Óriási balliberális fölény van az uniós fõvárosokban
A vasárnapi önkormányzati voksoláson gyakorlatilag kettészakadt az ország a választói magatartást illetõen: míg vidéken a Fidesz-KDNP pártszövetség elsöprõ gyõzelmet aratott, több mint kétharmaddal nyert az országban, addig Budapesten az ellenzék szerepelt jobban. Bár a legutóbbi választásokhoz képest meglepõ lehet a mostani végeredmény, az európai és a tengerentúli nagyvárosokban jó ideje a liberális-baloldali erõk, míg vidéken a jobboldali-konzervatív pártok az erõsebbek. Végigvettük, mi a helyzet az uniós fõvárosokban, és szakértõ segítségét kértük az elemzéshez.
A vasárnapi önkormányzati választáson tehát nem történt más, mint az, ami az Egyesült Államokban, Ausztráliában, Kanadában, vagy éppen Európa legnagyobb részén szokásos. Legutóbb Ausztriában aratott nagy gyõzelmet országosan a jobboldali Osztrák Néppárt, miközben Bécsben simán vesztett. A budapesti eredmények ismeretében érdemes megnézni, milyen politikai erõkhöz tartozó politikusok vezetik az Európai Unió tagállamainak fõvárosait! 

Baloldali-liberális uralom az uniós fõvárosokban

Ha Magyarországot nem számítjuk, akkor az látszik, hogy a Budapesten kívüli 28 uniós fõváros

túlnyomó többségét baloldali politikus vezeti.

Ez a számok nyelvén azt jelenti, hogy az uniós fõvárosok közül

-   18-at szociáldemokrata-liberális-zöld-kalózpárti,
-   3-at jobboldali,
-   3-at liberális konzervatív
-   3-at regionális vagy helyi nacionalista politikus irányít.

Az alábbi ábrán feketével a baloldali, ferdével a liberális-konzervatív, aláhúzva a regionális-helyi nacionalista és kiemelés nélkül a jobboldali polgármestereket jelöltük:

Az Európai Unióban mindössze három helyen van kimondottan jobboldali-konzervatív vezetõ: Kostas Bakoyannis (Új Demokrácia) Athénban, José Luis Martínez-Almeida (Néppárt) Madridban és Jordanka Fandakova Szófiában. Közülük kettõt a helyben összeomló baloldal miatt idén választottak meg. Figyelemre méltó az is, hogy

ezek közül csak Madrid nagyobb, mint Budapest, Szófia és Athén lakossága jóval kevesebb.

Rajtuk kívül csak zöld, szociáldemokrata, liberális, helyenként és szélsõbaloldali politikusok ülnek az uniós fõvárosok polgármesteri székében. A Magyarországtól nyugatra lévõ fõvárosok közül ide sorolható Amszterdam, Bécs, Berlin, Brüsszel, Koppenhága, Lisszabon, London, Luxembourg, valamint Párizs is.

London polgármestere a Munkáspárti Sadiq Khan, aki pakisztáni származású, az elsõ muszlim politikus egy nagy nyugati civilizációjú fõváros élén.Berlint a szociáldemokrata Michael Müller vezeti. Párizs élén a szocialista Anne Hidalgo áll. (Elõtte két cikluson át a szintén baloldali Bertrand Delanoe volt a fõpolgármester.) Párizs annyira baloldali, hogy Emmanuel Macron köztársasági elnök, akinek taktikája az, hogy minden számára használható szocialista politikust megszerez a saját pártjának, itt még ezt sem tartotta szükségesnek. A jövõ évi önkormányzati választáson saját jelöltet indít ellene, Benjamin Griveaux-t, és a közvélemény-kutatások szerint a második fordulóba õk ketten fognak bekerülni. Vagyis 

két baloldali jelölt között fog eldõlni az önkormányzati választás Párizsban.

Közép-, és Kelet Európában is hasonló a helyzet,

egyedül Szófiát vezeti jobboldali politikus.

Bojko Boriszov, pártjában, a Polgárok Bulgária Európai Fejlõdéséért (GERB) politizáló Yordanka Fandakova 2011 novemberétõl áll a bolgár város élén.

Varsó polgármesterének pártja, a  Polgári Platform az Európai Néppárt liberális szárnyához tartozik, és mint ismert, a nemzeti Jog és Igazságosság a legfõbb ellenfele, ezért nem sorolható a jobboldaliak közé. 

A hozzánk közeli Bécs bevándorláspárti szociáldemokrata fõpolgármestere, Michael Ludwig pedig egyenesen a legnagyobb tartományi kitüntetésre, a Nagy Arany Becsületrendre terjesztette fel Soros Györgyöt idén tavasszal, mert a Soros-egyetem egy részét Bécsbe költöztetné.

Magyarázat a jelenségre

"Minél nagyobb egy település, annál vegyesebb a társadalmi összetétele, így a különféle kisebbségek nagyobb arányban fordulnak elõ közöttük. Egy fõváros esetében számolni kell azzal is, hogy a diplomáciai testületek vagy a multinacionális vállalatok helyi felsõvezetõi révén automatikusan más országok, sõt földrészek szülöttei települnek be" - magyarázta a jelenség hátterét az Origonak Boros Bánk Levente, a Médianézõ Központ igazgatója. A szakember szerint ez a diverzitás jellemzõen kiköveteli magának, hogy "mindenféle, akár extrémitásba hajló szokásokat elfogadó és támogató szereplõk üljenek az adott város polgármeteri székébe."

Kik azok, akik erre is hajlandóak? Erre is választ adott a politológus: leginkább a liberális politikusok, hiszen az õ értékrendjük mindent megenged. "Számukra az õshonos kultúra és a hagyományos értékek csak egyet jelentenek a sok közül, szemléletük alapvetõen globalista, ami miatt állandó megfelelési kényszer ûzi õket a kisebbségek felülreprezentálására a többség felett" - tette hozzá. Boros Bánk Levente leszögezte, hogy ezeknek a szereplõknek

általában az az elvük, hogy nincsenek elveik.

"A liberálisok - gyakran - szélsõségesen toleráns, opportunista hozzáállása remekül ki tudja szolgálni a vegyes lakosság politikai elvárásait." - összegzett a szakember.
polgármester Európa Európai Unió választási eredmények
<|im_start|>user
A vasárnapi önkormányzati választáson tehát nem történt más, mint az, ami az Egyesült Államokban, Ausztráliában, Kanadában, vagy éppen Európa legnagyobb részén szokásos. Legutóbb Ausztriában aratott nagy gyõzelmet országosan a jobboldali Osztrák Néppárt, miközben Bécsben simán vesztett. A budapesti eredmények ismeretében érdemes megnézni, milyen politikai erõkhöz tartozó politikusok vezetik az Európai Unió tagállamainak fõvárosait! 

Baloldali-liberális uralom az uniós fõvárosokban

Ha Magyarországot nem számítjuk, akkor az látszik, hogy a Budapesten kívüli 28 uniós fõváros

túlnyomó többségét baloldali politikus vezeti.

Ez a számok nyelvén azt jelenti, hogy az uniós fõvárosok közül

-   18-at szociáldemokrata-liberális-zöld-kalózpárti,
-   3-at jobboldali,
-   3-at liberális konzervatív
-   3-at regionális vagy helyi nacionalista politikus irányít.

Az alábbi ábrán feketével a baloldali, ferdével a liberális-konzervatív, aláhúzva a regionális-helyi nacionalista és kiemelés nélkül a jobboldali polgármestereket jelöltük:

Az Európai Unióban mindössze három helyen van kimondottan jobboldali-konzervatív vezetõ: Kostas Bakoyannis (Új Demokrácia) Athénban, José Luis Martínez-Almeida (Néppárt) Madridban és Jordanka Fandakova Szófiában. Közülük kettõt a helyben összeomló baloldal miatt idén választottak meg. Figyelemre méltó az is, hogy

ezek közül csak Madrid nagyobb, mint Budapest, Szófia és Athén lakossága jóval kevesebb.

Rajtuk kívül csak zöld, szociáldemokrata, liberális, helyenként és szélsõbaloldali politikusok ülnek az uniós fõvárosok polgármesteri székében. A Magyarországtól nyugatra lévõ fõvárosok közül ide sorolható Amszterdam, Bécs, Berlin, Brüsszel, Koppenhága, Lisszabon, London, Luxembourg, valamint Párizs is.

London polgármestere a Munkáspárti Sadiq Khan, aki pakisztáni származású, az elsõ muszlim politikus egy nagy nyugati civilizációjú fõváros élén.Berlint a szociáldemokrata Michael Müller vezeti. Párizs élén a szocialista Anne Hidalgo áll. (Elõtte két cikluson át a szintén baloldali Bertrand Delanoe volt a fõpolgármester.) Párizs annyira baloldali, hogy Emmanuel Macron köztársasági elnök, akinek taktikája az, hogy minden számára használható szocialista politikust megszerez a saját pártjának, itt még ezt sem tartotta szükségesnek. A jövõ évi önkormányzati választáson saját jelöltet indít ellene, Benjamin Griveaux-t, és a közvélemény-kutatások szerint a második fordulóba õk ketten fognak bekerülni. Vagyis 

két baloldali jelölt között fog eldõlni az önkormányzati választás Párizsban.

Közép-, és Kelet Európában is hasonló a helyzet,

egyedül Szófiát vezeti jobboldali politikus.

Bojko Boriszov, pártjában, a Polgárok Bulgária Európai Fejlõdéséért (GERB) politizáló Yordanka Fandakova 2011 novemberétõl áll a bolgár város élén.

Varsó polgármesterének pártja, a  Polgári Platform az Európai Néppárt liberális szárnyához tartozik, és mint ismert, a nemzeti Jog és Igazságosság a legfõbb ellenfele, ezért nem sorolható a jobboldaliak közé. 

A hozzánk közeli Bécs bevándorláspárti szociáldemokrata fõpolgármestere, Michael Ludwig pedig egyenesen a legnagyobb tartományi kitüntetésre, a Nagy Arany Becsületrendre terjesztette fel Soros Györgyöt idén tavasszal, mert a Soros-egyetem egy részét Bécsbe költöztetné.

Magyarázat a jelenségre

"Minél nagyobb egy település, annál vegyesebb a társadalmi összetétele, így a különféle kisebbségek nagyobb arányban fordulnak elõ közöttük. Egy fõváros esetében számolni kell azzal is, hogy a diplomáciai testületek vagy a multinacionális vállalatok helyi felsõvezetõi révén automatikusan más országok, sõt földrészek szülöttei települnek be" - magyarázta a jelenség hátterét az Origonak Boros Bánk Levente, a Médianézõ Központ igazgatója. A szakember szerint ez a diverzitás jellemzõen kiköveteli magának, hogy "mindenféle, akár extrémitásba hajló szokásokat elfogadó és támogató szereplõk üljenek az adott város polgármeteri székébe."

Kik azok, akik erre is hajlandóak? Erre is választ adott a politológus: leginkább a liberális politikusok, hiszen az õ értékrendjük mindent megenged. "Számukra az õshonos kultúra és a hagyományos értékek csak egyet jelentenek a sok közül, szemléletük alapvetõen globalista, ami miatt állandó megfelelési kényszer ûzi õket a kisebbségek felülreprezentálására a többség felett" - tette hozzá. Boros Bánk Levente leszögezte, hogy ezeknek a szereplõknek

általában az az elvük, hogy nincsenek elveik.

"A liberálisok - gyakran - szélsõségesen toleráns, opportunista hozzáállása remekül ki tudja szolgálni a vegyes lakosság politikai elvárásait." - összegzett a szakember.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A vasárnapi önkormányzati voksoláson gyakorlatilag kettészakadt az ország a választói magatartást illetõen: míg vidéken a Fidesz-KDNP pártszövetség elsöprõ gyõzelmet aratott, több mint kétharmaddal nyert az országban, addig Budapesten az ellenzék szerepelt jobban. Bár a legutóbbi választásokhoz képest meglepõ lehet a mostani végeredmény, az európai és a tengerentúli nagyvárosokban jó ideje a liberális-baloldali erõk, míg vidéken a jobboldali-konzervatív pártok az erõsebbek. Végigvettük, mi a helyzet az uniós fõvárosokban, és szakértõ segítségét kértük az elemzéshez.<|im_end|>