Vollebaek: meg kell tanulnunk egymás nyelvét
Egy konferencián a magyar-szlovák vitában közvetítő EBESZ-főbiztos kifejtette: a határ menti régiókban hatékonyan együtt lehet működni, ám ehhez először a nagypolitikának kell jószomszédi viszonyt kialakítania. Knut Vollebaek szerint ugyanakkor vigyázni kell a határon túli kisebbségek preferálásával, mert az irredentizmus gyanúját keltheti.
Knut Vollebaek, az EBESZ kisebbségügyi főbiztosa egy budapesti konferencia megnyitóján kifejtette: Magyarországnak nagy szerepe volt a kisebbségi jogok kiterjesztésében. Mint A határon átnyúló együttműködés szerepe az etnokulturális sokszínűség fenntartásában című rendezvényen Vollebaek elismerte: Magyarország ragaszkodott hozzá, hogy az EU alkotmányába és a Lisszaboni szerződésbe is beépítsék a kisebbségi klauzulákat.

„Varratnélküli” Európa

„Pár éve még vasfüggöny választotta el Európát, ma viszont egész és szabad, a határok nyitottak. Európa varratnélkülivé válik” – fogalmazott a főbiztos. Példaként említette a Magyarországot és Szlovákiát összekötő Mária-Valéria hidat.

Knut Vollebaeck (Fotó: Angyal Ágnes)

Knut Vollebaek kiemelte a határokon átnyúló együttműködés lehetőségét, amely lehetőséget ad szerinte régi sebek begyógyítására. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy ezeknek az együttműködéseknek területi, nem pedig etnikai alapúnak kell lenniük. „A határ menti régiókban gyanút kelthet ugyanis az etnikai együttműködés, és irredentizmussal vádolhatják a résztvevőket” – figyelmeztetett az EBESZ főbiztosa. Szerinte ugyanennyire veszélyesek az etnikai alapú juttatások is.

Ezért nagyon fontosnak véli azt, hogy az ilyen együttműködésekben a lakosság valamennyi része részt vegyen, a többséget is be kell vonni. „Meg kell tanulnunk egymás nyelvét. A határ menti régióknak többnyelvűnek kell lenniük” – mondta Knut Vollebaek.

Fontos a jószomszédi kapcsolat

„A jogi keret megvan a határon átnyúló együttműködésekre, a gyakorlat azonban gyakran hiányzik. Ennek oka lehet például, hogy még mindig vannak határok. Jó hír, hogy például Magyarország és Ukrajna között már van megállapodás arról, hogy a határ menti régiókból vízum nélkül utazhatnak” – emelte ki a főbiztos.

Az együttműködés alapja azonban Knut Vollebaek szerint az, hogy a politika jószomszédi kapcsolatokat alakítson ki. Egy projekt csak ebben az esetben tud megerősödni. Bilaterális szerződéseket lehet kötni, amelyekben a kisebbségek jogait is meg lehet erősíteni. Vannak azonban viták, amelyek így nem megoldhatók.

A hatékony határon túli együttműködésért azonban meg kell dolgozni, hiszen „nem fog magától a szánkba repülni a sült galamb” – idézett egy magyar szólást Knut Vollebaek.
külföld
<|im_start|>user
Knut Vollebaek, az EBESZ kisebbségügyi főbiztosa egy budapesti konferencia megnyitóján kifejtette: Magyarországnak nagy szerepe volt a kisebbségi jogok kiterjesztésében. Mint A határon átnyúló együttműködés szerepe az etnokulturális sokszínűség fenntartásában című rendezvényen Vollebaek elismerte: Magyarország ragaszkodott hozzá, hogy az EU alkotmányába és a Lisszaboni szerződésbe is beépítsék a kisebbségi klauzulákat.

„Varratnélküli” Európa

„Pár éve még vasfüggöny választotta el Európát, ma viszont egész és szabad, a határok nyitottak. Európa varratnélkülivé válik” – fogalmazott a főbiztos. Példaként említette a Magyarországot és Szlovákiát összekötő Mária-Valéria hidat.

Knut Vollebaeck (Fotó: Angyal Ágnes)

Knut Vollebaek kiemelte a határokon átnyúló együttműködés lehetőségét, amely lehetőséget ad szerinte régi sebek begyógyítására. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy ezeknek az együttműködéseknek területi, nem pedig etnikai alapúnak kell lenniük. „A határ menti régiókban gyanút kelthet ugyanis az etnikai együttműködés, és irredentizmussal vádolhatják a résztvevőket” – figyelmeztetett az EBESZ főbiztosa. Szerinte ugyanennyire veszélyesek az etnikai alapú juttatások is.

Ezért nagyon fontosnak véli azt, hogy az ilyen együttműködésekben a lakosság valamennyi része részt vegyen, a többséget is be kell vonni. „Meg kell tanulnunk egymás nyelvét. A határ menti régióknak többnyelvűnek kell lenniük” – mondta Knut Vollebaek.

Fontos a jószomszédi kapcsolat

„A jogi keret megvan a határon átnyúló együttműködésekre, a gyakorlat azonban gyakran hiányzik. Ennek oka lehet például, hogy még mindig vannak határok. Jó hír, hogy például Magyarország és Ukrajna között már van megállapodás arról, hogy a határ menti régiókból vízum nélkül utazhatnak” – emelte ki a főbiztos.

Az együttműködés alapja azonban Knut Vollebaek szerint az, hogy a politika jószomszédi kapcsolatokat alakítson ki. Egy projekt csak ebben az esetben tud megerősödni. Bilaterális szerződéseket lehet kötni, amelyekben a kisebbségek jogait is meg lehet erősíteni. Vannak azonban viták, amelyek így nem megoldhatók.

A hatékony határon túli együttműködésért azonban meg kell dolgozni, hiszen „nem fog magától a szánkba repülni a sült galamb” – idézett egy magyar szólást Knut Vollebaek.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egy konferencián a magyar-szlovák vitában közvetítő EBESZ-főbiztos kifejtette: a határ menti régiókban hatékonyan együtt lehet működni, ám ehhez először a nagypolitikának kell jószomszédi viszonyt kialakítania. Knut Vollebaek szerint ugyanakkor vigyázni kell a határon túli kisebbségek preferálásával, mert az irredentizmus gyanúját keltheti.<|im_end|>