Vizsgálóbizottságot állítanak fel a diplomaták titokzatos megbetegedése ügyében
Tirolban és Zágrábban regisztrálták az első betegeket.
Az amerikai kormány vizsgálóbizottságot állít fel diplomatái kubai megbetegedései ügyében – jelentették be Washingtonban a keddi szenátusi meghallgatás után.

A szenátus külügyi bizottsága először tartott meghallgatást a tavaly és tavalyelőtt Kubában történt rejtélyes megbetegedések ügyében. A Havannában szolgálatot teljesítő amerikai diplomatákon, munkatársaikon és családtagjaikon megmagyarázhatatlan tünetek jelentkeztek: kognitív zavarokkal, halláskárosodással, alkalmi süketséggel, alvási zavarokkal küszködve tértek vissza az Egyesült Államokba.

Az orvosi vizsgálatok – amelyeknek részleteit orvosi titoktartásra és személyi jogokra hivatkozva a külügyminisztérium nem hozza nyilvánosságra – „akusztikus támadásokról” tettek említést, vagyis azt valószínűsítették, hogy az amerikaiakat valamiféle nem azonosított, de kártékony hanghatásnak tették ki. Washington ugyan nem vádolta meg közvetlenül Havannát, de többször is leszögezte, hogy a kubai hatóságok feladata a területén szolgálatot teljesítő külföldi diplomaták biztonságának és épségének védelme.

A vizsgálódásokba bekapcsolódó Szövetségi Nyomozó Iroda (FBI) sem tudta bizonyossággal megállapítani a megbetegedések okait. A keddi szenátusi meghallgatáson a külügyminisztérium orvosi karának vezetője, Charles Rosenfarb leszögezte: a betegségek súlyossága és a szimptómák különbözősége ellenére is minden arra utal, hogy a megbetegedett diplomaták és családtagjaik agyi traumákat szenvedtek el, és egyelőre nem világos még, hogy vannak-e köztük olyanok, akik tartós vagy visszafordíthatatlan egészségkárosodást szenvedtek el.

A külügyminisztérium munkatársai kitartottak amellett, hogy minden jel szerint mégis csak „akusztikus támadásokról” van szó.

  Ami ezekkel az emberekkel történt, azt egy kifinomult műszaki megoldással idézték elő, őszintén szólva olyan kifinomult technológiával, amelyet nem is értünk,

fogalmazott a szenátusi meghallgatáson Marco Rubio floridai szenátor, a külügyi bizottság tagja, aki maga is kubai gyökerű.

Rubio mellett a külügyminisztérium tisztségviselői is azt hangoztatták: Havanna nem csinálhat úgy, mintha nem venne tudomást arról, ki követhette el ezeket a „támadásokat”. A szenátor a meghallgatás utáni sajtóértekezleten azt mondta újságíróknak, hogy a kubai kormány ugyan tudja, ki az elkövető, de nem mondja meg.

A rejtélyes megbetegedések ügye miatt Washington 2017-ben jelentős mértékben csökkentette Havannában dolgozó diplomatái számát, az Egyesült Államokból pedig kiutasított 17 kubai diplomatát. Rex Tillerson amerikai külügyminiszter kedden reggel, a szenátusi meghallgatás előtt az AP amerikai hírügynökségnek kijelentette: Washington egyelőre nem kívánja teljes létszámmal működtetni a havannai amerikai diplomáciai képviseletet.

(MTI)

Kiemelt kép: Marco Rubio; Europress/AFP PHOTO/Andrew CABALLERO-REYNOLDS
Nagyvilág
<|im_start|>user
Az amerikai kormány vizsgálóbizottságot állít fel diplomatái kubai megbetegedései ügyében – jelentették be Washingtonban a keddi szenátusi meghallgatás után.

A szenátus külügyi bizottsága először tartott meghallgatást a tavaly és tavalyelőtt Kubában történt rejtélyes megbetegedések ügyében. A Havannában szolgálatot teljesítő amerikai diplomatákon, munkatársaikon és családtagjaikon megmagyarázhatatlan tünetek jelentkeztek: kognitív zavarokkal, halláskárosodással, alkalmi süketséggel, alvási zavarokkal küszködve tértek vissza az Egyesült Államokba.

Az orvosi vizsgálatok – amelyeknek részleteit orvosi titoktartásra és személyi jogokra hivatkozva a külügyminisztérium nem hozza nyilvánosságra – „akusztikus támadásokról” tettek említést, vagyis azt valószínűsítették, hogy az amerikaiakat valamiféle nem azonosított, de kártékony hanghatásnak tették ki. Washington ugyan nem vádolta meg közvetlenül Havannát, de többször is leszögezte, hogy a kubai hatóságok feladata a területén szolgálatot teljesítő külföldi diplomaták biztonságának és épségének védelme.

A vizsgálódásokba bekapcsolódó Szövetségi Nyomozó Iroda (FBI) sem tudta bizonyossággal megállapítani a megbetegedések okait. A keddi szenátusi meghallgatáson a külügyminisztérium orvosi karának vezetője, Charles Rosenfarb leszögezte: a betegségek súlyossága és a szimptómák különbözősége ellenére is minden arra utal, hogy a megbetegedett diplomaták és családtagjaik agyi traumákat szenvedtek el, és egyelőre nem világos még, hogy vannak-e köztük olyanok, akik tartós vagy visszafordíthatatlan egészségkárosodást szenvedtek el.

A külügyminisztérium munkatársai kitartottak amellett, hogy minden jel szerint mégis csak „akusztikus támadásokról” van szó.

  Ami ezekkel az emberekkel történt, azt egy kifinomult műszaki megoldással idézték elő, őszintén szólva olyan kifinomult technológiával, amelyet nem is értünk,

fogalmazott a szenátusi meghallgatáson Marco Rubio floridai szenátor, a külügyi bizottság tagja, aki maga is kubai gyökerű.

Rubio mellett a külügyminisztérium tisztségviselői is azt hangoztatták: Havanna nem csinálhat úgy, mintha nem venne tudomást arról, ki követhette el ezeket a „támadásokat”. A szenátor a meghallgatás utáni sajtóértekezleten azt mondta újságíróknak, hogy a kubai kormány ugyan tudja, ki az elkövető, de nem mondja meg.

A rejtélyes megbetegedések ügye miatt Washington 2017-ben jelentős mértékben csökkentette Havannában dolgozó diplomatái számát, az Egyesült Államokból pedig kiutasított 17 kubai diplomatát. Rex Tillerson amerikai külügyminiszter kedden reggel, a szenátusi meghallgatás előtt az AP amerikai hírügynökségnek kijelentette: Washington egyelőre nem kívánja teljes létszámmal működtetni a havannai amerikai diplomáciai képviseletet.

(MTI)

Kiemelt kép: Marco Rubio; Europress/AFP PHOTO/Andrew CABALLERO-REYNOLDS

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Tirolban és Zágrábban regisztrálták az első betegeket.<|im_end|>