Helsinki Bizottság: A menekültellátás lenullázása készül
A jogvédő szervezet szerint a menekültek továbbvándorlását akarja előidézni az a jogszabálycsomag, amelynek a tervezete hétfőn jelent meg, és amely többek között megszüntetné Magyarországon a menedékkérők havi 2850 forintos költőpénzét. A kormány érvelését az egyenlő jogokról és kötelezettségekről cinikusnak, megtévesztőnek és önzőnek tartják.
„Lenullázzák a menekültellátást” – reagált a Magyar Helsinki Bizottság azokra a belügyminisztériumi tervezetekre, amelyek hétfőn jelentek meg a Kormány.hu-n. Ahogy megírtuk, a tervezetek szerint többek között meg akarják szüntetni a menedékkérők költőpénzét, a lakáscélú és a beiskolázási támogatást, a szállásokon pedig még jobban össze lehetne zsúfolni az embereket, konkrétan a börtönzárkák szintjére vinnék le a mozgás- és légtérre vonatkozó minimumkövetelményeket.

A Helsinki szerint a tervbe vett jogszabálycsomag „a nemzetközi védelemben részesített menekülteket és oltalmazottakat megfosztja a társadalmi beilleszkedés valós lehetőségétől”, megtagadja Magyarországnak a menekültek védelmét előíró kötelezettségeit, és a menekültek továbbvándorlását akarja előidézni, más országokra hárítva a felelősséget.

A Magyar Helsinki Bizottság március 2-án kapta meg a tervezeteket, és kedd délig adtak nekik határidőt a véleményezésre. A Kormány.hu-ra feltöltött, bárki által elérhető anyagok mellől most teljesen lefelejtették a véleményezési határidőt és a címet, amelyre írni lehetne. A Helsinki szerint itt már csak a társadalmi egyeztetés látszatának a fenntartásáról van szó, érdemi párbeszédről nincsen.

A tervezet indoklása arra hivatkozik, hogy a menekültet „a magyar állampolgár jogai illetik meg kötelezettségei terhelik”. A Helsinki Bizottság közleménye szerint

  Az egyenlőségnek ez az értelmezése nyilvánvalóan cinikus, megtévesztő és önző.

Szerintük a különböző élethelyzetekben különböző juttatásokra van szüksége az embereknek, és a kormány érvelése olyan, mintha azt mondanánk, hogy ugyanaz a sürgősségi ellátás jár mindenkinek, függetlenül attól, hogy inkubátorra szoruló koraszülött vagy baleseti sebészre váró szilánkos csonttörött. 

A Helsinki bírálja többek között, hogy:

-   Bevezetnék a menekültstátusz háromévenkénti kötelező felülvizsgálatát. Szerintük a külföldi tapasztalatok alapján a felülvizsgálat az esetek 95 százalékában nem vezet a státusz visszavonásához, a procedúra csak felesleges többletköltséget jelent.
-   60 helyett csak 30 napig maradhatnánk az elismert menekültek és oltalmazottak a táborokban. Ez az idő szerintük irreálisan kevés a kinti élet megszervezésére, hajléktalanná válhatnak, vagy illegálisan továbbállnak nyugatra.
-   Még az előzetes letartóztatásban lévőkhöz képest is kevesebb egy főre eső mozgásteret és légteret biztosítanának a szállásokon, miközben itt olyan emberekről van szó, akik nemhogy elítélve nincsenek, de még bűncselekménnyel vádolva sem. Szerintük egyébként még a túlzsúfoltságot tiltó szabály lazításával is kevesebb a férőhely, mint ahány embert őrizetbe venne a hatóság, tehát ezért sem ez a megoldás.
-   Meg akarják szüntetni a költőpénzt, pedig – valamilyen mértékben – minden tagállamban jár. A költőpénz a befogadóállomáson elhelyezett felnőtteknél havi 2850 forint. A Helsinki szerint leginkább telefonálásra, az otthoniakkal való kapcsolattartásra fordítják az emberek. A költőpénz megvonásával megfosztják őket személyes döntéseik meghozatalának a lehetőségétől, sértik emberi méltóságukat, írják. Hiányolják a részletes, objektív tényekre alapozott indoklást is. A Helsinki azt szeretné, ha a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal nyilvánosságra hozná, 2015-ben összesen hány forintot folyósított költőpénzként, és ebből hány embert hány hónapon keresztül láttak el. Szerintük kizárólag ennek az adatnak a fényében lehetséges megítélni, hogy a tervezett intézkedésnek van-e közgazdasági racionalitása.
Belföld menekültválság 2016 helsinki bizottság menekültválság
<|im_start|>user
„Lenullázzák a menekültellátást” – reagált a Magyar Helsinki Bizottság azokra a belügyminisztériumi tervezetekre, amelyek hétfőn jelentek meg a Kormány.hu-n. Ahogy megírtuk, a tervezetek szerint többek között meg akarják szüntetni a menedékkérők költőpénzét, a lakáscélú és a beiskolázási támogatást, a szállásokon pedig még jobban össze lehetne zsúfolni az embereket, konkrétan a börtönzárkák szintjére vinnék le a mozgás- és légtérre vonatkozó minimumkövetelményeket.

A Helsinki szerint a tervbe vett jogszabálycsomag „a nemzetközi védelemben részesített menekülteket és oltalmazottakat megfosztja a társadalmi beilleszkedés valós lehetőségétől”, megtagadja Magyarországnak a menekültek védelmét előíró kötelezettségeit, és a menekültek továbbvándorlását akarja előidézni, más országokra hárítva a felelősséget.

A Magyar Helsinki Bizottság március 2-án kapta meg a tervezeteket, és kedd délig adtak nekik határidőt a véleményezésre. A Kormány.hu-ra feltöltött, bárki által elérhető anyagok mellől most teljesen lefelejtették a véleményezési határidőt és a címet, amelyre írni lehetne. A Helsinki szerint itt már csak a társadalmi egyeztetés látszatának a fenntartásáról van szó, érdemi párbeszédről nincsen.

A tervezet indoklása arra hivatkozik, hogy a menekültet „a magyar állampolgár jogai illetik meg kötelezettségei terhelik”. A Helsinki Bizottság közleménye szerint

  Az egyenlőségnek ez az értelmezése nyilvánvalóan cinikus, megtévesztő és önző.

Szerintük a különböző élethelyzetekben különböző juttatásokra van szüksége az embereknek, és a kormány érvelése olyan, mintha azt mondanánk, hogy ugyanaz a sürgősségi ellátás jár mindenkinek, függetlenül attól, hogy inkubátorra szoruló koraszülött vagy baleseti sebészre váró szilánkos csonttörött. 

A Helsinki bírálja többek között, hogy:

-   Bevezetnék a menekültstátusz háromévenkénti kötelező felülvizsgálatát. Szerintük a külföldi tapasztalatok alapján a felülvizsgálat az esetek 95 százalékában nem vezet a státusz visszavonásához, a procedúra csak felesleges többletköltséget jelent.
-   60 helyett csak 30 napig maradhatnánk az elismert menekültek és oltalmazottak a táborokban. Ez az idő szerintük irreálisan kevés a kinti élet megszervezésére, hajléktalanná válhatnak, vagy illegálisan továbbállnak nyugatra.
-   Még az előzetes letartóztatásban lévőkhöz képest is kevesebb egy főre eső mozgásteret és légteret biztosítanának a szállásokon, miközben itt olyan emberekről van szó, akik nemhogy elítélve nincsenek, de még bűncselekménnyel vádolva sem. Szerintük egyébként még a túlzsúfoltságot tiltó szabály lazításával is kevesebb a férőhely, mint ahány embert őrizetbe venne a hatóság, tehát ezért sem ez a megoldás.
-   Meg akarják szüntetni a költőpénzt, pedig – valamilyen mértékben – minden tagállamban jár. A költőpénz a befogadóállomáson elhelyezett felnőtteknél havi 2850 forint. A Helsinki szerint leginkább telefonálásra, az otthoniakkal való kapcsolattartásra fordítják az emberek. A költőpénz megvonásával megfosztják őket személyes döntéseik meghozatalának a lehetőségétől, sértik emberi méltóságukat, írják. Hiányolják a részletes, objektív tényekre alapozott indoklást is. A Helsinki azt szeretné, ha a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal nyilvánosságra hozná, 2015-ben összesen hány forintot folyósított költőpénzként, és ebből hány embert hány hónapon keresztül láttak el. Szerintük kizárólag ennek az adatnak a fényében lehetséges megítélni, hogy a tervezett intézkedésnek van-e közgazdasági racionalitása.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A jogvédő szervezet szerint a menekültek továbbvándorlását akarja előidézni az a jogszabálycsomag, amelynek a tervezete hétfőn jelent meg, és amely többek között megszüntetné Magyarországon a menedékkérők havi 2850 forintos költőpénzét. A kormány érvelését az egyenlő jogokról és kötelezettségekről cinikusnak, megtévesztőnek és önzőnek tartják.<|im_end|>