A kockázatértékelés hiánya
Évek óta kötelező a munkavédelmi törvény alapján a munkahelyi kockázatértékelés, mégis sok munkáltató mulasztja el. Hiánya miatt nemcsak a munkahelyi balesetek, hanem a munkavédelmi bírságok is szaporodnak.
A munkavédelmi törvény előírja, hogy minden munkáltató köteles minőségileg, illetve szükség esetén mennyiségileg is értékelni a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat. Az értékelés az alapja a veszélyek, balesetek megelőzésének, ehhez viszont előzetesen el kell végezni a kockázatok felmérését, azok értékelését. Mivel a foglalkoztatónak kell bizonyítania, hogy mindent megtett a munkahelyi kockázatok csökkentése érdekében, a kockázatértékelést megfelelően dokumentálni is kell. Ennek ellenére sok munkáltató elmulasztja ezt a feladatot, különösen a kisvállalkozások körében. Nem is csoda, hiszen a hatályos előírások értelmében munkabiztonsági és munka-egészségügyi szaktevékenységnek minősül a kockázatértékelés, azaz legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező szakember végezheti el. Erre a néhány fős mikrovállalkozások nemigen áldoznak, ilyen végzettségű saját alkalmazottjuk pedig nincs.
Éppen ezért a munkáltatók elsősorban külső szakember bevonásával végezteti el a kockázatértékelést (jónéhány kockázatértékelésre és egyéb munkavédelmi tevékenységre szakosodott céget lehet találni az internetes keresőkben), csak azt felejtik el nagyon sokan, hogy ez nem egyszeri tevékenység, hanem évente felülvizsgálatot is kell tartani, ráadásul a munkavédelmi hatóságok bármikor ellenőrizhetik, bírságra viszont csak a legmagasabb veszélyességi osztályba tartozó munkáltatók számíthatnak.

bírság, kártérítés 

A munkavédelmi bírság összege az elmúlt években folyamatosan emelkedett, a hatályos szabályozás szerint a bírság maximuma elérheti a 10 millió forintot is. A jogerősen elmarasztalt munkáltatókat pedig – az adatvédelmi törvény előírásait betartva – nyilvánosságra hozzák, ami kizáró ok lehet állami támogatások, illetve pályázatok elbírálásánál.
A megfelelően végzett kockázatértékelésnek nagy szerepe van a munkabalesetek megelőzésében. Munkabaleset bármelyik vállalkozásnál előfordulhat, nem kell hozzá veszélyes tevékenységet végezni. A munkabaleset következménye pedig a munkáltatói felelősség, járulék- és járadékfizetés, kártérítés.

A veszélyek értékelése

A kockázatértékelés a munkahelyi veszélyek azonosításából, a veszélyeztetettek körének meghatározásából, a kockázatok minőségi, illetve mennyiségi értékeléséből, a teendők és a szükséges intézkedések felsorolásából, valamint ezek rögzítéséből, írásba foglalásából áll.
Az értékelést azzal kell kezdeni, hogy az összes munkafolyamatot (beleértve a kiegészítő tevékenységeket, például a takarítást, tárolást, szemétszállítást is), technológiát, munkaeszközt, felhasznált anyagot, munkamódszert teljes körűen fel kell mérni, majd át kell tekinteni az ezzel kapcsolatos veszélyeket.

Az értékelés a veszélyek áttekintéséből, a kockázatok besorolásából áll. A kockázatokat általában súlyossági sorrendbe állítják. Ez után kell eldönteni, hogy a jelenlegi helyzet megfelel-e a munkavédelemi előírásoknak, a kockázatok megfelelő ellenőrzés alatt vannak-e, a meglévő kockázatok milyen módon szüntethetők meg, illetve, hogy milyen lépéseket kell tenni a kockázatok megelőzése vagy csökkentése érdekében. Ezt követően a munkáltatónak konkrét intézkedési tervet kell készítenie felelősök és határidők megjelölésével.
Az idén már a munkahelyi stresszre is figyelni kell, túlzott stresszhelyzetre utalhat az adott munkahelyen a nagymértékű fluktuáció, a nem szervi betegségekkel járó, többnyire ismétlődő távollétek, a határidők csúszása, be nem tartása, fegyelmi problémák, agresszív megnyilvánulások, balesetek, tévedések, munkateljesítmény visszaesése.

Éves felülvizsgálat

A kockázatértékelést évente egyszer akkor is kötelező felülvizsgálni, ha a munkahelyen, munkafolyamatokban, technológiában, felhasznált anyagokban, kötelező előírásokban nem történik különösebb változás. Ezen túlmenően a munkavédelmi törvény előírása szerint a munkáltató köteles tájékoztatni a kockázatértékelés és a munkavédelmi intézkedések tapasztalatairól a nála munkabiztonsági szaktevékenységet ellátó személyt, a foglalkozás-egészségügyi szolgálatot, valamint a munkavédelmi képviselőt vagy bizottságot. A munkavédelmi hatóság a munkavédelmi követelmények teljesítéséről írásbeli tájékoztatást is kérhet.

Megfelelő dokumentáció

A munkáltató köteles dokumentálni a kockázatértékelés eredményeit, a szükséges és megtett intézkedéseket, és a felülvizsgálatot is. A dokumentációnak formai követelménye, de az alábbiakat mindenképpen tartalmaznia kell:
– kockázatértékelés időpontja, helye és tárgya, az értékelést végző adatai,
– a veszélyek azonosítása,
– a veszélyeztetettek azonosítása, az érintettek száma,
– a kockázatot súlyosbító tényezők,
– a kockázatok minőségi, illetve mennyiségi értékelése, továbbá a fennálló helyzettel való összevetés alapján annak megállapítása, hogy a körülmények megfelelnek-e a munkavédelemre vonatkozó szabályoknak, illetve biztosított-e a kockázatok megfelelően alacsony szinten tartása,
– a szükséges megelőző intézkedések, a határidő és a felelősök megjelölése,
– a tervezett felülvizsgálat időpontja,
– az előző kockázatértékelés időpontja.
A dokumentációt legalább 5 évig meg kell őrizni.

Egyre gyakoribbak a hatósági ellenőrzések, a munkavédelmi előírások betartása nem elsősorban a hatósági szankciók elkerülése miatt lényeges, hanem a munkavállalók tényleges biztonsága miatt. Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség adatai szerint az idén már csaknem 13 ezer munkabaleset történt, amelyek egy része megfelelő kockázatértékeléssel és a munkavédelmi előírások betartásával elkerülhető lett volna.
Üzleti tippek
<|im_start|>user
A munkavédelmi törvény előírja, hogy minden munkáltató köteles minőségileg, illetve szükség esetén mennyiségileg is értékelni a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat. Az értékelés az alapja a veszélyek, balesetek megelőzésének, ehhez viszont előzetesen el kell végezni a kockázatok felmérését, azok értékelését. Mivel a foglalkoztatónak kell bizonyítania, hogy mindent megtett a munkahelyi kockázatok csökkentése érdekében, a kockázatértékelést megfelelően dokumentálni is kell. Ennek ellenére sok munkáltató elmulasztja ezt a feladatot, különösen a kisvállalkozások körében. Nem is csoda, hiszen a hatályos előírások értelmében munkabiztonsági és munka-egészségügyi szaktevékenységnek minősül a kockázatértékelés, azaz legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező szakember végezheti el. Erre a néhány fős mikrovállalkozások nemigen áldoznak, ilyen végzettségű saját alkalmazottjuk pedig nincs.
Éppen ezért a munkáltatók elsősorban külső szakember bevonásával végezteti el a kockázatértékelést (jónéhány kockázatértékelésre és egyéb munkavédelmi tevékenységre szakosodott céget lehet találni az internetes keresőkben), csak azt felejtik el nagyon sokan, hogy ez nem egyszeri tevékenység, hanem évente felülvizsgálatot is kell tartani, ráadásul a munkavédelmi hatóságok bármikor ellenőrizhetik, bírságra viszont csak a legmagasabb veszélyességi osztályba tartozó munkáltatók számíthatnak.

bírság, kártérítés 

A munkavédelmi bírság összege az elmúlt években folyamatosan emelkedett, a hatályos szabályozás szerint a bírság maximuma elérheti a 10 millió forintot is. A jogerősen elmarasztalt munkáltatókat pedig – az adatvédelmi törvény előírásait betartva – nyilvánosságra hozzák, ami kizáró ok lehet állami támogatások, illetve pályázatok elbírálásánál.
A megfelelően végzett kockázatértékelésnek nagy szerepe van a munkabalesetek megelőzésében. Munkabaleset bármelyik vállalkozásnál előfordulhat, nem kell hozzá veszélyes tevékenységet végezni. A munkabaleset következménye pedig a munkáltatói felelősség, járulék- és járadékfizetés, kártérítés.

A veszélyek értékelése

A kockázatértékelés a munkahelyi veszélyek azonosításából, a veszélyeztetettek körének meghatározásából, a kockázatok minőségi, illetve mennyiségi értékeléséből, a teendők és a szükséges intézkedések felsorolásából, valamint ezek rögzítéséből, írásba foglalásából áll.
Az értékelést azzal kell kezdeni, hogy az összes munkafolyamatot (beleértve a kiegészítő tevékenységeket, például a takarítást, tárolást, szemétszállítást is), technológiát, munkaeszközt, felhasznált anyagot, munkamódszert teljes körűen fel kell mérni, majd át kell tekinteni az ezzel kapcsolatos veszélyeket.

Az értékelés a veszélyek áttekintéséből, a kockázatok besorolásából áll. A kockázatokat általában súlyossági sorrendbe állítják. Ez után kell eldönteni, hogy a jelenlegi helyzet megfelel-e a munkavédelemi előírásoknak, a kockázatok megfelelő ellenőrzés alatt vannak-e, a meglévő kockázatok milyen módon szüntethetők meg, illetve, hogy milyen lépéseket kell tenni a kockázatok megelőzése vagy csökkentése érdekében. Ezt követően a munkáltatónak konkrét intézkedési tervet kell készítenie felelősök és határidők megjelölésével.
Az idén már a munkahelyi stresszre is figyelni kell, túlzott stresszhelyzetre utalhat az adott munkahelyen a nagymértékű fluktuáció, a nem szervi betegségekkel járó, többnyire ismétlődő távollétek, a határidők csúszása, be nem tartása, fegyelmi problémák, agresszív megnyilvánulások, balesetek, tévedések, munkateljesítmény visszaesése.

Éves felülvizsgálat

A kockázatértékelést évente egyszer akkor is kötelező felülvizsgálni, ha a munkahelyen, munkafolyamatokban, technológiában, felhasznált anyagokban, kötelező előírásokban nem történik különösebb változás. Ezen túlmenően a munkavédelmi törvény előírása szerint a munkáltató köteles tájékoztatni a kockázatértékelés és a munkavédelmi intézkedések tapasztalatairól a nála munkabiztonsági szaktevékenységet ellátó személyt, a foglalkozás-egészségügyi szolgálatot, valamint a munkavédelmi képviselőt vagy bizottságot. A munkavédelmi hatóság a munkavédelmi követelmények teljesítéséről írásbeli tájékoztatást is kérhet.

Megfelelő dokumentáció

A munkáltató köteles dokumentálni a kockázatértékelés eredményeit, a szükséges és megtett intézkedéseket, és a felülvizsgálatot is. A dokumentációnak formai követelménye, de az alábbiakat mindenképpen tartalmaznia kell:
– kockázatértékelés időpontja, helye és tárgya, az értékelést végző adatai,
– a veszélyek azonosítása,
– a veszélyeztetettek azonosítása, az érintettek száma,
– a kockázatot súlyosbító tényezők,
– a kockázatok minőségi, illetve mennyiségi értékelése, továbbá a fennálló helyzettel való összevetés alapján annak megállapítása, hogy a körülmények megfelelnek-e a munkavédelemre vonatkozó szabályoknak, illetve biztosított-e a kockázatok megfelelően alacsony szinten tartása,
– a szükséges megelőző intézkedések, a határidő és a felelősök megjelölése,
– a tervezett felülvizsgálat időpontja,
– az előző kockázatértékelés időpontja.
A dokumentációt legalább 5 évig meg kell őrizni.

Egyre gyakoribbak a hatósági ellenőrzések, a munkavédelmi előírások betartása nem elsősorban a hatósági szankciók elkerülése miatt lényeges, hanem a munkavállalók tényleges biztonsága miatt. Az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség adatai szerint az idén már csaknem 13 ezer munkabaleset történt, amelyek egy része megfelelő kockázatértékeléssel és a munkavédelmi előírások betartásával elkerülhető lett volna.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Évek óta kötelező a munkavédelmi törvény alapján a munkahelyi kockázatértékelés, mégis sok munkáltató mulasztja el. Hiánya miatt nemcsak a munkahelyi balesetek, hanem a munkavédelmi bírságok is szaporodnak.<|im_end|>