövő évben hatályba lépő rendelet értelmében az EU intézményei kifejezetten olyan esetekben vonhatnák felelősségre a tagállamokat, amikor azok a közösség pénzügyi érdekeit veszélyeztetik a jogállami normák felrúgásával. Von der Leyen levele arról árulkodik, hogy az Unió nem akar engedni a negyvennyolcból, és nem hajlandó kinyitni a pénzügyi csomagról született politikai megállapodásokat.
Egy családfőjét koronavírusban elveszítő, négygyerekes famíliához került a kijárási korlátozások miatt kirótt bírságra összegyűlt pénz.
Tíz perccel este nyolc óra után állítottak meg egy hazafelé autózó nagyatádi nőt a rendőrök a kijárási korlátozások első napján, november 11-én, akit – az Atádhír akkori tudósítása szerint – 30 ezer forintra meg is bírságoltak. Az eset nagy felháborodást keltett a somogyi kisvárosban, ráadásul a négygyerekes anyuka története az internetes megosztásoknak köszönhetően még külföldre is eljutott, s a világhálón gyűjtés indult a nő számára. Többen megkeresték a nagyatádi portál szerkesztőségét is, hogyan lehetne segíteni felajánlásaikkal a szerintük túl szigorúan megbüntetett anyukának, s végül a kirótt bírságnál jóval nagyobb összeg gyűlt össze. A megbüntetett nő azonban nem büntetés kifizetésére használta fel a pénzt, hanem egy alapítványon keresztül eljuttatta egy kiskunfélegyházi, szintén négygyerekes családnak, ahol éppen a napokban hunyt el koronavírusban az édesapa.
A történet kapcsán megkerestük a nagyatádi asszonyt, ám Edit nem akart sajtónyilvánosságot. Az Atádhírnek a megbüntetése után még nyilatkozott, s ebből kiderült, egész egyszerűen elfelejtette a kijárási korlátozást, ezért ült nyolc óra után kocsiba, s bár szerinte a rendőrök méltányossági alapon megelégedhettek volna a figyelmeztetésével, nem haragszik a hatóságra a büntetés miatt, s a korlátozásokkal maximálisan egyetért. A számára indított gyűjtésről a bölcsődevezető asszony, akinek férje a helyi baptista gyülekezet vezetője annyit mondott, nincsenek rászorulva az adományokra, így saját zsebből fizették ki a 30 ezer forintot, az összegyűl pénzt pedig olyan helyre szánták, ahol sokkal nagyobb szükség van segítségre. Így az összeg – persze a felajánlók tudtával – egy fiatal baptista lelkipásztorok özvegyeit és gyermekeit segítő alapítványhoz került, mely annak a kiskunfélegyházi családnak juttatta el, ahol november elején meghalt az édesapa, aki felesége mellett négy gyermeket hagyott maga után – így lett a bírságból adomány.
A független képviselő szerint törvénysértően működik az MTVA.
Mint arról lapunk is beszámolt, a Szabad Európa olyan hangfelvételeket szerzett meg pár hete, amelyekből nyilvánvalóvá vált, milyen szinten szól bele a hatalom az ún. "közmédia" működésébe. Ezeken az hallható, ahogy a külpolitikai rovat vezetője Bende Balázs kijelenti, nem az ellenzéki összefogást támogatják. Egyebek mellett igen határozott instrukciókat ad, milyen politikai vonalon készüljenek az anyagok.  Szél Bernadett úgy látja, az MTVA az eset óta úgy tesz, mint ha semmi sem történt volna. A független képviselő kifogásolta, hogy az MTI rendre megtagadja a témában született közleményeiket. Szerinte Bende Balázs utasításai választási csalásnak tekinthetők.
Idézte a médiatörvényt is, amely kimondja: az MTVA-ra bízott vagyon rendeltetése a közszolgálati médiaszolgáltatás és a hírügynökségi szolgáltatás mint közfeladat ellátásának elősegítése. A képviselő ezek alapján azt feltételezi, hogy utóbbi kötelezettségeit az állami média megszegi. Így különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés miatt feljelentést tesz a a Budapesti Rendőr-főkapitányságon.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A bizottsági elnök a brüsszeli kifizetéseket a jogállami normák tiszteletben tartásához kötő rendelettel kapcsolatos kifogásokra reagált.<|im_end|>