Lakatlan szigetek, hidak nélkül
Az elmúlt két évben 13 milliárdot kaptak az önkormányzatok belső informatikai rendszerük fejlesztésére és ügyfélbarát portálok kialakítására. A netpolgár az eredményekből még nem sokat lát, mert számos helyhatóság a forrásokból "lakatlan szigeteket" alkotott, nem pedig az ügyfelekhez kapcsolódó hidakat.
Mentegetőzés fogadja az ügyet intézni vágyó felsült netpolgárt a szombathelyi önkormányzat portálján: "Tisztelt Látogató! Köszönjük, hogy ügyei intézéséhez a Szombathely.hu városi portál elektronikus szolgáltatásait választotta! A rendszerbe történő beléptetés a kormányzati portálon keresztül valósulna meg, ám a Magyarország.hu portál Ügyfélkapu nevű beléptetőrendszere jelenleg alkalmatlan az önkormányzatok lokális fejlesztésű szolgáltatásaihoz történő hozzáférésre. A rendszerek finomhangolásáig szíves türelmüket és megértésüket kérjük." Történik mindez úgy, hogy a városnak 375 milliót juttattak a "szolgáltató önkormányzat" kialakítására az Unió Gazdasági Versenyképesség Operatív Programjának (GVOP) keretében. A történet azonban nem csak a vasiakról szól.

Uniós keretből 2004-től napjainkig 40 önkormányzat vagy társulás kapott támogatást, hogy fejlessze információszolgáltató tevékenységét, alakítsa ki az elektronikus ügykezelő és ügyfélszolgáltató rendszerét, 13,1 milliárdos értékben. Ez a szám a 3200 önkormányzathoz képest kevésnek tűnik, de - legalábbis ezt ígérik - hatszáz település 2,5-3 millió polgára részesülhet majd az e-önkormányzatok szolgáltatásaiból. Bár maga a pályázás és az elbírás sem volt éppen zökkenőmentes, és a kedvezményezettek csak jó egy évvel a kiírás után juthattak a pénzükhöz, az érdekeltek állítják, finisben a program megvalósítása, és 2006 végére biztosan felállnak a rendszerek.

Ebből azonban az ügyfeleknek egyelőre nem sok jutott, még csak két önkormányzat portálján látszik valami: Hódmezővásárhelyen és a XIII. kerületi önkormányzatnál néhány kisebb ügyben már el lehet járni elektronikusan. A hervasztó állapotra több magyarázatot találni. Az egyik magában a kiírásban rejlik. Több hozzáértő is azt állította a Hálónak, hogy a 2004-es pályázat egyáltalán nem vette figyelembe a közigazgatási eljárásról szóló, 2005 novemberében hatályba lépett törvényt (Háló, 2005. szeptember 10.). Így fordulhatott elő, hogy a nyertes pályázóknak nem kellett garanciát vállalniuk, megfelelnek majd e törvény előírásainak, és az e-kormányzati portállal, valamint ügyfélkapuval (Magyarorszag.hu) csereszabatos módon építik ki saját rendszereiket. Az informatikai téren járatlan, de a forrásoknak örvendő önkormányzatok lényegében azt csináltak, ami akartak: sok helyen lakatlan szigeteket hoztak létre hidak helyett.

Ehhez jött még a kormányzati oldal felkészületlensége. Keringer Zsolt, a szombathelyi önkormányzat informatikai irodavezetője a Hálónak is megerősítette, hogy a központi ügyfélkapu egyelőre alkalmatlan az önkormányzati portálokról érkező megkeresések fogadására. Legkorábban lapzártánkkal egy időben indulhat meg a rendszer tesztelése, az önkormányzati portált először október végén használhatják majd - elsősorban a helyi adók intézésére - a városlakók és a helyi cégek. Bár számos adat az önkormányzatnál is elérhető, sőt a törvény főszabályként az egyablakos ügyintézést írja elő, az adatgazdák adatvédelmi indokokra vagy jogi szabályozatlanságra hivatkozva nem adják át azokat. Ilyenek például a földhivatali alapadatok, amelyek állami tulajdonnak számítanak, de nélkülük az önkormányzat által szolgáltatott telekadatok nem sokat érnek, így a portálokba méregdrágán applikált térinformatikai rendszerek látványosak ugyan, de egyelőre nem igazán hasznosak. Az adatgazdák persze nem csak jogi aggályaik miatt nem készségesek, hiszen bevételük származik abból, hogy az adatoknak ők a kizárólagos tulajdonosai.

Az sem gyorsította az informatikai áttörést, hogy az állami finanszírozást több központból irányították: az önkormányzati oldal az informatikai tárca, a kormányzati a Miniszterelnöki Hivatal (MeH) alatt működő Elektronikuskormányzat-központ felügyelete alatt működött, s a viszonyokat tovább bonyolította, hogy ebbe olykor belekapcsolódott az Oktatási, illetve a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium is. Megnyugtatónak tűnik, hogy ezt a "dzsumbujt" egy kézbe, a MeH kezébe tették át. Az már kevésbé, hogy az egykori informatikai tárca apparátusa csak szeptember elején csatlakozik a kancelláriabéliekhez.

Az e-önkormányzatok elterjedését számos más körülmény is akadályozza. Az e-ügyintézést a fent említett törvény főszabályként írja elő, és az unió is elvárja, hogy a tagországokban működő hivatali portálok ne csak informáljanak és letölthetők legyenek, de a polgárok képesek legyenek rajtuk keresztül az ügyek indítására, illetve a teljes ügyintézésre is. Csakhogy itt is van kiskapu. Ha az önkormányzat úgy dönt, hogy egyetlen ügyet se lehessen elektronikusan intézni, úgy ezt minden megkötés nélkül megteheti, csak rendeletben kell róla határozni. Számos helyhatóság azonban még erre is rest volt. Ezzel mulasztásos törvénysértést követnek el, mondja a területet jól ismerő Szakolyi András. Az IND Kft. tanácsadója szerint amíg nem sikerül a hatóságok túlnyomó részét is átállítani az e-ügyintézésre, addig az önkormányzati elektronikus megoldásokat ritkán választják majd az ügyfelek. Ma egy cég beindításához például több hatósági engedélyre van szükség, amiket elvileg az önkormányzatnak lenne kötelessége beszerezni, de ha a vállalkozó nem akar hónapokig várni, maga kaparja össze az okiratokat. Komoly változásokra lesz szükség, hogy az ügyfélnek ne kelljen a hagyományos, sorállós módot választania, és megbízzon a dróton történő ügyintézésben.

Az önkormányzatok az ügyintézés elektronizálását önállóan nem tudják megvalósítani - figyelmeztet Tóth Béla, a Humansoft Kft. ügyvezetője. Éppen ezért a helyhatóságok együttműködésre vannak ítélve, a kistelepülések társulásokba szervezve nyújthatnak csak magas színvonalú szolgáltatást - véli. S bár cége Csepelen, Érden, Miskolcon és Baján is fővállalkozóként vett részt önkormányzati fejlesztésekben, a legnagyobb élménye mégis a Csongrád megyei homokháti kistérségi projekt, ahol több település fogott össze az integrált gyűjtőportál és az e-ügyintézés érdekében.

Az önkormányzatok persze haszonélvezői voltak az uniós pályázatoknak, hiszen jelentős forrásokhoz jutottak. De nyertek a közbeszerzési pályázatokon kiválasztott informatikai cégek is. Megvalósult hát az uniónál vállalt cél, igaz, faramuci módon. Az EU ugyanis nem szeret állami feladatokat átvállalni, így a magyaroknak úgy sikerült a most kifutó Nemzeti Fejlesztési Tervbe szuszakolni az önkormányzatok informatikai fejlesztését, hogy az majd a területükön működő kis- és középvállalatok gazdasági versenyképességét segíti. Nos, a fejlesztésben részt vevő cégek biztosan nem jártak rosszul. Bár az is igaz, hogy az unió elsősorban nem rájuk gondolt, mint ahogy az is, hogy a fejlesztések haszonélvezői nem is igazán kisvállalatok. Míg korábban ugyanis a forráshiányos helyhatóságoknál elsősorban kis cégek fejlesztették az ügyviteli informatikát, a szektorba hirtelen beáramló pénz felkeltette a nagyok, köztük a multik figyelmét is.

Lapzártánk idején dől el, milyen ajánlattal fordul Magyarország az EU-hoz a második Nemzeti Fejlesztési Tervet illetően. A hírek szerint az e-közigazgatás támogatására most már nemcsak a gazdasági versenyképesség, hanem a humánerő fejlesztése címén is pénzt kérnénk. A számok napról napra alakulnak: a szakmabeliek 70-110 milliárdra becsülik az összeget, amelyre 2007 és 2013 között a helyi hatóságok számíthatnak. Úgy tudni, két elv biztosan érvényesül a pályázatoknál. Az első, hogy az egyedi, szigetszerű fejlesztéseket nem támogatják, az integrált alkalmazásokat viszont igen - az is előfordulhat, hogy a mostani pályázatok nyertesei lehetnek majd azok az alkalmazásszolgáltató központok, afféle szerverparkok, amelyeken keresztül a keretrendszerek, szoftverek is elérhetők, s amelyekre az eddig még "érintetlen" önkormányzatok is rácsatlakozhatnak. A másik elv ehhez szorosan kapcsolódik: csak társulások számíthatnak ezentúl uniós forrásokra.

ZÁDORI ZSOLT
<|im_start|>user
Mentegetőzés fogadja az ügyet intézni vágyó felsült netpolgárt a szombathelyi önkormányzat portálján: "Tisztelt Látogató! Köszönjük, hogy ügyei intézéséhez a Szombathely.hu városi portál elektronikus szolgáltatásait választotta! A rendszerbe történő beléptetés a kormányzati portálon keresztül valósulna meg, ám a Magyarország.hu portál Ügyfélkapu nevű beléptetőrendszere jelenleg alkalmatlan az önkormányzatok lokális fejlesztésű szolgáltatásaihoz történő hozzáférésre. A rendszerek finomhangolásáig szíves türelmüket és megértésüket kérjük." Történik mindez úgy, hogy a városnak 375 milliót juttattak a "szolgáltató önkormányzat" kialakítására az Unió Gazdasági Versenyképesség Operatív Programjának (GVOP) keretében. A történet azonban nem csak a vasiakról szól.

Uniós keretből 2004-től napjainkig 40 önkormányzat vagy társulás kapott támogatást, hogy fejlessze információszolgáltató tevékenységét, alakítsa ki az elektronikus ügykezelő és ügyfélszolgáltató rendszerét, 13,1 milliárdos értékben. Ez a szám a 3200 önkormányzathoz képest kevésnek tűnik, de - legalábbis ezt ígérik - hatszáz település 2,5-3 millió polgára részesülhet majd az e-önkormányzatok szolgáltatásaiból. Bár maga a pályázás és az elbírás sem volt éppen zökkenőmentes, és a kedvezményezettek csak jó egy évvel a kiírás után juthattak a pénzükhöz, az érdekeltek állítják, finisben a program megvalósítása, és 2006 végére biztosan felállnak a rendszerek.

Ebből azonban az ügyfeleknek egyelőre nem sok jutott, még csak két önkormányzat portálján látszik valami: Hódmezővásárhelyen és a XIII. kerületi önkormányzatnál néhány kisebb ügyben már el lehet járni elektronikusan. A hervasztó állapotra több magyarázatot találni. Az egyik magában a kiírásban rejlik. Több hozzáértő is azt állította a Hálónak, hogy a 2004-es pályázat egyáltalán nem vette figyelembe a közigazgatási eljárásról szóló, 2005 novemberében hatályba lépett törvényt (Háló, 2005. szeptember 10.). Így fordulhatott elő, hogy a nyertes pályázóknak nem kellett garanciát vállalniuk, megfelelnek majd e törvény előírásainak, és az e-kormányzati portállal, valamint ügyfélkapuval (Magyarorszag.hu) csereszabatos módon építik ki saját rendszereiket. Az informatikai téren járatlan, de a forrásoknak örvendő önkormányzatok lényegében azt csináltak, ami akartak: sok helyen lakatlan szigeteket hoztak létre hidak helyett.

Ehhez jött még a kormányzati oldal felkészületlensége. Keringer Zsolt, a szombathelyi önkormányzat informatikai irodavezetője a Hálónak is megerősítette, hogy a központi ügyfélkapu egyelőre alkalmatlan az önkormányzati portálokról érkező megkeresések fogadására. Legkorábban lapzártánkkal egy időben indulhat meg a rendszer tesztelése, az önkormányzati portált először október végén használhatják majd - elsősorban a helyi adók intézésére - a városlakók és a helyi cégek. Bár számos adat az önkormányzatnál is elérhető, sőt a törvény főszabályként az egyablakos ügyintézést írja elő, az adatgazdák adatvédelmi indokokra vagy jogi szabályozatlanságra hivatkozva nem adják át azokat. Ilyenek például a földhivatali alapadatok, amelyek állami tulajdonnak számítanak, de nélkülük az önkormányzat által szolgáltatott telekadatok nem sokat érnek, így a portálokba méregdrágán applikált térinformatikai rendszerek látványosak ugyan, de egyelőre nem igazán hasznosak. Az adatgazdák persze nem csak jogi aggályaik miatt nem készségesek, hiszen bevételük származik abból, hogy az adatoknak ők a kizárólagos tulajdonosai.

Az sem gyorsította az informatikai áttörést, hogy az állami finanszírozást több központból irányították: az önkormányzati oldal az informatikai tárca, a kormányzati a Miniszterelnöki Hivatal (MeH) alatt működő Elektronikuskormányzat-központ felügyelete alatt működött, s a viszonyokat tovább bonyolította, hogy ebbe olykor belekapcsolódott az Oktatási, illetve a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium is. Megnyugtatónak tűnik, hogy ezt a "dzsumbujt" egy kézbe, a MeH kezébe tették át. Az már kevésbé, hogy az egykori informatikai tárca apparátusa csak szeptember elején csatlakozik a kancelláriabéliekhez.

Az e-önkormányzatok elterjedését számos más körülmény is akadályozza. Az e-ügyintézést a fent említett törvény főszabályként írja elő, és az unió is elvárja, hogy a tagországokban működő hivatali portálok ne csak informáljanak és letölthetők legyenek, de a polgárok képesek legyenek rajtuk keresztül az ügyek indítására, illetve a teljes ügyintézésre is. Csakhogy itt is van kiskapu. Ha az önkormányzat úgy dönt, hogy egyetlen ügyet se lehessen elektronikusan intézni, úgy ezt minden megkötés nélkül megteheti, csak rendeletben kell róla határozni. Számos helyhatóság azonban még erre is rest volt. Ezzel mulasztásos törvénysértést követnek el, mondja a területet jól ismerő Szakolyi András. Az IND Kft. tanácsadója szerint amíg nem sikerül a hatóságok túlnyomó részét is átállítani az e-ügyintézésre, addig az önkormányzati elektronikus megoldásokat ritkán választják majd az ügyfelek. Ma egy cég beindításához például több hatósági engedélyre van szükség, amiket elvileg az önkormányzatnak lenne kötelessége beszerezni, de ha a vállalkozó nem akar hónapokig várni, maga kaparja össze az okiratokat. Komoly változásokra lesz szükség, hogy az ügyfélnek ne kelljen a hagyományos, sorállós módot választania, és megbízzon a dróton történő ügyintézésben.

Az önkormányzatok az ügyintézés elektronizálását önállóan nem tudják megvalósítani - figyelmeztet Tóth Béla, a Humansoft Kft. ügyvezetője. Éppen ezért a helyhatóságok együttműködésre vannak ítélve, a kistelepülések társulásokba szervezve nyújthatnak csak magas színvonalú szolgáltatást - véli. S bár cége Csepelen, Érden, Miskolcon és Baján is fővállalkozóként vett részt önkormányzati fejlesztésekben, a legnagyobb élménye mégis a Csongrád megyei homokháti kistérségi projekt, ahol több település fogott össze az integrált gyűjtőportál és az e-ügyintézés érdekében.

Az önkormányzatok persze haszonélvezői voltak az uniós pályázatoknak, hiszen jelentős forrásokhoz jutottak. De nyertek a közbeszerzési pályázatokon kiválasztott informatikai cégek is. Megvalósult hát az uniónál vállalt cél, igaz, faramuci módon. Az EU ugyanis nem szeret állami feladatokat átvállalni, így a magyaroknak úgy sikerült a most kifutó Nemzeti Fejlesztési Tervbe szuszakolni az önkormányzatok informatikai fejlesztését, hogy az majd a területükön működő kis- és középvállalatok gazdasági versenyképességét segíti. Nos, a fejlesztésben részt vevő cégek biztosan nem jártak rosszul. Bár az is igaz, hogy az unió elsősorban nem rájuk gondolt, mint ahogy az is, hogy a fejlesztések haszonélvezői nem is igazán kisvállalatok. Míg korábban ugyanis a forráshiányos helyhatóságoknál elsősorban kis cégek fejlesztették az ügyviteli informatikát, a szektorba hirtelen beáramló pénz felkeltette a nagyok, köztük a multik figyelmét is.

Lapzártánk idején dől el, milyen ajánlattal fordul Magyarország az EU-hoz a második Nemzeti Fejlesztési Tervet illetően. A hírek szerint az e-közigazgatás támogatására most már nemcsak a gazdasági versenyképesség, hanem a humánerő fejlesztése címén is pénzt kérnénk. A számok napról napra alakulnak: a szakmabeliek 70-110 milliárdra becsülik az összeget, amelyre 2007 és 2013 között a helyi hatóságok számíthatnak. Úgy tudni, két elv biztosan érvényesül a pályázatoknál. Az első, hogy az egyedi, szigetszerű fejlesztéseket nem támogatják, az integrált alkalmazásokat viszont igen - az is előfordulhat, hogy a mostani pályázatok nyertesei lehetnek majd azok az alkalmazásszolgáltató központok, afféle szerverparkok, amelyeken keresztül a keretrendszerek, szoftverek is elérhetők, s amelyekre az eddig még "érintetlen" önkormányzatok is rácsatlakozhatnak. A másik elv ehhez szorosan kapcsolódik: csak társulások számíthatnak ezentúl uniós forrásokra.

ZÁDORI ZSOLT

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az elmúlt két évben 13 milliárdot kaptak az önkormányzatok belső informatikai rendszerük fejlesztésére és ügyfélbarát portálok kialakítására. A netpolgár az eredményekből még nem sokat lát, mert számos helyhatóság a forrásokból "lakatlan szigeteket" alkotott, nem pedig az ügyfelekhez kapcsolódó hidakat.<|im_end|>