Kész csoda
A világon a legtöbb hívet megmozgató "turisztikai esemény" a minden muszlim számára kötelező háddzs: a mekkai rituálén több mint hetven országból közel két és fél millió ember vesz részt minden évben.
Egy hithű muszlim egész életében a mekkai zarándoklatra, a háddzsra készül, de mielőtt valóban útra kelne, legalább három-négy hónapot rá kell szánnia a konkrét előkészületekre - ajánlják a mekkai utazások már az interneten is tömegével megjelenő szervezői. Az első feladat az engedély beszerzése. Mekkába ugyanis - hacsak nem csapják be a szigorú szaúdi vallásügyi rendőrséget - felekezeten kívüliek nem léphetnek be. A hit azonban csak szükséges, de nem elégséges feltétel: a hatalmas érdeklődésre való tekintettel országonként megszabták a résztvevők lehetséges számát, így könynyen megeshet, hogy valaki elsőre nem kap zöld utat. A szigor nem öncélú, hiszen háddzs csak egyszer van egy évben - a holdcikluson alapuló muszlim naptári év utolsó hónapja, a dzul-hiddzsa 8-13. napján (ez az idén január 17-22-ére esett) -, s a világ minden tájáról Mekkába özönlő két és fél millió embernek ez alatt az öt nap alatt kell teljesítenie szent kötelességét. Bár a vallási parancs szerint minden muszlimnak, ha teheti, legalább egyszer életében részt kell vennie a háddzson, a Földön élő több mint 1 milliárd muszlim nagyobb része nem is reménykedhet a beteljesülés e formájában.

Mivel a háddzsra kizárólag szervezetten lehet utazni, fontos a megfelelő iroda és program kiválasztása. Világszerte több száz iroda kínál ilyen utazásokat, még a piciny Kuvaitban is félszáz utazási ügynök foglalkozik a zarándokutak szervezésével. A specializáció esetükben egyebek mellett azt is jelenti, hogy csakis ők jogosultak a speciális háddzsvízum beszerzésével kapcsolatos ügyintézésre. Minden utazónak be kell oltatnia magát fertőző agyhártyagyulladás ellen, de bizonyos országokból érkezőknek más oltási bizonyítvánnyal - például a sárgaláz ellenivel - is rendelkezniük kell.

Egy 11-13 napos út - a vallási parancs szerinti ötnapos ott-tartózkodást mindenképpen meg kell hosszabbítani, mivel ekkora embertömeg fogadása és útnak indítása nem intézhető el néhány óra alatt - személyenként általában 400-800 ezer forintnak megfelelő összegbe kerül (a módosabbak számára idén közel 1 millió forintot érő csomagot is kínáltak ötcsillagos szállodában való elhelyezéssel). Nem kis pénzről van szó, még akkor sem, ha ezzel az utazással kapcsolatos minden szolgáltatást - repülőút, szállás, étkezés - megvásárol a zarándok. Sokak mekkai útját különféle alapítványok fedezik, ezek segítségével olyanok is részt vehetnek a háddzson, akik maguk nem tudnák kifizetni a költségeket.

Nagyon fölpakolniuk viszont nem kell az utazóknak. Egyvalami van, amit semmiképpen nem hagyhatnak otthon: a háddzs speciális öltözete, az ihrámnak nevezett két fehér, beszegetlen lepel, amelyet a zarándoklat bizonyos periódusában kötelező viselni. Van, aki már ebben ül fel a repülőgépre, aki pedig nem, azt a gép személyzete figyelmezteti, mikor jön el az a pillanat, amikor mindenképpen át kell öltözni. A csoportok zöme ugyanis repülőgéppel jut el Dzsiddába, bár a Vörös-tenger partján fekvő város természetesen hajóval is megközelíthető. Az egyik legnépesebb muszlim országból, Pakisztánból például az idén több száz repülőjárattal legalább 140 ezren érkeztek a dzsiddai repülőtérre, ahonnan a zarándokok többnyire autóbusszal folytatták útjukat Mekkáig. Az egykori szállítóeszközt, a tevét ugyanis mára teljesen kiszorították a gépkocsik - a hatalmas tömeget nem kevesebb mint 22 ezer busz fuvarozza a két város közötti 50 kilométeres úton. Hagyománytiszteletből azért ma is szerveznek tevekaravánokat Mekkába. Egykor három karavánút létezett, az egyik Bagdadból indult, a másik Kairóból, a harmadik pedig Damaszkuszból - középkori feljegyzések szerint volt olyan zarándok, akinek tíz évébe tellett, amíg eljutott Mekkába.

A mai utazók többsége a Mekka melletti Mina sátorváros összkomfortos és légkondicionált ponyvabarakkjaiban kap szállást. A szaúdiak évek óta dollármilliárdokat költenek az infrastruktúra javítására, a tömegétkeztetésre, a tisztaság és a biztonság megőrzésére, a szállítás és a vízellátás biztosítására.

Mindezek persze csak a tárgyi feltételek; a háddzs "eszmei mondanivalója" olyan fogalmakkal írható le, mint például a résztvevők szellemi közössége és a szegények segítése. Az elsőt szimbolizálja az ihrám viselése is: mindenki egyenlő. A háddzs napjai alatt a zarándokok a közös imák mellett sokat beszélgetnek, van tehát alkalom az emberi kapcsolatok építésére, a közös gondolkodásra. A mekkai útról az onnan visszatérők mint életük egyik meghatározó, katartikus élményéről beszélnek.

Kívülálló persze nehezen döntheti el, mennyi a vallásos áhítat, az Allah-imádás, a Mohamed prófétára és tanítására való elmélyült emlékezés ebben a mai mekkai zarándoklatban, és mennyi a modern kori turistakalandok keresése. A résztvevők beszámolója szerint a hangulat - a sokadalom okozta feszültségek, az etnikai és nyelvi sokszínűség ellenére - alapvetően békés, mindenki segítőkész. Az idei zarándoklat utolsó napján hatalmas felhőszakadás volt Mekkában. "Döbbenetes volt nézni a Nagy Mecset közepén álló Kába szentély körül hömpölygő, bőrig ázott, mégis végtelenül türelmes százezreket - számolt be a szaúdi tévé egyenes közvetítésében látottakról a HVG egy, neve elhallgatását kérő informátora. - Még másnap is tartott bennem a sajnálat, amikor kinyitottam az újságot, ahol ezt olvastam: boldogság áradt szét a zarándokokban, amikor rájuk zúdult az ég, mert Allah üzenetét látták benne: imáik meghallgattattak, Allah lemosta bűneiket."
<|im_start|>user
Egy hithű muszlim egész életében a mekkai zarándoklatra, a háddzsra készül, de mielőtt valóban útra kelne, legalább három-négy hónapot rá kell szánnia a konkrét előkészületekre - ajánlják a mekkai utazások már az interneten is tömegével megjelenő szervezői. Az első feladat az engedély beszerzése. Mekkába ugyanis - hacsak nem csapják be a szigorú szaúdi vallásügyi rendőrséget - felekezeten kívüliek nem léphetnek be. A hit azonban csak szükséges, de nem elégséges feltétel: a hatalmas érdeklődésre való tekintettel országonként megszabták a résztvevők lehetséges számát, így könynyen megeshet, hogy valaki elsőre nem kap zöld utat. A szigor nem öncélú, hiszen háddzs csak egyszer van egy évben - a holdcikluson alapuló muszlim naptári év utolsó hónapja, a dzul-hiddzsa 8-13. napján (ez az idén január 17-22-ére esett) -, s a világ minden tájáról Mekkába özönlő két és fél millió embernek ez alatt az öt nap alatt kell teljesítenie szent kötelességét. Bár a vallási parancs szerint minden muszlimnak, ha teheti, legalább egyszer életében részt kell vennie a háddzson, a Földön élő több mint 1 milliárd muszlim nagyobb része nem is reménykedhet a beteljesülés e formájában.

Mivel a háddzsra kizárólag szervezetten lehet utazni, fontos a megfelelő iroda és program kiválasztása. Világszerte több száz iroda kínál ilyen utazásokat, még a piciny Kuvaitban is félszáz utazási ügynök foglalkozik a zarándokutak szervezésével. A specializáció esetükben egyebek mellett azt is jelenti, hogy csakis ők jogosultak a speciális háddzsvízum beszerzésével kapcsolatos ügyintézésre. Minden utazónak be kell oltatnia magát fertőző agyhártyagyulladás ellen, de bizonyos országokból érkezőknek más oltási bizonyítvánnyal - például a sárgaláz ellenivel - is rendelkezniük kell.

Egy 11-13 napos út - a vallási parancs szerinti ötnapos ott-tartózkodást mindenképpen meg kell hosszabbítani, mivel ekkora embertömeg fogadása és útnak indítása nem intézhető el néhány óra alatt - személyenként általában 400-800 ezer forintnak megfelelő összegbe kerül (a módosabbak számára idén közel 1 millió forintot érő csomagot is kínáltak ötcsillagos szállodában való elhelyezéssel). Nem kis pénzről van szó, még akkor sem, ha ezzel az utazással kapcsolatos minden szolgáltatást - repülőút, szállás, étkezés - megvásárol a zarándok. Sokak mekkai útját különféle alapítványok fedezik, ezek segítségével olyanok is részt vehetnek a háddzson, akik maguk nem tudnák kifizetni a költségeket.

Nagyon fölpakolniuk viszont nem kell az utazóknak. Egyvalami van, amit semmiképpen nem hagyhatnak otthon: a háddzs speciális öltözete, az ihrámnak nevezett két fehér, beszegetlen lepel, amelyet a zarándoklat bizonyos periódusában kötelező viselni. Van, aki már ebben ül fel a repülőgépre, aki pedig nem, azt a gép személyzete figyelmezteti, mikor jön el az a pillanat, amikor mindenképpen át kell öltözni. A csoportok zöme ugyanis repülőgéppel jut el Dzsiddába, bár a Vörös-tenger partján fekvő város természetesen hajóval is megközelíthető. Az egyik legnépesebb muszlim országból, Pakisztánból például az idén több száz repülőjárattal legalább 140 ezren érkeztek a dzsiddai repülőtérre, ahonnan a zarándokok többnyire autóbusszal folytatták útjukat Mekkáig. Az egykori szállítóeszközt, a tevét ugyanis mára teljesen kiszorították a gépkocsik - a hatalmas tömeget nem kevesebb mint 22 ezer busz fuvarozza a két város közötti 50 kilométeres úton. Hagyománytiszteletből azért ma is szerveznek tevekaravánokat Mekkába. Egykor három karavánút létezett, az egyik Bagdadból indult, a másik Kairóból, a harmadik pedig Damaszkuszból - középkori feljegyzések szerint volt olyan zarándok, akinek tíz évébe tellett, amíg eljutott Mekkába.

A mai utazók többsége a Mekka melletti Mina sátorváros összkomfortos és légkondicionált ponyvabarakkjaiban kap szállást. A szaúdiak évek óta dollármilliárdokat költenek az infrastruktúra javítására, a tömegétkeztetésre, a tisztaság és a biztonság megőrzésére, a szállítás és a vízellátás biztosítására.

Mindezek persze csak a tárgyi feltételek; a háddzs "eszmei mondanivalója" olyan fogalmakkal írható le, mint például a résztvevők szellemi közössége és a szegények segítése. Az elsőt szimbolizálja az ihrám viselése is: mindenki egyenlő. A háddzs napjai alatt a zarándokok a közös imák mellett sokat beszélgetnek, van tehát alkalom az emberi kapcsolatok építésére, a közös gondolkodásra. A mekkai útról az onnan visszatérők mint életük egyik meghatározó, katartikus élményéről beszélnek.

Kívülálló persze nehezen döntheti el, mennyi a vallásos áhítat, az Allah-imádás, a Mohamed prófétára és tanítására való elmélyült emlékezés ebben a mai mekkai zarándoklatban, és mennyi a modern kori turistakalandok keresése. A résztvevők beszámolója szerint a hangulat - a sokadalom okozta feszültségek, az etnikai és nyelvi sokszínűség ellenére - alapvetően békés, mindenki segítőkész. Az idei zarándoklat utolsó napján hatalmas felhőszakadás volt Mekkában. "Döbbenetes volt nézni a Nagy Mecset közepén álló Kába szentély körül hömpölygő, bőrig ázott, mégis végtelenül türelmes százezreket - számolt be a szaúdi tévé egyenes közvetítésében látottakról a HVG egy, neve elhallgatását kérő informátora. - Még másnap is tartott bennem a sajnálat, amikor kinyitottam az újságot, ahol ezt olvastam: boldogság áradt szét a zarándokokban, amikor rájuk zúdult az ég, mert Allah üzenetét látták benne: imáik meghallgattattak, Allah lemosta bűneiket."

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A világon a legtöbb hívet megmozgató "turisztikai esemény" a minden muszlim számára kötelező háddzs: a mekkai rituálén több mint hetven országból közel két és fél millió ember vesz részt minden évben.<|im_end|>