Újraélesztik Hadriánusz falát
Az angol-skót határon 7 millió fontot költenek az egykori Britannia határának felélesztésére. A tervek szerint a Hadriánusz fal környezetében újra egy olyan határrégió jöhet létre, mely fenntartható kapcsolódást jelent kelet és nyugat, város és vidék, helyi közösségek és turisták érdekei között.
Anglia legfontosabb római építménye a római birodalom nyugati határait jelölte ki, így a hozzá kapcsolódó erõdítményekkel együtt már 1987 óta a világörökség részét képezi. Az angol mezõgazdaságot sújtó tavalyi száj és körömfájás jelentõsen visszavetette a terület turisztikai fejlõdését, melyet azóta számos kormányzati program segítségével igyekeznek helyreállítani.

Egy napokban közzétett program során egy hatéves rekonstrukció keretében 7 millió fontot költenek majd az egykori erõdítmények, kastélyok felújítására. A projekt felelõse az English Heritage, Anglia számos mûemlékét kezelõ szervezet, melyhez szolid tagsági díj (évente 30 font) befizetésével bárki csatlakozhat, s ennek fejében ingyen látogathatja az alapítvány által gondozott mûemlékeket.

A Kr. u. 122-ben épült Hadriánusz fal a katonai övezet megszervezésének egy korai példája. Az Anglia és Skócia határán található falat Hadriánusz császár kezdte építtetni, valószínûleg Kr. u. 122-es britanniai látogatása után. Az építkezésben katonák, légionáriusok vettek részt, akik hat év alatt készültek el a 117 km hosszúságú védmûvel, mely keleten a Newcastle melletti Wallsend-on-Tyne-tól a Solway torkolatáig (Bowness-on-Solway) tart nyugaton.

Hadriánusz római életrajzírója szerint a falra azért volt szükség, mert "a rómaiakat el kell választani a barbároktól" (ezek nem a skótok, õk csak késõbb jöttek). Az 5 méter magas fal kezdetben tõzegbõl késõbb kõbõl készült.

A Hadrian's Wall Tourism Partnership szerint a végeredmény egy rendkívül szofisztikált építészeti alkotás lett. Minden római mérföld helyét egy mérföldkastély jelezte, melyben legalább nyolc fegyveres tartózkodott. A kastélyok között két torony állt õrszemekkel, mely egyenlõ távolságokra osztotta a mérföldeket.

A fal mentén található erõdök már az építés közben biztosítani tudták az utánpótlást és az ellátmányt. Az erõdök egyúttal a falon történõ átjárás lehetõségét is biztosították, emiatt ezek körül alakultak ki a civilek települései is. A fal mentén mindkét oldalon árok húzódott végig, melynek római neve Vallum volt.

Hol a határ?

A határ megvonás és a tér elválasztása az emberiség legrégibb problémái közül való, nem véletlen, hogy a határok problémája és fogalma szinte minden természet- és társadalomtudományban megtalálható a diplomáciától az emberföldrajzig, a nemzetközi jogtól a közgazdaságtanig, a matematikától a pszichológiáig.

A határ fogalmának történeti-etimológiája lényegében minden európai nyelvben arról tanúskodik, hogy az egyaránt vonatkozik egy jelenség kiterjedésének szélére (határvonal, szegély, perem, mezsgye, gyepû) valamint az azon túli és azt körülvevõ területre (határsáv, zóna, övezet, vidék).

A magyar "határ" szó eredetérõl annyi ismeretes, hogy a hat igébõl alakulhatott ki -ár deverbális névszóképzõvel, így a hat ige "elõremegy, elõrehatol" jelentésének megfelelõen arra a pontra, vonalra vonatkozik, ameddig elõre lehet hatolni. Ezt a jelentésbeli kettõsséget az angolban funkcionálisan is elkülönülõ szópár õrzi: a cselekvés határára vonatkozó boundary illetve egy terület szélére utaló frontier.

Ugyanezen a fogalmi megkülönböztetésen alapul a modern politikai földrajztudományban a határ kialakulásának - egyébként minden történelmi tapasztalatot nélkülözõ, pusztán fogalmilag levezetett - történeti modellje, mely a frontier-tõl a boundary-ig, a változó szélességû határzónával rendelkezõ territóriumoktól a konkrétan megjelölt határvonalú államterületig tart.

A boundary tehát inkább egy lineáris politikai korlátot jelöl, ameddig a szuverenitás kiterjed, a frontier egy sávosan mozgó, tágabb társadalmi jelentést hordoz magában.

Múlt-kor
fal határ Britannia (provincia) Anglia
<|im_start|>user
Anglia legfontosabb római építménye a római birodalom nyugati határait jelölte ki, így a hozzá kapcsolódó erõdítményekkel együtt már 1987 óta a világörökség részét képezi. Az angol mezõgazdaságot sújtó tavalyi száj és körömfájás jelentõsen visszavetette a terület turisztikai fejlõdését, melyet azóta számos kormányzati program segítségével igyekeznek helyreállítani.

Egy napokban közzétett program során egy hatéves rekonstrukció keretében 7 millió fontot költenek majd az egykori erõdítmények, kastélyok felújítására. A projekt felelõse az English Heritage, Anglia számos mûemlékét kezelõ szervezet, melyhez szolid tagsági díj (évente 30 font) befizetésével bárki csatlakozhat, s ennek fejében ingyen látogathatja az alapítvány által gondozott mûemlékeket.

A Kr. u. 122-ben épült Hadriánusz fal a katonai övezet megszervezésének egy korai példája. Az Anglia és Skócia határán található falat Hadriánusz császár kezdte építtetni, valószínûleg Kr. u. 122-es britanniai látogatása után. Az építkezésben katonák, légionáriusok vettek részt, akik hat év alatt készültek el a 117 km hosszúságú védmûvel, mely keleten a Newcastle melletti Wallsend-on-Tyne-tól a Solway torkolatáig (Bowness-on-Solway) tart nyugaton.

Hadriánusz római életrajzírója szerint a falra azért volt szükség, mert "a rómaiakat el kell választani a barbároktól" (ezek nem a skótok, õk csak késõbb jöttek). Az 5 méter magas fal kezdetben tõzegbõl késõbb kõbõl készült.

A Hadrian's Wall Tourism Partnership szerint a végeredmény egy rendkívül szofisztikált építészeti alkotás lett. Minden római mérföld helyét egy mérföldkastély jelezte, melyben legalább nyolc fegyveres tartózkodott. A kastélyok között két torony állt õrszemekkel, mely egyenlõ távolságokra osztotta a mérföldeket.

A fal mentén található erõdök már az építés közben biztosítani tudták az utánpótlást és az ellátmányt. Az erõdök egyúttal a falon történõ átjárás lehetõségét is biztosították, emiatt ezek körül alakultak ki a civilek települései is. A fal mentén mindkét oldalon árok húzódott végig, melynek római neve Vallum volt.

Hol a határ?

A határ megvonás és a tér elválasztása az emberiség legrégibb problémái közül való, nem véletlen, hogy a határok problémája és fogalma szinte minden természet- és társadalomtudományban megtalálható a diplomáciától az emberföldrajzig, a nemzetközi jogtól a közgazdaságtanig, a matematikától a pszichológiáig.

A határ fogalmának történeti-etimológiája lényegében minden európai nyelvben arról tanúskodik, hogy az egyaránt vonatkozik egy jelenség kiterjedésének szélére (határvonal, szegély, perem, mezsgye, gyepû) valamint az azon túli és azt körülvevõ területre (határsáv, zóna, övezet, vidék).

A magyar "határ" szó eredetérõl annyi ismeretes, hogy a hat igébõl alakulhatott ki -ár deverbális névszóképzõvel, így a hat ige "elõremegy, elõrehatol" jelentésének megfelelõen arra a pontra, vonalra vonatkozik, ameddig elõre lehet hatolni. Ezt a jelentésbeli kettõsséget az angolban funkcionálisan is elkülönülõ szópár õrzi: a cselekvés határára vonatkozó boundary illetve egy terület szélére utaló frontier.

Ugyanezen a fogalmi megkülönböztetésen alapul a modern politikai földrajztudományban a határ kialakulásának - egyébként minden történelmi tapasztalatot nélkülözõ, pusztán fogalmilag levezetett - történeti modellje, mely a frontier-tõl a boundary-ig, a változó szélességû határzónával rendelkezõ territóriumoktól a konkrétan megjelölt határvonalú államterületig tart.

A boundary tehát inkább egy lineáris politikai korlátot jelöl, ameddig a szuverenitás kiterjed, a frontier egy sávosan mozgó, tágabb társadalmi jelentést hordoz magában.

Múlt-kor

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az angol-skót határon 7 millió fontot költenek az egykori Britannia határának felélesztésére. A tervek szerint a Hadriánusz fal környezetében újra egy olyan határrégió jöhet létre, mely fenntartható kapcsolódást jelent kelet és nyugat, város és vidék, helyi közösségek és turisták érdekei között.<|im_end|>