Kétszer annyi jut egy börtönlakónak, mint egy betegnek
Nehezen gazdálkodják ki a kórházak a 2008-ban megemelt étkezési normatívához rendelt napi ötszöri étkezést, miközben a börtönökben kétszer akkora összeg a kosztpénzt. Valahol a környékbeli gazdák segítenek, valahol folyamatos a beszállítói versenyeztetés, de az ágazat a pluszforrások ellenére bajban van - írja a Világgazdaság.
Az étkezési normatívát 2008-ban 550 forintra emelte az egészségügyi tárca, miután addig 190-1200 forintból hozták ki a étkeztetést a kórházak. A minisztérium célul tûzte ki, hogy az addig az intézményi költségvetés 2-3 százalékára rúgó étkeztetést 6 százalékra emeljék.

Erõs András, a váci Jávorszky Ödön súlyponti kórház fõigazgatója szerint az akkori, de a mostani pénzügyi helyzetben is kijelenthetõ: demagógia a napi ötszöri étkezés, benne a gyümölcsök feltálalása. A kórházi vezetõ azt is hozzátette, hogy a 146 ezer forintos betegenkénti tb-díj négy éve változatlan, miközben a például az energiaárak 2005 óta 40 százalékkal emelkedtek.

A váci kórház külsõ cégre bízza az étkeztetést, ám annak vezetõje hiába áll elõ áremelési igénnyel, arra évrõl évre nem a válasz. Erõs András elmondása szerint rengeteg gyümölcsöt kapnak ingyen ajándékba a környékbeli termelõktõl, de erre nem építkezhetnek.

A siófoki kórház saját hatáskörben mûködteti a konyhát, s mivel nagyfogyasztónak számít, eddig sikerült olcsón kihoznia az étkezési költségeket - mondta el a lapnak Varga Ferenc fõigazgató, aki a Magyar Kórházszövetség elnöke is. A költségeket a viszonylag sûrû versenyeztetéssel is képesek lefaragni, mivel nem kötnek hosszú távú szerzõdéseket.

Tavaly õsszel a kormány megállapodott a kórházakkal, amelynek értelmében még októberben 4,5 milliárd, decemberben 6 milliárd forint többletforráshoz jutottak, s januárban is egy havi pluszpénzt utalt az egészségügyi kormányzat.

Varga Ferenc szerint a januárban utalt pénz csak arra volt elegendõ, hogy a lejárt beszállítói számlákat kiegyenlítsék. A tb-szabályok változása miatt ugyanis 10-15 százalékkal csökkent a kórházak bevétele, ami miatt több tervezhetõ mûtétet el kellett halasztani. A sürgõsségi ellátásban azonban nem lehet a költséghatékonysággal játszani, hiszen a súlyponti kórházakban 24 órás ügyeletet kell tartaniuk. A lap szerint ha nem emelik az alapdíjat, akkor április-májusra megismétlõdik a múlt õszi helyzet, amikor a csõd szélére kerültek a kórházak.

A Veszprém megyei Csolnoky Ferenc kórházban havonta 15 millió forint jut étkezésre, miközben 40 milliót költenek gyógyszerekre. Rácz Jenõ fõigazgató, aki korábban egészségügyi miniszter is volt, szerint ez kevés: a börtönök étkezési normatívája kétszerese a kórházinak. A bérköltség ugyan mérséklõdött a 13. havi illetmény eltörlésével és a bérbefagyasztással, de ez nem tudta ellensúlyozni a többi kiadás emelkedését - írja a Világgazdaság.
kórházfinanszírozás egészségügy kórház
<|im_start|>user
Az étkezési normatívát 2008-ban 550 forintra emelte az egészségügyi tárca, miután addig 190-1200 forintból hozták ki a étkeztetést a kórházak. A minisztérium célul tûzte ki, hogy az addig az intézményi költségvetés 2-3 százalékára rúgó étkeztetést 6 százalékra emeljék.

Erõs András, a váci Jávorszky Ödön súlyponti kórház fõigazgatója szerint az akkori, de a mostani pénzügyi helyzetben is kijelenthetõ: demagógia a napi ötszöri étkezés, benne a gyümölcsök feltálalása. A kórházi vezetõ azt is hozzátette, hogy a 146 ezer forintos betegenkénti tb-díj négy éve változatlan, miközben a például az energiaárak 2005 óta 40 százalékkal emelkedtek.

A váci kórház külsõ cégre bízza az étkeztetést, ám annak vezetõje hiába áll elõ áremelési igénnyel, arra évrõl évre nem a válasz. Erõs András elmondása szerint rengeteg gyümölcsöt kapnak ingyen ajándékba a környékbeli termelõktõl, de erre nem építkezhetnek.

A siófoki kórház saját hatáskörben mûködteti a konyhát, s mivel nagyfogyasztónak számít, eddig sikerült olcsón kihoznia az étkezési költségeket - mondta el a lapnak Varga Ferenc fõigazgató, aki a Magyar Kórházszövetség elnöke is. A költségeket a viszonylag sûrû versenyeztetéssel is képesek lefaragni, mivel nem kötnek hosszú távú szerzõdéseket.

Tavaly õsszel a kormány megállapodott a kórházakkal, amelynek értelmében még októberben 4,5 milliárd, decemberben 6 milliárd forint többletforráshoz jutottak, s januárban is egy havi pluszpénzt utalt az egészségügyi kormányzat.

Varga Ferenc szerint a januárban utalt pénz csak arra volt elegendõ, hogy a lejárt beszállítói számlákat kiegyenlítsék. A tb-szabályok változása miatt ugyanis 10-15 százalékkal csökkent a kórházak bevétele, ami miatt több tervezhetõ mûtétet el kellett halasztani. A sürgõsségi ellátásban azonban nem lehet a költséghatékonysággal játszani, hiszen a súlyponti kórházakban 24 órás ügyeletet kell tartaniuk. A lap szerint ha nem emelik az alapdíjat, akkor április-májusra megismétlõdik a múlt õszi helyzet, amikor a csõd szélére kerültek a kórházak.

A Veszprém megyei Csolnoky Ferenc kórházban havonta 15 millió forint jut étkezésre, miközben 40 milliót költenek gyógyszerekre. Rácz Jenõ fõigazgató, aki korábban egészségügyi miniszter is volt, szerint ez kevés: a börtönök étkezési normatívája kétszerese a kórházinak. A bérköltség ugyan mérséklõdött a 13. havi illetmény eltörlésével és a bérbefagyasztással, de ez nem tudta ellensúlyozni a többi kiadás emelkedését - írja a Világgazdaság.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nehezen gazdálkodják ki a kórházak a 2008-ban megemelt étkezési normatívához rendelt napi ötszöri étkezést, miközben a börtönökben kétszer akkora összeg a kosztpénzt. Valahol a környékbeli gazdák segítenek, valahol folyamatos a beszállítói versenyeztetés, de az ágazat a pluszforrások ellenére bajban van - írja a Világgazdaság.<|im_end|>