Miért vágott 15-öt a jegybank? Furcsa indoklás (2.)
"Az inflációs kilátások alapján, az ország kockázati megítélésének alakulását és a gazdasági növekedés élénkülését is figyelembe véve sor kerülhet még óvatos kamatcsökkentésre, azonban indokolttá vált a csökkentés ütemének mérséklése." - ezzel frappánsan egy mondatban foglalta össze a monetáris tanács a 15 bázispontos kamatvágás "indokát", illetve a jövőbeli kilátásokat. Tulajdonképpen mondhatjuk, hogy a jegybank nem mondott semmit a lépésköz változtatásáról, és a közlemény többi része is a szokásos sablonokat tartalmazza. A következtetés ugyanaz lehet, mint eddig: a jegybank addig fog vágni, ameddig bír, magától nemigen fog megállni.
További érdekesség, hogy a közlemény egy fontos elemben eltér a hagyományos januári közleményektől. Ekkor szokta ugyanis a tanács értékelni, hogy az inflációs célkövetés szempontjából mi történt az előző évben. Ebben a dokumentumban tájékoztat az inflációs cél teljesüléséről, az esetleges elvétés okairól, valamint az inflációs folyamatokat általánosságban is értékeli. Ezúttal ez a rész teljesen hiányzik a közleményből, és nincs utalás arra, hogy miért. Meglehet, hogy egy későbbi alkalommal történik az értékelés, vagy az is lehet, hogy teljesen eltűnik ez az elem a jegybanki kommunikációs eszköztárból. Ez mindenesetre a transzparencia további csökkenésére utal.
A közlemény szövege így hangzik:
"A Monetáris Tanács megítélése szerint idén és jövőre is folytatódhat a magyar gazdaság bővülése. Az erősödő gazdasági aktivitás mellett a kibocsátás elmarad potenciális szintjétől és a monetáris politika számára releváns horizont végén közelítheti meg azt. A foglalkoztatás folyamatos növekedése mellett a munkanélküliségi ráta csökken, azonban még mindig meghaladja a strukturális tényezők által meghatározott hosszú távú szintjét. Az inflációs nyomás középtávon is mérsékelt maradhat.
Az infláció decemberben tovább mérséklődött, amiben elsősorban a szabályozott energiaárak novemberi csökkentése játszik szerepet. Az inflációt csökkentő átmeneti hatások mellett a középtávú kilátásokat megragadó inflációs alapfolyamat mutatók is mérsékelt inflációs nyomást jeleznek, ami a gyenge belső kereslet és a visszafogott külpiaci infláció hatását tükrözi. A tartósan alacsony inflációs környezet segíti az inflációs várakozások alkalmazkodását. A versenyszféra bérdinamikája némileg gyorsult, azonban még mindig visszafogottnak tekinthető. A konjunktúra élénkülésével párhuzamosan a hazai reálgazdasági tényezők csökkenő mértékben, de dezinflációs hatásúak maradnak.
A beérkezett adatok szerint a negyedik negyedévben folytatódott a gazdaság bővülése, amit az ipari teljesítményre, a külkereskedelmi többletre, az építőipari termelésre és a kiskereskedelmi forgalomra vonatkozó havi adatok is tükröztek. A következő negyedévekben folytatódhat a gazdasági növekedés, mely a korábbiaknál kiegyensúlyozottabb szerkezetben valósulhat meg. Az export növekedése mellett a belső kereslet is bővülhet a következő években. Az EU forrásokat felhasználó állami beruházások, illetve a Növekedési Hitelprogram következtében növekvő vállalati beruházások mellett a háztartások fogyasztásának élénkülése fokozatos lehet. A reáljövedelmek bővülését részben ellensúlyozza a válság előtt felhalmozott adósságok leépítése és a szigorú hitelezési feltételek lassú oldódása.
A nemzetközi befektetői hangulat az amerikai eszközvásárlási program év végi lassítása ellenére is támogató maradt, Magyarország kockázati megítélése javult, mely a CDS-felárak és kötvényhozamok mérséklődésében is tükröződött. Hazánk sérülékenységét csökkenti a tartósan magas külső finanszírozási képesség és az ennek nyomán csökkenő külső adósságállomány. A Monetáris Tanács értékelése szerint a nemzetközi pénzügyi környezet alakulásával kapcsolatos bizonytalanság óvatos monetáris politikát indokol.
A Monetáris Tanács megítélése szerint a magyar gazdaságot számottevő kihasználatlan kapacitás jellemzi, az inflációs nyomás tartósan mérsékelt maradhat. Az árstabilitás középtávú elérése a monetáris lazítás irányába mutat. A globális pénzügyi környezet támogató maradt, a monetáris politika mozgásterét az ország kockázati megítélésének tartós és érdemi elmozdulása befolyásolhatja. Az inflációs kilátások alapján, az ország kockázati megítélésének alakulását és a gazdasági növekedés élénkülését is figyelembe véve sor kerülhet még óvatos kamatcsökkentésre, azonban indokolttá vált a csökkentés ütemének mérséklése."
kamatdöntés MNB, makrogazdaság,
<|im_start|>user
További érdekesség, hogy a közlemény egy fontos elemben eltér a hagyományos januári közleményektől. Ekkor szokta ugyanis a tanács értékelni, hogy az inflációs célkövetés szempontjából mi történt az előző évben. Ebben a dokumentumban tájékoztat az inflációs cél teljesüléséről, az esetleges elvétés okairól, valamint az inflációs folyamatokat általánosságban is értékeli. Ezúttal ez a rész teljesen hiányzik a közleményből, és nincs utalás arra, hogy miért. Meglehet, hogy egy későbbi alkalommal történik az értékelés, vagy az is lehet, hogy teljesen eltűnik ez az elem a jegybanki kommunikációs eszköztárból. Ez mindenesetre a transzparencia további csökkenésére utal.
A közlemény szövege így hangzik:
"A Monetáris Tanács megítélése szerint idén és jövőre is folytatódhat a magyar gazdaság bővülése. Az erősödő gazdasági aktivitás mellett a kibocsátás elmarad potenciális szintjétől és a monetáris politika számára releváns horizont végén közelítheti meg azt. A foglalkoztatás folyamatos növekedése mellett a munkanélküliségi ráta csökken, azonban még mindig meghaladja a strukturális tényezők által meghatározott hosszú távú szintjét. Az inflációs nyomás középtávon is mérsékelt maradhat.
Az infláció decemberben tovább mérséklődött, amiben elsősorban a szabályozott energiaárak novemberi csökkentése játszik szerepet. Az inflációt csökkentő átmeneti hatások mellett a középtávú kilátásokat megragadó inflációs alapfolyamat mutatók is mérsékelt inflációs nyomást jeleznek, ami a gyenge belső kereslet és a visszafogott külpiaci infláció hatását tükrözi. A tartósan alacsony inflációs környezet segíti az inflációs várakozások alkalmazkodását. A versenyszféra bérdinamikája némileg gyorsult, azonban még mindig visszafogottnak tekinthető. A konjunktúra élénkülésével párhuzamosan a hazai reálgazdasági tényezők csökkenő mértékben, de dezinflációs hatásúak maradnak.
A beérkezett adatok szerint a negyedik negyedévben folytatódott a gazdaság bővülése, amit az ipari teljesítményre, a külkereskedelmi többletre, az építőipari termelésre és a kiskereskedelmi forgalomra vonatkozó havi adatok is tükröztek. A következő negyedévekben folytatódhat a gazdasági növekedés, mely a korábbiaknál kiegyensúlyozottabb szerkezetben valósulhat meg. Az export növekedése mellett a belső kereslet is bővülhet a következő években. Az EU forrásokat felhasználó állami beruházások, illetve a Növekedési Hitelprogram következtében növekvő vállalati beruházások mellett a háztartások fogyasztásának élénkülése fokozatos lehet. A reáljövedelmek bővülését részben ellensúlyozza a válság előtt felhalmozott adósságok leépítése és a szigorú hitelezési feltételek lassú oldódása.
A nemzetközi befektetői hangulat az amerikai eszközvásárlási program év végi lassítása ellenére is támogató maradt, Magyarország kockázati megítélése javult, mely a CDS-felárak és kötvényhozamok mérséklődésében is tükröződött. Hazánk sérülékenységét csökkenti a tartósan magas külső finanszírozási képesség és az ennek nyomán csökkenő külső adósságállomány. A Monetáris Tanács értékelése szerint a nemzetközi pénzügyi környezet alakulásával kapcsolatos bizonytalanság óvatos monetáris politikát indokol.
A Monetáris Tanács megítélése szerint a magyar gazdaságot számottevő kihasználatlan kapacitás jellemzi, az inflációs nyomás tartósan mérsékelt maradhat. Az árstabilitás középtávú elérése a monetáris lazítás irányába mutat. A globális pénzügyi környezet támogató maradt, a monetáris politika mozgásterét az ország kockázati megítélésének tartós és érdemi elmozdulása befolyásolhatja. Az inflációs kilátások alapján, az ország kockázati megítélésének alakulását és a gazdasági növekedés élénkülését is figyelembe véve sor kerülhet még óvatos kamatcsökkentésre, azonban indokolttá vált a csökkentés ütemének mérséklése."

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
"Az inflációs kilátások alapján, az ország kockázati megítélésének alakulását és a gazdasági növekedés élénkülését is figyelembe véve sor kerülhet még óvatos kamatcsökkentésre, azonban indokolttá vált a csökkentés ütemének mérséklése." - ezzel frappánsan egy mondatban foglalta össze a monetáris tanács a 15 bázispontos kamatvágás "indokát", illetve a jövőbeli kilátásokat. Tulajdonképpen mondhatjuk, hogy a jegybank nem mondott semmit a lépésköz változtatásáról, és a közlemény többi része is a szokásos sablonokat tartalmazza. A következtetés ugyanaz lehet, mint eddig: a jegybank addig fog vágni, ameddig bír, magától nemigen fog megállni.<|im_end|>