A román szocdemek nagy húzása: muszlim, tatár nő lesz a kormányfő
Olyan miniszterelnöke lehet keleti szomszédunknak, aki miniszterként sem a Bibliára, hanem a Koránra esküdött fel. Ráadásul felettese – az államelnök – német. Ez a fölállás egy idegenellenességről, sorosozásról, és nacionalista erőfitogtatásról szóló kampány után valósult meg.
„Akkor lesz Romániának magyar elnöke, amikor az Egyesült Államokat afroamerikai elnök vezeti” – mondta Frunda György – RMDSZ-es államelnök jelölt – az ezredfordulón. Barack Obama két mandátumot végigvitt, de Romániának még nem volt magyar államelnöke. Pedig jártunk közel hozzá. Magyar miniszterelnök-helyettes (Markó Béla), és magyar nemzetiségű kulturális miniszter (Kelemen Hunor) volt már hivatalban. Noha az RMDSZ a vártnál jobb választási eredményt ért el az idén, annyira azonban már nem erős a szövetség, hogy azt kelljen találgatni: ki lesz a romániai magyar miniszterelnök.

Hosszas várakozás és találgatás után sokkal meglepőbb jelöltje van a kormányra készülő szociáldemokrata pártnak. Az erőskezű, agresszív politikát folytató pártelnök, Liviu Dragnea kényszerhelyzetbe került. Ő ugyanis, minden taktikai erőfeszítés ellenére esélytelen volt erre a posztra. A parlamenti választást megnyerő párt elnöke idén két év felfüggesztett börtönbüntetést kapott – választási csalásért. A 2012-es, Traian Băsescu leváltásáról szóló népszavazáson elkövetett visszaélések miatt marasztalták el – így Klaus Iohannis nem nevezi, nem nevezheti őt ki erre a posztra. (Priusza annak nem volt akadálya, hogy megválasszák házelnöknek.)

Ennek ellenére Liviu Dragnea nem adta fel, kivárt, majd nagyon sokak (saját párttársai számára is) váratlanul előhúzta az adu ászt: a nem ismeretlen, de nem is esélyes jelöltként számon tartott Sevil Shhaidehet, a fejlesztési minisztérium volt államtitkárát, majd vezetőjét. Dragnea régi személyes ismerősét, barátját nevezte meg, akivel sógorság, komaság köti össze. Sevill Shhaideh szerepéről Liviu Dragnea annyit mondott, hogy ő lesz ugyan – legalábbis ideiglenesen - a kormányfő, de „politikailag” a párttelnök felel a döntéseiért. Annyira személyes játszmája ez Dragneának, hogy saját kollégái sem tudták, ki a titkos jelöltje. Victor Ponta volt szociáldemokrata miniszterelnök például állítólag a tévéből értesült arról, ki lesz a román kormány új első embere.

Minden adott ahhoz, hogy Sevil Shhaideh kiszolgáltatott legyen: nem román, nem ortodox, nem férfi. Hanem tatár, muszlim és nő. Miniszterként sem a Bibliára, hanem a Koránra esküdött fel. Egy olyan kampány után kap megbízatást, amely az idegenellenességről, a sorosozásról és a nacionalista erőfitogtatásról szólt, és amely a legtöbb választónak tetszett. A szavazatokért cserébe most Sevil Shhaidehet kapják, aki majd keményen (és kevés reménnyel) dolgozhat azért, hogy a nacionalista választók elfogadják.

Hasonló helyzetben van Románia államelnöke, a szász származású Klaus Iohannis, aki bár vállalta a vádakkal és kételyekkel szemben azt, hogy nem ortodox hívőként áll az ország élén, nem győzi hangsúlyozni minden lehető alkalommal, milyen fontos „románul érezni és gondolkodni”. 

Van, akinek sikerült országosan elfogadott és támogatott közéleti figurává válnia nem románként is. Raed Arafat, az országos sürgősségi mentőszolgálat megteremtője, volt egészségügyi miniszter Szíriában született, palesztin családból származik. Őt már támogatták tömegek országos tüntetéseken. Furcsán alakul a „Románia a románoké” életérzés itt.

A sorosozó, idegenellenes kampány kitalálói, működtetői sem románok voltak. Két izraeli kampányszakértő, Moshe Klughaft és Sefi Shaked vitte sikerre a PSD-t az idei kampányban. Miközben a szélsőjobbos szavazókat is sikeresen mozgósították a román szociáldemokraták, aközben valódi multikulti csapattal dolgoznak. Románia arca a ma megnevezett tatár miniszterelnök-jelölt, a szász államelnök, a szír-palesztin egészségügyi stratéga.

  Ki mondaná azt, hogy nem toleráns, nem nyitott, nem kisebbségbarát ország Románia?

A magyarok – a legnagyobb romániai kisebbségi közösség képviselői – most, úgy tűnik, nem férnek fel erre a színes palettára. Részben azért, mert egy ekkora közösséggel már sokkal nehezebb alkut kötni, mint az alig húszezres tatár közösséggel (a miniszterelnök-jelölt nem is kisebbségi politikusként, hanem a szociáldemokraták embereként merült fel) vagy a szászokkal. Másrészt azért sem, mert az RMDSZ maga mondta fel az együttműködést az előző szociáldemokrata kabinettel és kötelezte el magát a PSD-vel nagyon hűvös kapcsolatban lévő Fidesz szövetségeseként. Nem lehet egyszerre kormányra készülni Romániában, és közben felsorakozni a masszívan Trianonozó Szijjártó Péter, Orbán Viktor mögé. Vagy mégis? Hiszen a legújabb hírek szerint az RMDSZ kívülről fogja támogatni a kormányt, miután parlamenti együttműködésről szóló megállapodást kötött annak két koalíciós pártjával, a szociáldemokratákkal (PSD) és a liberálisokkal (ALDE).

A PSD most akkor is nyerésben van, ha éppen ráfarag új miniszterelnök-jelöltjével. Ha az egyébként munkamániás és felkészült szakember hírében álló szociáldemokrata Sevil Shhaideh sikeres lesz, az együttműködésre kényszerítheti a liberális Klaus Iohannist. Ha nem lesz az, akkor majd a elviszi a balhét a tatár és a szász, Románia pedig visszatér az ortodox államvallás és a nemzetállam jól kitaposott útjára. Win-win helyzet.
Románia román parlamenti választás RMDSZ ALDE PSD Sevil Shhaideh Klaus Iohannis
<|im_start|>user
„Akkor lesz Romániának magyar elnöke, amikor az Egyesült Államokat afroamerikai elnök vezeti” – mondta Frunda György – RMDSZ-es államelnök jelölt – az ezredfordulón. Barack Obama két mandátumot végigvitt, de Romániának még nem volt magyar államelnöke. Pedig jártunk közel hozzá. Magyar miniszterelnök-helyettes (Markó Béla), és magyar nemzetiségű kulturális miniszter (Kelemen Hunor) volt már hivatalban. Noha az RMDSZ a vártnál jobb választási eredményt ért el az idén, annyira azonban már nem erős a szövetség, hogy azt kelljen találgatni: ki lesz a romániai magyar miniszterelnök.

Hosszas várakozás és találgatás után sokkal meglepőbb jelöltje van a kormányra készülő szociáldemokrata pártnak. Az erőskezű, agresszív politikát folytató pártelnök, Liviu Dragnea kényszerhelyzetbe került. Ő ugyanis, minden taktikai erőfeszítés ellenére esélytelen volt erre a posztra. A parlamenti választást megnyerő párt elnöke idén két év felfüggesztett börtönbüntetést kapott – választási csalásért. A 2012-es, Traian Băsescu leváltásáról szóló népszavazáson elkövetett visszaélések miatt marasztalták el – így Klaus Iohannis nem nevezi, nem nevezheti őt ki erre a posztra. (Priusza annak nem volt akadálya, hogy megválasszák házelnöknek.)

Ennek ellenére Liviu Dragnea nem adta fel, kivárt, majd nagyon sokak (saját párttársai számára is) váratlanul előhúzta az adu ászt: a nem ismeretlen, de nem is esélyes jelöltként számon tartott Sevil Shhaidehet, a fejlesztési minisztérium volt államtitkárát, majd vezetőjét. Dragnea régi személyes ismerősét, barátját nevezte meg, akivel sógorság, komaság köti össze. Sevill Shhaideh szerepéről Liviu Dragnea annyit mondott, hogy ő lesz ugyan – legalábbis ideiglenesen - a kormányfő, de „politikailag” a párttelnök felel a döntéseiért. Annyira személyes játszmája ez Dragneának, hogy saját kollégái sem tudták, ki a titkos jelöltje. Victor Ponta volt szociáldemokrata miniszterelnök például állítólag a tévéből értesült arról, ki lesz a román kormány új első embere.

Minden adott ahhoz, hogy Sevil Shhaideh kiszolgáltatott legyen: nem román, nem ortodox, nem férfi. Hanem tatár, muszlim és nő. Miniszterként sem a Bibliára, hanem a Koránra esküdött fel. Egy olyan kampány után kap megbízatást, amely az idegenellenességről, a sorosozásról és a nacionalista erőfitogtatásról szólt, és amely a legtöbb választónak tetszett. A szavazatokért cserébe most Sevil Shhaidehet kapják, aki majd keményen (és kevés reménnyel) dolgozhat azért, hogy a nacionalista választók elfogadják.

Hasonló helyzetben van Románia államelnöke, a szász származású Klaus Iohannis, aki bár vállalta a vádakkal és kételyekkel szemben azt, hogy nem ortodox hívőként áll az ország élén, nem győzi hangsúlyozni minden lehető alkalommal, milyen fontos „románul érezni és gondolkodni”. 

Van, akinek sikerült országosan elfogadott és támogatott közéleti figurává válnia nem románként is. Raed Arafat, az országos sürgősségi mentőszolgálat megteremtője, volt egészségügyi miniszter Szíriában született, palesztin családból származik. Őt már támogatták tömegek országos tüntetéseken. Furcsán alakul a „Románia a románoké” életérzés itt.

A sorosozó, idegenellenes kampány kitalálói, működtetői sem románok voltak. Két izraeli kampányszakértő, Moshe Klughaft és Sefi Shaked vitte sikerre a PSD-t az idei kampányban. Miközben a szélsőjobbos szavazókat is sikeresen mozgósították a román szociáldemokraták, aközben valódi multikulti csapattal dolgoznak. Románia arca a ma megnevezett tatár miniszterelnök-jelölt, a szász államelnök, a szír-palesztin egészségügyi stratéga.

  Ki mondaná azt, hogy nem toleráns, nem nyitott, nem kisebbségbarát ország Románia?

A magyarok – a legnagyobb romániai kisebbségi közösség képviselői – most, úgy tűnik, nem férnek fel erre a színes palettára. Részben azért, mert egy ekkora közösséggel már sokkal nehezebb alkut kötni, mint az alig húszezres tatár közösséggel (a miniszterelnök-jelölt nem is kisebbségi politikusként, hanem a szociáldemokraták embereként merült fel) vagy a szászokkal. Másrészt azért sem, mert az RMDSZ maga mondta fel az együttműködést az előző szociáldemokrata kabinettel és kötelezte el magát a PSD-vel nagyon hűvös kapcsolatban lévő Fidesz szövetségeseként. Nem lehet egyszerre kormányra készülni Romániában, és közben felsorakozni a masszívan Trianonozó Szijjártó Péter, Orbán Viktor mögé. Vagy mégis? Hiszen a legújabb hírek szerint az RMDSZ kívülről fogja támogatni a kormányt, miután parlamenti együttműködésről szóló megállapodást kötött annak két koalíciós pártjával, a szociáldemokratákkal (PSD) és a liberálisokkal (ALDE).

A PSD most akkor is nyerésben van, ha éppen ráfarag új miniszterelnök-jelöltjével. Ha az egyébként munkamániás és felkészült szakember hírében álló szociáldemokrata Sevil Shhaideh sikeres lesz, az együttműködésre kényszerítheti a liberális Klaus Iohannist. Ha nem lesz az, akkor majd a elviszi a balhét a tatár és a szász, Románia pedig visszatér az ortodox államvallás és a nemzetállam jól kitaposott útjára. Win-win helyzet.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Olyan miniszterelnöke lehet keleti szomszédunknak, aki miniszterként sem a Bibliára, hanem a Koránra esküdött fel. Ráadásul felettese – az államelnök – német. Ez a fölállás egy idegenellenességről, sorosozásról, és nacionalista erőfitogtatásról szóló kampány után valósult meg.<|im_end|>