Az AB elbuktatta az egyházügyi törvényt
Az alkotmánybíróság a jogszabály az egyházi státusz megadásának szabályozásáról szóló részét találta alaptörvény-ellenesnek: az Országgyűlés politikai döntése helyett átlátható és tisztességes módon kell szabályozni a kérdést, és biztosítani kell az érintetteknek a jogorvoslat lehetőségét. A döntés visszamenőleges hatályú, az érintett egyházak visszakapják korábbi jogállásukat. Az alaptörvény negyedik, a parlament előtt lévő módosítása ugyanakkor visszaállítaná a most megsemmisített szabályokat.
Tisztességtelen volt a szabályozás 

Az AB a 2011-es Egyházügyi törvényről (Ehtv) szóló mai határozatának indoklásában leszögezi, hogy az egyházi jogállás felülvizsgálatára irányuló eljárás során is alkotmányos követelmény a tisztességes eljárás és a jogorvoslati lehetőség biztosítása. Az Ehtv azonban nem ír elő részletes indokolási kötelezettséget, a parlament eljárása nincs határidőkhöz kötve, és nem biztosít jogorvoslatot. Az AB-döntése az egyházként történő elismerést az Országgyűlés helyett a bíróságok hatáskörébe utalja.

Az AB szerint ugyanakkor nem alkotmányos elvárás, hogy minden egyház azonos jogosultságokkal rendelkezzen, minden egyházzal ugyanolyan mértékben működjön együtt az állam. A vallásszabadsághoz való joggal összefüggő gyakorlati különbségek a testület szerint alkotmányos határok között maradnak, ha nem diszkriminatív jogi szabályozáson alapulnak, és amíg az egyházak közötti különbségtétel gyakorlata nem diszkriminatív. Ez azt jelenti, hogy az AB szerint továbbra is adott az alkotmányos lehetőség, hogy az egyházakat a jogalkotó a saját szempontjai szerint normatív alapon, vagyis törvényi feltételeket állítva különböző kategóriákba sorolja.

Harcban az AB-vel

Lázár János szerint az Alkotmánybíróság kezdi elveszíteni a valóság- és jogérzékét. Erről a Miniszterelnökséget vezető államtitkár – elvileg az AB ma déli döntéséről még nem tudva – nyilatkozott a Rádió Q kedd reggeli adásában.Orbán Viktor tegnap a Hír TV-nek nyilatkozva az Alkotmánybíróságot a vöröscsillagos döntés kapcsán tapintatlannak és bántónak nevezte, és leszögezte, hogy felveszik a harcot az AB-vel.

Nem a szándék, csak a módszer rossz 

Az AB arra is kitért, hogy az egyházi státusz parlamenti szavazás útján történő elismerése politikai döntésekhez vezethet. Határozatában a testület nem vitatja az Országgyűlés jogát, hogy az egyházként történő elismeréshez tartalmi feltételeket szabjon: csak az Országgyűlés által 2011-ben választott módszert tekintik alaptövény-ellenesnek.  A testület hangsúlyozza, hogy a nem vallási tevékenységet végző szervezetek (azaz például a "bizniszegyházak") kiszűrésére, a törvénysértések orvoslására az Országgyűlésnek lehetősége van hatékonyabb jogi eszközöket alkotni.

Az egyházügyi törvény hatalmas politikai vitát váltott ki, elsősorban azért, mert a korábbi egyházak közül első körben csupán 14 , majd 2012-ben további 18 vallási közösségnek szavaztak meg egyházi jogállást a kormánypárti képviselők. A kisegyházak döntő többsége, több mint 300 gyülekezet egyesületté minősült vissza, és elveszítették a korábbi kedvezményeiket, a döntés ellen pedig nem volt jogorvoslati lehetőségük

A 300-ból 66 kapja vissza az egyházi státuszt 

Az AB az alaptörvény-ellenes rendelkezéseket hatálybalépésükre visszaható hatállyal semmisítette meg, illetve hatálybalépésüktől kezdődően alkalmazhatatlanságukat mondta ki. Ezért az alaptörvény-ellenes rendelkezések alapján elfogadott, az egyházként történő elismerés elutasításáról szóló 8/2012. (II.29.) országgyűlési határozathoz és az Ehtv. alaptörvény-ellenes rendelkezéseihez joghatás nem fűződhet.

Nemzetközi kritika

Az Egyházügy törvénnyel kapcsolatban az Európa Tanács alkotmányügyi tanácsadó szervezete, a Velencei Bizottság 2012. márciusában kifogásolta, hogy önkényes és túlzó elvárásokhoz köti az egyházi elismerést.

A strasbourgi Európai Emberi jogi Bíróság a hozzá fordult kisegyházak beadványával kapcsolatban már tavaly kérte a kormány álláspontját. A szaktárca február végére ígéri a választ, a bíróság ítélete nyár elejére várható.

Az országgyűlési határozat mellékletében megjelölt (illetve az Alkotmánybírósághoz panaszt egyébként benyújtó) 66 vallási közösség ezért nem veszítette el egyházi jogállását, vallási egyesületté történő átalakulásuk nem kényszeríthető ki. Hogy a státuszát elvesztő, ám annak visszaszerzését nem kérvényező több mint 200 vallási közösség hogyan szerezheti vissza korábbi jogállását, az egyelőre még tisztázatlan.

TASZ: A döntés jó, de hiányos 

Az egyházi cím most megszűntetett szabályozását, azaz parlament általi adományozását közlerményében a több érintett egyház alkotmánybírósági panaszát is kezelő Társaság a Szabadságjogokért önkényesnek, politikai akarattól függőnek, a tisztességes eljárás és a jogorvoslat lehetőségét nélkülözőnek nevezi. A jogvédő szervezet álláspontja szerint csak olyan bírósági eljárás lehet alkotmányos, amelynek nem tárgya a vallási közösség tanítása, hagyományai és története, és ahol az elutasító döntés ellen fellebbezni lehet.

Ezek technikai kérdések

Megfelelő jogszabályalkotással orvosolni fogjuk az eljárásjogi hiányosságokat az egyházak elismerése terén – reagált az AB döntésére Hölvényi György, az Emberi Erőforrások Minisztériumának egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára.

Az államtitkár szerint az egyházi törvényt az AB tartalmilag messzemenően alkotmányosnak találta, határozatában nem tartalmi, hanem fontos, technikai jellegű kérdéseket vetett fel". Hölvényi György örömét fejezte ki, hogy a testület alapvetően egyetért az egyházi törvény tartalmi céljaival és megerősíti a kormánynak, valamint az Országgyűlésnek az egyházi státussal való visszaélések kiszűrésére irányuló törekvéseit. Mindez a lelkiismereti és vallásszabadság érdekében végzett kormányzati munka eredményességét jelzi.

A TASZ szerint a kormánynak mindent meg kellene tennie annak érdekében, hogy orvosolja azokat az anyagi és erkölcsi sérelmeket, amelyeket az alkotmányellenes törvény okozott az összes, sérelmet szenvedett egyháznak. Az egyháztörvény hatályba lépése óta eltelt több bő egy év ugyanakkor visszafordíthatatlanul konzerválta a jogsértő állapotokat – emlékeztet a szervezet.

Közleményében a TASZ üdvözölte az AB döntését, ugyanakkor a szervezet úgy véli, hogy ha egy gyülekezet megfelel a formai követelményeknek, meg kell neki adni az egyházi státuszt, azt nem lehet tartalmi elvárásokhoz kötni. Az AB ugyanis nem vitatja el az Országyűléstől a lehetőséget, hogy ilyen kritériumokat is törvénybe iktasson.

Az alkotmánymódosítással visszaáll a Fidesz akarata 

Hiába nevezte az egyházi státusz megadásának eddig módját alkotmányellenesnek most az AB, az ügy valószínűleg nem hoz tartós változást a jelenlegi állapothoz képest. A vallásszabadságot és a felekezeti egyenjogúságot biztosító, az AB mai döntésének megfelelő szabályozás helyett a kormánytöbbség az Alaptörvény – parlamenti elfogadásra váró – negyedik módosításával az egyházak most megsemmisített elismerési eljárását foglalná az Alaptörvénybe. Az egyházügyi törvény elfogadásakor egyébként a KDNP a bíróságokra bízta volna az egyhzi jogállás odaítélését, a parlamenti döntést a Fidesz módosító javaslatára került a törvénybe.

Az AB határozatának Stumpf István volt az előadója. A kérdés megosztotta az alkotmánybírákat, Balogh Elemér, Bragyova András, Holló András és Lévay Miklós párhuzamos indokolást, Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Lenkovics Barnabás, Szalay Péter és Szívós Mária különvéleményt fűzött hozzá.

A 32 kivételezett 

2011. december 30-án a parlament az alábbi 14 egyháznak adta meg az egyházi jogállást. Magyar Katolikus Egyház, Magyarországi Református Egyház, Magyarországi Evangélikus Egyház, Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége, Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség (Statusquo Ante), Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség, Budai Szerb Ortodox Egyházmegye, Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus - Magyarországi Ortodox Exarchátus, Magyarországi Bolgár Ortodox Egyház, Magyarországi Román Ortodox Egyházmegye, Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje, Magyar Unitárius Egyház, Magyarországi Baptista Egyház és a Hit Gyülekezete.

2012. február 27-én az alábbi újabb 18 egyházat ismerte el a kormánytöbbség: Magyarországi Metodista Egyház, Magyar Pünkösdi Egyház, Szent Margit Anglikán/Episzkopális Egyház, Erdélyi Gyülekezet, Hetednapi Adventista Egyház, Magyarországi Kopt Ortodox Egyház, Krisztusban Hívő Nazarénus Gyülekezetek, Üdvhadsereg Szabadegyház - Magyarország, Utolsó Napok Szentjeinek Jézus Krisztus Egyháza, Magyarországi Jehova Tanúi Egyháza, a hinduizmushoz tartozó Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közössége, két muzulmán felekezet, a Magyar Iszlám Közösség és a Magyarországi Muszlimok Egyháza kezdeményezésére létrejött Magyarországi Iszlám Tanács, továbbá öt buddhista felekezet: a Tan Kapuja Buddhista Egyház; a Buddhista Misszió, Magyarországi Árya Maitreya Mandala Egyházközösség; a Magyarországi Karma - Kagyüpa Buddhista Közösség; a Magyarországi Kínai Chanbuddhista Egyház és a Gyémánt Út Buddhista Közösség.
alaptörvény alkotmánybíróság országgyűlés egyházi státusz Belföld egyházügyi törvény
<|im_start|>user
Tisztességtelen volt a szabályozás 

Az AB a 2011-es Egyházügyi törvényről (Ehtv) szóló mai határozatának indoklásában leszögezi, hogy az egyházi jogállás felülvizsgálatára irányuló eljárás során is alkotmányos követelmény a tisztességes eljárás és a jogorvoslati lehetőség biztosítása. Az Ehtv azonban nem ír elő részletes indokolási kötelezettséget, a parlament eljárása nincs határidőkhöz kötve, és nem biztosít jogorvoslatot. Az AB-döntése az egyházként történő elismerést az Országgyűlés helyett a bíróságok hatáskörébe utalja.

Az AB szerint ugyanakkor nem alkotmányos elvárás, hogy minden egyház azonos jogosultságokkal rendelkezzen, minden egyházzal ugyanolyan mértékben működjön együtt az állam. A vallásszabadsághoz való joggal összefüggő gyakorlati különbségek a testület szerint alkotmányos határok között maradnak, ha nem diszkriminatív jogi szabályozáson alapulnak, és amíg az egyházak közötti különbségtétel gyakorlata nem diszkriminatív. Ez azt jelenti, hogy az AB szerint továbbra is adott az alkotmányos lehetőség, hogy az egyházakat a jogalkotó a saját szempontjai szerint normatív alapon, vagyis törvényi feltételeket állítva különböző kategóriákba sorolja.

Harcban az AB-vel

Lázár János szerint az Alkotmánybíróság kezdi elveszíteni a valóság- és jogérzékét. Erről a Miniszterelnökséget vezető államtitkár – elvileg az AB ma déli döntéséről még nem tudva – nyilatkozott a Rádió Q kedd reggeli adásában.Orbán Viktor tegnap a Hír TV-nek nyilatkozva az Alkotmánybíróságot a vöröscsillagos döntés kapcsán tapintatlannak és bántónak nevezte, és leszögezte, hogy felveszik a harcot az AB-vel.

Nem a szándék, csak a módszer rossz 

Az AB arra is kitért, hogy az egyházi státusz parlamenti szavazás útján történő elismerése politikai döntésekhez vezethet. Határozatában a testület nem vitatja az Országgyűlés jogát, hogy az egyházként történő elismeréshez tartalmi feltételeket szabjon: csak az Országgyűlés által 2011-ben választott módszert tekintik alaptövény-ellenesnek.  A testület hangsúlyozza, hogy a nem vallási tevékenységet végző szervezetek (azaz például a "bizniszegyházak") kiszűrésére, a törvénysértések orvoslására az Országgyűlésnek lehetősége van hatékonyabb jogi eszközöket alkotni.

Az egyházügyi törvény hatalmas politikai vitát váltott ki, elsősorban azért, mert a korábbi egyházak közül első körben csupán 14 , majd 2012-ben további 18 vallási közösségnek szavaztak meg egyházi jogállást a kormánypárti képviselők. A kisegyházak döntő többsége, több mint 300 gyülekezet egyesületté minősült vissza, és elveszítették a korábbi kedvezményeiket, a döntés ellen pedig nem volt jogorvoslati lehetőségük

A 300-ból 66 kapja vissza az egyházi státuszt 

Az AB az alaptörvény-ellenes rendelkezéseket hatálybalépésükre visszaható hatállyal semmisítette meg, illetve hatálybalépésüktől kezdődően alkalmazhatatlanságukat mondta ki. Ezért az alaptörvény-ellenes rendelkezések alapján elfogadott, az egyházként történő elismerés elutasításáról szóló 8/2012. (II.29.) országgyűlési határozathoz és az Ehtv. alaptörvény-ellenes rendelkezéseihez joghatás nem fűződhet.

Nemzetközi kritika

Az Egyházügy törvénnyel kapcsolatban az Európa Tanács alkotmányügyi tanácsadó szervezete, a Velencei Bizottság 2012. márciusában kifogásolta, hogy önkényes és túlzó elvárásokhoz köti az egyházi elismerést.

A strasbourgi Európai Emberi jogi Bíróság a hozzá fordult kisegyházak beadványával kapcsolatban már tavaly kérte a kormány álláspontját. A szaktárca február végére ígéri a választ, a bíróság ítélete nyár elejére várható.

Az országgyűlési határozat mellékletében megjelölt (illetve az Alkotmánybírósághoz panaszt egyébként benyújtó) 66 vallási közösség ezért nem veszítette el egyházi jogállását, vallási egyesületté történő átalakulásuk nem kényszeríthető ki. Hogy a státuszát elvesztő, ám annak visszaszerzését nem kérvényező több mint 200 vallási közösség hogyan szerezheti vissza korábbi jogállását, az egyelőre még tisztázatlan.

TASZ: A döntés jó, de hiányos 

Az egyházi cím most megszűntetett szabályozását, azaz parlament általi adományozását közlerményében a több érintett egyház alkotmánybírósági panaszát is kezelő Társaság a Szabadságjogokért önkényesnek, politikai akarattól függőnek, a tisztességes eljárás és a jogorvoslat lehetőségét nélkülözőnek nevezi. A jogvédő szervezet álláspontja szerint csak olyan bírósági eljárás lehet alkotmányos, amelynek nem tárgya a vallási közösség tanítása, hagyományai és története, és ahol az elutasító döntés ellen fellebbezni lehet.

Ezek technikai kérdések

Megfelelő jogszabályalkotással orvosolni fogjuk az eljárásjogi hiányosságokat az egyházak elismerése terén – reagált az AB döntésére Hölvényi György, az Emberi Erőforrások Minisztériumának egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára.

Az államtitkár szerint az egyházi törvényt az AB tartalmilag messzemenően alkotmányosnak találta, határozatában nem tartalmi, hanem fontos, technikai jellegű kérdéseket vetett fel". Hölvényi György örömét fejezte ki, hogy a testület alapvetően egyetért az egyházi törvény tartalmi céljaival és megerősíti a kormánynak, valamint az Országgyűlésnek az egyházi státussal való visszaélések kiszűrésére irányuló törekvéseit. Mindez a lelkiismereti és vallásszabadság érdekében végzett kormányzati munka eredményességét jelzi.

A TASZ szerint a kormánynak mindent meg kellene tennie annak érdekében, hogy orvosolja azokat az anyagi és erkölcsi sérelmeket, amelyeket az alkotmányellenes törvény okozott az összes, sérelmet szenvedett egyháznak. Az egyháztörvény hatályba lépése óta eltelt több bő egy év ugyanakkor visszafordíthatatlanul konzerválta a jogsértő állapotokat – emlékeztet a szervezet.

Közleményében a TASZ üdvözölte az AB döntését, ugyanakkor a szervezet úgy véli, hogy ha egy gyülekezet megfelel a formai követelményeknek, meg kell neki adni az egyházi státuszt, azt nem lehet tartalmi elvárásokhoz kötni. Az AB ugyanis nem vitatja el az Országyűléstől a lehetőséget, hogy ilyen kritériumokat is törvénybe iktasson.

Az alkotmánymódosítással visszaáll a Fidesz akarata 

Hiába nevezte az egyházi státusz megadásának eddig módját alkotmányellenesnek most az AB, az ügy valószínűleg nem hoz tartós változást a jelenlegi állapothoz képest. A vallásszabadságot és a felekezeti egyenjogúságot biztosító, az AB mai döntésének megfelelő szabályozás helyett a kormánytöbbség az Alaptörvény – parlamenti elfogadásra váró – negyedik módosításával az egyházak most megsemmisített elismerési eljárását foglalná az Alaptörvénybe. Az egyházügyi törvény elfogadásakor egyébként a KDNP a bíróságokra bízta volna az egyhzi jogállás odaítélését, a parlamenti döntést a Fidesz módosító javaslatára került a törvénybe.

Az AB határozatának Stumpf István volt az előadója. A kérdés megosztotta az alkotmánybírákat, Balogh Elemér, Bragyova András, Holló András és Lévay Miklós párhuzamos indokolást, Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Lenkovics Barnabás, Szalay Péter és Szívós Mária különvéleményt fűzött hozzá.

A 32 kivételezett 

2011. december 30-án a parlament az alábbi 14 egyháznak adta meg az egyházi jogállást. Magyar Katolikus Egyház, Magyarországi Református Egyház, Magyarországi Evangélikus Egyház, Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége, Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség (Statusquo Ante), Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség, Budai Szerb Ortodox Egyházmegye, Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus - Magyarországi Ortodox Exarchátus, Magyarországi Bolgár Ortodox Egyház, Magyarországi Román Ortodox Egyházmegye, Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje, Magyar Unitárius Egyház, Magyarországi Baptista Egyház és a Hit Gyülekezete.

2012. február 27-én az alábbi újabb 18 egyházat ismerte el a kormánytöbbség: Magyarországi Metodista Egyház, Magyar Pünkösdi Egyház, Szent Margit Anglikán/Episzkopális Egyház, Erdélyi Gyülekezet, Hetednapi Adventista Egyház, Magyarországi Kopt Ortodox Egyház, Krisztusban Hívő Nazarénus Gyülekezetek, Üdvhadsereg Szabadegyház - Magyarország, Utolsó Napok Szentjeinek Jézus Krisztus Egyháza, Magyarországi Jehova Tanúi Egyháza, a hinduizmushoz tartozó Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közössége, két muzulmán felekezet, a Magyar Iszlám Közösség és a Magyarországi Muszlimok Egyháza kezdeményezésére létrejött Magyarországi Iszlám Tanács, továbbá öt buddhista felekezet: a Tan Kapuja Buddhista Egyház; a Buddhista Misszió, Magyarországi Árya Maitreya Mandala Egyházközösség; a Magyarországi Karma - Kagyüpa Buddhista Közösség; a Magyarországi Kínai Chanbuddhista Egyház és a Gyémánt Út Buddhista Közösség.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az alkotmánybíróság a jogszabály az egyházi státusz megadásának szabályozásáról szóló részét találta alaptörvény-ellenesnek: az Országgyűlés politikai döntése helyett átlátható és tisztességes módon kell szabályozni a kérdést, és biztosítani kell az érintetteknek a jogorvoslat lehetőségét. A döntés visszamenőleges hatályú, az érintett egyházak visszakapják korábbi jogállásukat. Az alaptörvény negyedik, a parlament előtt lévő módosítása ugyanakkor visszaállítaná a most megsemmisített szabályokat.<|im_end|>