Népszava Ausztria lezárja a határt, ha a németek menekülteket küldenének vissza
Beindulhat a dominó, ha a németek valóban elkezdik visszaküldeni a menedékkérőket. Az osztrákok után jöhetnek az olaszok, és vége lehet a schengeni rendszernek.
Bécsben meglehetősen hevesen reagáltak a német uniópártok hétfői megállapodására. „Ausztria fegyveresen felsorakozik a bajor határszakaszon, ha Németország úgy dönt, hogy menekülteket küld hozzá vissza” – hangoztatta az osztrák kabinet. Az osztrák kormány vezetői igyekeznek érzékeltetni, hogy Ausztria kárára nem születhet egyezség Berlinben. És ha mégis ez következne be, akkor Ausztria azonnal továbbadná szomszédainak a terheket. Osztrák rendőrségi adatok szerint az idén január és május között összesen 4600-an utaztak illegálisan Ausztriából Németországba, a regisztráltak száma 18 ezer fő. Akiről a hatóságok megállapítják, hogy először vesznek tőle ujjlenyomatot, az beutazhat Németországba és menekültstátuszért folyamodhat. Ha az illető az Európai Unió egy másik országában már regisztrált – amelyikkel Németországnak van visszavételi szerződése –, akkor oda toloncolják. Ha nincs ilyen szerződés, akkor a kérelmezőt nem engedik be Németországba, hanem Ausztriában kell maradnia. A két ország 1998-ban már egyezséget kötött átvételről-visszaküldésről, de ez csak az illegális migránsokra vonatkozott, menekültstátuszt kérelmezőkre nem. Herbert Kickl a szélsőjobboldali szabadságpárttól delegált belügyminiszter telefonon beszélt német és olasz kollégájával, az utóbbi már jelezte, hogy országa bármikor kész lezárni a határt a Brenneren. Kickl neki is megemlítette, hogy Ausztria már 2016-ban három tranzitközpontot hozott létre a déli határterületen – Spielfeld, Bad Radkersburg, Brenner - , ezek ma is üzemkészek. Gernot Blümel kancelláriaminiszter a szerdai kormányülést követően hangoztatta, hogy a menekültügyet az uniós külső határok áthatolhatatlanná tételével kell megoldani, ha ez nem sikerül, akkor a schengeni rendszernek vége, a belső országhatárok dominóként dőlnek, zárul egyik a másik után.
Az amerikai elnök meghívta Washingtonba az orosz elnököt. A látogatásra az ősz folyamán kerülhet sor.
Donald Trump és Vlagyimir Putyin hétfői találkozója Helsinkiben - kettőjük első hivatalos kétoldalú megbeszélése - a média számára látható síkon felettébb ellentmondásosan alakult. A két elnök közös záró sajtótájékoztatóját elsősorban az a téma uralta, hogy beavatkozott-e Oroszország a 2016-os amerikai elnökválasztásba, mégpedig Putyin utasítására, az akkori republikánus elnökjelölt, Trump győzelmének az előmozdítása érdekében. Előzőleg az amerikai hírszerző közösség azt állapította meg, hogy igen, és ezt a következtetést a szenátus hírszerzési bizottsága is elfogadta. Helsinkiben Trump - miként az újságírókkal közölte - felvetette a kérdést Putyinnak, aki azonban rendkívül meggyőzően azt válaszolta neki, hogy nem volt semmilyen beavatkozás. Arra a kérdésre, hogy kinek hisz inkább, saját hírszerzésének vagy az orosz vezetőnek, Trump arról beszélt, hogy nem látja, miért kellene felelősnek tekintenie Oroszországot. A hatalmas hazai felhördülés nyomán később, immár Washingtonban az elnök korrigálta önmagát, azt állította, hogy nem ezt akarta mondani, nem zárta ki az orosz beavatkozási kísérlet eshetőségét, de amellett kitartott, hogy nem tudták befolyásolni a fejleményeket, és hogy ő ettől teljesen függetlenül és magabiztosan verte meg a választáson demokrata riválisát, Hillary Clintont. A Demokrata Párt és az amerikai média jelentős része értetlenséggel fogadta az elnök egymásnak ellentmondó megnyilvánulásait, az amerikai hírszerző szervezetek közösségének az igazgatója, Dan Coats pedig egy Colorado állambeli biztonságpolitikai fórumon  azt mondta: fogalma sincs arról, mi hangzott el saját elnöke és az orosz államfő négyszemközti  - pontosabban: csak a tolmácsok jelenlétében lezajlott - megbeszélésén. Trump viszont - mint Twitter-bejegyzéseiből kiderül - már arra készül, hogy az ősz folyamán a Fehér Házban tárgyaljon Putyinnal a terrorizmus elleni küzdelemről, Izrael biztonságának ügyéről, az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról, Ukrajnáról, a Közel-Keletről és Észak-Koreáról. Chuck Schumer, a demokrata párti szenátorok csoportjának a vezetője bírálta Putyin meghívását. Szerinte addig, amíg nem tudják meg, mi történt azon a bő két órás bizalmas megbeszélésen Helsinkiben, az elnöknek nem kellene újabb találkozót tartania Putyinnal.
Elmerült egy kétéltű turistahajó Missouri állam egyik taván, a balesetben gyerekek is meghaltak.
A helyi hatóságok eddig hét embert mentettek ki a vízből, további 13 személyt pedig eltűntként keresnek, de az idő múlásával egyre kevesebb az esély arra, hogy életben találják őket.  Az amerikai hírcsatorna idézi a Stone megyei Doug Rader helyi seriffet, aki szerint egyértelműen az időjárás állt a tragédia hátterében – a megyében helyenként 101 kilométer/órás szél fújt, a tavon pedig semmi sem tompíthatta erejét; Rader elmondta, jelenleg is folynak a mentési munkálatok búvárok, és önkéntes felderítő csapatok kutatnak az áldozatok után. A CNN úgy tudja, hogy a hajó helyi idő szerint csütörtök este hét körül merülhetett el, a tragédia előtt félórával pedig ismételt viharjelzést adtak ki Branson város térségére. A szeles-viharos időben ráadásul több turista hajó is tartózkodott a Table Rock vizén, ezek azonban biztonságban visszaértek a kikötőbe.
Missouri Ausztria Oroszország hajóbaleset USA Sebastian Kurz menekültek
<|im_start|>user
Bécsben meglehetősen hevesen reagáltak a német uniópártok hétfői megállapodására. „Ausztria fegyveresen felsorakozik a bajor határszakaszon, ha Németország úgy dönt, hogy menekülteket küld hozzá vissza” – hangoztatta az osztrák kabinet. Az osztrák kormány vezetői igyekeznek érzékeltetni, hogy Ausztria kárára nem születhet egyezség Berlinben. És ha mégis ez következne be, akkor Ausztria azonnal továbbadná szomszédainak a terheket. Osztrák rendőrségi adatok szerint az idén január és május között összesen 4600-an utaztak illegálisan Ausztriából Németországba, a regisztráltak száma 18 ezer fő. Akiről a hatóságok megállapítják, hogy először vesznek tőle ujjlenyomatot, az beutazhat Németországba és menekültstátuszért folyamodhat. Ha az illető az Európai Unió egy másik országában már regisztrált – amelyikkel Németországnak van visszavételi szerződése –, akkor oda toloncolják. Ha nincs ilyen szerződés, akkor a kérelmezőt nem engedik be Németországba, hanem Ausztriában kell maradnia. A két ország 1998-ban már egyezséget kötött átvételről-visszaküldésről, de ez csak az illegális migránsokra vonatkozott, menekültstátuszt kérelmezőkre nem. Herbert Kickl a szélsőjobboldali szabadságpárttól delegált belügyminiszter telefonon beszélt német és olasz kollégájával, az utóbbi már jelezte, hogy országa bármikor kész lezárni a határt a Brenneren. Kickl neki is megemlítette, hogy Ausztria már 2016-ban három tranzitközpontot hozott létre a déli határterületen – Spielfeld, Bad Radkersburg, Brenner - , ezek ma is üzemkészek. Gernot Blümel kancelláriaminiszter a szerdai kormányülést követően hangoztatta, hogy a menekültügyet az uniós külső határok áthatolhatatlanná tételével kell megoldani, ha ez nem sikerül, akkor a schengeni rendszernek vége, a belső országhatárok dominóként dőlnek, zárul egyik a másik után.
Az amerikai elnök meghívta Washingtonba az orosz elnököt. A látogatásra az ősz folyamán kerülhet sor.
Donald Trump és Vlagyimir Putyin hétfői találkozója Helsinkiben - kettőjük első hivatalos kétoldalú megbeszélése - a média számára látható síkon felettébb ellentmondásosan alakult. A két elnök közös záró sajtótájékoztatóját elsősorban az a téma uralta, hogy beavatkozott-e Oroszország a 2016-os amerikai elnökválasztásba, mégpedig Putyin utasítására, az akkori republikánus elnökjelölt, Trump győzelmének az előmozdítása érdekében. Előzőleg az amerikai hírszerző közösség azt állapította meg, hogy igen, és ezt a következtetést a szenátus hírszerzési bizottsága is elfogadta. Helsinkiben Trump - miként az újságírókkal közölte - felvetette a kérdést Putyinnak, aki azonban rendkívül meggyőzően azt válaszolta neki, hogy nem volt semmilyen beavatkozás. Arra a kérdésre, hogy kinek hisz inkább, saját hírszerzésének vagy az orosz vezetőnek, Trump arról beszélt, hogy nem látja, miért kellene felelősnek tekintenie Oroszországot. A hatalmas hazai felhördülés nyomán később, immár Washingtonban az elnök korrigálta önmagát, azt állította, hogy nem ezt akarta mondani, nem zárta ki az orosz beavatkozási kísérlet eshetőségét, de amellett kitartott, hogy nem tudták befolyásolni a fejleményeket, és hogy ő ettől teljesen függetlenül és magabiztosan verte meg a választáson demokrata riválisát, Hillary Clintont. A Demokrata Párt és az amerikai média jelentős része értetlenséggel fogadta az elnök egymásnak ellentmondó megnyilvánulásait, az amerikai hírszerző szervezetek közösségének az igazgatója, Dan Coats pedig egy Colorado állambeli biztonságpolitikai fórumon  azt mondta: fogalma sincs arról, mi hangzott el saját elnöke és az orosz államfő négyszemközti  - pontosabban: csak a tolmácsok jelenlétében lezajlott - megbeszélésén. Trump viszont - mint Twitter-bejegyzéseiből kiderül - már arra készül, hogy az ősz folyamán a Fehér Házban tárgyaljon Putyinnal a terrorizmus elleni küzdelemről, Izrael biztonságának ügyéről, az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról, Ukrajnáról, a Közel-Keletről és Észak-Koreáról. Chuck Schumer, a demokrata párti szenátorok csoportjának a vezetője bírálta Putyin meghívását. Szerinte addig, amíg nem tudják meg, mi történt azon a bő két órás bizalmas megbeszélésen Helsinkiben, az elnöknek nem kellene újabb találkozót tartania Putyinnal.
Elmerült egy kétéltű turistahajó Missouri állam egyik taván, a balesetben gyerekek is meghaltak.
A helyi hatóságok eddig hét embert mentettek ki a vízből, további 13 személyt pedig eltűntként keresnek, de az idő múlásával egyre kevesebb az esély arra, hogy életben találják őket.  Az amerikai hírcsatorna idézi a Stone megyei Doug Rader helyi seriffet, aki szerint egyértelműen az időjárás állt a tragédia hátterében – a megyében helyenként 101 kilométer/órás szél fújt, a tavon pedig semmi sem tompíthatta erejét; Rader elmondta, jelenleg is folynak a mentési munkálatok búvárok, és önkéntes felderítő csapatok kutatnak az áldozatok után. A CNN úgy tudja, hogy a hajó helyi idő szerint csütörtök este hét körül merülhetett el, a tragédia előtt félórával pedig ismételt viharjelzést adtak ki Branson város térségére. A szeles-viharos időben ráadásul több turista hajó is tartózkodott a Table Rock vizén, ezek azonban biztonságban visszaértek a kikötőbe.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Beindulhat a dominó, ha a németek valóban elkezdik visszaküldeni a menedékkérőket. Az osztrákok után jöhetnek az olaszok, és vége lehet a schengeni rendszernek.<|im_end|>