A terror hozhatja össze Putyint a Nyugattal
Az Iszlám Állam ellen mintha körvonalazódna az összefogás, de a migráció ügyében nem sokra jutottak a G20-ak találkozóján.
A párizsi vérengzés a G20-ak hétfői csúcstalálkozóján is átírta a programot a törökországi Antalyában. A 19 legnagyobb gazdaságú ország és az EU vezetői eredetileg olyan kérdésekkel foglalkoztak volna, mint az adóelkerülés vagy az éghajlatváltozás elleni harc. A migrációt és az Iszlám Állam visszaszorítását a törökök tolták be a napirendre, a terrortámadás pedig végleg áthelyezte a hangsúlyt.

„Mi itt a G20-as csúcson határozott jelzés küldünk, hogy erősebbek vagyunk, mint a terrorizmus bármely formája” – csapott oda szóban Angela Merkel német kancellár.

El is ítélték a terrorizmust, nem is akárhogy, hanem „a lehetséges legerőteljesebb kifejezésekkel”. Megígérték, hogy együtt lépnek fel a világ békéjét és biztonságát fenyegető szervezetek ellen.

Az ISIS közös ellenség

Most azonban tényleg úgy látszik, hogy sikerülhet egységet kialakítani, és a nyugati országok összeállnak Vlagyimir Putyin orosz elnökkel az Iszlám Állam ellen. Annak ellenére, hogy korábban látni sem akarták Putyin fő szövetségesét, Bassár al-Aszad elnököt Szíria élén, és amikor Moszkva megindította Damaszkusz oldalán a bombázásait, első körben a nyugatiak által segített mérsékelt felkelőket lőtte szét.

Az uniós vezetők közül különösen David Cameron brit miniszterelnök lelkesedett.

Ez amiatt különösen érdekes, mert a szigetország a Kreml elleni szankciók egyik leglelkesebb híve, és a legutóbbi uniós külügyminiszteri találkozón nagyon határozottan ellenezte, hogy Aszad hatalmon maradhasson. Az EU akkor – többé-kevésbé határozottan – egységfrontot mutatott a szír elnökkel szemben.

Most David Cameron arról beszélt, hogy kész „kompromisszumokra”, és

Aszad „nem lehet az oltár, amelyen lemészároljuk Szíriát”.

A fordulatban a párizsi támadás mellett közrejátszhat, hogy a Kreml korábban jelezte, nem akarja mindenáron Aszad kezét fogni és „a szír nép döntésére” bízná a dolgot (kérdés, hogy például egy Aszad által előre lezsírozott választást mennyire tekintenének ennek Moszkvában). Putyinéknak is egyre fontosabb lenne az együttműködés, miután a közelmúltban vélhetően az Iszlám Állam felrobbantott egy orosz utasszállítót Egyiptomban.

François Hollande francia elnök a közeljövőben hármasban találkozik orosz és egyesült államokbeli kollégájával, ami további jele, hogy Putyint beveszik a csapatba, ráadásul Moszkva elkezdett tapogatózni a szíriai ellenzék felé.

Migráció: egy kérésre futotta

A másik fő téma a migráció volt, de Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke már a találkozó elején arra figyelmeztetett, hogy ezt ne mossák össze a terrorizmussal. „Ez egy globális probléma”, amire az egész világnak közösen kell megoldást találnia és a gyökereinél kell kezelnie. „Ebből a szempontból nem örülünk a ténynek, hogy

a nemzetközi szervezetnek juttatott pénzek óriásit zuhantak egy ilyen drámai időszakban.

Példának okáért a Világélelmezési Program több mint 63 százalékosan alulfinanszírozott 2015-re és kevesebb, mint két hónapunk van hátra” – figyelmeztetett.

Sikerként könyvelhette el, hogy a csúcs záródokumentuma minden országot felszólít a terhek megosztására a menekültek áttelepítésén, humanitárius befogadáson és segélyeken keresztül. Magyarán ne csak Szíria szomszédai (főleg Törökország), a nyugat-balkáni útvonal országai és az EU-s célállamok gondokodjanak az ellátásról, hanem szálljon be mindenki. Konkrét vállalásról vagy határidőről viszont egy szó sincs.

Az EU fut az USA után

A találkozón az EU megállapodott Ausztráliával, hogy megkezdik a tárgyalásokat egy szabadkereskedelmi egyezményről. Üröm az örömben, hogy az Egyesült Államok már le is tárgyalt velük egyet, amiben rajtuk kívül tíz másik ország is benne van.
párizsi mészárlás putyin Külföld Eurologus terror párizsi terrortámadás bataclan eu
<|im_start|>user
A párizsi vérengzés a G20-ak hétfői csúcstalálkozóján is átírta a programot a törökországi Antalyában. A 19 legnagyobb gazdaságú ország és az EU vezetői eredetileg olyan kérdésekkel foglalkoztak volna, mint az adóelkerülés vagy az éghajlatváltozás elleni harc. A migrációt és az Iszlám Állam visszaszorítását a törökök tolták be a napirendre, a terrortámadás pedig végleg áthelyezte a hangsúlyt.

„Mi itt a G20-as csúcson határozott jelzés küldünk, hogy erősebbek vagyunk, mint a terrorizmus bármely formája” – csapott oda szóban Angela Merkel német kancellár.

El is ítélték a terrorizmust, nem is akárhogy, hanem „a lehetséges legerőteljesebb kifejezésekkel”. Megígérték, hogy együtt lépnek fel a világ békéjét és biztonságát fenyegető szervezetek ellen.

Az ISIS közös ellenség

Most azonban tényleg úgy látszik, hogy sikerülhet egységet kialakítani, és a nyugati országok összeállnak Vlagyimir Putyin orosz elnökkel az Iszlám Állam ellen. Annak ellenére, hogy korábban látni sem akarták Putyin fő szövetségesét, Bassár al-Aszad elnököt Szíria élén, és amikor Moszkva megindította Damaszkusz oldalán a bombázásait, első körben a nyugatiak által segített mérsékelt felkelőket lőtte szét.

Az uniós vezetők közül különösen David Cameron brit miniszterelnök lelkesedett.

Ez amiatt különösen érdekes, mert a szigetország a Kreml elleni szankciók egyik leglelkesebb híve, és a legutóbbi uniós külügyminiszteri találkozón nagyon határozottan ellenezte, hogy Aszad hatalmon maradhasson. Az EU akkor – többé-kevésbé határozottan – egységfrontot mutatott a szír elnökkel szemben.

Most David Cameron arról beszélt, hogy kész „kompromisszumokra”, és

Aszad „nem lehet az oltár, amelyen lemészároljuk Szíriát”.

A fordulatban a párizsi támadás mellett közrejátszhat, hogy a Kreml korábban jelezte, nem akarja mindenáron Aszad kezét fogni és „a szír nép döntésére” bízná a dolgot (kérdés, hogy például egy Aszad által előre lezsírozott választást mennyire tekintenének ennek Moszkvában). Putyinéknak is egyre fontosabb lenne az együttműködés, miután a közelmúltban vélhetően az Iszlám Állam felrobbantott egy orosz utasszállítót Egyiptomban.

François Hollande francia elnök a közeljövőben hármasban találkozik orosz és egyesült államokbeli kollégájával, ami további jele, hogy Putyint beveszik a csapatba, ráadásul Moszkva elkezdett tapogatózni a szíriai ellenzék felé.

Migráció: egy kérésre futotta

A másik fő téma a migráció volt, de Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke már a találkozó elején arra figyelmeztetett, hogy ezt ne mossák össze a terrorizmussal. „Ez egy globális probléma”, amire az egész világnak közösen kell megoldást találnia és a gyökereinél kell kezelnie. „Ebből a szempontból nem örülünk a ténynek, hogy

a nemzetközi szervezetnek juttatott pénzek óriásit zuhantak egy ilyen drámai időszakban.

Példának okáért a Világélelmezési Program több mint 63 százalékosan alulfinanszírozott 2015-re és kevesebb, mint két hónapunk van hátra” – figyelmeztetett.

Sikerként könyvelhette el, hogy a csúcs záródokumentuma minden országot felszólít a terhek megosztására a menekültek áttelepítésén, humanitárius befogadáson és segélyeken keresztül. Magyarán ne csak Szíria szomszédai (főleg Törökország), a nyugat-balkáni útvonal országai és az EU-s célállamok gondokodjanak az ellátásról, hanem szálljon be mindenki. Konkrét vállalásról vagy határidőről viszont egy szó sincs.

Az EU fut az USA után

A találkozón az EU megállapodott Ausztráliával, hogy megkezdik a tárgyalásokat egy szabadkereskedelmi egyezményről. Üröm az örömben, hogy az Egyesült Államok már le is tárgyalt velük egyet, amiben rajtuk kívül tíz másik ország is benne van.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az Iszlám Állam ellen mintha körvonalazódna az összefogás, de a migráció ügyében nem sokra jutottak a G20-ak találkozóján.<|im_end|>