Nagy húsbizniszt kötöttek Szijjártóék Kínával
Sertés, liba, kacsa és nyúlhús exportjára kaptak engedélyt az ázsiai gazdasági óriástól.
Tizenkilenc üzleti megállapodás született az Orbán Viktor miniszterelnök kínai látogatása kapcsán rendezett gazdasági fórumon – mondta Szijjártó Péter, a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkára hétfőn, az M1 műsorában.

Különösen kedvező lehet a magyar élelmiszeripar számára az, hogy Kína kiadja az exportengedélyeket a sertés-, a liba-, a kacsa- és a nyúlhús exportjára – közölte az államtitkár, aki szerint a minőségi magyar élelmiszeripari termékek azért is keresettek lehetnek Kínában, mert garantált a GMO-mentességük.

Az elmúlt évben 1,8 milliárd dollár értékű árut és szolgáltatást exportált a magyar gazdaság Kínába, ami lényegesen meghaladta a 2012-es szintet. A megállapodások nyomán tovább bővülhet a magyar export. Ezt elősegítheti az is, miszerint Kína regionális turisztikai központot létesít Magyarországon.

Mi lett a korábbi projektekből?

Kína már korábban is számtalan megállapodást kötött Orbánékkal, ezek megvalósulása vegyesen sikerült.

– Kína magyar államkötvényeket vesz (2011-es magállapodás) – Fellegi Tamás szerint ez megtörtént (2011-ben beszélt erről), de sem összegről, sem egyéb jellmezőről nem beszélt.

– Kína egymilliárd eurót fektet be a vegyipari fejlesztésekbe (2011) – szolnoki citromsavgyár – a projekt húzódik

– Kína Magyarországon hozza létre EU-s logisztikai platformját (2011) – Budapest-Belgrád vasútvonal rekonstrukciójában lesz kínai pénz –

1 milliárd dolláros kínai fejlesztési hitelkeret (2011) – a Budapestet elkerülő vasúti körgyűrűt kéne belőle építeni, de még csak az egyeztetés fázis zajlik (eredetileg 2014-es kezdés és 2017-es átadás volt a tervekben, ez csúszni fog)

– Huawei logisztikai központ – elkészült
Gazdaság
<|im_start|>user
Tizenkilenc üzleti megállapodás született az Orbán Viktor miniszterelnök kínai látogatása kapcsán rendezett gazdasági fórumon – mondta Szijjártó Péter, a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkára hétfőn, az M1 műsorában.

Különösen kedvező lehet a magyar élelmiszeripar számára az, hogy Kína kiadja az exportengedélyeket a sertés-, a liba-, a kacsa- és a nyúlhús exportjára – közölte az államtitkár, aki szerint a minőségi magyar élelmiszeripari termékek azért is keresettek lehetnek Kínában, mert garantált a GMO-mentességük.

Az elmúlt évben 1,8 milliárd dollár értékű árut és szolgáltatást exportált a magyar gazdaság Kínába, ami lényegesen meghaladta a 2012-es szintet. A megállapodások nyomán tovább bővülhet a magyar export. Ezt elősegítheti az is, miszerint Kína regionális turisztikai központot létesít Magyarországon.

Mi lett a korábbi projektekből?

Kína már korábban is számtalan megállapodást kötött Orbánékkal, ezek megvalósulása vegyesen sikerült.

– Kína magyar államkötvényeket vesz (2011-es magállapodás) – Fellegi Tamás szerint ez megtörtént (2011-ben beszélt erről), de sem összegről, sem egyéb jellmezőről nem beszélt.

– Kína egymilliárd eurót fektet be a vegyipari fejlesztésekbe (2011) – szolnoki citromsavgyár – a projekt húzódik

– Kína Magyarországon hozza létre EU-s logisztikai platformját (2011) – Budapest-Belgrád vasútvonal rekonstrukciójában lesz kínai pénz –

1 milliárd dolláros kínai fejlesztési hitelkeret (2011) – a Budapestet elkerülő vasúti körgyűrűt kéne belőle építeni, de még csak az egyeztetés fázis zajlik (eredetileg 2014-es kezdés és 2017-es átadás volt a tervekben, ez csúszni fog)

– Huawei logisztikai központ – elkészült

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Sertés, liba, kacsa és nyúlhús exportjára kaptak engedélyt az ázsiai gazdasági óriástól.<|im_end|>