Ott is megbírságolhatják, ahol álmában sem gondolná
Szûkszavúan beszélnek a rendõrök arról, hogy áll a 365 darab fix traffipax telepítése, de Budapest útjain már most megjelentek a rendszámfelismerõ kamerák. A közterület-felügyeletek üzemeltetik õket, és a jövõben elszaporodhatnak, hiszen komoly bevételt termelnek az önkormányzatoknak. Annál is inkább, mert nemcsak tilosban parkolásért, hanem sok más szabálytalanságért is büntetnek.
Az ezredforduló környékén megjelent térfigyelõ kamerákat eredetileg az utcai bûnözés visszaszorítására telepítették, de a közterület-felügyelõk a közlekedési szabálysértéseket is figyelik rajtuk, így az autósok akár ott is bármikor kaphatnak bírságot, ahol egy lelket sem láttak az utcán a szabálysértés pillanatában. 

A közterület-felügyeletek (önkormányzati rendészetek) három közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegéscsoport miatt büntethetnek: a behajtási tilalmak megszegése, a kötelezõ haladási irány (és kanyarodási szabályok) megszegése és a korlátozott övezet (zóna) figyelmen kívül hagyása miatt. Ahhoz, hogy egy rendészet a kamerák felvételei alapján szabálysértési vagy közigazgatási bírságot szabhasson ki, szükséges, hogy az adott kamera hitelesített, ún. "közigazgatási bírságos" legyen. 

Törvényi szabályozás

Közterület-felügyelõ a közterület-felügyeletrõl szóló 1999 évi LXIII. törvény 17/A.§. alapján jogosult közigazgatási bírság kiszabására, 2013. január 1-je óta. Közterület-felügyelõ a közúti közlekedésrõl szóló 1988. évi I. törvény 20. §. (1.) kg., pontjában meghatározott esetben szabhat ki közigazgatási bírságot. A bírság mértékét a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések körérõl, a kiszabható bírságok összegérõl, felhasználásának rendjérõl és az ellenõrzésben történõ közremûködés feltételeirõl szóló 410/2007. (XII. 29.) kormányrendelet határozza meg.

Tiltott behajtásért 30 ezer, kötelezõ haladási irány megszegéséért 50 ezer, gyalogos zóna elõírásainak megszegéséért 30 ezer forint a bírság.  A megfelelõ bizonyítékok megléte esetén mérlegelésre nincs lehetõség. Az objektív felelõsség miatt azt büntetik, akinek a nevén van a jármû, õ természetesen átháríthatja arra, aki vezette, de ez már csak a büntetés kiszabása után történhet. A bírság kézhezvétele után 30 napon belül kell fizetni, aki ezt nem teszi meg, annak az ügyét továbbítják a rendõrségre,  ahol lehetõség van jogorvoslatot vagy részletfizetést kérni.

Mivel a fõvárosban mûködõ közterület-felügyeletek egymástól független közigazgatási szervezetek, a Fõvárosi Önkormányzati Rendészeti Igazgatósága (FÖRI) nem tudta megmondani, hány kamera figyeli az autós szabálysértéseket a fõvárosban, azt azonban leszögezték, hogy õk nem használnak fel térfigyelõ kamera készítette felvételt bizonyítási eszközként közlekedési szabálysértéseknél, és ezt a jövõben sem tervezik.

Jönnek a piros lámpát figyelõ belvárosi kamerák

Azt azonban elismerték, hogy a Fõvárosi Közgyûlés 2015. június 23-i ülésén megtárgyalt és elfogadott egy elõterjesztést. Eszerint az Erzsébetvárosi Rendészet az Erzsébet körút-Wesselényi utca, az Erzsébet körút-Király utca, valamint a Dózsa György út és az István út keresztezõdésébe kamerákat telepít, amelyek valószínûleg a piroson áthaladókat fényképezik majd. Mivel a piros jelzésen áthaladás miatt csak a rendõrség intézkedhet, a kamerákat figyelõ operátorok között mindig rendõrnek is kell lennie.

Vattamány Zsolt, a VII. kerület polgármestere az elõterjesztésben kifejtette, hogy az említett keresztezõdésekben "indokolttá vált a képfelvevõk elhelyezése az egyre gyakoribb közlekedési szabályszegések hatékonyabb észleléséhez és bizonyításához". Ezekben a keresztezõdésekben már korábban is voltak telepített térfigyelõ kamerák, de azok az elhelyezkedésük, illetve a technikai színvonaluk miatt alkalmatlanok voltak a piroson áthajtó autók rögzítésére.

Korábban (miután az M3-as bevezetõn felszámolták a kezdetleges rendszert) a fõvárosban csak a Hermina út-Kós Károly sétány keresztezõdésében mûködött olyan kamera, amelyik felvette a piroson áthaladókat, de sem a zuglói rendészet, sem a rendõrség nem válaszolt arra a kérdésünkre, hogy ezt még mindig használják-e. Miután kimentünk a helyszínre, úgy láttuk, már egyetlen kamera sem figyeli a keresztezõdést.

Csúcstechnika Erzsébetvárosban

Egy tavalyi cikkünkben beszámoltunk róla, hogy Erzsébetvárosban mûködik az egyik legfejlettebb térfigyelõ kamerarendszer a fõvárosban. Összesen kilencven helyszínrõl érkezik folyamatosan full-HD minõségû videokép a Damjanich utcai központba, ahol az operátorok között mindig ül két rendõr is.  A felvételeket nyolc napig tárolhatják, de ha bûncselekményt vagy szabálysértést vesznek észre, a rendõrök bizonyítéknak megkapják a felvételek másolatait. 

Alapesetben minden kamera az elõzetesen beprogramozott területeket figyeli, ahol a rendszámokat is felismerik, így a körözött jármûveket is ki lehet szûrni velük.  Minden köztéri kamera 360 fokban körbeforgatható, és 20-26-szoros optikai nagyításra képes. A kamera vezérlését a központban ülõ öt operátor bármelyike átveheti, így a rendõrök is. Nem kellett hozzá kábelt fektetni, mert lézeres vagy mikrohullámú kapcsolaton kommunikálnak a kamerák a jellemzõen háztetõkre szerelt adókkal, amelyek a központ közelében lévõ fogadóegységnek továbbítják a felvételeket.

Van, ahol még csak egy kamera van

Miután egy olvasónkat nemrég 30 ezer forintra büntették a XII. kerületben egyirányú utcába betolatásért, megkerestünk a Hegyvidéki Rendészetet, hogy árulják el, náluk hány kamera mûködik. Kiderült, hogy olvasónk peches volt, mivel a kerület mindössze egyetlen olyan kamerával rendelkezik, amelyik a közlekedési szabálysértéseket figyeli, és pont ebbe futott bele. A Csörsz utca-Nagy Jenõ utca keresztezõdésében telepített eszköz 2015 januárjától üzemel, de az önkormányzat hamarosan újabb kamerák telepítését is tervezi.

Logikus lépés, hiszen a telepítés költsége hamar megtérül a borsos bírságokból, amelyek az önkormányzat kasszáját gyarapítják a költségvetési törvény szerint. Állításuk szerint körülbelül a minden második kiküldött csekket fizetik be az autósok,  a renitensekkel szemben a Hegyvidéki Rendészet közigazgatási eljárás megindítását kezdeményezi a kerületi rendõrkapitányságon.

Pénzbehajtó kamera a Körútnál

A Zuglói Rendészet megkeresésünkre elárulta, hogy a kerület nem mûködtet hitelesített kamerát, így nem is bírságol kamerafelvételek alapján. Ennek köszönhetõ, hogy mindössze 80 millió forint bírságot vetettek ki a zuglói közterület-felügyelõk 2014-ben, amibõl hozzávetõlegesen 50 millió forint folyt be.

Ezzel szemben a VIII. kerület egyetlen kamerája a József körút- Baross utca sarkán tavaly közel 280 millió forint tiszta bevételt hozott a Józsefvárosi Önkormányzatnak. A hírhedt keresztezõdésben egy óvatlan kanyarodással (a Harminckettesek tere felé vagy felõl) rengetegen szegik meg a kötelezõ haladási irányt, amit az ott mûködõ kamerák felvesznek, és hamarosan már érkezik is a csekk az 50 ezer forintról.

Tavaly több mint 9063 (!) esetben büntettek autósokat itt a kamera felvételei alapján, ami elviekben több mint 450 millió forint bevételt jelentett volna az önkormányzatnak, de a fizetési hajlandóság itt is csak alig 60 százalékos.

Már nem büntetik a taxisokat

Metál Zoltán, az Országos Taxis Szövetség Elnöke szerint amióta a tilosban parkolás három éve kikerült az objektív felelõsség hatálya alól - vagyis nem lehet automatikusan közigazgatási bírsággal sújtani a megállási és várakozási tilalom ellen vétõket -, csak elvétve kapnak szabálysértési bírságot a taxisok azért, mert pár másodpercre megállnak kirakni vagy felvenni egy-egy utast.

Ezek a rövid megállások szerinte nem tartják fel a forgalmat jelentõsen, de korábban mégis automatikusan kapták érte a 30 ezer forintról szóló csekket. Most már csak 10 ezer forintra lehet büntetni egy ilyen szabálysértést, de az elnök állítja, már alig fordulnak elõ ilyen esetek.

Metál úgy véli, a fõvárosban a VIII. és a IX. kerületben kell a legjobban vigyázniuk az autósoknak, ezekben a városrészekben ugyanis rengeteg térfigyelõ kamera figyeli az utakat. Itt, ha egy zebrától 5 méteres távolságon belül áll meg valaki, szinte biztos lehet benne, hogy a kamerát figyelõ operátorok értesítik a bilincses mobil osztagot, akik perceken belül kiérkeznek bírságolni vagy bilincselni.

Kovács Kázmér közlekedési ügyekkel foglalkozó jogász, az Autóklub jogi képviselõje szerint is fordulópontot jelentett, amikor 2012-ben kivették az objektív felelõsség hatálya alól a megállási, várakozási tilalom megszegését, de arra is felhívta a figyelmet, hogy azóta a sárga lámpán áthajtást sem lehet már objektív felelõsséggel, közigazgatási bírsággal büntetni.

Õsszel jönnek a mindent figyelõ fix rendõrségi kamerák

A rendõrség tájékoztatása szerint az õszre ígért 365 darab fix kamera-traffipax (fix telepítésû komplex közlekedési ellenõrzési pont, fix kkep) telepítése megkezdõdött,  jelenleg az elsõ kilenc helyszínen a tesztüzem zajlik. Éles üzembe az eredményes tesztek után fokozatosan lesznek bekapcsolva az eszközök. Nemrég egy titkos lista is kiszivárgott a kiszemelt helyszínekrõl, ma viszont egy dolgot lehet biztosan tudni az új kamerákról: a már mûködõ mozgatható szupertraffipaxokhoz (vhkkep) hasonlóan ezek sem csak gyorshajtást rögzítenek.

A fix kkep-k mindegyike azonos funkciókkal rendelkezik, mint a hordozhatók, természetesen az adott útszakasz jellemzõihez igazítva. Ahogy a mozgó eszközöknél, eleinte várhatóan csak az alapfunkciók (sebességmérés, rendszámfelismerés, forgalomszámlálás, torlódásjelentés) mûködnek majd.

A kiegészítõ funkciókat (behajtási tilalom, záróvonal-átlépés, kötelezõ haladási irány, a vasúti átjárón történõ áthaladás, piroson áthaladás, a leálló- és buszsávhasználat, a biztonságiöv-bekötés ellenõrzése) csak a most zajló fejlesztési, tesztelési idõszak után fogja alkalmazni a rendõrség, az éles bevezetés pontos idõpontjáról még nem adtak tájékoztatást.

A forgalomfigyelõk nem büntetnek

Felvetõdik a kérdés, hogy a városi kameraerdõkkel nem lehet-e nyakon csípni a buszsávban elõzõ luxusterepjárók sofõrjeit. A válaszhoz megkerestük a BKK Közút sajtóosztályát, ahol elmondták, hogy a 247 kamera felvételeit nem használják fel a rebellis autósok ellen. A fõvárosi vállalat kezelésében van az összes budapesti fõút és közlekedési lámpa, és a megfigyeléseknek fõleg forgalomtechnikai céljai vannak. Látják például, ha éppen nem mûködik egy lámpa, de az autófolyam torlódásából meg tudják állapítani, hogy ha rosszul vannak hangolva, és átprogramozzák õket.

A BKK Közút emellett változó jelzésképû táblán tájékoztatja is az autósokat a forgalom ritmusáról. Ilyen mûködik az M1–M7-es bevezetõjén, és leolvashatjuk róla, mennyi idõ alatt lehet eljutni az egyes hidakhoz. De honnan veszik ehhez az információkat? Rendszámfelismerõs kamerákkal pásztázzák az utakat, így ellenõrizhetõ, mennyi idõ alatt teszi meg az utat egy-egy autó bizonyos pontok között. Sokan nézik ezeket az eszközöket traffipaxnak, pedig sosem szolgáltatnak adatokat a rendõrségnek.

A rendõrök is figyelik a buszsávokat

Vannak azonban olyan fõvárosi kamerák is, amelyek kifejezetten a szabálytalankodókat szûrik ki, ám ezek felvételei zárt rendszerben egyenesen a rendõrséghez futnak be. Ilyenek figyelik például azokat az autósokat, akik a buszsávokban tülekednek  (nem hajtanak le jobbra a következõ keresztezõdésnél), és a behajtani tilos táblával védett utcákba tévedõket is megörökíthetik. Azt viszont, hogy ezek pontosan hol mûködnek, nem árulta el a rendõrség.
autós olvasnivaló kamera közterület felügyelet térfigyelõ kamera
<|im_start|>user
Az ezredforduló környékén megjelent térfigyelõ kamerákat eredetileg az utcai bûnözés visszaszorítására telepítették, de a közterület-felügyelõk a közlekedési szabálysértéseket is figyelik rajtuk, így az autósok akár ott is bármikor kaphatnak bírságot, ahol egy lelket sem láttak az utcán a szabálysértés pillanatában. 

A közterület-felügyeletek (önkormányzati rendészetek) három közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegéscsoport miatt büntethetnek: a behajtási tilalmak megszegése, a kötelezõ haladási irány (és kanyarodási szabályok) megszegése és a korlátozott övezet (zóna) figyelmen kívül hagyása miatt. Ahhoz, hogy egy rendészet a kamerák felvételei alapján szabálysértési vagy közigazgatási bírságot szabhasson ki, szükséges, hogy az adott kamera hitelesített, ún. "közigazgatási bírságos" legyen. 

Törvényi szabályozás

Közterület-felügyelõ a közterület-felügyeletrõl szóló 1999 évi LXIII. törvény 17/A.§. alapján jogosult közigazgatási bírság kiszabására, 2013. január 1-je óta. Közterület-felügyelõ a közúti közlekedésrõl szóló 1988. évi I. törvény 20. §. (1.) kg., pontjában meghatározott esetben szabhat ki közigazgatási bírságot. A bírság mértékét a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések körérõl, a kiszabható bírságok összegérõl, felhasználásának rendjérõl és az ellenõrzésben történõ közremûködés feltételeirõl szóló 410/2007. (XII. 29.) kormányrendelet határozza meg.

Tiltott behajtásért 30 ezer, kötelezõ haladási irány megszegéséért 50 ezer, gyalogos zóna elõírásainak megszegéséért 30 ezer forint a bírság.  A megfelelõ bizonyítékok megléte esetén mérlegelésre nincs lehetõség. Az objektív felelõsség miatt azt büntetik, akinek a nevén van a jármû, õ természetesen átháríthatja arra, aki vezette, de ez már csak a büntetés kiszabása után történhet. A bírság kézhezvétele után 30 napon belül kell fizetni, aki ezt nem teszi meg, annak az ügyét továbbítják a rendõrségre,  ahol lehetõség van jogorvoslatot vagy részletfizetést kérni.

Mivel a fõvárosban mûködõ közterület-felügyeletek egymástól független közigazgatási szervezetek, a Fõvárosi Önkormányzati Rendészeti Igazgatósága (FÖRI) nem tudta megmondani, hány kamera figyeli az autós szabálysértéseket a fõvárosban, azt azonban leszögezték, hogy õk nem használnak fel térfigyelõ kamera készítette felvételt bizonyítási eszközként közlekedési szabálysértéseknél, és ezt a jövõben sem tervezik.

Jönnek a piros lámpát figyelõ belvárosi kamerák

Azt azonban elismerték, hogy a Fõvárosi Közgyûlés 2015. június 23-i ülésén megtárgyalt és elfogadott egy elõterjesztést. Eszerint az Erzsébetvárosi Rendészet az Erzsébet körút-Wesselényi utca, az Erzsébet körút-Király utca, valamint a Dózsa György út és az István út keresztezõdésébe kamerákat telepít, amelyek valószínûleg a piroson áthaladókat fényképezik majd. Mivel a piros jelzésen áthaladás miatt csak a rendõrség intézkedhet, a kamerákat figyelõ operátorok között mindig rendõrnek is kell lennie.

Vattamány Zsolt, a VII. kerület polgármestere az elõterjesztésben kifejtette, hogy az említett keresztezõdésekben "indokolttá vált a képfelvevõk elhelyezése az egyre gyakoribb közlekedési szabályszegések hatékonyabb észleléséhez és bizonyításához". Ezekben a keresztezõdésekben már korábban is voltak telepített térfigyelõ kamerák, de azok az elhelyezkedésük, illetve a technikai színvonaluk miatt alkalmatlanok voltak a piroson áthajtó autók rögzítésére.

Korábban (miután az M3-as bevezetõn felszámolták a kezdetleges rendszert) a fõvárosban csak a Hermina út-Kós Károly sétány keresztezõdésében mûködött olyan kamera, amelyik felvette a piroson áthaladókat, de sem a zuglói rendészet, sem a rendõrség nem válaszolt arra a kérdésünkre, hogy ezt még mindig használják-e. Miután kimentünk a helyszínre, úgy láttuk, már egyetlen kamera sem figyeli a keresztezõdést.

Csúcstechnika Erzsébetvárosban

Egy tavalyi cikkünkben beszámoltunk róla, hogy Erzsébetvárosban mûködik az egyik legfejlettebb térfigyelõ kamerarendszer a fõvárosban. Összesen kilencven helyszínrõl érkezik folyamatosan full-HD minõségû videokép a Damjanich utcai központba, ahol az operátorok között mindig ül két rendõr is.  A felvételeket nyolc napig tárolhatják, de ha bûncselekményt vagy szabálysértést vesznek észre, a rendõrök bizonyítéknak megkapják a felvételek másolatait. 

Alapesetben minden kamera az elõzetesen beprogramozott területeket figyeli, ahol a rendszámokat is felismerik, így a körözött jármûveket is ki lehet szûrni velük.  Minden köztéri kamera 360 fokban körbeforgatható, és 20-26-szoros optikai nagyításra képes. A kamera vezérlését a központban ülõ öt operátor bármelyike átveheti, így a rendõrök is. Nem kellett hozzá kábelt fektetni, mert lézeres vagy mikrohullámú kapcsolaton kommunikálnak a kamerák a jellemzõen háztetõkre szerelt adókkal, amelyek a központ közelében lévõ fogadóegységnek továbbítják a felvételeket.

Van, ahol még csak egy kamera van

Miután egy olvasónkat nemrég 30 ezer forintra büntették a XII. kerületben egyirányú utcába betolatásért, megkerestünk a Hegyvidéki Rendészetet, hogy árulják el, náluk hány kamera mûködik. Kiderült, hogy olvasónk peches volt, mivel a kerület mindössze egyetlen olyan kamerával rendelkezik, amelyik a közlekedési szabálysértéseket figyeli, és pont ebbe futott bele. A Csörsz utca-Nagy Jenõ utca keresztezõdésében telepített eszköz 2015 januárjától üzemel, de az önkormányzat hamarosan újabb kamerák telepítését is tervezi.

Logikus lépés, hiszen a telepítés költsége hamar megtérül a borsos bírságokból, amelyek az önkormányzat kasszáját gyarapítják a költségvetési törvény szerint. Állításuk szerint körülbelül a minden második kiküldött csekket fizetik be az autósok,  a renitensekkel szemben a Hegyvidéki Rendészet közigazgatási eljárás megindítását kezdeményezi a kerületi rendõrkapitányságon.

Pénzbehajtó kamera a Körútnál

A Zuglói Rendészet megkeresésünkre elárulta, hogy a kerület nem mûködtet hitelesített kamerát, így nem is bírságol kamerafelvételek alapján. Ennek köszönhetõ, hogy mindössze 80 millió forint bírságot vetettek ki a zuglói közterület-felügyelõk 2014-ben, amibõl hozzávetõlegesen 50 millió forint folyt be.

Ezzel szemben a VIII. kerület egyetlen kamerája a József körút- Baross utca sarkán tavaly közel 280 millió forint tiszta bevételt hozott a Józsefvárosi Önkormányzatnak. A hírhedt keresztezõdésben egy óvatlan kanyarodással (a Harminckettesek tere felé vagy felõl) rengetegen szegik meg a kötelezõ haladási irányt, amit az ott mûködõ kamerák felvesznek, és hamarosan már érkezik is a csekk az 50 ezer forintról.

Tavaly több mint 9063 (!) esetben büntettek autósokat itt a kamera felvételei alapján, ami elviekben több mint 450 millió forint bevételt jelentett volna az önkormányzatnak, de a fizetési hajlandóság itt is csak alig 60 százalékos.

Már nem büntetik a taxisokat

Metál Zoltán, az Országos Taxis Szövetség Elnöke szerint amióta a tilosban parkolás három éve kikerült az objektív felelõsség hatálya alól - vagyis nem lehet automatikusan közigazgatási bírsággal sújtani a megállási és várakozási tilalom ellen vétõket -, csak elvétve kapnak szabálysértési bírságot a taxisok azért, mert pár másodpercre megállnak kirakni vagy felvenni egy-egy utast.

Ezek a rövid megállások szerinte nem tartják fel a forgalmat jelentõsen, de korábban mégis automatikusan kapták érte a 30 ezer forintról szóló csekket. Most már csak 10 ezer forintra lehet büntetni egy ilyen szabálysértést, de az elnök állítja, már alig fordulnak elõ ilyen esetek.

Metál úgy véli, a fõvárosban a VIII. és a IX. kerületben kell a legjobban vigyázniuk az autósoknak, ezekben a városrészekben ugyanis rengeteg térfigyelõ kamera figyeli az utakat. Itt, ha egy zebrától 5 méteres távolságon belül áll meg valaki, szinte biztos lehet benne, hogy a kamerát figyelõ operátorok értesítik a bilincses mobil osztagot, akik perceken belül kiérkeznek bírságolni vagy bilincselni.

Kovács Kázmér közlekedési ügyekkel foglalkozó jogász, az Autóklub jogi képviselõje szerint is fordulópontot jelentett, amikor 2012-ben kivették az objektív felelõsség hatálya alól a megállási, várakozási tilalom megszegését, de arra is felhívta a figyelmet, hogy azóta a sárga lámpán áthajtást sem lehet már objektív felelõsséggel, közigazgatási bírsággal büntetni.

Õsszel jönnek a mindent figyelõ fix rendõrségi kamerák

A rendõrség tájékoztatása szerint az õszre ígért 365 darab fix kamera-traffipax (fix telepítésû komplex közlekedési ellenõrzési pont, fix kkep) telepítése megkezdõdött,  jelenleg az elsõ kilenc helyszínen a tesztüzem zajlik. Éles üzembe az eredményes tesztek után fokozatosan lesznek bekapcsolva az eszközök. Nemrég egy titkos lista is kiszivárgott a kiszemelt helyszínekrõl, ma viszont egy dolgot lehet biztosan tudni az új kamerákról: a már mûködõ mozgatható szupertraffipaxokhoz (vhkkep) hasonlóan ezek sem csak gyorshajtást rögzítenek.

A fix kkep-k mindegyike azonos funkciókkal rendelkezik, mint a hordozhatók, természetesen az adott útszakasz jellemzõihez igazítva. Ahogy a mozgó eszközöknél, eleinte várhatóan csak az alapfunkciók (sebességmérés, rendszámfelismerés, forgalomszámlálás, torlódásjelentés) mûködnek majd.

A kiegészítõ funkciókat (behajtási tilalom, záróvonal-átlépés, kötelezõ haladási irány, a vasúti átjárón történõ áthaladás, piroson áthaladás, a leálló- és buszsávhasználat, a biztonságiöv-bekötés ellenõrzése) csak a most zajló fejlesztési, tesztelési idõszak után fogja alkalmazni a rendõrség, az éles bevezetés pontos idõpontjáról még nem adtak tájékoztatást.

A forgalomfigyelõk nem büntetnek

Felvetõdik a kérdés, hogy a városi kameraerdõkkel nem lehet-e nyakon csípni a buszsávban elõzõ luxusterepjárók sofõrjeit. A válaszhoz megkerestük a BKK Közút sajtóosztályát, ahol elmondták, hogy a 247 kamera felvételeit nem használják fel a rebellis autósok ellen. A fõvárosi vállalat kezelésében van az összes budapesti fõút és közlekedési lámpa, és a megfigyeléseknek fõleg forgalomtechnikai céljai vannak. Látják például, ha éppen nem mûködik egy lámpa, de az autófolyam torlódásából meg tudják állapítani, hogy ha rosszul vannak hangolva, és átprogramozzák õket.

A BKK Közút emellett változó jelzésképû táblán tájékoztatja is az autósokat a forgalom ritmusáról. Ilyen mûködik az M1–M7-es bevezetõjén, és leolvashatjuk róla, mennyi idõ alatt lehet eljutni az egyes hidakhoz. De honnan veszik ehhez az információkat? Rendszámfelismerõs kamerákkal pásztázzák az utakat, így ellenõrizhetõ, mennyi idõ alatt teszi meg az utat egy-egy autó bizonyos pontok között. Sokan nézik ezeket az eszközöket traffipaxnak, pedig sosem szolgáltatnak adatokat a rendõrségnek.

A rendõrök is figyelik a buszsávokat

Vannak azonban olyan fõvárosi kamerák is, amelyek kifejezetten a szabálytalankodókat szûrik ki, ám ezek felvételei zárt rendszerben egyenesen a rendõrséghez futnak be. Ilyenek figyelik például azokat az autósokat, akik a buszsávokban tülekednek  (nem hajtanak le jobbra a következõ keresztezõdésnél), és a behajtani tilos táblával védett utcákba tévedõket is megörökíthetik. Azt viszont, hogy ezek pontosan hol mûködnek, nem árulta el a rendõrség.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Szûkszavúan beszélnek a rendõrök arról, hogy áll a 365 darab fix traffipax telepítése, de Budapest útjain már most megjelentek a rendszámfelismerõ kamerák. A közterület-felügyeletek üzemeltetik õket, és a jövõben elszaporodhatnak, hiszen komoly bevételt termelnek az önkormányzatoknak. Annál is inkább, mert nemcsak tilosban parkolásért, hanem sok más szabálytalanságért is büntetnek.<|im_end|>