A kerítésből pedig nem engedünk
Nem Szerbia és a szerb nép ellen irányul a kerítés, de Magyarország kénytelen megvédeni déli határait. Erről tegnap Orbán Viktor biztosította Aleksandr Vucicot a magyar-szerb kormányülés után. Orbán harapófogóról, a népvándorlás újabb hullámáról beszélt, a szomszédos ország miniszterelnöke pedig ezúttal megértő volt. Elmondta, Szerbia nem örül a kerítésnek, a vasfüggöny pedig nem ronthatja el a jó magyar-szerb viszonyt. Vucic két hete a szerbiai közszolgálati televízióban még azt közölte: "Szerbia nem követi a magyar példát, nem fog falakat emelni és nem fog Auschwitzban élni".
Kényszerlépés a határzár, amit az újkori népvándorlás miatt kell Magyarországnak felépítenie. Jelenleg ugyanis nem menekültkérdésről vagy gazdasági bevándorlásról van szó, hanem újkori népvándorlásról. Magyarország ráadásul "harapófogóba került", mert kétfelől, délről és nyugatról is nyomás alatt vagyunk. Dél felől jönnek a migránsok, nyugatról pedig vissza akarják küldeni őket. "Bármennyire nem esik jól, mégis kénytelenek vagyunk Magyarország déli határait megvédeni", a tervezett intézkedés viszont nem Szerbia és nem a szerb nép ellen irányul, sőt a határőrizetben segítünk is nekik. "Magyarország békés megoldásra törekszik". Ezeket Orbán Viktor mondta tegnap Budapesten, a magyar-szerb kormányülés után. A miniszterelnök azzal nyugtatta kollégáját, Aleksandr Vucicot, hogy a legális határátkelőhelyeket fenntartjuk, azokat bővíteni, fejleszteni akarjuk, vagyis "határátkelőhelyeket nem zárunk le, de a törvénytelen határátlépéseket minden eszközzel meg fogjuk akadályozni".
A népvándorlásnak - a magyar kormányfő most már így titulálja a migrációt - Orbán szerint egyhamar nem lesz vége, ugyanis illúzió, hogy az afrikai válságövezetekből csak addig érkeznek Európába emberek, amíg azok a területek nem pacifikálódnak. "Ez nem így van" - közölte hozzátéve, "ha hagyjuk, akkor milliós, tízmilliós, sőt százmilliós számban is elképzelhető egy modern népvándorlás".
Bár Szerbia nem örül a kerítésnek, bízik benne, hogy sikerül rendezni a szerb-macedón határon kialakult helyzetet, és ebben Magyarország is segít. Erről már Aleksandr Vucic beszélt a közös kormányülést követő tájékoztatón. Magyarország azt a magyarázatot adta, hogy nem Szerbia miatt emeli a kerítést, hiszen a két ország kapcsolatai barátiak, hanem saját a területét, érdekeit védi, ezt a szerbek elfogadták. Vucic a bevándorlás kapcsán azt mondta, óriási problémákkal szembesültek, de a macedón-szerb határon meg fogják találni a megoldást az illegális migráció kezelésére. A magyaroktól már hőkamerákat is kaptak.
A szerbiai közszolgálati televízió azt kérdezte Orbántól, hogy mikor kezdődik a kerítés építése, számít-e brüsszeli szankciókra, mi Orbán véleménye a Helsinki Bizottság kritikájáról, és arról, hogy kerítéssel nem lehet megoldani a menekültproblémát. A miniszterelnök erre azt válaszolta, azért beszélnek ideiglenes határzárról, mert nem szeretnék, ha örökre így maradna, nem elválasztani akarják a két országot, hanem a határőrizet feladatának akarnak megfelelni. A kerítés nem emberi jogi, külügyi vagy kétoldalú kérdés, hanem egyszerű határőrizeti probléma. Aki jó szándékkal jön Magyarországra, felkeresheti a legális határállomásokat, de törvénysértő módon nem lehet idejönni. Hogyan hat majd az illegális bevándorlásra az osztrák, szerb és magyar belügyminiszter keddi megállapodása? - hangzott egy másik kérdés. Vucic szerint "mi már a terepen együttműködünk", csak kedden 650 illegális bevándorló szerbiai belépését akadályozták meg Macedónia felől, és folytatják ezt a munkát magyar és osztrák segítséggel. Valóban óriási népvándorlás tapasztalható Közép-Európa felé, és ezt nehéz megállítani. Szerbia nyilvántartásba veszi az illegális bevándorlókat, bár ők már korábban átlépték az EU határát, Szerbia nem az első állam az útvonalukon, de korábban senki sem vette őket nyilvántartásba, több határon már átjutottak - magyarázta. Úgy vélte, a problémát csak az Unióval közösen lehet megoldani. A vasfüggöny miatt nem akarják elrontani a magyar-szerb viszonyt, amibe sok energiát fektettek. Nehéz időkben még fontosabb, hogy egy ország baráti kapcsolatot ápoljon a szomszédaival, és Magyarország Szerbia "nagy barátja" - fogalmazott a szerb kormányfő, aki szkeptikus abban, hogy a jelenlegi tömeges menekülthullámot meg lehet állítani. Orbán üdvözölte a keddi osztrák-magyar-szerb belügyminiszteri megállapodást, de az szerinte csak részleges megoldás, mert nem tudja feltartóztatni a népvándorlást, de csökkentheti a nyomást.

Orbán szerint nincs nagy baj Magyarország stabilitásával, mert nálunk akkor lehet tudni, hogy gond van, ha az ellenzék elhallgat, és mivel most nagy a hangzavar az ellenzék oldaláról, ez azt jelenti, hogy nincs baj a stabilitással. Ezt a közös kormányülést követő Magyar-Szerb Üzleti Fórumon mondta a kormányfő.
Vucic egyébként június 17-én a szerbiai közszolgálati televízióban még azt közölte, "Szerbia nem követi a magyar példát, nem fog falakat emelni és nem fog Auschwitzban élni". Két nap múlva a Blic a legolvasottabb szerb napilap címlapján azt írta, "Szerbia nem tábor" és az Orbánt egy kerítés mögött ábrázoló fotó fölött pedig az állt: "Európa és az Egyesült Államok is elítélte a magyar miniszterelnök embertelen tervét".

Egy hónappal ezelőtt Trócsányi László igazságügyi miniszter a menekültellenes kampány kapcsán arról beszélt, Magyarország már csak azért sem tudja befogadni a gazdasági menekülteket, mert 800 ezer cigány felzárkóztatásáról kell gondoskodnia. Az atlatszo.hu ezt követően közadatigényléssel fordult az Emberi Erőforrások Minisztériumához, hogy megtudja, mennyi pénzt költött Magyarország a romák felzárkóztatására. Mint kiderült, a kormány a menekültellenes nemzeti konzultáció során a plakátkampányával együtt jóval több pénzt költött el uszításra és gyűlöletkeltésre (egészen pontosan 1,35 milliárd forintot), mint a romák felzárkóztatására. (amelyre 0,9 milliárdot).

A növekvő menekülthullám miatt Macedónia a napokban jelentősen megerősíti Görögországgal közös határszakaszának védelmét – értesült a Népszava. Meg nem erősített, de félhivatalosnak tűnő helyi hírek szerint Görögországban több százezer, de akár a milliót is megközelítő számú menekült tartózkodik, mindannyian észak felé szeretnének eljutni. A nagyrészt szír migránsokból álló tömeg már egyre kevésbé rejtőzködik a hatóságok elől, sőt mind többen maguk jelentkeznek, hogy mihamarabb tovább vándorolhassanak.
A macedón törvényhozás a napokban ugyanis módosította menedékjogi törvényét: ennek értelmében – a nem sokkal korábban Szerbiában bevezetett szabályozás alapján - az illegális bevándorlók a határon bejutva regisztráltathatják magukat a hatóságoknál, majd három napra szóló ideiglenes menekültstátust kapnak, hogy menekültkérelmet nyújtsanak be, vagy 72 órán belül el kell hagyniuk az országot.
Szkopjei belügyi forrásunk szerint az elmúlt években összesen ketten kértek menekültstátuszt Macedóniában. Az országba tömegesen érkező migránsok valamennyien Nyugat-Európába kívánnak eljutni, Macedóniát, Szerbiát és Magyarországot csak tranzitországnak tekintik, amelyen valahogyan át kell kelniük. A helyi belügyminisztérium adatai szerint a törvénymódosítás óta eltelt 11 napban 5005 menekült regisztrált az országban. Ők kivétel nélkül a szerb zöldhatáron haladnak tovább.
A szerb oldalon, Presevo városában ottjártunkkor kezdett működni a szerb Vöröskereszt segélypontja. Itt szállást, élelmet, tisztálkodási lehetőséget biztosítanak annak, aki erre igényt tart. Az intézmény nyitott, de a biztonságra a csendőrség ügyel. Az Orvosok Határok Nélkül szervezet pedig egészségügyi ellátásban részesíti a rászorulókat.
A hatósági regisztráció után a bevándorlók élelmiszercsomagot kapnak, és egy papírt, ami három napig utazási lehetőséget biztosít a tömegközlekedési járműveken. Szerbia és Macedónia is igyekszik a lehető legtöbb humanitárius segítséget nyújtani az érkezőknek.
A tervezett magyar „vasfüggöny” hírére a legtöbben minél hamarabb át szeretnének átjutni Magyarországon. Várható, hogy emiatt Görögországból újabb nagyobb hullámban érkeznek majd a migránsok.

A növekvő menekülthullám miatt Macedónia a napokban jelentősen megerősíti Görögországgal közös határszakaszának védelmét – értesült a Népszava. Meg nem erősített, de félhivatalosnak tűnő helyi hírek szerint Görögországban több százezer, de akár a milliót is megközelítő számú menekült tartózkodik, mindannyian észak felé szeretnének eljutni. A nagyrészt szír migránsokból álló tömeg már egyre kevésbé rejtőzködik a hatóságok elől, sőt mind többen maguk jelentkeznek, hogy mihamarabb tovább vándorolhassanak.
A macedón törvényhozás a napokban ugyanis módosította menedékjogi törvényét: ennek értelmében – a nem sokkal korábban Szerbiában bevezetett szabályozás alapján - az illegális bevándorlók a határon bejutva regisztráltathatják magukat a hatóságoknál, majd három napra szóló ideiglenes menekültstátust kapnak, hogy menekültkérelmet nyújtsanak be, vagy 72 órán belül el kell hagyniuk az országot.
Szkopjei belügyi forrásunk szerint az elmúlt években összesen ketten kértek menekültstátuszt Macedóniában. Az országba tömegesen érkező migránsok valamennyien Nyugat-Európába kívánnak eljutni, Macedóniát, Szerbiát és Magyarországot csak tranzitországnak tekintik, amelyen valahogyan át kell kelniük. A helyi belügyminisztérium adatai szerint a törvénymódosítás óta eltelt 11 napban 5005 menekült regisztrált az országban. Ők kivétel nélkül a szerb zöldhatáron haladnak tovább.
A szerb oldalon, Presevo városában ottjártunkkor kezdett működni a szerb Vöröskereszt segélypontja. Itt szállást, élelmet, tisztálkodási lehetőséget biztosítanak annak, aki erre igényt tart. Az intézmény nyitott, de a biztonságra a csendőrség ügyel. Az Orvosok Határok Nélkül szervezet pedig egészségügyi ellátásban részesíti a rászorulókat.
A hatósági regisztráció után a bevándorlók élelmiszercsomagot kapnak, és egy papírt, ami három napig utazási lehetőséget biztosít a tömegközlekedési járműveken. Szerbia és Macedónia is igyekszik a lehető legtöbb humanitárius segítséget nyújtani az érkezőknek.
A tervezett magyar „vasfüggöny” hírére a legtöbben minél hamarabb át szeretnének átjutni Magyarországon. Várható, hogy emiatt Görögországból újabb nagyobb hullámban érkeznek majd a migránsok.

Szerbia Orbán Viktor bevándorlók Vucic Mozaik Macedónia migráció vasfüggöny menekültek
<|im_start|>user
Kényszerlépés a határzár, amit az újkori népvándorlás miatt kell Magyarországnak felépítenie. Jelenleg ugyanis nem menekültkérdésről vagy gazdasági bevándorlásról van szó, hanem újkori népvándorlásról. Magyarország ráadásul "harapófogóba került", mert kétfelől, délről és nyugatról is nyomás alatt vagyunk. Dél felől jönnek a migránsok, nyugatról pedig vissza akarják küldeni őket. "Bármennyire nem esik jól, mégis kénytelenek vagyunk Magyarország déli határait megvédeni", a tervezett intézkedés viszont nem Szerbia és nem a szerb nép ellen irányul, sőt a határőrizetben segítünk is nekik. "Magyarország békés megoldásra törekszik". Ezeket Orbán Viktor mondta tegnap Budapesten, a magyar-szerb kormányülés után. A miniszterelnök azzal nyugtatta kollégáját, Aleksandr Vucicot, hogy a legális határátkelőhelyeket fenntartjuk, azokat bővíteni, fejleszteni akarjuk, vagyis "határátkelőhelyeket nem zárunk le, de a törvénytelen határátlépéseket minden eszközzel meg fogjuk akadályozni".
A népvándorlásnak - a magyar kormányfő most már így titulálja a migrációt - Orbán szerint egyhamar nem lesz vége, ugyanis illúzió, hogy az afrikai válságövezetekből csak addig érkeznek Európába emberek, amíg azok a területek nem pacifikálódnak. "Ez nem így van" - közölte hozzátéve, "ha hagyjuk, akkor milliós, tízmilliós, sőt százmilliós számban is elképzelhető egy modern népvándorlás".
Bár Szerbia nem örül a kerítésnek, bízik benne, hogy sikerül rendezni a szerb-macedón határon kialakult helyzetet, és ebben Magyarország is segít. Erről már Aleksandr Vucic beszélt a közös kormányülést követő tájékoztatón. Magyarország azt a magyarázatot adta, hogy nem Szerbia miatt emeli a kerítést, hiszen a két ország kapcsolatai barátiak, hanem saját a területét, érdekeit védi, ezt a szerbek elfogadták. Vucic a bevándorlás kapcsán azt mondta, óriási problémákkal szembesültek, de a macedón-szerb határon meg fogják találni a megoldást az illegális migráció kezelésére. A magyaroktól már hőkamerákat is kaptak.
A szerbiai közszolgálati televízió azt kérdezte Orbántól, hogy mikor kezdődik a kerítés építése, számít-e brüsszeli szankciókra, mi Orbán véleménye a Helsinki Bizottság kritikájáról, és arról, hogy kerítéssel nem lehet megoldani a menekültproblémát. A miniszterelnök erre azt válaszolta, azért beszélnek ideiglenes határzárról, mert nem szeretnék, ha örökre így maradna, nem elválasztani akarják a két országot, hanem a határőrizet feladatának akarnak megfelelni. A kerítés nem emberi jogi, külügyi vagy kétoldalú kérdés, hanem egyszerű határőrizeti probléma. Aki jó szándékkal jön Magyarországra, felkeresheti a legális határállomásokat, de törvénysértő módon nem lehet idejönni. Hogyan hat majd az illegális bevándorlásra az osztrák, szerb és magyar belügyminiszter keddi megállapodása? - hangzott egy másik kérdés. Vucic szerint "mi már a terepen együttműködünk", csak kedden 650 illegális bevándorló szerbiai belépését akadályozták meg Macedónia felől, és folytatják ezt a munkát magyar és osztrák segítséggel. Valóban óriási népvándorlás tapasztalható Közép-Európa felé, és ezt nehéz megállítani. Szerbia nyilvántartásba veszi az illegális bevándorlókat, bár ők már korábban átlépték az EU határát, Szerbia nem az első állam az útvonalukon, de korábban senki sem vette őket nyilvántartásba, több határon már átjutottak - magyarázta. Úgy vélte, a problémát csak az Unióval közösen lehet megoldani. A vasfüggöny miatt nem akarják elrontani a magyar-szerb viszonyt, amibe sok energiát fektettek. Nehéz időkben még fontosabb, hogy egy ország baráti kapcsolatot ápoljon a szomszédaival, és Magyarország Szerbia "nagy barátja" - fogalmazott a szerb kormányfő, aki szkeptikus abban, hogy a jelenlegi tömeges menekülthullámot meg lehet állítani. Orbán üdvözölte a keddi osztrák-magyar-szerb belügyminiszteri megállapodást, de az szerinte csak részleges megoldás, mert nem tudja feltartóztatni a népvándorlást, de csökkentheti a nyomást.

Orbán szerint nincs nagy baj Magyarország stabilitásával, mert nálunk akkor lehet tudni, hogy gond van, ha az ellenzék elhallgat, és mivel most nagy a hangzavar az ellenzék oldaláról, ez azt jelenti, hogy nincs baj a stabilitással. Ezt a közös kormányülést követő Magyar-Szerb Üzleti Fórumon mondta a kormányfő.
Vucic egyébként június 17-én a szerbiai közszolgálati televízióban még azt közölte, "Szerbia nem követi a magyar példát, nem fog falakat emelni és nem fog Auschwitzban élni". Két nap múlva a Blic a legolvasottabb szerb napilap címlapján azt írta, "Szerbia nem tábor" és az Orbánt egy kerítés mögött ábrázoló fotó fölött pedig az állt: "Európa és az Egyesült Államok is elítélte a magyar miniszterelnök embertelen tervét".

Egy hónappal ezelőtt Trócsányi László igazságügyi miniszter a menekültellenes kampány kapcsán arról beszélt, Magyarország már csak azért sem tudja befogadni a gazdasági menekülteket, mert 800 ezer cigány felzárkóztatásáról kell gondoskodnia. Az atlatszo.hu ezt követően közadatigényléssel fordult az Emberi Erőforrások Minisztériumához, hogy megtudja, mennyi pénzt költött Magyarország a romák felzárkóztatására. Mint kiderült, a kormány a menekültellenes nemzeti konzultáció során a plakátkampányával együtt jóval több pénzt költött el uszításra és gyűlöletkeltésre (egészen pontosan 1,35 milliárd forintot), mint a romák felzárkóztatására. (amelyre 0,9 milliárdot).

A növekvő menekülthullám miatt Macedónia a napokban jelentősen megerősíti Görögországgal közös határszakaszának védelmét – értesült a Népszava. Meg nem erősített, de félhivatalosnak tűnő helyi hírek szerint Görögországban több százezer, de akár a milliót is megközelítő számú menekült tartózkodik, mindannyian észak felé szeretnének eljutni. A nagyrészt szír migránsokból álló tömeg már egyre kevésbé rejtőzködik a hatóságok elől, sőt mind többen maguk jelentkeznek, hogy mihamarabb tovább vándorolhassanak.
A macedón törvényhozás a napokban ugyanis módosította menedékjogi törvényét: ennek értelmében – a nem sokkal korábban Szerbiában bevezetett szabályozás alapján - az illegális bevándorlók a határon bejutva regisztráltathatják magukat a hatóságoknál, majd három napra szóló ideiglenes menekültstátust kapnak, hogy menekültkérelmet nyújtsanak be, vagy 72 órán belül el kell hagyniuk az országot.
Szkopjei belügyi forrásunk szerint az elmúlt években összesen ketten kértek menekültstátuszt Macedóniában. Az országba tömegesen érkező migránsok valamennyien Nyugat-Európába kívánnak eljutni, Macedóniát, Szerbiát és Magyarországot csak tranzitországnak tekintik, amelyen valahogyan át kell kelniük. A helyi belügyminisztérium adatai szerint a törvénymódosítás óta eltelt 11 napban 5005 menekült regisztrált az országban. Ők kivétel nélkül a szerb zöldhatáron haladnak tovább.
A szerb oldalon, Presevo városában ottjártunkkor kezdett működni a szerb Vöröskereszt segélypontja. Itt szállást, élelmet, tisztálkodási lehetőséget biztosítanak annak, aki erre igényt tart. Az intézmény nyitott, de a biztonságra a csendőrség ügyel. Az Orvosok Határok Nélkül szervezet pedig egészségügyi ellátásban részesíti a rászorulókat.
A hatósági regisztráció után a bevándorlók élelmiszercsomagot kapnak, és egy papírt, ami három napig utazási lehetőséget biztosít a tömegközlekedési járműveken. Szerbia és Macedónia is igyekszik a lehető legtöbb humanitárius segítséget nyújtani az érkezőknek.
A tervezett magyar „vasfüggöny” hírére a legtöbben minél hamarabb át szeretnének átjutni Magyarországon. Várható, hogy emiatt Görögországból újabb nagyobb hullámban érkeznek majd a migránsok.

A növekvő menekülthullám miatt Macedónia a napokban jelentősen megerősíti Görögországgal közös határszakaszának védelmét – értesült a Népszava. Meg nem erősített, de félhivatalosnak tűnő helyi hírek szerint Görögországban több százezer, de akár a milliót is megközelítő számú menekült tartózkodik, mindannyian észak felé szeretnének eljutni. A nagyrészt szír migránsokból álló tömeg már egyre kevésbé rejtőzködik a hatóságok elől, sőt mind többen maguk jelentkeznek, hogy mihamarabb tovább vándorolhassanak.
A macedón törvényhozás a napokban ugyanis módosította menedékjogi törvényét: ennek értelmében – a nem sokkal korábban Szerbiában bevezetett szabályozás alapján - az illegális bevándorlók a határon bejutva regisztráltathatják magukat a hatóságoknál, majd három napra szóló ideiglenes menekültstátust kapnak, hogy menekültkérelmet nyújtsanak be, vagy 72 órán belül el kell hagyniuk az országot.
Szkopjei belügyi forrásunk szerint az elmúlt években összesen ketten kértek menekültstátuszt Macedóniában. Az országba tömegesen érkező migránsok valamennyien Nyugat-Európába kívánnak eljutni, Macedóniát, Szerbiát és Magyarországot csak tranzitországnak tekintik, amelyen valahogyan át kell kelniük. A helyi belügyminisztérium adatai szerint a törvénymódosítás óta eltelt 11 napban 5005 menekült regisztrált az országban. Ők kivétel nélkül a szerb zöldhatáron haladnak tovább.
A szerb oldalon, Presevo városában ottjártunkkor kezdett működni a szerb Vöröskereszt segélypontja. Itt szállást, élelmet, tisztálkodási lehetőséget biztosítanak annak, aki erre igényt tart. Az intézmény nyitott, de a biztonságra a csendőrség ügyel. Az Orvosok Határok Nélkül szervezet pedig egészségügyi ellátásban részesíti a rászorulókat.
A hatósági regisztráció után a bevándorlók élelmiszercsomagot kapnak, és egy papírt, ami három napig utazási lehetőséget biztosít a tömegközlekedési járműveken. Szerbia és Macedónia is igyekszik a lehető legtöbb humanitárius segítséget nyújtani az érkezőknek.
A tervezett magyar „vasfüggöny” hírére a legtöbben minél hamarabb át szeretnének átjutni Magyarországon. Várható, hogy emiatt Görögországból újabb nagyobb hullámban érkeznek majd a migránsok.


Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nem Szerbia és a szerb nép ellen irányul a kerítés, de Magyarország kénytelen megvédeni déli határait. Erről tegnap Orbán Viktor biztosította Aleksandr Vucicot a magyar-szerb kormányülés után. Orbán harapófogóról, a népvándorlás újabb hullámáról beszélt, a szomszédos ország miniszterelnöke pedig ezúttal megértő volt. Elmondta, Szerbia nem örül a kerítésnek, a vasfüggöny pedig nem ronthatja el a jó magyar-szerb viszonyt. Vucic két hete a szerbiai közszolgálati televízióban még azt közölte: "Szerbia nem követi a magyar példát, nem fog falakat emelni és nem fog Auschwitzban élni".<|im_end|>