Minimálbér: csak annyi biztos, hogy lesz emelés
Megállapodás nélkül ért véget a munkáltatók és munkavállalók idei utolsó egyeztetése a legkisebb bérekről, így a pénzügyminiszterhez került a döntés joga.
Nem közeledtek az álláspontok a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma (VKF) szerdai ülésén, így nem tudtak megállapodni  a munkaadói és a munkavállalói érdekvédelmi szervezetek abban, hogy mennyivel nőjön 2019-ben a minimálbér, illetve a garantált bérminimum - közölte a Népszavával Sáling József, a Magyar Szakszervezeti Szövetség felügyelőbizottságának elnöke. Már az is meglepő volt, hogy újra egyeztetésre hívta a szakszervezeteket és a munkáltatókat a Pénzügyminisztérium, mivel a múlt héten volt az utolsó kormányülés és lezártnak tűnt az idei egyeztetési folyamat. Szinte borítékolható volt, hogy a megállapodásra adott utolsó esély sem hoz eredményt, miután a munkavállalók az informális tanácskozásokon sem engedtek a 13 százalékos minimálbér és a 15 százalékos garantált bérminimum követelésükből, míg a munkaadók 5, illetve 7 százaléknál álltak meg - mondta Sáling József.  Lapunk más forrásból úgy tudja, a munkaadók részéről történt elmozdulás, nem zárták ki, hogy
A piaci szereplőknek szóló bérajánlás nem volt része a mostani egyeztetéseknek, azonban a munkáltatók arra is mondtak számot: szintén 8 százalékot. Az ezek mögött húzódó feltételekről azonban nem szivárgott ki információ. Az egyeztetésen részt vevő szervezetek kissé furcsának tartják, hogy a Pénzügyminisztérium államtitkára passzív szemlélője volt a történetnek, s csupán azt közölte: Varga Mihály pénzügyminisztert felhatalmazta a kormány, hogy megállapodás híján maga állapítsa meg a jövő évi legkisebb kötelező béreket - tette hozzá Sáling József. Azt is megtudhatták a jelenlévők, hogy erre karácsony utánig, várhatóan szerdáig kell várni. A mértéket pedig egyelőre csak találgatni lehet, de az egyértelmű, hogy mindenképpen lesz emelés. A szakszervezetek nem zárják ki, hogy a már szinte készpénznek vett 150 ezer és 200 ezer forintos bérjóslatok válnak valóra. Ez majd' 9 illetve 12 százalék közeli emelés lenne. Idén - amint az köztudott - 8, illetve 12 százalékkal nőtt a két bérfajta. Az mfor.hu megbízható forrásra hivatkozva 10 százalék alatti jövő évi emelésről írt, ami minimálbér esetén mindkét fél kompromisszumaként is felfogható, azonban a garantált bérminimumnál távol van mind a szakszervezetek elvárásától, mind a munkáltatók által elfogadható mértéktől. Támpontot adhat még az is, hogy a 2019-es költségvetés tervezésekor 8,8 százalékos béremelkedési ütemet vettek figyelembe. Amennyiben a jelenlegi 138 ezer forintról 150 ezer forintra nőne a legkisebb kötelező bér, akkor 2019-ben a nettó minimálbér nagyon közel kerülne a 100 ezer forinthoz.
Kamatot emelt az amerikai jegybank szerepét betöltő szövetségi tartalékbankrendszer szerdán (Fed), idén immár negyedik, 2015 decembere, a kamatemelési ciklus elindulása óta pedig kilencedik alkalommal.
A Federal Reserve monetáris döntéshozó testülete, a nyíltpiaci bizottság (FOMC) egyhangú döntéssel, a piaci várakozásokkal összhangban 25 bázisponttal, 2,25-2,50 százalékra emelte az irányadó kamatsávot. A testület a mostanit megelőzően szeptemberben emelte ugyancsak 25 bázisponttal a kamatsáv széleit, novemberi ülésén pedig változatlanul hagyta. A Fed a kamatemelő döntés indoklásában egyúttal mérsékelte gazdasági növekedési prognózisát és inflációs várakozását, valamint enyhített a korábban jelzett monetáris szigorítási pálya meredekségén. A Fed döntéshozóinak jelzései alapján a piac eddig további három kamatemelést árazott be a jövő évre vonatkozóan, a mostani indoklás alapján azonban két kamatemelést lehet valószínűsíteni 2019-re. A kamatemelés megfelelt ugyan a piaci várakozásoknak, de szembe ment Donald Trump elnök több alkalommal is kinyilvánított akaratával. Az elnök gazdaságösztönző céllal szeretné ugyanis alacsonyan tartani a kamatokat. Ugyanakkor a Fed illetékesei is tettek már utalást az elmúlt hetekben-hónapokban a monetáris szigorítási pálya meredekségének a csökkentésére. Az előző két kamatdöntő ülés, a szeptemberi és a novemberi indoklásából és jegyzőkönyvéből már a lassítási szándék jelei voltak kiolvashatók. A Fed az idei GDP-növekedési prognózisát 3,0 százalékra csökkentette a szeptemberben jelzett 3,1 százalékról, a jövő évit pedig 2,3 százalékra 2,5 százalékról. 2020-as és 2021-es növekedési prognózisát változatlanul 2,0 és 1,8 százalékon hagyta a Fed. Idei és jövő évi inflációs várakozását 1,9 százalékra csökkentette 2,1 és 2,0 százalékról a Fed, az elkövetkező két évit pedig meghagyta 2,1 százalékon. Az idei és a jövő évre várt munkanélküliségi rátán nem változtatott a Fed, meghagyta 3,7 és 3,5 százalékon, a 2020-ast azonban 3,6 százalékra emelte 3,5 százalékról, a 2021-est pedig 3,8 százalékra 3,7 százalékról.
Vegyesen alakult a forint árfolyama a bankközi piacon a főbb devizákkal szemben szerda este a reggeli szintekhez képest.
Az euróval szemben kissé gyengült a forint. Az euró jegyzése 322,58 forintra emelkedett este negyed nyolc körül a reggel hét óra körül jegyzett 322,20 forintról. Az euró szerdán 322,11 és 322,91 forint között mozgott. A svájci frankkal és a dollárral szemben erősödött a forint. A svájci frank árfolyama 285,27 forintról 284,68 forintra, a dolláré pedig 283,11 forintról 282,32 forintra csökkent. Az euró szerda este 1,1426 dolláron állt a reggeli 1,1384 dollár után.
devizakereskedelem kamatemelés árfolyam forint FED minimálbér
<|im_start|>user
Nem közeledtek az álláspontok a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma (VKF) szerdai ülésén, így nem tudtak megállapodni  a munkaadói és a munkavállalói érdekvédelmi szervezetek abban, hogy mennyivel nőjön 2019-ben a minimálbér, illetve a garantált bérminimum - közölte a Népszavával Sáling József, a Magyar Szakszervezeti Szövetség felügyelőbizottságának elnöke. Már az is meglepő volt, hogy újra egyeztetésre hívta a szakszervezeteket és a munkáltatókat a Pénzügyminisztérium, mivel a múlt héten volt az utolsó kormányülés és lezártnak tűnt az idei egyeztetési folyamat. Szinte borítékolható volt, hogy a megállapodásra adott utolsó esély sem hoz eredményt, miután a munkavállalók az informális tanácskozásokon sem engedtek a 13 százalékos minimálbér és a 15 százalékos garantált bérminimum követelésükből, míg a munkaadók 5, illetve 7 százaléknál álltak meg - mondta Sáling József.  Lapunk más forrásból úgy tudja, a munkaadók részéről történt elmozdulás, nem zárták ki, hogy
A piaci szereplőknek szóló bérajánlás nem volt része a mostani egyeztetéseknek, azonban a munkáltatók arra is mondtak számot: szintén 8 százalékot. Az ezek mögött húzódó feltételekről azonban nem szivárgott ki információ. Az egyeztetésen részt vevő szervezetek kissé furcsának tartják, hogy a Pénzügyminisztérium államtitkára passzív szemlélője volt a történetnek, s csupán azt közölte: Varga Mihály pénzügyminisztert felhatalmazta a kormány, hogy megállapodás híján maga állapítsa meg a jövő évi legkisebb kötelező béreket - tette hozzá Sáling József. Azt is megtudhatták a jelenlévők, hogy erre karácsony utánig, várhatóan szerdáig kell várni. A mértéket pedig egyelőre csak találgatni lehet, de az egyértelmű, hogy mindenképpen lesz emelés. A szakszervezetek nem zárják ki, hogy a már szinte készpénznek vett 150 ezer és 200 ezer forintos bérjóslatok válnak valóra. Ez majd' 9 illetve 12 százalék közeli emelés lenne. Idén - amint az köztudott - 8, illetve 12 százalékkal nőtt a két bérfajta. Az mfor.hu megbízható forrásra hivatkozva 10 százalék alatti jövő évi emelésről írt, ami minimálbér esetén mindkét fél kompromisszumaként is felfogható, azonban a garantált bérminimumnál távol van mind a szakszervezetek elvárásától, mind a munkáltatók által elfogadható mértéktől. Támpontot adhat még az is, hogy a 2019-es költségvetés tervezésekor 8,8 százalékos béremelkedési ütemet vettek figyelembe. Amennyiben a jelenlegi 138 ezer forintról 150 ezer forintra nőne a legkisebb kötelező bér, akkor 2019-ben a nettó minimálbér nagyon közel kerülne a 100 ezer forinthoz.
Kamatot emelt az amerikai jegybank szerepét betöltő szövetségi tartalékbankrendszer szerdán (Fed), idén immár negyedik, 2015 decembere, a kamatemelési ciklus elindulása óta pedig kilencedik alkalommal.
A Federal Reserve monetáris döntéshozó testülete, a nyíltpiaci bizottság (FOMC) egyhangú döntéssel, a piaci várakozásokkal összhangban 25 bázisponttal, 2,25-2,50 százalékra emelte az irányadó kamatsávot. A testület a mostanit megelőzően szeptemberben emelte ugyancsak 25 bázisponttal a kamatsáv széleit, novemberi ülésén pedig változatlanul hagyta. A Fed a kamatemelő döntés indoklásában egyúttal mérsékelte gazdasági növekedési prognózisát és inflációs várakozását, valamint enyhített a korábban jelzett monetáris szigorítási pálya meredekségén. A Fed döntéshozóinak jelzései alapján a piac eddig további három kamatemelést árazott be a jövő évre vonatkozóan, a mostani indoklás alapján azonban két kamatemelést lehet valószínűsíteni 2019-re. A kamatemelés megfelelt ugyan a piaci várakozásoknak, de szembe ment Donald Trump elnök több alkalommal is kinyilvánított akaratával. Az elnök gazdaságösztönző céllal szeretné ugyanis alacsonyan tartani a kamatokat. Ugyanakkor a Fed illetékesei is tettek már utalást az elmúlt hetekben-hónapokban a monetáris szigorítási pálya meredekségének a csökkentésére. Az előző két kamatdöntő ülés, a szeptemberi és a novemberi indoklásából és jegyzőkönyvéből már a lassítási szándék jelei voltak kiolvashatók. A Fed az idei GDP-növekedési prognózisát 3,0 százalékra csökkentette a szeptemberben jelzett 3,1 százalékról, a jövő évit pedig 2,3 százalékra 2,5 százalékról. 2020-as és 2021-es növekedési prognózisát változatlanul 2,0 és 1,8 százalékon hagyta a Fed. Idei és jövő évi inflációs várakozását 1,9 százalékra csökkentette 2,1 és 2,0 százalékról a Fed, az elkövetkező két évit pedig meghagyta 2,1 százalékon. Az idei és a jövő évre várt munkanélküliségi rátán nem változtatott a Fed, meghagyta 3,7 és 3,5 százalékon, a 2020-ast azonban 3,6 százalékra emelte 3,5 százalékról, a 2021-est pedig 3,8 százalékra 3,7 százalékról.
Vegyesen alakult a forint árfolyama a bankközi piacon a főbb devizákkal szemben szerda este a reggeli szintekhez képest.
Az euróval szemben kissé gyengült a forint. Az euró jegyzése 322,58 forintra emelkedett este negyed nyolc körül a reggel hét óra körül jegyzett 322,20 forintról. Az euró szerdán 322,11 és 322,91 forint között mozgott. A svájci frankkal és a dollárral szemben erősödött a forint. A svájci frank árfolyama 285,27 forintról 284,68 forintra, a dolláré pedig 283,11 forintról 282,32 forintra csökkent. Az euró szerda este 1,1426 dolláron állt a reggeli 1,1384 dollár után.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Megállapodás nélkül ért véget a munkáltatók és munkavállalók idei utolsó egyeztetése a legkisebb bérekről, így a pénzügyminiszterhez került a döntés joga.<|im_end|>