Bizonyos organizmusok életben maradhatnak a Marson
Bizonyos egyszerű organizmusok, amelyek a Föld legszélsőségesebb körülményeivel is képesek dacolni, elméletben a Marson is életben maradhatnak a Nemzetközi Űrállomáson (ISS) végzett vizsgálatok szerint.
A Német Űrhajózási Központ (DLR) által koordinált Biomex (Biology and Mars Experiment) nevű kutatás során különböző organizmusokból, például baktériumokból, algákból, gombákból és zuzmókból vett mintákat tettek ki intenzív UV-sugárzásnak és szélsőségesen ingadozó hőmérsékleteknek 533 napon át az ISS egyik külső felületén. A minták 2016-ban az egyik Szojuz űrhajó fedélzetén jutottak le a Földre az űrállomásról.

Egyes organizmusok és biomolekulák a sugárzással szembeni hatalmas ellenálló képességről tettek tanúbizonyságot és valódi túlélőként tértek vissza a Földre az űrből" - mondta Jean-Pierre Paul de Vera, a DLR bolygókutató intézetének munkatársa. Kiemelte: bizonyos egysejtű mikroorganizmusok "megfelelő jelöltek lehetnek a Marson is elképzelhető életformák számára".

Ez nyilván még nem jelenti azt, hogy valóban lehet élet a Marson. De az ez utáni keresés minden eddiginél jobban foglalkoztatja az űrmissziók következő generációit" - mondta el a kutató.

A Mars körül keringő űrszondák és a felszínén lévő mobillaborok szerint még ma is léteznek a bolygón az élethez fontos feltételek - a légkör, olyan elemek, mint a szén, hidrogén, oxigén, nitrogén, kén, foszfor és jég formájában víz. Magát az életet, vagy annak anyagcseretermékeit azonban nem észlelték a marskutatók detektorai.

A Biomex eredményei megerősítenek egy elméletet, amelyről a kutatók már évtizedek óta vitáznak és amelynek központi kérdése, hogy miként érkezett az élet 3,8 milliárd éve a Földre. Az elmélet abból indul ki, hogy a korai Marson léteztek bizonyos organizmusok, amelyek egy aszteroida becsapódása nyomán messzire lökődtek a bolygótól. A kőzet ilyen módon bekerült a belső Naprendszerbe, ahol egyes darabjai összeütköztek a Földdel, és a bennük lévő organizmusok továbbfejlődtek.

(MTI/AFP)
élőlény Mars organizmus Tudomány
<|im_start|>user
A Német Űrhajózási Központ (DLR) által koordinált Biomex (Biology and Mars Experiment) nevű kutatás során különböző organizmusokból, például baktériumokból, algákból, gombákból és zuzmókból vett mintákat tettek ki intenzív UV-sugárzásnak és szélsőségesen ingadozó hőmérsékleteknek 533 napon át az ISS egyik külső felületén. A minták 2016-ban az egyik Szojuz űrhajó fedélzetén jutottak le a Földre az űrállomásról.

Egyes organizmusok és biomolekulák a sugárzással szembeni hatalmas ellenálló képességről tettek tanúbizonyságot és valódi túlélőként tértek vissza a Földre az űrből" - mondta Jean-Pierre Paul de Vera, a DLR bolygókutató intézetének munkatársa. Kiemelte: bizonyos egysejtű mikroorganizmusok "megfelelő jelöltek lehetnek a Marson is elképzelhető életformák számára".

Ez nyilván még nem jelenti azt, hogy valóban lehet élet a Marson. De az ez utáni keresés minden eddiginél jobban foglalkoztatja az űrmissziók következő generációit" - mondta el a kutató.

A Mars körül keringő űrszondák és a felszínén lévő mobillaborok szerint még ma is léteznek a bolygón az élethez fontos feltételek - a légkör, olyan elemek, mint a szén, hidrogén, oxigén, nitrogén, kén, foszfor és jég formájában víz. Magát az életet, vagy annak anyagcseretermékeit azonban nem észlelték a marskutatók detektorai.

A Biomex eredményei megerősítenek egy elméletet, amelyről a kutatók már évtizedek óta vitáznak és amelynek központi kérdése, hogy miként érkezett az élet 3,8 milliárd éve a Földre. Az elmélet abból indul ki, hogy a korai Marson léteztek bizonyos organizmusok, amelyek egy aszteroida becsapódása nyomán messzire lökődtek a bolygótól. A kőzet ilyen módon bekerült a belső Naprendszerbe, ahol egyes darabjai összeütköztek a Földdel, és a bennük lévő organizmusok továbbfejlődtek.

(MTI/AFP)

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Bizonyos egyszerű organizmusok, amelyek a Föld legszélsőségesebb körülményeivel is képesek dacolni, elméletben a Marson is életben maradhatnak a Nemzetközi Űrállomáson (ISS) végzett vizsgálatok szerint.<|im_end|>