“Legyen világos: ami történik, pusztító csapást jelent az újságírásra Magyarországon"
Egy újabb sajtótermék vált az Orbán-rendszer áldozatává, miközben a Fidesz szedegeti a pénzutalványokat Brüsszelben. Drámai hangú közleményt publikált a Nemzetközi Sajtó Intézet (IPI) az Index letámadása miatt.
“Ismét támadás éri a sajtószabadságot Magyarországon” - áll a világ több mint száz országának sajtómunkásait és média szakembereit tömörítő nemzetközi szervezet pénteki közleményében, amely bevezetőjében röviden vázolja az Indexnél történteket. “Legyen világos: ami történik, pusztító csapást jelent az újságírásra Magyarországon. Nem egy független sajtótermékről beszélünk. Az Index (volt) a hírportál, a legnagyobb Magyarországon, becslések szerint napi 1 millió látogatóval. Ez a független média összes oldalmegtekintésének közel a fele. Nem meglepő, hogy célpont lett. Sokan spekuláltak arról, hogy a Fidesz és szövetségesei mikor mozdulnak rá az Indexre. Aki figyeli a magyar médiahelyzetet, annak teljesen ismerős az Index körüli zűrzavar”. “A magyar kormány soha nem próbált nyíltan fellépni a médiával szemben” - szögezi le az IPI. “Magyarországon nincsenek bebörtönzött újságírók, nem szállják meg rohamrendőrök a szerkesztőségeket, nincsenek koholt büntetőeljárások és ritka a fizikai erőszak újságírókkal szemben. Orbán Viktor Fidesze ennél sokkal kiszámítottabb, rejtettebb utat választott az információáramlás irányítására. A független sajtótermékeket először anyagilag kivéreztetik a médiapiac manipulálásával, majd miután meggyengültek, szép kényelmesen átjátsszák azokat kormánybarát tulajdonosoknak, akik végső, halálos csapást mérnek rájuk: kirúgják a szerkesztőket és megváltoztatják a szerkesztői irányvonalat. A kivéreztetett médiumokat vagy bezárják (lásd Népszabadság), vagy átalakítják orbánista szócsövekké (lásd Origo)”. “Így szűnik meg a sajtószabadság Európában 2020-ban!” - olvasható a közleményben. "Ez a rendszer jól szolgálta Orbánt és a Fideszt. Miközben Magyarországon az elmúlt tíz évben agresszívan lerombolták a médiaszabadságot, és egy engedelmes kormányközi médiabirodalmat hoztak létre, az Európai Unió nem sokat tett annak érdekében, hogy megálljt parancsoljon egy olyan kormánynak, amely sokkal inkább hasonlít az önkényuralmi Törökországra vagy Oroszországra, mint az EU demokratikus ideáljára. Orbán stratégiáját igazolja az is, hogy az EU vezetői a héten nem tudtak megállapodni egy erőteljes mechanizmusban, amely az uniós finanszírozást a jogállamisághoz köti". "Ahogyan a többi független magyar médiát, úgy az Indexet is fojtogatták gazdaságilag. A kormány megfosztotta az államilag finanszírozott hirdetésektől, és nyomást gyakorolt ​​a kereskedelmi hirdetőkre, hogy maradjanak távol a hírportáltól. A Fidesz emberei lassan elfoglalták az Index összetett tulajdonosi és irányítói testületeit”. “Az Indexet bezárhatják. Vagy piacvezetőként megengedik, hogy fennmaradjon, akár meg is őrizze kritikus hangjának egy részét, éppen csak annyira, hogy Orbán bizonyíthassa, van sajtószabadság Magyarországon, de anélkül, hogy valódi fenyegetést jelentene a Fidesz hatalmára”. “A hét eseményei, amelyek az Indexről szóltak, drámaiak és szívszorítóak. De ezek nem rendkívüli történések. Egy újabb médium vált az Orbán-modell áldozatává, egy rendkívül hatékonyan és ravaszul működő rendszer áldozatává, amelyet Magyarország EU partnerei vagy nem tudnak, vagy nem akarnak megérteni, még kevésbé megállítani. Közben a Fidesz Brüsszelben szedegeti a bőkezű utalványokat. Nincs itt semmi új látnivaló kérem!” - írja a Nemzetközi Sajtó Intézet.
Az ellenzéki pártok közti szorosabb együttműködés érdekében a V21 Csoport a nyáron vitaanyagot készít, amivel augusztus végén a nyilvánosság elé is lépnek.
Abban már megvan a konszenzus az ellenzéki pártok és a választók között is, hogy a 2022-es választásokon minden körzetben egy jelöltet állítsanak csak, a következő lépésnek annak kellene lennie, hogy a pártok egy közös vízióra, programra építsék a kampányukat – mondta Balázs Péter volt külügyminiszter, uniós biztos a V21 Csoport pénteki sajtótájékoztatóján.
A három éve alakult civil kör olyan egykori kormányzati szereplőket tömörít, akik tudásukkal, tapasztalatukkal a kormányváltást próbálják elősegíteni. Mint Balázs Péter elmondta, az ellenzéki pártok közti szorosabb együttműködés érdekében a csoport a nyáron vitaanyagot készít, amivel augusztus végén a nyilvánosság elé is lépnek és abban bíznak, hogy szeptemberben az ellenzéki pártokkal is le tudnak ülni tárgyalni róla. Bod Péter Ákos az Antall-kormány egykori ipari és kereskedelmi minisztere, volt jegybank elnök arról beszélt, a kezdeményezésük értékekre irányul, ilyeneket szeretnének megfogalmazni. - Ma olyan politikai kérdések merülnek fel, amelyekre minden pártnak meg kell fogalmaznia a válaszát, ebben szeretnénk segíteni. Senki nem akar visszatérni a 2010 előtti állapotokhoz – mondta. Lapunk kérdésére, hogy melyek ezek az alapértékek, Balázs Péter úgy válaszolt, az egyenlő esélyek, a méltányos megélhetés, az erős munkavállalói érdekképviselet, a tisztességes piacgazdaság, a jogbiztonság és a szólásszabadság.
A Népszava a volt uniós biztost Orbán Viktor pénteki rádióinterjújáról is megkérdezte, melyben a kormányfő „libernyákoknak” nevezte uniós partnereit, akiket „a hátán is elvisz”. Balázs Péter szerint „az ellenfél kigúnyolása a gyengeség jele, egyébként pedig a kamaszokra jellemző, akik a félelmeiket így kompenzálják”.
Ma megkapták a gyöngyöspatai szegregált oktatásért megítélt kártérítés felét a károsultak – jelentette be közösségi oldalán a Gyöngyöspata Roma Nemzetiségi Önkormányzat.
A testület elnöke, Csemer Géza a Népszavának azt mondta, örülnek a jogos járandóságnak, de emiatt nem lesz külön ünneplés, vagy legalábbis őt nem hívták ilyenre. Cáfolta azt a rosszindulatú kormánypárti híresztelést, miszerint sokan már előre hiteleket vettek fel, s most majd azt törlesztik a kártérítésből: szavai szerint itt jelentősebb, olykor milliós összegekről van szó, amit helyben senki sem tudott volna kölcsönadni, pláne nem mind a hatvan érintettnek. Megírtuk: a kártérítésre kötelezett gyöngyöspatai önkormányzatnak, illetve az általános iskolát jelenleg fenntartó Hatvani Tankerületnek együttesen közel 100 millió forintot kell (korábban június 30. volt a határidő) augusztusig kifizetnie hatvan érintettnek, a helyi Nekcsei Demeter Általános Iskolában 2004 és 2012 között elszenvedett etnikai alapon történt szegregáció miatt. Farkas Lilla a roma diákokat képviselő Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyermekeknek Alapítvány kuratóriumi tagja pénteken lapunknak azt mondta: 2015-ben indították a kártérítési pert, vagyis onnantól számítva kamat is jár a megítélt összeg után. Ez esetenként pár tízezer forint egy-egy érintettre vetítve, mivel a jegybanki alapkamat, amely alapján számítják, évek óta nagyon alacsony. Szavai szerint mind a kamatot, mind a vaskos felperesi ügyvédi költségeket megspórolhatta volna az állam és az önkormányzat, ha a meghurcolás és az időhúzás helyett egyezséget köt a szegregált romákkal, ahogyan azt az alapítvány korábban felajánlotta.
Gyöngyöspata-per Balázs Péter index ellenzék romák iskolai szegregáció állami kártérítés Brüsszel sajtószabadság
<|im_start|>user
“Ismét támadás éri a sajtószabadságot Magyarországon” - áll a világ több mint száz országának sajtómunkásait és média szakembereit tömörítő nemzetközi szervezet pénteki közleményében, amely bevezetőjében röviden vázolja az Indexnél történteket. “Legyen világos: ami történik, pusztító csapást jelent az újságírásra Magyarországon. Nem egy független sajtótermékről beszélünk. Az Index (volt) a hírportál, a legnagyobb Magyarországon, becslések szerint napi 1 millió látogatóval. Ez a független média összes oldalmegtekintésének közel a fele. Nem meglepő, hogy célpont lett. Sokan spekuláltak arról, hogy a Fidesz és szövetségesei mikor mozdulnak rá az Indexre. Aki figyeli a magyar médiahelyzetet, annak teljesen ismerős az Index körüli zűrzavar”. “A magyar kormány soha nem próbált nyíltan fellépni a médiával szemben” - szögezi le az IPI. “Magyarországon nincsenek bebörtönzött újságírók, nem szállják meg rohamrendőrök a szerkesztőségeket, nincsenek koholt büntetőeljárások és ritka a fizikai erőszak újságírókkal szemben. Orbán Viktor Fidesze ennél sokkal kiszámítottabb, rejtettebb utat választott az információáramlás irányítására. A független sajtótermékeket először anyagilag kivéreztetik a médiapiac manipulálásával, majd miután meggyengültek, szép kényelmesen átjátsszák azokat kormánybarát tulajdonosoknak, akik végső, halálos csapást mérnek rájuk: kirúgják a szerkesztőket és megváltoztatják a szerkesztői irányvonalat. A kivéreztetett médiumokat vagy bezárják (lásd Népszabadság), vagy átalakítják orbánista szócsövekké (lásd Origo)”. “Így szűnik meg a sajtószabadság Európában 2020-ban!” - olvasható a közleményben. "Ez a rendszer jól szolgálta Orbánt és a Fideszt. Miközben Magyarországon az elmúlt tíz évben agresszívan lerombolták a médiaszabadságot, és egy engedelmes kormányközi médiabirodalmat hoztak létre, az Európai Unió nem sokat tett annak érdekében, hogy megálljt parancsoljon egy olyan kormánynak, amely sokkal inkább hasonlít az önkényuralmi Törökországra vagy Oroszországra, mint az EU demokratikus ideáljára. Orbán stratégiáját igazolja az is, hogy az EU vezetői a héten nem tudtak megállapodni egy erőteljes mechanizmusban, amely az uniós finanszírozást a jogállamisághoz köti". "Ahogyan a többi független magyar médiát, úgy az Indexet is fojtogatták gazdaságilag. A kormány megfosztotta az államilag finanszírozott hirdetésektől, és nyomást gyakorolt ​​a kereskedelmi hirdetőkre, hogy maradjanak távol a hírportáltól. A Fidesz emberei lassan elfoglalták az Index összetett tulajdonosi és irányítói testületeit”. “Az Indexet bezárhatják. Vagy piacvezetőként megengedik, hogy fennmaradjon, akár meg is őrizze kritikus hangjának egy részét, éppen csak annyira, hogy Orbán bizonyíthassa, van sajtószabadság Magyarországon, de anélkül, hogy valódi fenyegetést jelentene a Fidesz hatalmára”. “A hét eseményei, amelyek az Indexről szóltak, drámaiak és szívszorítóak. De ezek nem rendkívüli történések. Egy újabb médium vált az Orbán-modell áldozatává, egy rendkívül hatékonyan és ravaszul működő rendszer áldozatává, amelyet Magyarország EU partnerei vagy nem tudnak, vagy nem akarnak megérteni, még kevésbé megállítani. Közben a Fidesz Brüsszelben szedegeti a bőkezű utalványokat. Nincs itt semmi új látnivaló kérem!” - írja a Nemzetközi Sajtó Intézet.
Az ellenzéki pártok közti szorosabb együttműködés érdekében a V21 Csoport a nyáron vitaanyagot készít, amivel augusztus végén a nyilvánosság elé is lépnek.
Abban már megvan a konszenzus az ellenzéki pártok és a választók között is, hogy a 2022-es választásokon minden körzetben egy jelöltet állítsanak csak, a következő lépésnek annak kellene lennie, hogy a pártok egy közös vízióra, programra építsék a kampányukat – mondta Balázs Péter volt külügyminiszter, uniós biztos a V21 Csoport pénteki sajtótájékoztatóján.
A három éve alakult civil kör olyan egykori kormányzati szereplőket tömörít, akik tudásukkal, tapasztalatukkal a kormányváltást próbálják elősegíteni. Mint Balázs Péter elmondta, az ellenzéki pártok közti szorosabb együttműködés érdekében a csoport a nyáron vitaanyagot készít, amivel augusztus végén a nyilvánosság elé is lépnek és abban bíznak, hogy szeptemberben az ellenzéki pártokkal is le tudnak ülni tárgyalni róla. Bod Péter Ákos az Antall-kormány egykori ipari és kereskedelmi minisztere, volt jegybank elnök arról beszélt, a kezdeményezésük értékekre irányul, ilyeneket szeretnének megfogalmazni. - Ma olyan politikai kérdések merülnek fel, amelyekre minden pártnak meg kell fogalmaznia a válaszát, ebben szeretnénk segíteni. Senki nem akar visszatérni a 2010 előtti állapotokhoz – mondta. Lapunk kérdésére, hogy melyek ezek az alapértékek, Balázs Péter úgy válaszolt, az egyenlő esélyek, a méltányos megélhetés, az erős munkavállalói érdekképviselet, a tisztességes piacgazdaság, a jogbiztonság és a szólásszabadság.
A Népszava a volt uniós biztost Orbán Viktor pénteki rádióinterjújáról is megkérdezte, melyben a kormányfő „libernyákoknak” nevezte uniós partnereit, akiket „a hátán is elvisz”. Balázs Péter szerint „az ellenfél kigúnyolása a gyengeség jele, egyébként pedig a kamaszokra jellemző, akik a félelmeiket így kompenzálják”.
Ma megkapták a gyöngyöspatai szegregált oktatásért megítélt kártérítés felét a károsultak – jelentette be közösségi oldalán a Gyöngyöspata Roma Nemzetiségi Önkormányzat.
A testület elnöke, Csemer Géza a Népszavának azt mondta, örülnek a jogos járandóságnak, de emiatt nem lesz külön ünneplés, vagy legalábbis őt nem hívták ilyenre. Cáfolta azt a rosszindulatú kormánypárti híresztelést, miszerint sokan már előre hiteleket vettek fel, s most majd azt törlesztik a kártérítésből: szavai szerint itt jelentősebb, olykor milliós összegekről van szó, amit helyben senki sem tudott volna kölcsönadni, pláne nem mind a hatvan érintettnek. Megírtuk: a kártérítésre kötelezett gyöngyöspatai önkormányzatnak, illetve az általános iskolát jelenleg fenntartó Hatvani Tankerületnek együttesen közel 100 millió forintot kell (korábban június 30. volt a határidő) augusztusig kifizetnie hatvan érintettnek, a helyi Nekcsei Demeter Általános Iskolában 2004 és 2012 között elszenvedett etnikai alapon történt szegregáció miatt. Farkas Lilla a roma diákokat képviselő Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyermekeknek Alapítvány kuratóriumi tagja pénteken lapunknak azt mondta: 2015-ben indították a kártérítési pert, vagyis onnantól számítva kamat is jár a megítélt összeg után. Ez esetenként pár tízezer forint egy-egy érintettre vetítve, mivel a jegybanki alapkamat, amely alapján számítják, évek óta nagyon alacsony. Szavai szerint mind a kamatot, mind a vaskos felperesi ügyvédi költségeket megspórolhatta volna az állam és az önkormányzat, ha a meghurcolás és az időhúzás helyett egyezséget köt a szegregált romákkal, ahogyan azt az alapítvány korábban felajánlotta.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egy újabb sajtótermék vált az Orbán-rendszer áldozatává, miközben a Fidesz szedegeti a pénzutalványokat Brüsszelben. Drámai hangú közleményt publikált a Nemzetközi Sajtó Intézet (IPI) az Index letámadása miatt.<|im_end|>