Bereményi Géza kapta a Kölcsey-emlékplakettet
Bereményi Géza Kossuth- és József Attila-díjas írónak, Balázs Béla-díjas filmrendezõnek ítélte oda idén a Kölcsey-emlékplakettet a Kölcsey Társaság kuratóriuma. Az irodalmi elismerést a magyar kultúra napja alkalmából tartott vasárnapi szatmárcsekei ünnepségen vette át a díjazott.
A hagyományosan a református templomban megtartott ökumenikus istentisztelettel egybekötött eseményen az írót méltatva Bölcskei Gusztáv, a társaság elnöke laudációjában hangsúlyozta, hogy Bereményi Géza "beletartozik a magyar kultúra szövetébe", munkássága azt is megmutatja, hogy az igazi kultúrának nemzedékeket és közösséget összeragasztó funkciója van.

"Jó év volt, mikor születtem én, volt krumpli és kenyér, és mindenki örült nekem. Jó év volt, apám épp leszerelt, meggyógyult nõvérem is, és könnyû szülés voltam én" - idézte Bereményi egyik ismert dalszövegét Bölcskei Gusztáv. A 2009-ben meghalt Cseh Tamással ápolt legendás barátságát és munkakapcsolatát példának állítva a társaság elnöke hangsúlyozta, a másik ember iránti érdeklõdés nagyon fontos egy olyan világban, amelyben a "kölcsönösen egyeduralomra törõ és kizárólagosságra törekvõ monológok acsarkodását", az "egymás mellett elbeszélõkét" és a "levitt hangsúlyú megszólításét" éljük meg mindenütt.

"Ahol ez a dialógikus nyitottság mûködik, ott megmarad a kultúra" – értékelt Bölcskei Gusztáv, megjegyezve, ebben az esetben a kultúra nemcsak megtartó, hanem sok esetben visszatartó erõ is egyben. A Bereményi írásaiból, szavaiból elénk táruló valóság "egy mesterfokon végzett ideológiátlanítás" – tette hozzá Bölcskei Gusztáv.

Bereményi Géza az elsõ történelemleckéjét felidézve elmondta, a magyar történelem elmúlt háromszáz éves, a magánvagyon szempontjából is "vérzivataros" századaiból tanulta meg azt, hogyan "lehet végiggondolni az életünket".

"Azt mondták nekem, még mindig van egy kicsi ebbõl, és az én nemzedékem viszi el az utolsó morzsákat az antikváriumba, és nem lesz több" – tette hozzá az író.

A rendezvényen Csikos Sándor színmûvész szavalta el a Himnuszt, az istentiszteleten Fekete Károly, a Tiszántúli Református Egyházkerület püspöke és Ternyák Csaba római katolikus érsek hirdetett igét.

Az ünnepséget követõen a református temetõben, Kölcsey Ferenc síremlékénél megtartott koszorúzáson Potápi Árpád János, a Miniszterelnökség nemzetpolitikáért felelõs államtitkára szólalt fel. Arról beszélt, hogy a Himnusz identitásunk és kultúránk legmeghatározóbb eleme, ezen a napon azonban nemcsak egy kiválóan megírt és csodálatosan megkomponált, az összmagyarság szívét összekötõ mûvet, hanem a nemzet évezredes történelmét és keresztény hitét is ünnepeljük.

"A magyaroknak, más nemzetekkel ellentétben, nem diadalmenet vagy gyõzelmi felvonulás a nemzeti imádságuk, hanem benne vannak a viharos évszázadok tragédiái, mementói, a nemzet esendõsége, de benne van az Istenbe vetett megrendíthetetlen hit is" – jelentette ki az államtitkár.

A Kölcsey Társaság idei díjazottja, Bereményi Géza – eredetileg Vetró Géza néven – 1946-ban született Budapesten. Középiskolai tanulmányait több gimnáziumban végezte, az ELTE magyar-olasz szakán 1970-ben szerzett diplomát. Ekkoriban volt albérlõtársa a nála néhány évvel idõsebb Cseh Tamás rajztanár, aki szabadidejében gitározott, elsõsorban a maga komponálta dallamokat játszotta.
Bereményit vonzotta a zene világa, és dalszövegeket kezdett írni bérlõtársa zenéjére, ezzel alapozódott meg egy több évtizedes barátság és munkakapcsolat: megszülettek azok a sajátos hangulatú, a kádári korszak, majd a rendszerváltás utáni idõszak nehezen meghatározható életérzését rögzítõ dalok, amelyekbõl az évek folyamán tucatnyi nagylemez anyaga állt össze.

1971-tõl a Pannónia Filmstúdió szinkrondramaturgja volt, 1972-ben írta meg elsõ forgatókönyvét. Késõbb is több nagy sikerû magyar film forgatókönyvét jegyezte, így a Veri az ördög a feleségét, a Megáll az idõ, A nagy generáció, a Meteo, a Potyautasok címû filmek az õ keze nyomát viselik.

1975-ben született meg elsõ egész estés darabja Kutyák címmel. 1978-tól 1995-ig szabadfoglalkozású íróként dolgozott, majd a szolnoki Szigligeti Színházhoz került rendezõnek. Munkái közül kiemelkedik A tanítványok, A turné, A Hídember és az Eldorádó címû filmjei.

2012 januárjában a Thália Színház és a Mikroszkóp Színpad közös ügyvezetõ igazgatója, majd a két színház egyesülése után 2017-ig a Thália Színház igazgatói posztját töltötte be, jelenleg a teátrum tanácsadójaként tevékenykedik.

A sokoldalú író-rendezõ munkásságát számos elismeréssel, köztük 1984-ben József Attila-, 1989-ben Balázs Béla-, 1992-ben Magyar Mûvészetért, majd 2001-ben Kossuth-díjjal jutalmazták.

Az 1995-ben alapított Kölcsey-emlékplakettel a magyar mûvésztársadalom azon képviselõit tüntetik ki, akik alkotásaikkal és életmûvükkel hozzájárultak a magyar és az egyetemes kultúra gazdagításához. Tavaly Zsigmond Dezsõ filmrendezõ kapta meg az elismerést, de a díjazottak között volt például Melocco Miklós szobrászmûvész, Törõcsik Mari színésznõ, Sebestyén Márta népdalénekes, Szabó István filmrendezõ, Makovecz Imre építész és Csoóri Sándor költõ-esszéíró is.
Bölcskei Gusztáv Kölcsey-emlékplakett Kölcsey Társaság Bereményi Géza
<|im_start|>user
A hagyományosan a református templomban megtartott ökumenikus istentisztelettel egybekötött eseményen az írót méltatva Bölcskei Gusztáv, a társaság elnöke laudációjában hangsúlyozta, hogy Bereményi Géza "beletartozik a magyar kultúra szövetébe", munkássága azt is megmutatja, hogy az igazi kultúrának nemzedékeket és közösséget összeragasztó funkciója van.

"Jó év volt, mikor születtem én, volt krumpli és kenyér, és mindenki örült nekem. Jó év volt, apám épp leszerelt, meggyógyult nõvérem is, és könnyû szülés voltam én" - idézte Bereményi egyik ismert dalszövegét Bölcskei Gusztáv. A 2009-ben meghalt Cseh Tamással ápolt legendás barátságát és munkakapcsolatát példának állítva a társaság elnöke hangsúlyozta, a másik ember iránti érdeklõdés nagyon fontos egy olyan világban, amelyben a "kölcsönösen egyeduralomra törõ és kizárólagosságra törekvõ monológok acsarkodását", az "egymás mellett elbeszélõkét" és a "levitt hangsúlyú megszólításét" éljük meg mindenütt.

"Ahol ez a dialógikus nyitottság mûködik, ott megmarad a kultúra" – értékelt Bölcskei Gusztáv, megjegyezve, ebben az esetben a kultúra nemcsak megtartó, hanem sok esetben visszatartó erõ is egyben. A Bereményi írásaiból, szavaiból elénk táruló valóság "egy mesterfokon végzett ideológiátlanítás" – tette hozzá Bölcskei Gusztáv.

Bereményi Géza az elsõ történelemleckéjét felidézve elmondta, a magyar történelem elmúlt háromszáz éves, a magánvagyon szempontjából is "vérzivataros" századaiból tanulta meg azt, hogyan "lehet végiggondolni az életünket".

"Azt mondták nekem, még mindig van egy kicsi ebbõl, és az én nemzedékem viszi el az utolsó morzsákat az antikváriumba, és nem lesz több" – tette hozzá az író.

A rendezvényen Csikos Sándor színmûvész szavalta el a Himnuszt, az istentiszteleten Fekete Károly, a Tiszántúli Református Egyházkerület püspöke és Ternyák Csaba római katolikus érsek hirdetett igét.

Az ünnepséget követõen a református temetõben, Kölcsey Ferenc síremlékénél megtartott koszorúzáson Potápi Árpád János, a Miniszterelnökség nemzetpolitikáért felelõs államtitkára szólalt fel. Arról beszélt, hogy a Himnusz identitásunk és kultúránk legmeghatározóbb eleme, ezen a napon azonban nemcsak egy kiválóan megírt és csodálatosan megkomponált, az összmagyarság szívét összekötõ mûvet, hanem a nemzet évezredes történelmét és keresztény hitét is ünnepeljük.

"A magyaroknak, más nemzetekkel ellentétben, nem diadalmenet vagy gyõzelmi felvonulás a nemzeti imádságuk, hanem benne vannak a viharos évszázadok tragédiái, mementói, a nemzet esendõsége, de benne van az Istenbe vetett megrendíthetetlen hit is" – jelentette ki az államtitkár.

A Kölcsey Társaság idei díjazottja, Bereményi Géza – eredetileg Vetró Géza néven – 1946-ban született Budapesten. Középiskolai tanulmányait több gimnáziumban végezte, az ELTE magyar-olasz szakán 1970-ben szerzett diplomát. Ekkoriban volt albérlõtársa a nála néhány évvel idõsebb Cseh Tamás rajztanár, aki szabadidejében gitározott, elsõsorban a maga komponálta dallamokat játszotta.
Bereményit vonzotta a zene világa, és dalszövegeket kezdett írni bérlõtársa zenéjére, ezzel alapozódott meg egy több évtizedes barátság és munkakapcsolat: megszülettek azok a sajátos hangulatú, a kádári korszak, majd a rendszerváltás utáni idõszak nehezen meghatározható életérzését rögzítõ dalok, amelyekbõl az évek folyamán tucatnyi nagylemez anyaga állt össze.

1971-tõl a Pannónia Filmstúdió szinkrondramaturgja volt, 1972-ben írta meg elsõ forgatókönyvét. Késõbb is több nagy sikerû magyar film forgatókönyvét jegyezte, így a Veri az ördög a feleségét, a Megáll az idõ, A nagy generáció, a Meteo, a Potyautasok címû filmek az õ keze nyomát viselik.

1975-ben született meg elsõ egész estés darabja Kutyák címmel. 1978-tól 1995-ig szabadfoglalkozású íróként dolgozott, majd a szolnoki Szigligeti Színházhoz került rendezõnek. Munkái közül kiemelkedik A tanítványok, A turné, A Hídember és az Eldorádó címû filmjei.

2012 januárjában a Thália Színház és a Mikroszkóp Színpad közös ügyvezetõ igazgatója, majd a két színház egyesülése után 2017-ig a Thália Színház igazgatói posztját töltötte be, jelenleg a teátrum tanácsadójaként tevékenykedik.

A sokoldalú író-rendezõ munkásságát számos elismeréssel, köztük 1984-ben József Attila-, 1989-ben Balázs Béla-, 1992-ben Magyar Mûvészetért, majd 2001-ben Kossuth-díjjal jutalmazták.

Az 1995-ben alapított Kölcsey-emlékplakettel a magyar mûvésztársadalom azon képviselõit tüntetik ki, akik alkotásaikkal és életmûvükkel hozzájárultak a magyar és az egyetemes kultúra gazdagításához. Tavaly Zsigmond Dezsõ filmrendezõ kapta meg az elismerést, de a díjazottak között volt például Melocco Miklós szobrászmûvész, Törõcsik Mari színésznõ, Sebestyén Márta népdalénekes, Szabó István filmrendezõ, Makovecz Imre építész és Csoóri Sándor költõ-esszéíró is.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Bereményi Géza Kossuth- és József Attila-díjas írónak, Balázs Béla-díjas filmrendezõnek ítélte oda idén a Kölcsey-emlékplakettet a Kölcsey Társaság kuratóriuma. Az irodalmi elismerést a magyar kultúra napja alkalmából tartott vasárnapi szatmárcsekei ünnepségen vette át a díjazott.<|im_end|>