Vagy te pusztítasz el engem, vagy én téged
A klímaváltozás miatt egyre kisebb területen osztoznak az állattenyésztő és földművelő népek Nigériában, ez pedig fegyveres konfliktusokat szül.
A farmerek földet művelni szeretnének, a pásztorok pedig legeltetni, de nincs elég hely – talán így írható le a legrövidebben annak a konfliktusnak a lényege, amely az utóbbi időben Nigéria egész területén erőszakos villongásokhoz vezetett.

Az egyik oldalon a fulbék állnak, akik becslések szerint a világ legnagyobb félnomád népcsoportja. Legalább 17 országban megtalálhatók, a legnagyobb számban (nagyjából 17 milliónyian) Nigériában. Fő kereseti forrásuk az állattenyésztés, az állataikat egyik helyről a másikra terelve legeltetik. Mivel félnek attól, hogy az állataikat ellophatják, a fulbék gyakran hordanak maguknál fegyvert.

A másik oldalon azok a farmerek vannak, akik állandó lakhellyel és művelhető földekkel rendelkeznek, ilyen például az adara törzs. Mivel számukra ez jelenti a megélhetést, érthető, hogy rossz néven veszik, ha a fulbék állatai odatévednek a földjeikre és lelegelik a terményt.

A fulbék állatainak is szüksége van táplálékra, mert anélkül elpusztulnak, a klímaváltozás miatt azonban egyre nagyobb füves területből lesz sivatag.

A Human Rights Watch (HRW) 2018-as országjelentésében azt írja, hogy bár gyakran emlegetik vallási konfliktusként az muszlim vallású fulbék és a keresztyén adarák összecsapásait, valójában az erőforrások felett megy a halálos áldozatokat is követelő harc.

Tavaly júniusban a hírek szerint farmerek megöltek öt pásztort, mert állítólag az ő farmjaikon keresztül terelték az állataikat. Erre válaszul a fulbék rátámadtak több falura a térségben, 86 embert megöltek és több százat megsebesítettek, köztük nőket és gyerekeket.

2018 decemberében Haruna Dogara a helyi templomban vett részt egy zenés-táncos összejövetelen a Kaduna államban található Kutura faluban. Éjjel fél 2 körül valaki lekapcsolta az áramot biztosító generátort, ezért a résztvevők elindultak hazafelé. A templomból kilépve azonnal tüzet nyitottak rájuk fegyveresek.

Dogara az egyik barátjával megpróbált fedezéket keresni. Lövés érte a karján, a kezén és a lábán, de sikerült elbújnia. A barátja nem volt ilyen szerencsés, őt fejbe lőtték és meghalt. Vele együtt összesen négyen haltak meg aznap este.

A kormány nem csinál semmit, mondta újságíróknak Samuel Augustine, aki angoltanárként dolgozik és azon a decemberi estén megölték a fiát. Kiment a rendőrség, felvette a jegyzőkönyvet, de ezen kívül semmi más nem történt.

A keresztény farmerek azt mondják, hogy a hatóságok a fulbék felé húznak, a pásztorok viszont azt, hogy ők is sérülékenyek és a farmerek bosszújától az ártatlanok is szenvednek.

A HRW szerint a kormányzat nem megfelelő válasza hozzájárult a helyzet elmérgesedéséhez: az emberek bizalmatlanokká váltak és úgy érzik, hogy a hatóságok részrehajlók.

2015-ig, a legutóbbi választásokig, az emberek bizakodók voltak, mondta a Los Angeles Timesnak Titus Dauda, Kaduna állam egyik helyi vezetője. A fulbe származású Muhammadu Buhari azonban se a Boko Haram iszlamista terrorcsoportot nem tudta megállítani, se a pásztorok és a farmerek közötti problémákra nem talált megoldást. Ennek hatására az ország kettészakadt és egyelőre nem látszik a vég.

  Vagy te pusztítasz el engem, vagy én téged,

– foglalta össze tömören a helyzetet Saleh Momale, az egyik olyan szervezet tagja, amelyet a békés megegyezés elősegítésére hoztak létre.

Vannak arra utaló jelek, hogy a fulbék és az adamarik értik és megértik, hogy miért dühös a másik oldal, de a kormányzat közbenjárása nélkül aligha lesz javulás.
Nagyvilág
<|im_start|>user
A farmerek földet művelni szeretnének, a pásztorok pedig legeltetni, de nincs elég hely – talán így írható le a legrövidebben annak a konfliktusnak a lényege, amely az utóbbi időben Nigéria egész területén erőszakos villongásokhoz vezetett.

Az egyik oldalon a fulbék állnak, akik becslések szerint a világ legnagyobb félnomád népcsoportja. Legalább 17 országban megtalálhatók, a legnagyobb számban (nagyjából 17 milliónyian) Nigériában. Fő kereseti forrásuk az állattenyésztés, az állataikat egyik helyről a másikra terelve legeltetik. Mivel félnek attól, hogy az állataikat ellophatják, a fulbék gyakran hordanak maguknál fegyvert.

A másik oldalon azok a farmerek vannak, akik állandó lakhellyel és művelhető földekkel rendelkeznek, ilyen például az adara törzs. Mivel számukra ez jelenti a megélhetést, érthető, hogy rossz néven veszik, ha a fulbék állatai odatévednek a földjeikre és lelegelik a terményt.

A fulbék állatainak is szüksége van táplálékra, mert anélkül elpusztulnak, a klímaváltozás miatt azonban egyre nagyobb füves területből lesz sivatag.

A Human Rights Watch (HRW) 2018-as országjelentésében azt írja, hogy bár gyakran emlegetik vallási konfliktusként az muszlim vallású fulbék és a keresztyén adarák összecsapásait, valójában az erőforrások felett megy a halálos áldozatokat is követelő harc.

Tavaly júniusban a hírek szerint farmerek megöltek öt pásztort, mert állítólag az ő farmjaikon keresztül terelték az állataikat. Erre válaszul a fulbék rátámadtak több falura a térségben, 86 embert megöltek és több százat megsebesítettek, köztük nőket és gyerekeket.

2018 decemberében Haruna Dogara a helyi templomban vett részt egy zenés-táncos összejövetelen a Kaduna államban található Kutura faluban. Éjjel fél 2 körül valaki lekapcsolta az áramot biztosító generátort, ezért a résztvevők elindultak hazafelé. A templomból kilépve azonnal tüzet nyitottak rájuk fegyveresek.

Dogara az egyik barátjával megpróbált fedezéket keresni. Lövés érte a karján, a kezén és a lábán, de sikerült elbújnia. A barátja nem volt ilyen szerencsés, őt fejbe lőtték és meghalt. Vele együtt összesen négyen haltak meg aznap este.

A kormány nem csinál semmit, mondta újságíróknak Samuel Augustine, aki angoltanárként dolgozik és azon a decemberi estén megölték a fiát. Kiment a rendőrség, felvette a jegyzőkönyvet, de ezen kívül semmi más nem történt.

A keresztény farmerek azt mondják, hogy a hatóságok a fulbék felé húznak, a pásztorok viszont azt, hogy ők is sérülékenyek és a farmerek bosszújától az ártatlanok is szenvednek.

A HRW szerint a kormányzat nem megfelelő válasza hozzájárult a helyzet elmérgesedéséhez: az emberek bizalmatlanokká váltak és úgy érzik, hogy a hatóságok részrehajlók.

2015-ig, a legutóbbi választásokig, az emberek bizakodók voltak, mondta a Los Angeles Timesnak Titus Dauda, Kaduna állam egyik helyi vezetője. A fulbe származású Muhammadu Buhari azonban se a Boko Haram iszlamista terrorcsoportot nem tudta megállítani, se a pásztorok és a farmerek közötti problémákra nem talált megoldást. Ennek hatására az ország kettészakadt és egyelőre nem látszik a vég.

  Vagy te pusztítasz el engem, vagy én téged,

– foglalta össze tömören a helyzetet Saleh Momale, az egyik olyan szervezet tagja, amelyet a békés megegyezés elősegítésére hoztak létre.

Vannak arra utaló jelek, hogy a fulbék és az adamarik értik és megértik, hogy miért dühös a másik oldal, de a kormányzat közbenjárása nélkül aligha lesz javulás.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A klímaváltozás miatt egyre kisebb területen osztoznak az állattenyésztő és földművelő népek Nigériában, ez pedig fegyveres konfliktusokat szül.<|im_end|>