Kelemen: Kizárt, hogy Tõkés Lászlót indítsa az RMDSZ
„Nekem sem szimpatikusak a szociáldemokraták, de õk nyerték meg a választást, így velük kell tárgyalni, én is jobban örültem volna egy olyan helyzetnek, hogy az RMDSZ lett volna a mérleg nyelve” – mondta Kelemen Hunor az Origónak adott interjújában. Az RMDSZ elnöke szerint építkezni kell mindennap, mivel az egyik napról a másikra nem lesz autonómia.
-   Kelemen Hunor szerint több fontos dologról terelte el a figyelmet az utóbbi napok romániai belpolitikai válsága
-   Az RMDSZ elnöke úgy látja, nem szabad megengedni, hogy nagykövetek mondják meg, mit lehet tenni egy államnak
-   Észszerû döntéseket kell hoznia az RMDSZ-nek, így a parlamenti többséggel kötött megállapodást is elõször ki kell próbálni
-   Kelemen nem bízik abban, hogy a közeljövõben a románok nagy számban voksolnak a pártjára
-   Évtizedek is kellhetnek ahhoz, hogy az erdélyi autonómia politikai feltételei megteremtõdjenek
-   Az RMDSZ elnöke szerint rövid távon javulni fognak a kormányszintû magyar–román kapcsolatok

Nem gondolja, hogy az RMDSZ ütemet tévesztett a mostani belpolitikai válságban, nem kellett volna a tüntetõk mellé gyorsan felsorakozni?

Azonosulni tudunk azokkal, akik tisztességes kormányzást kérve vonultak utcára, megértjük a tüntetõk dühét. Azt viszont nem tudjuk elfogadni, hogy olyanok is voltak a tüntetõk között, akik legionárius költõk verseit harsogták, és a nemzeti kisebbségek parlamenti jelenléte ellen skandáltak. Én magam, és a Szövetség sem értett egyet azzal a módszerrel és tartalommal, ahogyan a Grindeanu-kormány sürgõsségi rendelettel módosította a büntetõ törvénykönyvet. Mi a kormány elképzelését az elsõ pillanattól fogva bíráltuk. Az utóbbi években a parlament megkerülésével többször módosították a Btk.-t, majd az alkotmánybíróság ezeket a módosításokat több mint 40 pontban alkotmányellenesnek mondta. Jelenleg a törvénykönyvnek rengeteg olyan eleme van, ami nincsen hatályban, és nincs helyette semmi.

Akkor hogy lehet így ítélkezni?

A törvénykönyvet tavaly úgy módosították, hogy a kívülálló számára úgy tûnhet, mintha az ügyészek utasításai szerint történt volna ez, így például az ügyész a bíró fölé került, ami teljesen példátlan dolog. Most többek között csökkentették a diszkriminációért járó büntetési tételeket, ezzel sem érthetünk egyet. Sem a korábbi, sem a mostani kabinet az alkotmánybírósági kifogásokat nem oldotta meg. A kormány ezzel a mostani akciójával mindent elrontott, amit lehetett, óriási hiba volt. Azonban ezzel a mostani lépéssel a kormány sikeresen elterelte a figyelmet arról, hogy pár napja elbocsátottak egy bírót, mert az igazságszolgáltatásban végzett munkája szorosan összefonódott a politikával, a titkosszolgálatok élén is cserére volt szükség. Parlamenti vita során kell rendezni a teljes büntetõ törvénykönyvet és perrendtartást.

De mi a helyzet a tüntetõkkel?

Azzal nem tudok egyetérteni, hogy a román média olyan demonstrálókat szólaltat meg, akik azt hangoztatják, hogy a romániai kisebbségek parlamenti képviseletét meg kell szüntetni. Ez persze egy irányított üzenet volt. Ennek az embernek az oldalára nem állhatok, de aki egy volt fasiszta költõ mûvét énekli, annak az oldalára sem állhatok. Azokat támogatom, akik a lopás ellen és a közélet átláthatósága mellett érvelnek. A tüntetõk nagy többsége az utóbbi dolgok miatt ment ki az utcára.

Hol volt ez a több százezer ember a tavaly decemberi választásokon, akik most tüntettek?

Vélhetõen nem mentek el szavazni. Négyévente szerveznek választást Romániában, és annak az eredménye négy évig tükrözi a politikai viszonyokat. Nem lehet kéthavonta ezt felülírni. Nekem sem szimpatikusak a szociáldemokraták, de õk nyerték meg a választást, így velük kell tárgyalni. Én is jobban örültem volna egy olyan helyzetnek, hogy az RMDSZ lett volna a mérleg nyelve. Az ellenzéki liberálisok annyit és olyan mértékben tévedtek az elmúlt években, hogy egyáltalán nem volt meglepetés, hogy csak 20 százalékot kaptak.

Miért ilyen gyenge a romániai jobboldal?

A jobboldal folyamatosan megosztott volt az elmúlt években, és ezt tovább erõsítette az a tény, ahogy a kampány során eljártak. A szociáldemokratáknak mindig megvolt az a 30-35 százalékos alapbázisuk, amit mindig sikerült megõrizniük. A két nagy jobboldali párt még a választások elõtt összeállt, de a két nagyból nem lett nagyobb szavazótábor. Ráadásul nincsen egy vezér a jobboldal élén, aki megteremtené az egységet. A mostani gyenge szereplés abból a szempontból is nagy bukás volt, hogy a jobboldal nem kormányzott ugyan, de mivel egy technokrata kabinetet támogatott, azt a látszatot keltette, hogy kormányoz.

Február 8-i felszólalásában arról beszélt, hogy Romániát egyre nehezebb jogállamnak nevezni. Ezzel szemben több nemzetközi szervezet is megdicsérte Bukarestet, hogy egyre több területen ért el áttörést a jogbiztonságot tekintve.

Romániának jobb a PR-ja, mint Magyarországnak. A korrupcióellenes harcra szükség van, így a korrupcióellenes ügyészségre is. Az utóbbinak azonban folyamatosan bizonyítania kell a létjogosultságát. Jelenleg több mint 2000 olyan eljárás van Romániában, ami a hatalommal való visszaélésrõl szól. Ezekrõl mind azt mondják, hogy korrupciós ügyek, de egész Európában nincsen 100 olyan büntetõügy, ami a hatalommal való visszaéléssel kapcsolatba hozható. Ma különbséget kell tenni egyik és másik ügy között, és nem szabad elfogadni, hogy nagykövetek mondják meg, mit kell tennie egy államnak. Mi lenne, ha a párizsi román nagykövet berohanna az Elysée-palotába, és kifogásolná, amit a francia nemzetgyûlés határozott? Vélhetõen páros lábbal rúgnák ki, joggal. Azzal a Iohannis-féle kijelentéssel sem értünk egyet, miszerint Románia példaértékû a kisebbségi jogok területén.

Elképzelhetõnek tartja, hogy a szász elnök után egy magyar nemzetiségû személy üljön a Cotroceni-palotába?

A közeljövõben biztosan nem, mert egy szász etnikumú személy megválasztása teljesen más értelmezési keretben van, mint egy magyaré. A románok és a németek közötti kapcsolat jóval kevésbé terhelt, mint a magyar–román viszony. Ráadásul csupán néhány ezer német él Romániában, így másképpen is viszonyulnak hozzájuk. Mind a hatalmi ágak szétválasztásával, mind a jogállamisággal kapcsolatban óriási gondok vannak ma Romániában.

Lát-e garanciát arra a szociálliberálisok részérõl, hogy ezeket a problémákat orvosolják?

Egymagukban nem lesznek elegendõek, még ha többségük is van. Kellene egy olyan moratórium a parlamenti pártok között, amiben minden politikai alakulat elfogadja, hogy sürgõsségi kormányrendeletet nem használhat a kormány, szétválasztjuk a hatalmi ágakat, és demokratikus alapértékekhez nem nyúlunk hozzá. Ha a kormány-ellenzék diskurzusba helyezzük ezt, akkor nem lesz elõrelépés. Jó lenne, ha a hivatali hatalommal való visszaélésnek is pontos meghatározást adnánk. Ha nem sikerül bizonyos kérdésekben konszenzust teremteni, akkor rossz irányba mennek majd a dolgok. Bár formálisan most is van kormánya Romániának, de nem látja el a feladatát. Van parlamentje, de nem hoz törvényeket.

Ön szerint is Soros György szervezte a bukaresti tüntetést?

Dehogy szervezte, bárki szervezhette, de õ biztosan nem.

Még most is jó döntésnek tartja azt a megállapodást, amit a parlamenti többséggel kötöttek 2016 decemberében? Meddig maradhat ez érvényben?

Nekünk ebben a kérdésben is észszerû döntést kell hozni. Ha a mostani 6,5 százalékos parlamenti jelenlétünkkel el akarunk érni valamit, ahhoz partnerek kellenek. A mostani többség adott egy ajánlatot, míg az ellenzék nem. Ezt az együttmûködést még ki sem tudtuk próbálni. Eddig csupán a költségvetés vitájában tudtuk elég sok javaslatunkat érvényesíteni. Az együttmûködést minden parlamenti ülésszak végén értékeljük. Szerintem csak egy magyar ügy mentén mondhatjuk föl ezt a megállapodást, de az a nagy kérdés, hogy tudunk-e tenni valamit a helyére. Az ellenzékkel csak hasonló megállapodást érdemes kötni. Ha nincsen semmilyen megállapodásunk senkivel, akkor szinte biztos, hogy semmilyen kérdésben sem tudunk elõrébb lépni. Márciusig-áprilisig ki fog derülni a nyelvhasználati törvény kapcsán, mi a véleménye a koalíciónak, hogyan mûködik a parlamenti együttmûködés.

Említette, hogy az ország a kormányzatlanság állapotában van. Hogyan lehet, hogy a román gazdaság mégis gyorsabban nõ, mint a magyar?

Egyrészt sokkal mélyebbrõl indul Románia, másrészt a fogyasztás és a magánberuházások húzzák a gazdaságot. Az állami beruházások teljesen leálltak az országban, ami miatt alacsony a deficit. 2016-ban az egészségügyben a rendelkezésre álló költségvetés 65 százalékát költötték el, a fennmaradó 35 százalék, amelyet beruházásra, fejlesztésre kellett volna elkölteni, érintetlenül megmaradt. Az EU-s pénzekbõl sem használt föl semmit Románia. Mindez azt mutatja, hogy a bénultság állapotában van az ország, erre hosszú távon nem lehet alapozni. Bármilyen kis nemzetközi megrázkódtatás nagyon komolyan érintené Romániát.

Fenn tud maradni a nagy nehezen megvalósított sikeres magyar egység a következõ években is?

Ma ez az egység erõs. A parlamenti frakcióban ott ülnek az MPP-s kollégák, minden kérdésben egyeztetünk. Sok bölcsességre és nyitottságra van szükség, ezt gyakoroljuk évek óta. Nincs olyan ok, ami miatt ez veszélybe kerülne. Az Erdélyi Magyar Néppárt lekerült a pályáról. Persze szidnak minket, de tárgyalni nem akarnak velünk.

Lát esélyt arra, hogy Tõkés László a 2019-es EP-választáson 2009 után ismét az RMDSZ listáján induljon?

Ez ma teljes mértékben kizárt.

Milyen fõbb ügyek felvállalásával lehetne román szavazókat az RMDSZ mellé állítani?

Olyan ügy nincs, mivel az etnikai fal olyan erõs, hogy nem lehet átlépni. A románok attól nem fognak ránk szavazni, hogy felhívjuk a figyelmet az egészségügy és az oktatás problémáira. A magyarok egyébként – a szórványterületeken is – nagyon kis számban szavaznak román pártokra.a románok viszont szinte soha nem szavaznak magyar politikai szervezetre. Nagyon kevés román ember szavaz ránk. A Most-Híd politikája nem jöhet szóba az RMDSZ esetében, Romániában.

A Fidesszel való viszony rendezõdése mennyire lehet tartós? Nem törhetnek felszínre a korábbi évek sérelmei?

Nem állhat elõ a korábbi helyzet. Ez a természetes állapot, ami most van.

Megjelenhet hangsúlyosabban az RMDSZ a tusnádfürdõi szabadegyetemen?

A kollégáim tavaly is ott voltak. Amikor a miniszterelnök megérkezik, akkor is ott szoktam lenni. Az nem mûködik, hogy minden egyeztetés nélkül megüzenik, hogy milyen panelban kell megjelennem, és én ezt végrehajtom. Le kell ülni, és meg kell beszélni a részleteket, a partnerség ezt jelenti. De egyébként minden alkalommal találkozom Orbán Viktor miniszterelnökkel Tusnádfürdõn.Ha már partnerség, elfogadta Mesterházy Attila és Molnár Gyula bocsánatkérését a kettõs állampolgársági népszavazás miatt?

Fontos gesztusnak tartom, mert aki bocsánatot tud kérni, az megérdemli a másik tiszteletét és figyelmét. Erre szükség is volt, de nem Molnár és Mesterházy rontotta el a dolgokat. Bárki legyen, aki egy hibájáért bocsánatot kér, az tiszteletet érdemel.

A magyarok számára fontos ügyekben ellenzékben hogyan lehet elõrelépést elõrelépni?

A legfontosabb, hogy az érvényben lévõ jogszabályokat alkalmazzák, nem szabad hagynunk, hogy egy jogos elvárás ne érvényesüljön. Azért is kötöttünk parlamenti együttmûködést, hogy a nyelvi jogok területén is történjen elõrelépés. Tudjuk, hogy melyik törvényhez hogyan kell hozzányúlni. Az oktatás területén vannak gondok, azonban a demográfiai problémákat nem tudjuk egyik napról a másikra megoldani. Az RMDSZ-nek számos, gyerekvállalást ösztönzõ, nagycsaládokat segítõ tervezete áll készen, ezeket az idei parlamenti ülésszakban szeretnénk beterjeszteni és elfogadtatni. Elkészítettük azt az iskolatérképet is, ami a demográfiai adatokra épül. Látjuk, hogy milyen településeken milyen problémákkal szembesülünk. Ha egy településen nincsen gyermek, akkor nem tudjuk fenntartani az iskolát. A lényeg, hogy ahol nagyon kevés gyerek van, akkor nekik bejárható távolságon belül legyen elérhetõ oktatási intézmény. Erre a legjobb példa a most is mûködõ 12 szórványkollégium.

Mennyire lesz a középpontban az autonómia?

Építkezni kell mindennap, mivel az egyik napról a másikra nem lesz autonómia. A dél-tiroli példa a követendõ számunkra, de annak a politikai feltételei is évtizedek alatt alakultak ki. Romániában elõbb-utóbb lesz egy közigazgatási és alkotmányos reform, és arra fel kell készülni. Akkor érvényesíteni kell az érdekeinket, hogy ne kerüljön a perifériára a magyar közösség. Mindezzel kapcsolatban most is van egy kész tervezetünk, de nem szeretnénk ezt csak úgy beterjeszteni, és majd siránkozni azon, hogy a román pártok miért nem fogadták el.

Lát-e esélyt arra, hogy a magyar és román kormány között meginduljon a párbeszéd?

Egyértelmûen igen, lehetõség és szándék is van. Ennek már február végén is lesznek jelei. A mi szempontunkból a legfontosabb az erdélyi magyarság jogos elvárásainak a napirenden tartása. Nem feledkezhetünk el a regionális és gazdasági együttmûködésekrõl. Azt is szem elõtt kell tartani, hogy Románia az EU-ban csak akkor tudja az érdekeit jól érvényesíteni, ha a térségünkben talál ehhez partnereket. Azt szoktam mondani, hogy Románia soha nem lesz egyenrangú partnere a franciáknak és a németeknek. Ezzel szemben a közép-európai térségben rengeteg közös ügyet lehet találni. Látszik, hogy Lengyelország és Magyarország között az orosz viszony ügyében vita van, de ennek ellenére rengeteg területen kiválóan együttmûködnek. Lesz elõrelépés és kimozdulás, mivel a románok is keresik az együttmûködés lehetõségeit. Nem lesz könnyû elfelejteni az elmúlt éveket, de látom a szándékot a továbblépésre.
tüntetések Bukarest Tõkés László Magyar Polgári Párt Románia erdélyi magyarok Kelemen Hunor RMDSZ PSD Nemzeti Liberális Párt erdélyi autonómia Erdélyi Magyar Néppárt Sorin Grindeanu büntetõeljárási törvény korrupció
<|im_start|>user
-   Kelemen Hunor szerint több fontos dologról terelte el a figyelmet az utóbbi napok romániai belpolitikai válsága
-   Az RMDSZ elnöke úgy látja, nem szabad megengedni, hogy nagykövetek mondják meg, mit lehet tenni egy államnak
-   Észszerû döntéseket kell hoznia az RMDSZ-nek, így a parlamenti többséggel kötött megállapodást is elõször ki kell próbálni
-   Kelemen nem bízik abban, hogy a közeljövõben a románok nagy számban voksolnak a pártjára
-   Évtizedek is kellhetnek ahhoz, hogy az erdélyi autonómia politikai feltételei megteremtõdjenek
-   Az RMDSZ elnöke szerint rövid távon javulni fognak a kormányszintû magyar–román kapcsolatok

Nem gondolja, hogy az RMDSZ ütemet tévesztett a mostani belpolitikai válságban, nem kellett volna a tüntetõk mellé gyorsan felsorakozni?

Azonosulni tudunk azokkal, akik tisztességes kormányzást kérve vonultak utcára, megértjük a tüntetõk dühét. Azt viszont nem tudjuk elfogadni, hogy olyanok is voltak a tüntetõk között, akik legionárius költõk verseit harsogták, és a nemzeti kisebbségek parlamenti jelenléte ellen skandáltak. Én magam, és a Szövetség sem értett egyet azzal a módszerrel és tartalommal, ahogyan a Grindeanu-kormány sürgõsségi rendelettel módosította a büntetõ törvénykönyvet. Mi a kormány elképzelését az elsõ pillanattól fogva bíráltuk. Az utóbbi években a parlament megkerülésével többször módosították a Btk.-t, majd az alkotmánybíróság ezeket a módosításokat több mint 40 pontban alkotmányellenesnek mondta. Jelenleg a törvénykönyvnek rengeteg olyan eleme van, ami nincsen hatályban, és nincs helyette semmi.

Akkor hogy lehet így ítélkezni?

A törvénykönyvet tavaly úgy módosították, hogy a kívülálló számára úgy tûnhet, mintha az ügyészek utasításai szerint történt volna ez, így például az ügyész a bíró fölé került, ami teljesen példátlan dolog. Most többek között csökkentették a diszkriminációért járó büntetési tételeket, ezzel sem érthetünk egyet. Sem a korábbi, sem a mostani kabinet az alkotmánybírósági kifogásokat nem oldotta meg. A kormány ezzel a mostani akciójával mindent elrontott, amit lehetett, óriási hiba volt. Azonban ezzel a mostani lépéssel a kormány sikeresen elterelte a figyelmet arról, hogy pár napja elbocsátottak egy bírót, mert az igazságszolgáltatásban végzett munkája szorosan összefonódott a politikával, a titkosszolgálatok élén is cserére volt szükség. Parlamenti vita során kell rendezni a teljes büntetõ törvénykönyvet és perrendtartást.

De mi a helyzet a tüntetõkkel?

Azzal nem tudok egyetérteni, hogy a román média olyan demonstrálókat szólaltat meg, akik azt hangoztatják, hogy a romániai kisebbségek parlamenti képviseletét meg kell szüntetni. Ez persze egy irányított üzenet volt. Ennek az embernek az oldalára nem állhatok, de aki egy volt fasiszta költõ mûvét énekli, annak az oldalára sem állhatok. Azokat támogatom, akik a lopás ellen és a közélet átláthatósága mellett érvelnek. A tüntetõk nagy többsége az utóbbi dolgok miatt ment ki az utcára.

Hol volt ez a több százezer ember a tavaly decemberi választásokon, akik most tüntettek?

Vélhetõen nem mentek el szavazni. Négyévente szerveznek választást Romániában, és annak az eredménye négy évig tükrözi a politikai viszonyokat. Nem lehet kéthavonta ezt felülírni. Nekem sem szimpatikusak a szociáldemokraták, de õk nyerték meg a választást, így velük kell tárgyalni. Én is jobban örültem volna egy olyan helyzetnek, hogy az RMDSZ lett volna a mérleg nyelve. Az ellenzéki liberálisok annyit és olyan mértékben tévedtek az elmúlt években, hogy egyáltalán nem volt meglepetés, hogy csak 20 százalékot kaptak.

Miért ilyen gyenge a romániai jobboldal?

A jobboldal folyamatosan megosztott volt az elmúlt években, és ezt tovább erõsítette az a tény, ahogy a kampány során eljártak. A szociáldemokratáknak mindig megvolt az a 30-35 százalékos alapbázisuk, amit mindig sikerült megõrizniük. A két nagy jobboldali párt még a választások elõtt összeállt, de a két nagyból nem lett nagyobb szavazótábor. Ráadásul nincsen egy vezér a jobboldal élén, aki megteremtené az egységet. A mostani gyenge szereplés abból a szempontból is nagy bukás volt, hogy a jobboldal nem kormányzott ugyan, de mivel egy technokrata kabinetet támogatott, azt a látszatot keltette, hogy kormányoz.

Február 8-i felszólalásában arról beszélt, hogy Romániát egyre nehezebb jogállamnak nevezni. Ezzel szemben több nemzetközi szervezet is megdicsérte Bukarestet, hogy egyre több területen ért el áttörést a jogbiztonságot tekintve.

Romániának jobb a PR-ja, mint Magyarországnak. A korrupcióellenes harcra szükség van, így a korrupcióellenes ügyészségre is. Az utóbbinak azonban folyamatosan bizonyítania kell a létjogosultságát. Jelenleg több mint 2000 olyan eljárás van Romániában, ami a hatalommal való visszaélésrõl szól. Ezekrõl mind azt mondják, hogy korrupciós ügyek, de egész Európában nincsen 100 olyan büntetõügy, ami a hatalommal való visszaéléssel kapcsolatba hozható. Ma különbséget kell tenni egyik és másik ügy között, és nem szabad elfogadni, hogy nagykövetek mondják meg, mit kell tennie egy államnak. Mi lenne, ha a párizsi román nagykövet berohanna az Elysée-palotába, és kifogásolná, amit a francia nemzetgyûlés határozott? Vélhetõen páros lábbal rúgnák ki, joggal. Azzal a Iohannis-féle kijelentéssel sem értünk egyet, miszerint Románia példaértékû a kisebbségi jogok területén.

Elképzelhetõnek tartja, hogy a szász elnök után egy magyar nemzetiségû személy üljön a Cotroceni-palotába?

A közeljövõben biztosan nem, mert egy szász etnikumú személy megválasztása teljesen más értelmezési keretben van, mint egy magyaré. A románok és a németek közötti kapcsolat jóval kevésbé terhelt, mint a magyar–román viszony. Ráadásul csupán néhány ezer német él Romániában, így másképpen is viszonyulnak hozzájuk. Mind a hatalmi ágak szétválasztásával, mind a jogállamisággal kapcsolatban óriási gondok vannak ma Romániában.

Lát-e garanciát arra a szociálliberálisok részérõl, hogy ezeket a problémákat orvosolják?

Egymagukban nem lesznek elegendõek, még ha többségük is van. Kellene egy olyan moratórium a parlamenti pártok között, amiben minden politikai alakulat elfogadja, hogy sürgõsségi kormányrendeletet nem használhat a kormány, szétválasztjuk a hatalmi ágakat, és demokratikus alapértékekhez nem nyúlunk hozzá. Ha a kormány-ellenzék diskurzusba helyezzük ezt, akkor nem lesz elõrelépés. Jó lenne, ha a hivatali hatalommal való visszaélésnek is pontos meghatározást adnánk. Ha nem sikerül bizonyos kérdésekben konszenzust teremteni, akkor rossz irányba mennek majd a dolgok. Bár formálisan most is van kormánya Romániának, de nem látja el a feladatát. Van parlamentje, de nem hoz törvényeket.

Ön szerint is Soros György szervezte a bukaresti tüntetést?

Dehogy szervezte, bárki szervezhette, de õ biztosan nem.

Még most is jó döntésnek tartja azt a megállapodást, amit a parlamenti többséggel kötöttek 2016 decemberében? Meddig maradhat ez érvényben?

Nekünk ebben a kérdésben is észszerû döntést kell hozni. Ha a mostani 6,5 százalékos parlamenti jelenlétünkkel el akarunk érni valamit, ahhoz partnerek kellenek. A mostani többség adott egy ajánlatot, míg az ellenzék nem. Ezt az együttmûködést még ki sem tudtuk próbálni. Eddig csupán a költségvetés vitájában tudtuk elég sok javaslatunkat érvényesíteni. Az együttmûködést minden parlamenti ülésszak végén értékeljük. Szerintem csak egy magyar ügy mentén mondhatjuk föl ezt a megállapodást, de az a nagy kérdés, hogy tudunk-e tenni valamit a helyére. Az ellenzékkel csak hasonló megállapodást érdemes kötni. Ha nincsen semmilyen megállapodásunk senkivel, akkor szinte biztos, hogy semmilyen kérdésben sem tudunk elõrébb lépni. Márciusig-áprilisig ki fog derülni a nyelvhasználati törvény kapcsán, mi a véleménye a koalíciónak, hogyan mûködik a parlamenti együttmûködés.

Említette, hogy az ország a kormányzatlanság állapotában van. Hogyan lehet, hogy a román gazdaság mégis gyorsabban nõ, mint a magyar?

Egyrészt sokkal mélyebbrõl indul Románia, másrészt a fogyasztás és a magánberuházások húzzák a gazdaságot. Az állami beruházások teljesen leálltak az országban, ami miatt alacsony a deficit. 2016-ban az egészségügyben a rendelkezésre álló költségvetés 65 százalékát költötték el, a fennmaradó 35 százalék, amelyet beruházásra, fejlesztésre kellett volna elkölteni, érintetlenül megmaradt. Az EU-s pénzekbõl sem használt föl semmit Románia. Mindez azt mutatja, hogy a bénultság állapotában van az ország, erre hosszú távon nem lehet alapozni. Bármilyen kis nemzetközi megrázkódtatás nagyon komolyan érintené Romániát.

Fenn tud maradni a nagy nehezen megvalósított sikeres magyar egység a következõ években is?

Ma ez az egység erõs. A parlamenti frakcióban ott ülnek az MPP-s kollégák, minden kérdésben egyeztetünk. Sok bölcsességre és nyitottságra van szükség, ezt gyakoroljuk évek óta. Nincs olyan ok, ami miatt ez veszélybe kerülne. Az Erdélyi Magyar Néppárt lekerült a pályáról. Persze szidnak minket, de tárgyalni nem akarnak velünk.

Lát esélyt arra, hogy Tõkés László a 2019-es EP-választáson 2009 után ismét az RMDSZ listáján induljon?

Ez ma teljes mértékben kizárt.

Milyen fõbb ügyek felvállalásával lehetne román szavazókat az RMDSZ mellé állítani?

Olyan ügy nincs, mivel az etnikai fal olyan erõs, hogy nem lehet átlépni. A románok attól nem fognak ránk szavazni, hogy felhívjuk a figyelmet az egészségügy és az oktatás problémáira. A magyarok egyébként – a szórványterületeken is – nagyon kis számban szavaznak román pártokra.a románok viszont szinte soha nem szavaznak magyar politikai szervezetre. Nagyon kevés román ember szavaz ránk. A Most-Híd politikája nem jöhet szóba az RMDSZ esetében, Romániában.

A Fidesszel való viszony rendezõdése mennyire lehet tartós? Nem törhetnek felszínre a korábbi évek sérelmei?

Nem állhat elõ a korábbi helyzet. Ez a természetes állapot, ami most van.

Megjelenhet hangsúlyosabban az RMDSZ a tusnádfürdõi szabadegyetemen?

A kollégáim tavaly is ott voltak. Amikor a miniszterelnök megérkezik, akkor is ott szoktam lenni. Az nem mûködik, hogy minden egyeztetés nélkül megüzenik, hogy milyen panelban kell megjelennem, és én ezt végrehajtom. Le kell ülni, és meg kell beszélni a részleteket, a partnerség ezt jelenti. De egyébként minden alkalommal találkozom Orbán Viktor miniszterelnökkel Tusnádfürdõn.Ha már partnerség, elfogadta Mesterházy Attila és Molnár Gyula bocsánatkérését a kettõs állampolgársági népszavazás miatt?

Fontos gesztusnak tartom, mert aki bocsánatot tud kérni, az megérdemli a másik tiszteletét és figyelmét. Erre szükség is volt, de nem Molnár és Mesterházy rontotta el a dolgokat. Bárki legyen, aki egy hibájáért bocsánatot kér, az tiszteletet érdemel.

A magyarok számára fontos ügyekben ellenzékben hogyan lehet elõrelépést elõrelépni?

A legfontosabb, hogy az érvényben lévõ jogszabályokat alkalmazzák, nem szabad hagynunk, hogy egy jogos elvárás ne érvényesüljön. Azért is kötöttünk parlamenti együttmûködést, hogy a nyelvi jogok területén is történjen elõrelépés. Tudjuk, hogy melyik törvényhez hogyan kell hozzányúlni. Az oktatás területén vannak gondok, azonban a demográfiai problémákat nem tudjuk egyik napról a másikra megoldani. Az RMDSZ-nek számos, gyerekvállalást ösztönzõ, nagycsaládokat segítõ tervezete áll készen, ezeket az idei parlamenti ülésszakban szeretnénk beterjeszteni és elfogadtatni. Elkészítettük azt az iskolatérképet is, ami a demográfiai adatokra épül. Látjuk, hogy milyen településeken milyen problémákkal szembesülünk. Ha egy településen nincsen gyermek, akkor nem tudjuk fenntartani az iskolát. A lényeg, hogy ahol nagyon kevés gyerek van, akkor nekik bejárható távolságon belül legyen elérhetõ oktatási intézmény. Erre a legjobb példa a most is mûködõ 12 szórványkollégium.

Mennyire lesz a középpontban az autonómia?

Építkezni kell mindennap, mivel az egyik napról a másikra nem lesz autonómia. A dél-tiroli példa a követendõ számunkra, de annak a politikai feltételei is évtizedek alatt alakultak ki. Romániában elõbb-utóbb lesz egy közigazgatási és alkotmányos reform, és arra fel kell készülni. Akkor érvényesíteni kell az érdekeinket, hogy ne kerüljön a perifériára a magyar közösség. Mindezzel kapcsolatban most is van egy kész tervezetünk, de nem szeretnénk ezt csak úgy beterjeszteni, és majd siránkozni azon, hogy a román pártok miért nem fogadták el.

Lát-e esélyt arra, hogy a magyar és román kormány között meginduljon a párbeszéd?

Egyértelmûen igen, lehetõség és szándék is van. Ennek már február végén is lesznek jelei. A mi szempontunkból a legfontosabb az erdélyi magyarság jogos elvárásainak a napirenden tartása. Nem feledkezhetünk el a regionális és gazdasági együttmûködésekrõl. Azt is szem elõtt kell tartani, hogy Románia az EU-ban csak akkor tudja az érdekeit jól érvényesíteni, ha a térségünkben talál ehhez partnereket. Azt szoktam mondani, hogy Románia soha nem lesz egyenrangú partnere a franciáknak és a németeknek. Ezzel szemben a közép-európai térségben rengeteg közös ügyet lehet találni. Látszik, hogy Lengyelország és Magyarország között az orosz viszony ügyében vita van, de ennek ellenére rengeteg területen kiválóan együttmûködnek. Lesz elõrelépés és kimozdulás, mivel a románok is keresik az együttmûködés lehetõségeit. Nem lesz könnyû elfelejteni az elmúlt éveket, de látom a szándékot a továbblépésre.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
„Nekem sem szimpatikusak a szociáldemokraták, de õk nyerték meg a választást, így velük kell tárgyalni, én is jobban örültem volna egy olyan helyzetnek, hogy az RMDSZ lett volna a mérleg nyelve” – mondta Kelemen Hunor az Origónak adott interjújában. Az RMDSZ elnöke szerint építkezni kell mindennap, mivel az egyik napról a másikra nem lesz autonómia.<|im_end|>