Túl nagy az “összefonódás” a magyar közbeszerzéseknél
Az uniós források felhasználásánál szinte az egyetlen szempont, hogy el kell költeni az összes pénzt, így pedig viszonylag kevés szó esik a hatékonyságról, ráadásul gyakoriak a komoly túlárazások is – hangzott el a Transparency International Magyarország „Az EU támogatásból megvalósuló beruházások civil kontrollja” elnevezésű üzleti reggelijén.
A kormány kommunikációja szerint minden szép és jó a közbeszerzéseknél, ez szerepel a mostani törvényről a nemrég elfogadott Nemzeti Korrupcióellenes Programban is – hangsúlyozta Ligeti Miklós, a Transparency International Magyarország jogi igazgatója a napi.hu tudósításában.

A valóságban a helyzet nem ilyen rózsás, hiszen az uniós átlagnál többször fordul elő, hogy a beszerzéseket hirdetmény nélkül hirdetik meg, de jellemző az is, hogy kevés a jelentkező ezen közbeszerzésekre: amíg itthon 3,5 az átlagos jelentkezők száma, az EU-ban 5,4. Ennek is köszönhető, hogy gyakoriak a túlárazások.

Az új törvényjavaslatot most tárgyalják, így úgy tűnik, hogy új alapokra helyezik a közbeszerzés szabályait. Van számtalan támogatandó cél, ugyanakkor a bürokratikus terhek csökkentése nem biztos, hogy az átláthatóságot fogja növelni – emelte ki. Jó irány, hogy az ajánlattevők szűkebb körben hivatkozhatnak üzleti titokra, ahogy az is, hogy bővül a közbeszerzési adatbázisban közzéteendő közérdekű adatok köre. Gondot okozhat, hogy az építési beruházásoknál 500 millió forintig nyílt verseny és hirdetmény közzététele nélkül lehet közbeszerzést kiírni.

A nemzetbiztonsági beszerzések is megérettek a felülvizsgálatra Ligeti szerint, hiszen jellemzőek a zárt, verseny nélküli közbeszerzések, sokszor indokolatlanul használja ezt a kormány és az önkormányzatok. Gondot okoz a jogorvoslati díjak megemelése is a jogi igazgató szerint, hiszen így megnehezítette az állam ennek a segítségnek az igénybevételét.

Az OECD korábban elmondta: a magyar közbeszerzések területén növelni kell az átláthatóságot, míg az EU több jelentése is arra hívta fel a figyelmet, hogy túl sok az egyszereplős verseny – az esetek felében ugyanis ez van. Még rosszabb a helyzet a tárgyalásos eljárások esetén, hiszen ekkor már az esetek 61 százalékában nincs verseny. Az unió országjelentése szerint problémás az is, hogy “szoros szerződéses kapcsolat” van az “üzleti és politikai elit között”.
Pénzügy
<|im_start|>user
A kormány kommunikációja szerint minden szép és jó a közbeszerzéseknél, ez szerepel a mostani törvényről a nemrég elfogadott Nemzeti Korrupcióellenes Programban is – hangsúlyozta Ligeti Miklós, a Transparency International Magyarország jogi igazgatója a napi.hu tudósításában.

A valóságban a helyzet nem ilyen rózsás, hiszen az uniós átlagnál többször fordul elő, hogy a beszerzéseket hirdetmény nélkül hirdetik meg, de jellemző az is, hogy kevés a jelentkező ezen közbeszerzésekre: amíg itthon 3,5 az átlagos jelentkezők száma, az EU-ban 5,4. Ennek is köszönhető, hogy gyakoriak a túlárazások.

Az új törvényjavaslatot most tárgyalják, így úgy tűnik, hogy új alapokra helyezik a közbeszerzés szabályait. Van számtalan támogatandó cél, ugyanakkor a bürokratikus terhek csökkentése nem biztos, hogy az átláthatóságot fogja növelni – emelte ki. Jó irány, hogy az ajánlattevők szűkebb körben hivatkozhatnak üzleti titokra, ahogy az is, hogy bővül a közbeszerzési adatbázisban közzéteendő közérdekű adatok köre. Gondot okozhat, hogy az építési beruházásoknál 500 millió forintig nyílt verseny és hirdetmény közzététele nélkül lehet közbeszerzést kiírni.

A nemzetbiztonsági beszerzések is megérettek a felülvizsgálatra Ligeti szerint, hiszen jellemzőek a zárt, verseny nélküli közbeszerzések, sokszor indokolatlanul használja ezt a kormány és az önkormányzatok. Gondot okoz a jogorvoslati díjak megemelése is a jogi igazgató szerint, hiszen így megnehezítette az állam ennek a segítségnek az igénybevételét.

Az OECD korábban elmondta: a magyar közbeszerzések területén növelni kell az átláthatóságot, míg az EU több jelentése is arra hívta fel a figyelmet, hogy túl sok az egyszereplős verseny – az esetek felében ugyanis ez van. Még rosszabb a helyzet a tárgyalásos eljárások esetén, hiszen ekkor már az esetek 61 százalékában nincs verseny. Az unió országjelentése szerint problémás az is, hogy “szoros szerződéses kapcsolat” van az “üzleti és politikai elit között”.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az uniós források felhasználásánál szinte az egyetlen szempont, hogy el kell költeni az összes pénzt, így pedig viszonylag kevés szó esik a hatékonyságról, ráadásul gyakoriak a komoly túlárazások is – hangzott el a Transparency International Magyarország „Az EU támogatásból megvalósuló beruházások civil kontrollja” elnevezésű üzleti reggelijén.<|im_end|>