Nem tesz jót a szemnek az űr
Agy- és szemproblémák mutathatók ki azoknál az űrhajósoknál, akik legalább egy hónapot töltöttek az űrben.
A Radiology című szakfolyóiratban közzétett tanulmányhoz 27 olyan űrhajós MRI-felvételeit elemezték, akik átlagosan 108 napot töltöttek el az űrben.

Azoknál az űrhajósoknál, akik összesen legalább egy hónapot eltöltöttek az űrben, a kutatók különböző szövődményeket találtak. A tünetek között van a látóideg körüli többlet agy-gerincvelői folyadék megjelenése. Ezt a szövődményt a tanulmányozott űrhajósok 33 százalékánál tapasztalták. A szemgolyó hátuljának ellaposodását az asztronauták 22 százalékánál figyelték meg, tizenöt százalékuknál domborodott ki a látóideg és 11 százalékuknál mutatkozott elváltozás a látóidegek között elhelyezkedő agyalapi mirigyben, valamint annak aggyal való összeköttetésében.

Larry Kramer kutatásvezető, a Texasi Egyetem munkatársa szerint a mikrogravitáció által kiváltott, koponyán belüli nyomásnövekedés elméleti kockázati tényezőt jelent, egyúttal a hosszú távú űrutazások lehetséges határát.

Az eredmények azért fontosak, mert bár az űrhajós missziók tipikusan néhány hétig tartanak, a Nemzetközi Űrállomáson akár hat hónapot is eltöltenek a legénység tagjai, de egy esetleges Mars-misszió – amennyiben a közeljövőben valósulna meg – másfél évig tartana.
Tudomány
<|im_start|>user
A Radiology című szakfolyóiratban közzétett tanulmányhoz 27 olyan űrhajós MRI-felvételeit elemezték, akik átlagosan 108 napot töltöttek el az űrben.

Azoknál az űrhajósoknál, akik összesen legalább egy hónapot eltöltöttek az űrben, a kutatók különböző szövődményeket találtak. A tünetek között van a látóideg körüli többlet agy-gerincvelői folyadék megjelenése. Ezt a szövődményt a tanulmányozott űrhajósok 33 százalékánál tapasztalták. A szemgolyó hátuljának ellaposodását az asztronauták 22 százalékánál figyelték meg, tizenöt százalékuknál domborodott ki a látóideg és 11 százalékuknál mutatkozott elváltozás a látóidegek között elhelyezkedő agyalapi mirigyben, valamint annak aggyal való összeköttetésében.

Larry Kramer kutatásvezető, a Texasi Egyetem munkatársa szerint a mikrogravitáció által kiváltott, koponyán belüli nyomásnövekedés elméleti kockázati tényezőt jelent, egyúttal a hosszú távú űrutazások lehetséges határát.

Az eredmények azért fontosak, mert bár az űrhajós missziók tipikusan néhány hétig tartanak, a Nemzetközi Űrállomáson akár hat hónapot is eltöltenek a legénység tagjai, de egy esetleges Mars-misszió – amennyiben a közeljövőben valósulna meg – másfél évig tartana.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Agy- és szemproblémák mutathatók ki azoknál az űrhajósoknál, akik legalább egy hónapot töltöttek az űrben.<|im_end|>