Szocsi békekonferencia: Egyedül a szíriaiak dönthetnek saját jövõjükrõl
Szíria területi épségének tiszteletben tartását és a demokratikus utat támogatták a Szocsiban megrendezett békekonferencia résztvevõi keddi zárónyilatkozatukban.
A dokumentum, amelybe a Reuters brit hírügynökség betekintést nyert, úgy fogalmaz, hogy egyedül a szíriai nép dönthet jövõbeli politikai rendszerérõl.

A zárónyilatkozat szerint a résztvevõknek sikerült megállapodniuk olyan "alapvetõ elvekben", amelyek elengedhetetlenek a 2011-ben polgárháborúba sodródott Szíria megmentéséhez. Ezzel összefüggésben a dokumentum megjegyzi: a "demokratikus utat" támogatják azzal, hogy a szíriaiaknak választásokon kell dönteniük saját jövõjükrõl.

Az irat említést tesz a szíriai hadsereg megõrzésérõl is. Kiemeli, hogy a hadsereg szerepe Szíria határainak védelme, a külföldi fenyegetések elhárítása és a terrorizmus elleni harc. A biztonsági szolgálatokkal kapcsolatban szintén azon az állásponton van, hogy fenn kell õket tartani azzal, hogy csak a törvény adta kereteken belül mûködhetnek.

A dokumentum hangsúlyozza, hogy felekezeti vagy etnikai hovatartozástól függetlenül minden szíriai egyenlõ jogokkal bír.

A zárónyilatkozat nem tett említést az Oroszország szövetségesének számító Bassár el-Aszad szíriai elnök sorsáról.

Az Oroszország által rendezett szíriai nemzeti párbeszéd kongresszusa a fekete-tenger partján fekvõ üdülõvárosban abban a reményben ült össze, hogy párbeszéd indulhat az ország új alaptörvényének megalkotásáról.

A Szíriai-kongresszus résztvevõi szerint sikerült felállítani egy 150 fõs alkotmányozó bizottságot, amelynek feladata, hogy javaslatokat vitasson meg az ország jelenlegi alaptörvényének módosításához.

Szergej Lavrov orosz külügyminiszter megerõsítette: megállapodás született a testület létrehozásáról. Az alkotmányozó bizottság tagjai egy részét a kongresszus résztvevõinek soraiból fogják megválasztani, de olyan ellenzéki csoportok képviselõi is részt vesznek majd munkájában, amelyek – különbözõ okok miatt – nem tudtak megjelenni Szocsiban.

Az orosz tárcavezetõ arról biztosította a nyugati államokat, hogy felesleges kételkedniük vagy bizonytalankodniuk a kongresszus létjogosultságával kapcsolatban, a Szíria-konferencia csak erõsíti a genfi béketárgyalások és a világszervezet szerepét. Hozzátette: a szóban forgó bizottság munkáját Genfben végzi majd. Egyben felkérte a Szocsiban jelen lévõ Staffan de Misturát, az ENSZ szíriai különmegbízottját, hogy mûködjön együtt a testülettel. Lavrov hangsúlyozta, hogy Moszkva, Teherán és Ankara is támogatni fogja õt ebben.

Lavrov szerint nem kell tragédiának tekinteni azt, hogy "két vagy három" ellenzéki csoportosulás nem jelent meg Szocsiban. "Természetesen senki sem várta, hogy sikerül kivétel nélkül itt összehívni a szíriaiak különbözõ csoportjainak képviselõit - a kormányhûeket, a semlegeseket és az ellenzékieket" – mondta a miniszter.

A szíriai ellenzék nagy része és a kurdok is bojkottálják a szocsi konferenciát, bár a szervezõk adatai szerint az eseményre 1511 küldött érkezett állítólag a szíriai társadalom különbözõ csoportjainak a képviseletében.

A szíriai konfliktus rendezésérõl két tárgyalási folyamat is zajlik párhuzamosan: az egyik Genfben az ENSZ égisze alatt, a másik pedig Oroszország, Törökország és Irán vezetésével. Ez utóbbit nyugati megfigyelõk bizalmatlanul szemlélik.
Szergej Lavrov békekonferencia Oroszország Szíria Szocsi
<|im_start|>user
A dokumentum, amelybe a Reuters brit hírügynökség betekintést nyert, úgy fogalmaz, hogy egyedül a szíriai nép dönthet jövõbeli politikai rendszerérõl.

A zárónyilatkozat szerint a résztvevõknek sikerült megállapodniuk olyan "alapvetõ elvekben", amelyek elengedhetetlenek a 2011-ben polgárháborúba sodródott Szíria megmentéséhez. Ezzel összefüggésben a dokumentum megjegyzi: a "demokratikus utat" támogatják azzal, hogy a szíriaiaknak választásokon kell dönteniük saját jövõjükrõl.

Az irat említést tesz a szíriai hadsereg megõrzésérõl is. Kiemeli, hogy a hadsereg szerepe Szíria határainak védelme, a külföldi fenyegetések elhárítása és a terrorizmus elleni harc. A biztonsági szolgálatokkal kapcsolatban szintén azon az állásponton van, hogy fenn kell õket tartani azzal, hogy csak a törvény adta kereteken belül mûködhetnek.

A dokumentum hangsúlyozza, hogy felekezeti vagy etnikai hovatartozástól függetlenül minden szíriai egyenlõ jogokkal bír.

A zárónyilatkozat nem tett említést az Oroszország szövetségesének számító Bassár el-Aszad szíriai elnök sorsáról.

Az Oroszország által rendezett szíriai nemzeti párbeszéd kongresszusa a fekete-tenger partján fekvõ üdülõvárosban abban a reményben ült össze, hogy párbeszéd indulhat az ország új alaptörvényének megalkotásáról.

A Szíriai-kongresszus résztvevõi szerint sikerült felállítani egy 150 fõs alkotmányozó bizottságot, amelynek feladata, hogy javaslatokat vitasson meg az ország jelenlegi alaptörvényének módosításához.

Szergej Lavrov orosz külügyminiszter megerõsítette: megállapodás született a testület létrehozásáról. Az alkotmányozó bizottság tagjai egy részét a kongresszus résztvevõinek soraiból fogják megválasztani, de olyan ellenzéki csoportok képviselõi is részt vesznek majd munkájában, amelyek – különbözõ okok miatt – nem tudtak megjelenni Szocsiban.

Az orosz tárcavezetõ arról biztosította a nyugati államokat, hogy felesleges kételkedniük vagy bizonytalankodniuk a kongresszus létjogosultságával kapcsolatban, a Szíria-konferencia csak erõsíti a genfi béketárgyalások és a világszervezet szerepét. Hozzátette: a szóban forgó bizottság munkáját Genfben végzi majd. Egyben felkérte a Szocsiban jelen lévõ Staffan de Misturát, az ENSZ szíriai különmegbízottját, hogy mûködjön együtt a testülettel. Lavrov hangsúlyozta, hogy Moszkva, Teherán és Ankara is támogatni fogja õt ebben.

Lavrov szerint nem kell tragédiának tekinteni azt, hogy "két vagy három" ellenzéki csoportosulás nem jelent meg Szocsiban. "Természetesen senki sem várta, hogy sikerül kivétel nélkül itt összehívni a szíriaiak különbözõ csoportjainak képviselõit - a kormányhûeket, a semlegeseket és az ellenzékieket" – mondta a miniszter.

A szíriai ellenzék nagy része és a kurdok is bojkottálják a szocsi konferenciát, bár a szervezõk adatai szerint az eseményre 1511 küldött érkezett állítólag a szíriai társadalom különbözõ csoportjainak a képviseletében.

A szíriai konfliktus rendezésérõl két tárgyalási folyamat is zajlik párhuzamosan: az egyik Genfben az ENSZ égisze alatt, a másik pedig Oroszország, Törökország és Irán vezetésével. Ez utóbbit nyugati megfigyelõk bizalmatlanul szemlélik.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Szíria területi épségének tiszteletben tartását és a demokratikus utat támogatták a Szocsiban megrendezett békekonferencia résztvevõi keddi zárónyilatkozatukban.<|im_end|>