Mutatnak olyan mozit?
Miközben a külföldi szemléken néhány fiatal magyar rendező arat, itthon továbbra is szerény a magyar filmek nézettsége. A helyzeten a filmszakma állami támogatásának növelésével próbál változtatni a kormányzat, mind a közönség-, mind pedig a művészfilmek gyártásának ösztönzésével.
"Dübörögnek a fiatalok", róluk fog szólni az idei filmszemle - előlegezte meg a HVG-nek Báron György filmkritikus, aki szerint külföldön már felfigyeltek az új generációra, az új hangvételű magyar filmekre. Mindenekelőtt Pálfi György Hukkléjára, amely a 2002-es szemle óta megdöntötte a magyar játékfilmek mindenkori fesztiválszereplési rekordját, több mint száz külföldi szemlére hívták meg, amelyeken egy sor díjat nyert, köztük az Európai Filmakadémiáét is. Hasonlóképp arat Mundruczó Kornél a Szép napokkal külföldön, illetve a tavaly a Rengeteggel befutó - azóta már Oscarra nevezett - Fliegauf Benedek, aki az idei szemlén a Dealerrel indul. A régi "nagyok" közül egyedül Jancsó Miklós vesz részt a szemlén - versenyen kívül - A mohácsi vésszel, amúgy a fiatal és a középgeneráció uralja a mezőnyt.

Más kérdés, hogy a külföldön ajnározott Pálfi például nem kapott támogatást az idei szemlére elképzelt, Taxidermia című filmjéhez a Magyar Mozgókép Közalapítványtól (MMK), és korántsem zökkenőmentes a többcsatornás filmfinanszírozás összehangolása. A tavalyi 26-osnál kicsit szűkebb, 23 versenyfilmet számláló mezőnyben indul Hajdú Szabolcs Tamara című, 50 millió forintba került opusa is, amely már a 2003-as mustrára is nevezve volt, ám részben az MMK-nál lefolytatott számvevőszéki vizsgálat miatt késve kifizetett 2002-es támogatások miatt nem készült el, csak most (HVG, 2003. február 15.). A Sátántangó és a Werckmeister harmóniák külföldön kultuszrendezőként tisztelt alkotója, Tarr Béla pedig elveszítheti az MMK-tól tavaly év végén elnyert 50 milliós koprodukciós támogatását is, mivel sajtóinformációk szerint félbehagyta az Eurimages által 400 ezer euróval dotált, A londoni férfi című magyar- francia-német együttműködésben készülő alkotását.

Éppen a finanszírozás kiszámíthatóságát, a támogatások elosztásának koordinálását célozza az áprilistól hatályba lépő mozgóképtörvény, amelyet karácsony előtt fogadott el az Országgyűlés. "Egyelőre mindenki örül, mert még nem dobták vissza a pályázatát" - mondta a HVG-nek az egyik producer-rendező. Tény, hogy a tavalyinál 1,5 milliárd forinttal több, 6,5 milliárd forint jut a filmes szakmának, de az is borítékolható, hogy nem javul a filmtervekkel jelentkezők elégedettségi indexe: tavaly például, amikor az MMK évek óta 1,1 milliárd forintra befagyasztott keretét 3,2 milliárddal megtoldották, szinte botrányba fulladt a nagyjátékfilmes pályázat eredményhirdetése (HVG, 2003. június 7.). A túljelentkezés akkor öt-hatszoros volt, s ez az arány aligha változik, ráadásul az MMK tavaly 920 millió forint erejéig elígérkezett az idei pénzek terhére, úgymond a forrásgyűjtés megkezdését megkönnyítendő. (A Kertész Imre regényéből készülő Sorstalanságot nem ebből a kasszából, hanem a tavalyi költségvetés általános tartalékából támogatta 920 millió forinttal a kormány.) A közpénz nem is a filmterveket ontók önmegvalósítását szolgálná, hanem azt, hogy - amint azt a törvényben is rögzítették - több és jobb minőségű magyar, illetve magyar részvételű film készüljön, s ezek megállják a helyüket a nemzetközi mezőnyben. És szerepeljenek jobban saját közönségük előtt is: ma a mozilátogatók 5-6 százaléka vált jegyet magyar filmre, ezt az arányt 20 százalékra álmodta magának és a szakmának Hiller István kultuszminiszter. A Filmforgalmazók Egyesületének toplistája szerint a 2002 és 2003 novembere között bemutatott filmek sorában a mozikat az amerikaiak uralták, 600-700 ezer nézővel tarolt A Gyűrűk Ura, a Harry Potter és a Matrix. Ugyanakkor a legjobban szereplő magyar film, a Bánk bán 97 ezer nézővel a 43. helyre volt jó.

Hogy végül színvonalasabb lesz-e a magyar filmtermés, az alapvetően attól függ, milyen támogatási szabályzatot alkot az MMK, amely - most már törvényben deklaráltan a fő támogatáselosztóként - diszponál a költségvetési pénz zöme, 5,23 milliárd forint felett (220 millió a miniszteri keret, 500 millió a Magyar Történelmi Film Alapítványé). A keretjellegű törvény azt rögzíti, hogy a filmek költségvetésének eddigi 65 százaléka helyett 80 százaléka támogatható - indokolt esetben teljes egészében -, nem tudni azonban, hogy például a tavaly 100 millió forintra emelt támogatási plafon változik-e. A producerek szerint persze emelni kellene, hiszen egy átlagos költségvetésű, azaz 200 millió forintból megvalósuló magyar filmnél a jegybevételből aligha jön vissza 20-25 millió forintnál több. Vagyis legalább 175 millió forint vissza nem térítendő támogatásra volna szükség. Még lényegesebb kérdés, milyen arányt alakít ki a szakmai grémium a pályázatokon, illetve a normatív alapon elnyerhető támogatások között. Automatikusan pénz jár ugyanis ezután a nézőszám, illetve a fesztiválmeghívás és -díj után a producer és a rendező következő filmjéhez.

Elvileg tehát már részesülhet a törvény egyik áldásában Antal Nimród Kontroll című, 180 millió forintba került opusa, amelyre tavaly december eleji premierje óta csak a fővárosban több mint 150 ezren váltottak jegyet. Bár nem teljesen új elemről van szó, hiszen az MMK tavaly már - a törvényt megelőzve - pályázatot hirdetett, amelyen legfeljebb 100 ezres nézőszámot vállalhattak a filmkészítők, s ezért 50 millió forintot kaphattak. A film producere, Hutlassa Tamás szerint a Kontroll sikere azért is érdekes lehet, mert az MMK korifeusai tavaly ősszel még nem bíztak a film közönségsikerében, dacára annak, hogy a producer és a forgalmazó előzetes piackutatási adatai már előre jelezték azt. A művek alkotói és azok forgalmazói által közösen megpályázható tenderen 50 milliót nyert viszont Herendi Gábor a szemlén bemutatandó, 320 milliós költségvetésűre tervezett Magyar vándorral. A két évvel ezelőtti Valami Amerikával félmilliós hazai nézőcsúcsot felállító rendező a HVG-nek úgy nyilatkozott, számára hátrányos a limit, a teljes nézőszám után kellene a támogatást mérni. Ugyancsak 50 milliót nyert el a Sas Tamás rendezte, 282 millió forintos költségvetésű, Apám beájulna című közönségfilm. Kálomista Gábor producert a nézőszám nem teljesítésére előírt visszafizetési kötelezettség nem fenyegeti, hiszen a december közepén bemutatott tinifilmet mostanáig csak a fővárosi mozikban 68 ezren látták. Pengeváltásba bonyolódott viszont a fanyalgó kritikusokkal, akiknek esetleges "szexuális zavaraikról, identitásproblémáikról" is üzent nyílt levelében. A HVG-nek azt mondta: nem a kritikával van baja, hanem a személyeskedéssel, gonoszkodással, ami nem a filmről szól.

A lassan tíz éve húzódó filmtörvény szinte utolsó pillanatig vitatott pontja a filmes befektetések után igénybe vehető adókedvezmény volt, pontosabban az, milyen alapon emeljék ki a többi ágazat közül épp a filmipart. A részleteket tisztázó végrehajtási rendeletek még készülnek, mindenesetre a jogszabály szerint a filmgyártásba befektetett összeg 50 százalékával, de legfeljebb a közvetlen filmgyártási költség 10 százalékával csökkenthető az adózás előtti eredmény. A magántőke megmozdulása mellett a bérmunka felfutását is remélik ettől, miután a külföldi megrendelő a Magyarországon gyártásra fordított pénz 20 százalékát is visszaigényelheti. A producereket persze elsősorban az érdekli, mit tekint majd a várhatóan márciusra felálló Nemzeti Filmiroda elismert gyártási költségnek. E hatósági szerepkörű költségvetési intézmény állítja majd ki a kedvezményre jogosító igazolást, végzi a filmek besorolását - mi tekinthető magyar filmnek, artfilmnek, illetve -mozinak -, és egyebek között hiteles statisztikát vezet, regisztrálja majd a filmeseket, a támogatásokat.

Veszteni nem, nyerni viszont még nyerhet az 55 millió forintos, a német koprodukciós partnertől származó indulótőkéből, az eredetileg 85 milliós és a koprodukciós alapból kifizetett további 20 milliós MMK-támogatásból, a Szerencsejáték Rt. 5 plusz 3 milliójából (az utóbbit a befejezésre adta a cég) készített Kontroll, amelybe slusszpoénként a Tv2 kereskedelmi csatorna is beszállt 15 millió forint erejéig - cserébe a televíziós jogokért. Az Apám beájulnához az RTL Klub adott közel ekkora összeget, hasonló kondíciókkal. Bár a filmtörvény a televíziós koprodukciókat támogató paragrafusa elsősorban a közszolgálati csatornákra vonatkozna, közülük csupán a 7 milliárd forintos éves költségvetésű, 2,5 milliárd forintos gyártási keret felett rendelkező Duna Televízió (DTV) vette eddig komolyan a feladatát. Durst György, a televízió égisze alá tartozó Duna Műhely producere szerint a műholdas "kultúrtévé" az idén 21 szemlés mozgóképi alkotásban, köztük 5 nagyjátékfilmben működött közre anyagilag - közel 40 millió forinttal. Így Jancsó Miklós A mohácsi vész és Jeles András József és testvérei 5-5 millió forintnyi DTV-támogatásban részesült, míg például az egyre combosabb fiatal filmes generáció fenegyerekeinek számító Buharovok (a nyilvánosság előtt csak az Igor és Iván Buharov álnevet vállaló filmesek) 350 ezer forintot kaptak Hotel Tubu című, nemzetközi fesztiválokon - így a milánói kisfilmes mustrán - már bemutatott kísérleti kisjátékfilmükre a Duna Műhelytől. Ugyanakkor a Magyar Televízió is megtette az első lépést: tavaly év végén 200 millió forint erejéig csatlakozott az MMK és az ORTT által közösen kiírt, tévéfilmes alkotások létrehozását támogató, összesen 1,2 milliárd forint összköltségvetésű pályázatához, amelyben a DTV részt vállalt - szintén 200 millió forint erejéig.

VAJNA TAMÁS, VITÉZ F. IBOLYA
<|im_start|>user
"Dübörögnek a fiatalok", róluk fog szólni az idei filmszemle - előlegezte meg a HVG-nek Báron György filmkritikus, aki szerint külföldön már felfigyeltek az új generációra, az új hangvételű magyar filmekre. Mindenekelőtt Pálfi György Hukkléjára, amely a 2002-es szemle óta megdöntötte a magyar játékfilmek mindenkori fesztiválszereplési rekordját, több mint száz külföldi szemlére hívták meg, amelyeken egy sor díjat nyert, köztük az Európai Filmakadémiáét is. Hasonlóképp arat Mundruczó Kornél a Szép napokkal külföldön, illetve a tavaly a Rengeteggel befutó - azóta már Oscarra nevezett - Fliegauf Benedek, aki az idei szemlén a Dealerrel indul. A régi "nagyok" közül egyedül Jancsó Miklós vesz részt a szemlén - versenyen kívül - A mohácsi vésszel, amúgy a fiatal és a középgeneráció uralja a mezőnyt.

Más kérdés, hogy a külföldön ajnározott Pálfi például nem kapott támogatást az idei szemlére elképzelt, Taxidermia című filmjéhez a Magyar Mozgókép Közalapítványtól (MMK), és korántsem zökkenőmentes a többcsatornás filmfinanszírozás összehangolása. A tavalyi 26-osnál kicsit szűkebb, 23 versenyfilmet számláló mezőnyben indul Hajdú Szabolcs Tamara című, 50 millió forintba került opusa is, amely már a 2003-as mustrára is nevezve volt, ám részben az MMK-nál lefolytatott számvevőszéki vizsgálat miatt késve kifizetett 2002-es támogatások miatt nem készült el, csak most (HVG, 2003. február 15.). A Sátántangó és a Werckmeister harmóniák külföldön kultuszrendezőként tisztelt alkotója, Tarr Béla pedig elveszítheti az MMK-tól tavaly év végén elnyert 50 milliós koprodukciós támogatását is, mivel sajtóinformációk szerint félbehagyta az Eurimages által 400 ezer euróval dotált, A londoni férfi című magyar- francia-német együttműködésben készülő alkotását.

Éppen a finanszírozás kiszámíthatóságát, a támogatások elosztásának koordinálását célozza az áprilistól hatályba lépő mozgóképtörvény, amelyet karácsony előtt fogadott el az Országgyűlés. "Egyelőre mindenki örül, mert még nem dobták vissza a pályázatát" - mondta a HVG-nek az egyik producer-rendező. Tény, hogy a tavalyinál 1,5 milliárd forinttal több, 6,5 milliárd forint jut a filmes szakmának, de az is borítékolható, hogy nem javul a filmtervekkel jelentkezők elégedettségi indexe: tavaly például, amikor az MMK évek óta 1,1 milliárd forintra befagyasztott keretét 3,2 milliárddal megtoldották, szinte botrányba fulladt a nagyjátékfilmes pályázat eredményhirdetése (HVG, 2003. június 7.). A túljelentkezés akkor öt-hatszoros volt, s ez az arány aligha változik, ráadásul az MMK tavaly 920 millió forint erejéig elígérkezett az idei pénzek terhére, úgymond a forrásgyűjtés megkezdését megkönnyítendő. (A Kertész Imre regényéből készülő Sorstalanságot nem ebből a kasszából, hanem a tavalyi költségvetés általános tartalékából támogatta 920 millió forinttal a kormány.) A közpénz nem is a filmterveket ontók önmegvalósítását szolgálná, hanem azt, hogy - amint azt a törvényben is rögzítették - több és jobb minőségű magyar, illetve magyar részvételű film készüljön, s ezek megállják a helyüket a nemzetközi mezőnyben. És szerepeljenek jobban saját közönségük előtt is: ma a mozilátogatók 5-6 százaléka vált jegyet magyar filmre, ezt az arányt 20 százalékra álmodta magának és a szakmának Hiller István kultuszminiszter. A Filmforgalmazók Egyesületének toplistája szerint a 2002 és 2003 novembere között bemutatott filmek sorában a mozikat az amerikaiak uralták, 600-700 ezer nézővel tarolt A Gyűrűk Ura, a Harry Potter és a Matrix. Ugyanakkor a legjobban szereplő magyar film, a Bánk bán 97 ezer nézővel a 43. helyre volt jó.

Hogy végül színvonalasabb lesz-e a magyar filmtermés, az alapvetően attól függ, milyen támogatási szabályzatot alkot az MMK, amely - most már törvényben deklaráltan a fő támogatáselosztóként - diszponál a költségvetési pénz zöme, 5,23 milliárd forint felett (220 millió a miniszteri keret, 500 millió a Magyar Történelmi Film Alapítványé). A keretjellegű törvény azt rögzíti, hogy a filmek költségvetésének eddigi 65 százaléka helyett 80 százaléka támogatható - indokolt esetben teljes egészében -, nem tudni azonban, hogy például a tavaly 100 millió forintra emelt támogatási plafon változik-e. A producerek szerint persze emelni kellene, hiszen egy átlagos költségvetésű, azaz 200 millió forintból megvalósuló magyar filmnél a jegybevételből aligha jön vissza 20-25 millió forintnál több. Vagyis legalább 175 millió forint vissza nem térítendő támogatásra volna szükség. Még lényegesebb kérdés, milyen arányt alakít ki a szakmai grémium a pályázatokon, illetve a normatív alapon elnyerhető támogatások között. Automatikusan pénz jár ugyanis ezután a nézőszám, illetve a fesztiválmeghívás és -díj után a producer és a rendező következő filmjéhez.

Elvileg tehát már részesülhet a törvény egyik áldásában Antal Nimród Kontroll című, 180 millió forintba került opusa, amelyre tavaly december eleji premierje óta csak a fővárosban több mint 150 ezren váltottak jegyet. Bár nem teljesen új elemről van szó, hiszen az MMK tavaly már - a törvényt megelőzve - pályázatot hirdetett, amelyen legfeljebb 100 ezres nézőszámot vállalhattak a filmkészítők, s ezért 50 millió forintot kaphattak. A film producere, Hutlassa Tamás szerint a Kontroll sikere azért is érdekes lehet, mert az MMK korifeusai tavaly ősszel még nem bíztak a film közönségsikerében, dacára annak, hogy a producer és a forgalmazó előzetes piackutatási adatai már előre jelezték azt. A művek alkotói és azok forgalmazói által közösen megpályázható tenderen 50 milliót nyert viszont Herendi Gábor a szemlén bemutatandó, 320 milliós költségvetésűre tervezett Magyar vándorral. A két évvel ezelőtti Valami Amerikával félmilliós hazai nézőcsúcsot felállító rendező a HVG-nek úgy nyilatkozott, számára hátrányos a limit, a teljes nézőszám után kellene a támogatást mérni. Ugyancsak 50 milliót nyert el a Sas Tamás rendezte, 282 millió forintos költségvetésű, Apám beájulna című közönségfilm. Kálomista Gábor producert a nézőszám nem teljesítésére előírt visszafizetési kötelezettség nem fenyegeti, hiszen a december közepén bemutatott tinifilmet mostanáig csak a fővárosi mozikban 68 ezren látták. Pengeváltásba bonyolódott viszont a fanyalgó kritikusokkal, akiknek esetleges "szexuális zavaraikról, identitásproblémáikról" is üzent nyílt levelében. A HVG-nek azt mondta: nem a kritikával van baja, hanem a személyeskedéssel, gonoszkodással, ami nem a filmről szól.

A lassan tíz éve húzódó filmtörvény szinte utolsó pillanatig vitatott pontja a filmes befektetések után igénybe vehető adókedvezmény volt, pontosabban az, milyen alapon emeljék ki a többi ágazat közül épp a filmipart. A részleteket tisztázó végrehajtási rendeletek még készülnek, mindenesetre a jogszabály szerint a filmgyártásba befektetett összeg 50 százalékával, de legfeljebb a közvetlen filmgyártási költség 10 százalékával csökkenthető az adózás előtti eredmény. A magántőke megmozdulása mellett a bérmunka felfutását is remélik ettől, miután a külföldi megrendelő a Magyarországon gyártásra fordított pénz 20 százalékát is visszaigényelheti. A producereket persze elsősorban az érdekli, mit tekint majd a várhatóan márciusra felálló Nemzeti Filmiroda elismert gyártási költségnek. E hatósági szerepkörű költségvetési intézmény állítja majd ki a kedvezményre jogosító igazolást, végzi a filmek besorolását - mi tekinthető magyar filmnek, artfilmnek, illetve -mozinak -, és egyebek között hiteles statisztikát vezet, regisztrálja majd a filmeseket, a támogatásokat.

Veszteni nem, nyerni viszont még nyerhet az 55 millió forintos, a német koprodukciós partnertől származó indulótőkéből, az eredetileg 85 milliós és a koprodukciós alapból kifizetett további 20 milliós MMK-támogatásból, a Szerencsejáték Rt. 5 plusz 3 milliójából (az utóbbit a befejezésre adta a cég) készített Kontroll, amelybe slusszpoénként a Tv2 kereskedelmi csatorna is beszállt 15 millió forint erejéig - cserébe a televíziós jogokért. Az Apám beájulnához az RTL Klub adott közel ekkora összeget, hasonló kondíciókkal. Bár a filmtörvény a televíziós koprodukciókat támogató paragrafusa elsősorban a közszolgálati csatornákra vonatkozna, közülük csupán a 7 milliárd forintos éves költségvetésű, 2,5 milliárd forintos gyártási keret felett rendelkező Duna Televízió (DTV) vette eddig komolyan a feladatát. Durst György, a televízió égisze alá tartozó Duna Műhely producere szerint a műholdas "kultúrtévé" az idén 21 szemlés mozgóképi alkotásban, köztük 5 nagyjátékfilmben működött közre anyagilag - közel 40 millió forinttal. Így Jancsó Miklós A mohácsi vész és Jeles András József és testvérei 5-5 millió forintnyi DTV-támogatásban részesült, míg például az egyre combosabb fiatal filmes generáció fenegyerekeinek számító Buharovok (a nyilvánosság előtt csak az Igor és Iván Buharov álnevet vállaló filmesek) 350 ezer forintot kaptak Hotel Tubu című, nemzetközi fesztiválokon - így a milánói kisfilmes mustrán - már bemutatott kísérleti kisjátékfilmükre a Duna Műhelytől. Ugyanakkor a Magyar Televízió is megtette az első lépést: tavaly év végén 200 millió forint erejéig csatlakozott az MMK és az ORTT által közösen kiírt, tévéfilmes alkotások létrehozását támogató, összesen 1,2 milliárd forint összköltségvetésű pályázatához, amelyben a DTV részt vállalt - szintén 200 millió forint erejéig.

VAJNA TAMÁS, VITÉZ F. IBOLYA

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Miközben a külföldi szemléken néhány fiatal magyar rendező arat, itthon továbbra is szerény a magyar filmek nézettsége. A helyzeten a filmszakma állami támogatásának növelésével próbál változtatni a kormányzat, mind a közönség-, mind pedig a művészfilmek gyártásának ösztönzésével.<|im_end|>