PC, szkenner és robotok Legóból
Nem csak versenyautót, ûrhajót, lovagi várat lehet építeni legóból, hanem akár mechanikus számítógépet, PC által vezérelt rajzgépet vagy akár a Rubik kockát megoldó robotot is. Bemutatjuk a népszerû játékból összerakott legötletesebb masinákat.
Kevés játék mondhatja el magáról, hogy az évek során igévé vált a neve. Abban viszont biztosak vagyunk, hogy mindenki megérti, mit jelent összelegózni valamit: rendelkezésre álló nagyobb darabokból, kész alkatrészekbõl barkácsolni valami komplexebbet. Az eredmény nem feltétlenül lesz olyan letisztult, nem rendelkezik majd finoman elsimított élekkel, mint egy tömeggyártott termék, a gazdájuk viszont sokkal büszkébb lesz rájuk.

Számítógép minden méretben

A számítástechnika azoknak a tudományoknak az egyike, amelyeknek a történetét nem fontos az ókori görögökkel kezdeni, még akkor sem, ha az antikytherai mechanizmus miatt akár lehetõség is lenne rá. Elég a 18. századig visszamenni, például Charles Babbage-ig, aki számításokat végzõ gépet akart építeni, ám a tervezésen nem jutott túl.

Babbage terveibõl a hálás utókor nem csak az eredeti gépet építette meg, de a lelkes rajongók annak Lego mását is összerakták. A vidám sárga elemekbõl összerakott gép fele olyan pontosan sem számol, mint a tudós által megtervezett, megépíteni így is hatalmas munka lehetett. A masinának csak egy kis hibája van, minden összeadó egységhez szükség van egy darab egyedi legó elemre is, így teljesen bolti alkatrészekból nem lehet megépíteni. Ha ez megvan, már csak olyan kereskedõt kell találni, ahonnan lista alapján lehet rendelni legódarabokat, ebben viszont nem tudunk segíteni.

Nem kerülhette el a végzetét a számítástechnika másik úttörõje, az Enigma kódjának feltörésében is közremûködõ Alan Turing sem. A tudós által megalkotott modell nem csak az összes mai számítógépéhez szolgált mintául, egy remek Lego masinát is megihletett.

 

 

Az Aarhus Egyetem hallgatói által épített Turing-gép egy sínszalag felett gördülve képes olvasni a szalagon tárolt bitnyi információmorzsákat, és karjával át is tudja állítani az egyeseket nullára és a nullákat egyesekre. A gépet egy Mindstorms készlet hajtja meg, az építés közben felmerülõ problémákat a diákok részletesen dokumentálták a Lego of Doom blogon, így az alapján a több órányi szabadidõvel és programozási tudással rendelkezõ rajongó akár otthon is megépítheti a saját Turing-gépét.

Nem mindenki szeretné a lakásában tudni az informatika történetének egy-egy klasszikus darabját, van, aki csak dizájnos szép házat szeretnek a számítógépének. Legalább két olyan modder biztosan van, aki szabadon engedte vágyait. Az MkMods által épített gép 1 gigahertzes processzorral szerelt Via Epia alaplapra épül, laptop merevlemezt és optikai meghajtót tartalmaz, de igazi különlegessége a vidámabb színvilágot kedvelõknek szánt külsõ. A csiricsáré, kerekekkel díszes háztól a komoly moddereket valószínûleg a hideg rázná ki, ám egy fiatalos nappaliban el tudjuk képzelni a videózáshoz még talán elég erõs Lego PC-t.

Az amerikai Luke Anderson egy komolyabb fekete házat épített új számítógépe mellé, amin még a gombok is legokockákból vannak. Az egyetlen fényes elem a gép bekapcsolt állapotát jelzõ kék színû fény, ami a bekapcsoló gomb alól kiszûrõdik. A ház megépítéséhez szükségek tervek, elemlista és a lépések leírása ingyenesen letölthetõ Luke lapjáról. Ráadásul még egy gyorsított felvétel is van az építésrõl, hogy tudják a PC-t építeni vágyók, minek néznek elébe.

 

 

Az ilyen méretû projekteket komoly tervezéssel illik kezdeni. Ha rajzasztalhoz nem is kell vonulnia a profi legósnak, célszerû, ha az alkatrészek elõtt valamelyik tervezõprogramban megépíti gépét. A Windows-t használók erre a célra az MLCad építõszoftvert és az LDraw letölthetõ elemkészleteket ajánljuk. A program arra is használható, hogy más tervezõk letölthetõ alkotásait megnézzük, hátha el tudunk lesni egy-két trükköt. Emellett minden építményrõl pontos alkatrészlistát ad, így a tervezési fázis végével pontosan lehet tudni, milyen elemeket kell megrendelni.

Rubik-robot

Több robotot építettek arra a rajongók, hogy megoldja a végleg összekevert Rubik-kockák problémáját. A felhasznált mechanikai megoldások és a gépek sebessége eltér, van köztük asztali barkácsgép méretû, van kecses, csak pár kart tartalmazó. A leggyorsabb masina 31 másodperc alatt oldja meg az elé rakott problémát.

 

 

Mégsem ez a gyors robot a kedvencünk, hanem a részletes dokumentációval érkezõ Cubeslolver nevû masina. A színes karokkal felszerelt gép ugyan jóval lassabb, mint a többi versenytársa, de a barátságos nehézipari külsõ mindenért kárpótol. Közös érdekessége az összes Rubik-kockát megoldó robotnak, hogy az építõknek nem csak bonyolult mechanikai problémákat kellett megoldani, hanem a képfelismerést is kellett építeni a rendszerbe. Szerencséjükre a gépnek gondolkodnia nem kell tudnia, a kocka kirakására kidolgozott módszerek vannak.

Legóból készült robottal oldotta meg a CD-k feliratozását egy brazil hacker. A megoldás nem a legkézenfekvõbb, a felhasználók többsége kézzel is fel tudja írni, mi van a korongon, az igényeseknek pedig feltalálták a végtelenül lassú Lightscribe technológiát. Ugyanakkor a nyakatekert gépi megvalósítás legalább annyira lenyûgözõ, mint a rajzfilmek fõgonoszainak Rube Goldberg-gépezetei. A feliratozó egyébként nem túl gyors, a videón látható felirat elkészítéséhez körülbelül öt percre volt szüksége.

 

 

A mûvészien nyakatekert megoldások sorát egy teljesen célszerû Legó szerkentyûvel zárjuk. Harri Kaimio, a Nokia szoftvermérnöke a régi 8 milliméteres filmre készített felvételeit szerette volna digitalizálni. A családi fotószkenner jónak is tûnt a feladatra, egyszerre két másodpercnyi anyagot be lehetett vele olvasni, csak a film továbbítását kellett valahogy megoldani. A mérnök egyezséget kötött a gyerekeivel, míg azok megépítették legóból a filmtekercselõt motorokkal, addig Kaimio megírta a motorokat meghajtó szoftvert, illetve beállítgatta a beolvasásért felelõs programokat is. 

Az eredményül kapott filmszkenner nem a világ legszebb gépe, de tökétetesen megfelel a céljának. A mérnök blogjára feltett videó tanulsága szerint a végeredményül kapott filmek is élvezhetõ minõségûek lettek.

Prototípusok kísérletezni vágyóknak

A bütykölõ hajlandóságú embereknek szóló MAKE magazin egyik számában külön cikk ajánlotta a tervezõk figyelmébe a mindenre használható építõs játékot. Bob Parks írása szerint a bonyolult ipari robotoktól az Iron Maiden által használt újszerû lábdob-pedálig számtalan találmány kezdte az életét LEGO prototípusként. A tervezõknek csupán a teherbírással akadt bajuk, ám ezt mindenki meg tudta oldani a maga módján. Van, aki ragasztóval erõsítette meg a megrendelõnek bemutatndó gépszörny modelljét, mások fémmel vagy szénszálas mûanyaggal dolgozták meg építményüket.

Nem csak ipari robotot és rockerek nehéz lábát elviselõ pedált lehet legóval modellezni, hanem finommechanikát is. Az Open Prosthetics Project oldalán egy egyszerû robotkéz megépítéséhez szükséges leírást is megtaláltuk. A szöveg szerint ez a módszer biztosítja a legolcsóbb kísérletezési lehetõséget, a késõbb beépítendõ Mindstorms készlet által vezérelt szenzorokkal is 500 dollár alatt maradhat a referenciadarab ára.

A Legót két termék tette igazán alkalmassá a modellezésre. Az egyik a hetvenes évek végén elkezdett, majd 1984-ben Technic névre keresztelt motoros, pneumatikus meghajtású, fogaskerekekkel díszzes masinák létrehozására való csomag. A másik pedig a Mindstorms, a programozható alkatrészeket, szenzorokat is tartalmazó robotkészlet volt. Otthoni játszadozásra egyik sem igazán olcsó - bár a Technic készleteket letet egyesével gyûjtögetni - de valószínûleg az elmúlt húsz év legokosabb játékairól van szól. Nem véletlen, hogy még diákoknak szánt építõverseny is indult a LEGO számítógépes kütyüvel.
számítógép Lego PC
<|im_start|>user
Kevés játék mondhatja el magáról, hogy az évek során igévé vált a neve. Abban viszont biztosak vagyunk, hogy mindenki megérti, mit jelent összelegózni valamit: rendelkezésre álló nagyobb darabokból, kész alkatrészekbõl barkácsolni valami komplexebbet. Az eredmény nem feltétlenül lesz olyan letisztult, nem rendelkezik majd finoman elsimított élekkel, mint egy tömeggyártott termék, a gazdájuk viszont sokkal büszkébb lesz rájuk.

Számítógép minden méretben

A számítástechnika azoknak a tudományoknak az egyike, amelyeknek a történetét nem fontos az ókori görögökkel kezdeni, még akkor sem, ha az antikytherai mechanizmus miatt akár lehetõség is lenne rá. Elég a 18. századig visszamenni, például Charles Babbage-ig, aki számításokat végzõ gépet akart építeni, ám a tervezésen nem jutott túl.

Babbage terveibõl a hálás utókor nem csak az eredeti gépet építette meg, de a lelkes rajongók annak Lego mását is összerakták. A vidám sárga elemekbõl összerakott gép fele olyan pontosan sem számol, mint a tudós által megtervezett, megépíteni így is hatalmas munka lehetett. A masinának csak egy kis hibája van, minden összeadó egységhez szükség van egy darab egyedi legó elemre is, így teljesen bolti alkatrészekból nem lehet megépíteni. Ha ez megvan, már csak olyan kereskedõt kell találni, ahonnan lista alapján lehet rendelni legódarabokat, ebben viszont nem tudunk segíteni.

Nem kerülhette el a végzetét a számítástechnika másik úttörõje, az Enigma kódjának feltörésében is közremûködõ Alan Turing sem. A tudós által megalkotott modell nem csak az összes mai számítógépéhez szolgált mintául, egy remek Lego masinát is megihletett.

 

 

Az Aarhus Egyetem hallgatói által épített Turing-gép egy sínszalag felett gördülve képes olvasni a szalagon tárolt bitnyi információmorzsákat, és karjával át is tudja állítani az egyeseket nullára és a nullákat egyesekre. A gépet egy Mindstorms készlet hajtja meg, az építés közben felmerülõ problémákat a diákok részletesen dokumentálták a Lego of Doom blogon, így az alapján a több órányi szabadidõvel és programozási tudással rendelkezõ rajongó akár otthon is megépítheti a saját Turing-gépét.

Nem mindenki szeretné a lakásában tudni az informatika történetének egy-egy klasszikus darabját, van, aki csak dizájnos szép házat szeretnek a számítógépének. Legalább két olyan modder biztosan van, aki szabadon engedte vágyait. Az MkMods által épített gép 1 gigahertzes processzorral szerelt Via Epia alaplapra épül, laptop merevlemezt és optikai meghajtót tartalmaz, de igazi különlegessége a vidámabb színvilágot kedvelõknek szánt külsõ. A csiricsáré, kerekekkel díszes háztól a komoly moddereket valószínûleg a hideg rázná ki, ám egy fiatalos nappaliban el tudjuk képzelni a videózáshoz még talán elég erõs Lego PC-t.

Az amerikai Luke Anderson egy komolyabb fekete házat épített új számítógépe mellé, amin még a gombok is legokockákból vannak. Az egyetlen fényes elem a gép bekapcsolt állapotát jelzõ kék színû fény, ami a bekapcsoló gomb alól kiszûrõdik. A ház megépítéséhez szükségek tervek, elemlista és a lépések leírása ingyenesen letölthetõ Luke lapjáról. Ráadásul még egy gyorsított felvétel is van az építésrõl, hogy tudják a PC-t építeni vágyók, minek néznek elébe.

 

 

Az ilyen méretû projekteket komoly tervezéssel illik kezdeni. Ha rajzasztalhoz nem is kell vonulnia a profi legósnak, célszerû, ha az alkatrészek elõtt valamelyik tervezõprogramban megépíti gépét. A Windows-t használók erre a célra az MLCad építõszoftvert és az LDraw letölthetõ elemkészleteket ajánljuk. A program arra is használható, hogy más tervezõk letölthetõ alkotásait megnézzük, hátha el tudunk lesni egy-két trükköt. Emellett minden építményrõl pontos alkatrészlistát ad, így a tervezési fázis végével pontosan lehet tudni, milyen elemeket kell megrendelni.

Rubik-robot

Több robotot építettek arra a rajongók, hogy megoldja a végleg összekevert Rubik-kockák problémáját. A felhasznált mechanikai megoldások és a gépek sebessége eltér, van köztük asztali barkácsgép méretû, van kecses, csak pár kart tartalmazó. A leggyorsabb masina 31 másodperc alatt oldja meg az elé rakott problémát.

 

 

Mégsem ez a gyors robot a kedvencünk, hanem a részletes dokumentációval érkezõ Cubeslolver nevû masina. A színes karokkal felszerelt gép ugyan jóval lassabb, mint a többi versenytársa, de a barátságos nehézipari külsõ mindenért kárpótol. Közös érdekessége az összes Rubik-kockát megoldó robotnak, hogy az építõknek nem csak bonyolult mechanikai problémákat kellett megoldani, hanem a képfelismerést is kellett építeni a rendszerbe. Szerencséjükre a gépnek gondolkodnia nem kell tudnia, a kocka kirakására kidolgozott módszerek vannak.

Legóból készült robottal oldotta meg a CD-k feliratozását egy brazil hacker. A megoldás nem a legkézenfekvõbb, a felhasználók többsége kézzel is fel tudja írni, mi van a korongon, az igényeseknek pedig feltalálták a végtelenül lassú Lightscribe technológiát. Ugyanakkor a nyakatekert gépi megvalósítás legalább annyira lenyûgözõ, mint a rajzfilmek fõgonoszainak Rube Goldberg-gépezetei. A feliratozó egyébként nem túl gyors, a videón látható felirat elkészítéséhez körülbelül öt percre volt szüksége.

 

 

A mûvészien nyakatekert megoldások sorát egy teljesen célszerû Legó szerkentyûvel zárjuk. Harri Kaimio, a Nokia szoftvermérnöke a régi 8 milliméteres filmre készített felvételeit szerette volna digitalizálni. A családi fotószkenner jónak is tûnt a feladatra, egyszerre két másodpercnyi anyagot be lehetett vele olvasni, csak a film továbbítását kellett valahogy megoldani. A mérnök egyezséget kötött a gyerekeivel, míg azok megépítették legóból a filmtekercselõt motorokkal, addig Kaimio megírta a motorokat meghajtó szoftvert, illetve beállítgatta a beolvasásért felelõs programokat is. 

Az eredményül kapott filmszkenner nem a világ legszebb gépe, de tökétetesen megfelel a céljának. A mérnök blogjára feltett videó tanulsága szerint a végeredményül kapott filmek is élvezhetõ minõségûek lettek.

Prototípusok kísérletezni vágyóknak

A bütykölõ hajlandóságú embereknek szóló MAKE magazin egyik számában külön cikk ajánlotta a tervezõk figyelmébe a mindenre használható építõs játékot. Bob Parks írása szerint a bonyolult ipari robotoktól az Iron Maiden által használt újszerû lábdob-pedálig számtalan találmány kezdte az életét LEGO prototípusként. A tervezõknek csupán a teherbírással akadt bajuk, ám ezt mindenki meg tudta oldani a maga módján. Van, aki ragasztóval erõsítette meg a megrendelõnek bemutatndó gépszörny modelljét, mások fémmel vagy szénszálas mûanyaggal dolgozták meg építményüket.

Nem csak ipari robotot és rockerek nehéz lábát elviselõ pedált lehet legóval modellezni, hanem finommechanikát is. Az Open Prosthetics Project oldalán egy egyszerû robotkéz megépítéséhez szükséges leírást is megtaláltuk. A szöveg szerint ez a módszer biztosítja a legolcsóbb kísérletezési lehetõséget, a késõbb beépítendõ Mindstorms készlet által vezérelt szenzorokkal is 500 dollár alatt maradhat a referenciadarab ára.

A Legót két termék tette igazán alkalmassá a modellezésre. Az egyik a hetvenes évek végén elkezdett, majd 1984-ben Technic névre keresztelt motoros, pneumatikus meghajtású, fogaskerekekkel díszzes masinák létrehozására való csomag. A másik pedig a Mindstorms, a programozható alkatrészeket, szenzorokat is tartalmazó robotkészlet volt. Otthoni játszadozásra egyik sem igazán olcsó - bár a Technic készleteket letet egyesével gyûjtögetni - de valószínûleg az elmúlt húsz év legokosabb játékairól van szól. Nem véletlen, hogy még diákoknak szánt építõverseny is indult a LEGO számítógépes kütyüvel.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nem csak versenyautót, ûrhajót, lovagi várat lehet építeni legóból, hanem akár mechanikus számítógépet, PC által vezérelt rajzgépet vagy akár a Rubik kockát megoldó robotot is. Bemutatjuk a népszerû játékból összerakott legötletesebb masinákat.<|im_end|>