Újra vetik a búzát és a kukoricát a csernobili zónában
Néhány csernobili zónában lévõ gazdaság elkezdte mûvelni az atomerõmû balesete miatt 25 éve parlagon heverõ termõföldjeit.
A régi mezõgazdasági területeket egyre sûrûbben növik be a fák, ami azt mutatja, hogy az egészségre veszélytelen mértékre csökkent a radioaktivitás szintje.

A nukleáris katasztrófa elõtt lent termesztettek Csernobil környékén, most fõként búzát, kukoricát, napraforgót, rozst és zabot készülnek vetni, mert azok magasabb áron értékesíthetõk. Egy gazdaságban pedig ribizli termesztésébe fogtak.

Az elsõ termést csak két év múlva takaríthatják be, de a gazdák készek várni, a negyedszázada mûveletlenül hagyott földeken ugyanis jó termésre számítanak.

Polesszki körzetben 12 ezer hektár, a szomszédos Ivanovszkiban pedig ennél is nagyobb a mûveletlen földterület. A Kijev megyei vezetés tovább keres olyan befektetõket, akik hajlandók mûvelésbe venni ezeket a területeket. A termés sugárzási szintjének ártalmatlanságát külföldi laboratóriumi vizsgálatok mutatják majd ki.

A Kijev megyei adminisztráció vezetõjének elmondása szerint a csernobili övezetbõl vett termésmintát küldtek Németországba. Az ottani vizsgálat kimutatta, hogy minden normának megfelel, azaz fogyasztásra alkalmas.

A ribizliültetvényen egyébként óránként 6 mikroröntgen sugárzást mértek, ami körülbelül a fele az ukrán fõvárosban, Kijevben mért radioaktivitási szintnek.

A világ eddigi legnagyobb atomkatasztrófája 1986. április 26-án történt. A Kijevtõl 130 kilométerre épült csernobili atomerõmû négyes blokkjában robbanás következett be, amely teljesen megsemmisítette a reaktort.
kukorica búza Csernobil radioaktivitás
<|im_start|>user
A régi mezõgazdasági területeket egyre sûrûbben növik be a fák, ami azt mutatja, hogy az egészségre veszélytelen mértékre csökkent a radioaktivitás szintje.

A nukleáris katasztrófa elõtt lent termesztettek Csernobil környékén, most fõként búzát, kukoricát, napraforgót, rozst és zabot készülnek vetni, mert azok magasabb áron értékesíthetõk. Egy gazdaságban pedig ribizli termesztésébe fogtak.

Az elsõ termést csak két év múlva takaríthatják be, de a gazdák készek várni, a negyedszázada mûveletlenül hagyott földeken ugyanis jó termésre számítanak.

Polesszki körzetben 12 ezer hektár, a szomszédos Ivanovszkiban pedig ennél is nagyobb a mûveletlen földterület. A Kijev megyei vezetés tovább keres olyan befektetõket, akik hajlandók mûvelésbe venni ezeket a területeket. A termés sugárzási szintjének ártalmatlanságát külföldi laboratóriumi vizsgálatok mutatják majd ki.

A Kijev megyei adminisztráció vezetõjének elmondása szerint a csernobili övezetbõl vett termésmintát küldtek Németországba. Az ottani vizsgálat kimutatta, hogy minden normának megfelel, azaz fogyasztásra alkalmas.

A ribizliültetvényen egyébként óránként 6 mikroröntgen sugárzást mértek, ami körülbelül a fele az ukrán fõvárosban, Kijevben mért radioaktivitási szintnek.

A világ eddigi legnagyobb atomkatasztrófája 1986. április 26-án történt. A Kijevtõl 130 kilométerre épült csernobili atomerõmû négyes blokkjában robbanás következett be, amely teljesen megsemmisítette a reaktort.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Néhány csernobili zónában lévõ gazdaság elkezdte mûvelni az atomerõmû balesete miatt 25 éve parlagon heverõ termõföldjeit.<|im_end|>