Népszava Felvásárolta a Simicska-birodalmat Nyerges Zsolt
Egy konszolidációs folyamat közelít a végéhez, Orbán egykori főoligarchája szép lassan szolid magánember lesz.
Nyerges Zsolt megvásárolja Simicska Lajos és családja saját és közös tulajdonában lévő építőipari, mezőgazdasági, média- és közterületi reklámpiaci, illetve vagyonkezelői üzleti érdekeltségeit - adta hírül egy közleményben maga Nyerges.
A vételár - csak úgy, mint az üzlet minden más részlete - "szigorú üzleti titok". A versenyhivatali eljárásokat már megindították. Nyerges Zsolt az érintett cégek egy részében tulajdonostárs, mások irányításában pedig vezető tisztségviselőként vett részt.
A lépés nem váratlan, ugyanis miután 2015 februárjában a nyilvánosság előtt is kirobbant az Orbán-Simicska háború, a miniszterelnök egykori kedvenc oligarchájának üzlettársa vállalta, hogy közvetít az egymásnak feszülő felek között. A pacifikálási folyamat sikeresnek is tűnt, legalábbis 2016 őszén már arról beszéltek a holdudvar meghatározó szereplői, hogy békét köt Orbán és Simicska - utóbbi pedig elfogadja, hogy egy lesz csupán a meghatározó féltucatnyi oligarcha közül. Aztán tél elején Simicska kifarolt a közvetítési folyamatból, mondván: nincs alku. Ekkor Nyerges világossá tette, Orbánhoz hűséges és kiáll üzlettársa mellöl.
Kormányzati forrásaink szerint azonban 2017 telén viszont Simicska volt az, aki tapogatózni kezdett Nyergesnél, hogyan lehetne konszolidálni viszonyát, pontosabban miképp vonulhatna tisztességgel vissza. És pletykák szerint kedvező választ kapott: ha otthagyja médiaportfólióját, illetve segít minimalizálni az ellenzék (beleértve a Jobbikot) esélyeit, akkor hagyják békében elmenni. Hogy ez mennyire összeesküvéselmélet, illetve mennyire fedi a valóságot, arról csak találgatni lehet. Az biztos, hogy a Magyar Nemzetet és a Heti Választ Simicska már bezárta, elhallgatott a Lánchídrádió - és a Közgép idén hozzájutott mintegy 40 millió állami forinthoz.
Simicska Lajos, Orbán Viktor egykori szobatársa sokáig megkerülhetetlen volt a Fidesz-közeli gazdasági holdudvarban, vagyona a 2010-es kormányváltás után hatalmasra, egyes becslések szerint 70-80 milliárd forintra duzzadt, amivel a 10. leggazdagabb magyarként tartották számon.  Érdekeltségei számos iparágra kiterjedtek: a legfontosabb az építőipari Közgép Zrt., amely 2010 után százmilliárdos nagyságrendben nyert el állami megrendeléseket. Nem véletlen, hogy a szakítás után a kormány – árkartellre hivatkozva – felmondta az M4-es autópálya Szolnok környéki szakaszára kötött szerződést, hogy azon az áron is megvonják a pénzt a Közgéptől, hogy évekkel csúszik a beruházás. Politikai értelemben a médiaportfólió a legfontosabb a Simicska-birodalomban, benne a Mahir és a Publimon plakátcégekkel, a HírTV-vel és a ma már megszűnt Magyar Nemzet napilappal, amelynek a neve érhet sokat a Fidesz számára. A Simicska érdekeltségekbe tartozik emellett három nagy, dunántúli mezőgazdasági cég is, amelyek több ezer hektár állami földet bérelnek.
Varga-Damm Andrea hiába kérte írásban a miniszterelnököt a devizahitelesek és az otthonápolók érdekében.
Addig vár Orbán Viktorra a Parlament miniszterelnöki irodájának ajtaja előtt Varga-Damm Andrea, amíg választ nem kap a hozzá intézett kérdéseire. A Jobbikos képviselő a Népszavának azt mondta, július 14-én írt emailt a miniszterelnöknek, amiben azt kérte: a devizahiteles kilakoltatások és végrehajtások miatt kezdeményezze az Országgyűlés rendkívüli ülésszakának összehívását, illetve hogy a pénzügyminiszter dolgozzon ki javaslatot az otthonápolási díj megemelése érdekében. Mivel semmilyen választ nem kapott, úgy döntött, hogy leül a miniszterelnöki iroda elé és megvárja azt. „Időm van, addig várok, amíg a miniszterelnök nem válaszol valamit. A Fidesz képviselői azt ígérték nekünk, amikor saját törvényjavaslattal álltunk elő, hogy a mai ülésig, amikor a költségvetésről szavazott a parlament, kidolgozzák az ápolási díj emeléséről szóló javaslatot, de kiderült, hogy nem mondtak igazat” – nyilatkozta a Népszavának Varga-Damm Andrea, hozzátéve, amit tesz, az „nem demonstráció, mert ahhoz legalább két ember kell”, hanem „várakozás, ahogy Teréz Anya is tenni szokta”.
Nagy tempót diktált a kormánypárti többség még az utolsó napon is. Nem csak a 2019-es költségvetést fogadták el a nyári szünet előtt, de egy tucat egyéb törvényt is, amelyek a jövőben alapvetően alakíthatják át a közéletet.
Mindent átnyomott a parlamenten a Fidesz-KDNP kétharmada. Összesen 13 törvényt alkottak pénteken, 128 igen, 56 nem szavazattal elfogadták például a jövő évi költségvetést, és a hozzá tartozó adótörvényeket. 131 igen szavazattal, 56 nem ellenében hagyták jóvá a hajléktalanok megbüntetését, 153 igen szavazattal, 34 nem voks ellenében fogadták el a politikusok „zaklatása” elleni törvényt. Simán átment Gulyás Gergely miniszterelnökséget vezető miniszter javaslata is arról, hogy saját hivatala, a kancellária alá tartozzon a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE).  A magánélet védelméről szóló törvényhez kapcsolódik, hogy új gyülekezési törvényt is alkottak a képviselők. Erről korábban Pásztor Emese, az Eötvös Károly Intézet jogásza lapunknak úgy vélekedett, hogy a hatalom kiüresíti a gyülekezési jog tartalmát. Gulyás Gergely nemcsak az NKE bekebelezése miatt nyújtott be előterjesztést. Az ő ötlete volt a kiemelt budapesti fejlesztésekről szóló törvény is. A jövőben kiemelt budapesti fejlesztésnek számítanak azok a költségvetési vagy EU-s forrásból finanszírozott budapesti kormányzati fejlesztések, amelyeket a központi költségvetési szervek vagy állami gazdasági társaságok visznek, és amiket a kormány rendeletében kiemeltté nyilvánított. A törvénytervezet szerint egy, a magyar állam százszázalékos tulajdonában álló nonprofit gazdasági társaság feladata lesz a kiemelt budapesti fejlesztések előkészítése. Két konkrét fejlesztést is megneveztek: a Budapest Diákváros - Déli Városkapu Fejlesztési Programot, valamint a Budai Vár megújítását. A tervek szerint a dél-pesti és észak-csepeli fejlesztési területen épül meg egy atlétikai stadion a hozzá kapcsolódó létesítményekkel, Xtrém néven egy szabadidőpark és egy evezősközpont, valamint a diákváros. Nagy valószínűséggel a kormánynak nem a „diákváros” a fontos, hanem sportkomplexumokat fognak építeni a korábban olimpiai helyszínnek kinézett területen. A törvény emellett a Budai Palotanegyed és környezete megújítására is javaslatot tesz. Ahogyan a Kossuth Lajos tér törvénnyel került az Országgyűlés gondozásába került, úgy ugyanezt indokolt és szükséges – legalábbis az előterjesztés szerint – megtenni a budai Várnak a Dísz tértől a királyi palotáig tartó területével is – szerepelt az indoklásban. Mindez azt jelenti, hogy a fenti területeken végrehajtott beruházások kikerülnek a civil és társadalmi kontroll alól, a hatósági ellenőrzés jelképessé válik. A kivitelezőt pedig gyakorlatilag a kormány jelölheti ki. Egy javaslat akadt csak, amelyet nem fogadott el a T. Ház: inkább 146 igen szavazattal, egyhangúlag elhalasztotta a Magyarország biztonsági érdekeit sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló törvényjavaslat zárószavazását. A javaslat szerint külföldi befektető csak úgy szerezhetne a meghatározott tevékenységeket végző magyarországi székhelyű gazdasági társaságban közvetlenül vagy közvetett módon 25 százalékot, nyilvánosan működő részvénytársaság esetén 10 százalékot meghaladó tulajdonrészt, illetve a polgári törvénykönyv szerinti meghatározó befolyást, ha ezt bejelenti a kijelölt miniszternek, aki ennek tudomásul vételét visszaigazolja.
Országgyűlés Simicska Lajos felvásárlás 2018-as költségvetés Nyerges Zsolt kilakoltatás gyülekezési jog devizahitel
<|im_start|>user
Nyerges Zsolt megvásárolja Simicska Lajos és családja saját és közös tulajdonában lévő építőipari, mezőgazdasági, média- és közterületi reklámpiaci, illetve vagyonkezelői üzleti érdekeltségeit - adta hírül egy közleményben maga Nyerges.
A vételár - csak úgy, mint az üzlet minden más részlete - "szigorú üzleti titok". A versenyhivatali eljárásokat már megindították. Nyerges Zsolt az érintett cégek egy részében tulajdonostárs, mások irányításában pedig vezető tisztségviselőként vett részt.
A lépés nem váratlan, ugyanis miután 2015 februárjában a nyilvánosság előtt is kirobbant az Orbán-Simicska háború, a miniszterelnök egykori kedvenc oligarchájának üzlettársa vállalta, hogy közvetít az egymásnak feszülő felek között. A pacifikálási folyamat sikeresnek is tűnt, legalábbis 2016 őszén már arról beszéltek a holdudvar meghatározó szereplői, hogy békét köt Orbán és Simicska - utóbbi pedig elfogadja, hogy egy lesz csupán a meghatározó féltucatnyi oligarcha közül. Aztán tél elején Simicska kifarolt a közvetítési folyamatból, mondván: nincs alku. Ekkor Nyerges világossá tette, Orbánhoz hűséges és kiáll üzlettársa mellöl.
Kormányzati forrásaink szerint azonban 2017 telén viszont Simicska volt az, aki tapogatózni kezdett Nyergesnél, hogyan lehetne konszolidálni viszonyát, pontosabban miképp vonulhatna tisztességgel vissza. És pletykák szerint kedvező választ kapott: ha otthagyja médiaportfólióját, illetve segít minimalizálni az ellenzék (beleértve a Jobbikot) esélyeit, akkor hagyják békében elmenni. Hogy ez mennyire összeesküvéselmélet, illetve mennyire fedi a valóságot, arról csak találgatni lehet. Az biztos, hogy a Magyar Nemzetet és a Heti Választ Simicska már bezárta, elhallgatott a Lánchídrádió - és a Közgép idén hozzájutott mintegy 40 millió állami forinthoz.
Simicska Lajos, Orbán Viktor egykori szobatársa sokáig megkerülhetetlen volt a Fidesz-közeli gazdasági holdudvarban, vagyona a 2010-es kormányváltás után hatalmasra, egyes becslések szerint 70-80 milliárd forintra duzzadt, amivel a 10. leggazdagabb magyarként tartották számon.  Érdekeltségei számos iparágra kiterjedtek: a legfontosabb az építőipari Közgép Zrt., amely 2010 után százmilliárdos nagyságrendben nyert el állami megrendeléseket. Nem véletlen, hogy a szakítás után a kormány – árkartellre hivatkozva – felmondta az M4-es autópálya Szolnok környéki szakaszára kötött szerződést, hogy azon az áron is megvonják a pénzt a Közgéptől, hogy évekkel csúszik a beruházás. Politikai értelemben a médiaportfólió a legfontosabb a Simicska-birodalomban, benne a Mahir és a Publimon plakátcégekkel, a HírTV-vel és a ma már megszűnt Magyar Nemzet napilappal, amelynek a neve érhet sokat a Fidesz számára. A Simicska érdekeltségekbe tartozik emellett három nagy, dunántúli mezőgazdasági cég is, amelyek több ezer hektár állami földet bérelnek.
Varga-Damm Andrea hiába kérte írásban a miniszterelnököt a devizahitelesek és az otthonápolók érdekében.
Addig vár Orbán Viktorra a Parlament miniszterelnöki irodájának ajtaja előtt Varga-Damm Andrea, amíg választ nem kap a hozzá intézett kérdéseire. A Jobbikos képviselő a Népszavának azt mondta, július 14-én írt emailt a miniszterelnöknek, amiben azt kérte: a devizahiteles kilakoltatások és végrehajtások miatt kezdeményezze az Országgyűlés rendkívüli ülésszakának összehívását, illetve hogy a pénzügyminiszter dolgozzon ki javaslatot az otthonápolási díj megemelése érdekében. Mivel semmilyen választ nem kapott, úgy döntött, hogy leül a miniszterelnöki iroda elé és megvárja azt. „Időm van, addig várok, amíg a miniszterelnök nem válaszol valamit. A Fidesz képviselői azt ígérték nekünk, amikor saját törvényjavaslattal álltunk elő, hogy a mai ülésig, amikor a költségvetésről szavazott a parlament, kidolgozzák az ápolási díj emeléséről szóló javaslatot, de kiderült, hogy nem mondtak igazat” – nyilatkozta a Népszavának Varga-Damm Andrea, hozzátéve, amit tesz, az „nem demonstráció, mert ahhoz legalább két ember kell”, hanem „várakozás, ahogy Teréz Anya is tenni szokta”.
Nagy tempót diktált a kormánypárti többség még az utolsó napon is. Nem csak a 2019-es költségvetést fogadták el a nyári szünet előtt, de egy tucat egyéb törvényt is, amelyek a jövőben alapvetően alakíthatják át a közéletet.
Mindent átnyomott a parlamenten a Fidesz-KDNP kétharmada. Összesen 13 törvényt alkottak pénteken, 128 igen, 56 nem szavazattal elfogadták például a jövő évi költségvetést, és a hozzá tartozó adótörvényeket. 131 igen szavazattal, 56 nem ellenében hagyták jóvá a hajléktalanok megbüntetését, 153 igen szavazattal, 34 nem voks ellenében fogadták el a politikusok „zaklatása” elleni törvényt. Simán átment Gulyás Gergely miniszterelnökséget vezető miniszter javaslata is arról, hogy saját hivatala, a kancellária alá tartozzon a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE).  A magánélet védelméről szóló törvényhez kapcsolódik, hogy új gyülekezési törvényt is alkottak a képviselők. Erről korábban Pásztor Emese, az Eötvös Károly Intézet jogásza lapunknak úgy vélekedett, hogy a hatalom kiüresíti a gyülekezési jog tartalmát. Gulyás Gergely nemcsak az NKE bekebelezése miatt nyújtott be előterjesztést. Az ő ötlete volt a kiemelt budapesti fejlesztésekről szóló törvény is. A jövőben kiemelt budapesti fejlesztésnek számítanak azok a költségvetési vagy EU-s forrásból finanszírozott budapesti kormányzati fejlesztések, amelyeket a központi költségvetési szervek vagy állami gazdasági társaságok visznek, és amiket a kormány rendeletében kiemeltté nyilvánított. A törvénytervezet szerint egy, a magyar állam százszázalékos tulajdonában álló nonprofit gazdasági társaság feladata lesz a kiemelt budapesti fejlesztések előkészítése. Két konkrét fejlesztést is megneveztek: a Budapest Diákváros - Déli Városkapu Fejlesztési Programot, valamint a Budai Vár megújítását. A tervek szerint a dél-pesti és észak-csepeli fejlesztési területen épül meg egy atlétikai stadion a hozzá kapcsolódó létesítményekkel, Xtrém néven egy szabadidőpark és egy evezősközpont, valamint a diákváros. Nagy valószínűséggel a kormánynak nem a „diákváros” a fontos, hanem sportkomplexumokat fognak építeni a korábban olimpiai helyszínnek kinézett területen. A törvény emellett a Budai Palotanegyed és környezete megújítására is javaslatot tesz. Ahogyan a Kossuth Lajos tér törvénnyel került az Országgyűlés gondozásába került, úgy ugyanezt indokolt és szükséges – legalábbis az előterjesztés szerint – megtenni a budai Várnak a Dísz tértől a királyi palotáig tartó területével is – szerepelt az indoklásban. Mindez azt jelenti, hogy a fenti területeken végrehajtott beruházások kikerülnek a civil és társadalmi kontroll alól, a hatósági ellenőrzés jelképessé válik. A kivitelezőt pedig gyakorlatilag a kormány jelölheti ki. Egy javaslat akadt csak, amelyet nem fogadott el a T. Ház: inkább 146 igen szavazattal, egyhangúlag elhalasztotta a Magyarország biztonsági érdekeit sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló törvényjavaslat zárószavazását. A javaslat szerint külföldi befektető csak úgy szerezhetne a meghatározott tevékenységeket végző magyarországi székhelyű gazdasági társaságban közvetlenül vagy közvetett módon 25 százalékot, nyilvánosan működő részvénytársaság esetén 10 százalékot meghaladó tulajdonrészt, illetve a polgári törvénykönyv szerinti meghatározó befolyást, ha ezt bejelenti a kijelölt miniszternek, aki ennek tudomásul vételét visszaigazolja.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egy konszolidációs folyamat közelít a végéhez, Orbán egykori főoligarchája szép lassan szolid magánember lesz.<|im_end|>