Csak látszólag zöldek a hazai zöldadók
A magyar adórendszer első látásra zöldebb az uniós átlagnál. Hagyományos környezetvédelmi adókból mégis alig százmilliárd forint folyik be évente az államkincstárba.
Első ránézésre a magyar adórendszer egy hajszálnyival zöldebb az uniós átlagnál. A legfrissebb, 2016-os adatok szerint a zöld adókból származó kincstári bevételek a magyar GDP 2,6 százalékára rúgtak, miközben az uniós átlag 2,4 százalékon állt – olvasható a KSH most megjelent környezeti helyzetképében. Az Európai Unió tagállamaihoz hasonlóan Magyarországon is az energiára kivetett adók a legnagyobb súlyúak. Arányuk 2005-ben 76, 2016-ban 74 százalékra rúgott. Három éve ennek 88 százalékát az üzemanyagok jövedéki adója tette ki. A környezetvédelmi jellegű adók részaránya a teljes adózási rendszeren belül a 2005-ös 7,5 százalékhoz viszonyítva 2016-ban 6,7 százalékra csökkent. A GDP-hez képest mért 2,6 százalék viszont csak 0,1 százalékpontos lemorzsolódás - olvasható a jelentésben.  A környezeti adók célja – elvileg – a környezetre káros tevékenységek drágítása, a terhelés enyhítése. Ám, mint látható, a magyar zöldadóbevételek kétharmada mégis a jóval a zöld gondolat megszületése előtt bevezetett jövedéki teherből származik. A KSH adatai szerint a hagyományos szennyezési adók - a környezetvédelmi termékdíj és a környezetterhelési díjak -mértéke 2006-ban évi 84 milliárd forintra rúgott, ami idén sem éri el a százmilliárdot. Az olyan környezetszennyező termékekre, mint az akkumulátorra és a csomagolóanyagokra kivetett díjból jövőre 4,9 milliárd bevételt tervez az állam. Ez a közel 20 ezer milliárdos főösszeghez képest elenyésző. Vagyis az adórendszer valóban csak első látásra támogatja a környezetvédelmet.
Ennek ellenére a KSH úgy látja, a légszennyezés, részint a gazdasági átalakulások miatt, kedvezően alakult. A világszintű éghajlatváltozásért leginkább okolható üvegházhatású gázkibocsátás 31 százalékáért a lakosság felel. Ennek legnagyobb része a fűtéssel és gépkocsihasználattal kapcsolatos. De egyre több a klímaberendezés is. Másik oldalról, az üvegházhatású gázok 69 százaléka üzleti eredetű. A legnagyobb súlyú energiaellátók szennyezése 29 százalékra mérséklődött. A feldolgozóipari kibocsátás mérséklődése főképp a nehézipar leépítésével, a vegyipar megújításával és a takarékosabb tüzelőanyagfelhasználással magyarázható. A feldolgozóipar 1991 óta a második legszennyezőbb gazdasági ág: kibocsátása 2016-ban a nemzetgazdaság 22 százalékát tette ki. A másik komoly probléma a szálló por kibocsátása. Ez és a kén-dioxidok felelősek például a téli szmogért. Ez esetben már egyértelműen a lakossági fűtés a felelős. A tüdő hörgőibe a legkönnyebben a 2,5 mikron és az alatti átmérőjű (PM2,5) részecskék jutnak el, ami kiemelt egészségügyi kockázat. 2000 és 2016 között a PM10 jelű, legfeljebb 10 mikron átmérőjű részecskék nemzetgazdasági kibocsátása 42 ezerről 25 ezer tonnára, ezen belül a PM2,5 emissziója 16 ezerről 7 ezer tonnára csökkent. 2016-ban a háztartások a teljes PM10-mennyiség 66 százalékáért voltak felelősek, a PM2,5-kibocsátásnak pedig 88 százalékát okozták – olvasható a KSH jelentésében. Ezért lenne fontos a korszerű fűtés elterjesztése. A fa- és szemétégetéssel szemben így a sokkal alacsonyabb porkibocsátással járó gáz-, illetve főképp a távfűtést ajánlják. Ám ez szociális kérdés is: ma ugyanis sokaknak még legkörnyezetszenyezőbb fa- és széntüzelésre sem telik. Ezért gyakori mind a mai napig a háztartási szemét fűtési célú elégetése. A porszennyezés kisebb részéért felelős vállalatok kibocsátása nagyban függ a gazdaság állapotától. Az egyik legnagyobb kibocsátó az agrárium. Itt a PM10-szennyezés okai jelentős részben a kiterjedt szántóföldi területek és a trágyakezelés.  Az erős években ugyanakkor nagyobb szennyezővé válik az építőipar. A - szinte az építőipari alapanyagok kitermelésében kimerülő, hasonló hullámzást mutató - bányászat szerepe jóval szerényebb. A közmegítélés a szállítást is a legszennyezőbb ágazatok közé sorolja, pedig értékei nem érik el a többit.
Euró százmilliókat tettek félre arra az esetre, ha a rendezetlen kiválás komolyabb gazdasági károkat okozna.
Mintegy 780 millió eurót tett elérhetővé a bennmaradó tagállamok számára az Európai Bizottság az Egyesült Királyság esetleges rendezetlen kilépése okozta gazdasági károk enyhítésére - idézi az MTI a brüsszeli testület szerdai bejelentését. Az EB tájékoztatása szerint ezen összeget a főként természeti katasztrófák kezelésére szolgáló szolidaritási alapból, illetve a globalizációs alkalmazkodási alapból különítik el. Ezen felül szükség esetén további alapokat is felszabadíthatnak a jövőben ezen célból, például a mezőgazdasági szektor támogatására.
Egy névtelenséget kérő tisztségviselő rámutatott, azért volt lehetséges az átcsoportosítás, mert idén viszonylag kevés természeti katasztrófa sújtotta az Európai Uniót, kiemelte azonban, hogy ez egyszeri alkalom például az érintett vállalatok túlélésének megsegítése, a munkahelyek megőrzése érdekében. A huszonhetek az április végi határidőig pályázhatnak, ekkor fognak dönteni a kérelmekről eseti alapon. Szakértők szerint a rendezetlen brit kiválást az Egyesült Királyságon kívül leginkább Belgium, Dánia, Franciaország, Hollandia, Írország és Németország szenvedné meg gazdaságilag, de különböző mértékben az összes tagállamra nézve lennének negatív következmények.
Az Európai Bizottság szerdán ismét figyelmeztetett, hogy megnőtt az úgynevezett kemény Brexit valószínűsége az október 31-éig hátralévő idő rövidsége és a brit belpolitikai helyzet miatt - igaz, a brit alsóház épp szerda este fogadta el azt a törvénytervezetet, ami megtiltaná a Boris Johnson vezette konzervatív tory kormánynak a rendezetlen kilépést. Az EB  szóvivője szerint nem érkezett még mindig semmifajta alternatív javaslat a politikai bénultság fő okának számító ír-északír pótmegoldás (backstop) kiváltására, amelyre az ír-szigeti béke fenntartása és az egységes piac integritásának megőrzése érdekében van szükség. Ezután újságírói kérdésekre válaszolva megerősítette, hogy a londoni fejlemények ellenére továbbra is Boris Johnson brit kormányfő az Európai Bizottság elnökének elsőszámú tárgyalópartnere. „Elképzelhetőek újabb politikai csavarok, a mi álláspontunk azonban szilárd" - fogalmazott.  A felek delegációi "technikai tárgyalásokat" folytattak szerdán Brüsszelben, sajtóhírek szerint eredménytelenül.
A jelek szerint az energiaügyi és klímapolitikai államtitkárság veszi át a fenntarthatósági államtitkárság tevékenységét.
Weingartner Balázs fenntarthatóságért felelős államtitkár után szeptember 1-i hatállyal helyettesét, Makai Martina fenntartható fejlesztésekért felelős helyettes-államtitkárt is felmentették – derül ki a szerda esti Magyar Közlönyből. Makai Martina az Innovációs és Technológiai Minisztériumnál (ITM) annak 2018-as megalakulása óta töltötte be a tisztséget, de az előd Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban már 2015 óta ellátta a hasonló, zöldgazdaság-fejlesztésért, klímapolitikáért és kiemelt közszolgáltatásokért felelős helyettes-államtitkári teendőket. Makai Martina különösebben nem vétette észre magát a nyilvánosság előtt. Utoljára lapunknak idén májusban egy hulladékhasznosítási kiállításon állt ki amellett, hogy amíg az EU kifejezetten nem tiltja be a műanyag zacskókat, mi sem lépünk. A kormányzati honlap tanúsága szerint a frontot már csak az idén januárban kinevezett Schweickhardt Gyula Levente környezeti- és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes-államtitkár tartja. Legalábbis a nyilvánosság előtt még Makai Martinánál is hallgatagabb állami vezetőről eddig nem született hasonló határozat. Kaderják Péter, az ITM energiaügyekért és klímapolitikáért felelős államtitkára augusztus végén lapunknak elérendő célnak nevezte, hogy a jövőben összefésüljék az ágazat általa képviselt stratégiaalkotási, illetve a fenntarthatósági államtitkárság által eddig képviselt „támogatási” tevékenységet. Ez alapján nem kizárt tehát, hogy a jövőben Weingartnerék feladatait is Kaderjákék veszik át. Ugyanakkor az államtitkár azt is hangsúlyozta, hogy ebben még nincs döntés.
<|im_start|>user
Első ránézésre a magyar adórendszer egy hajszálnyival zöldebb az uniós átlagnál. A legfrissebb, 2016-os adatok szerint a zöld adókból származó kincstári bevételek a magyar GDP 2,6 százalékára rúgtak, miközben az uniós átlag 2,4 százalékon állt – olvasható a KSH most megjelent környezeti helyzetképében. Az Európai Unió tagállamaihoz hasonlóan Magyarországon is az energiára kivetett adók a legnagyobb súlyúak. Arányuk 2005-ben 76, 2016-ban 74 százalékra rúgott. Három éve ennek 88 százalékát az üzemanyagok jövedéki adója tette ki. A környezetvédelmi jellegű adók részaránya a teljes adózási rendszeren belül a 2005-ös 7,5 százalékhoz viszonyítva 2016-ban 6,7 százalékra csökkent. A GDP-hez képest mért 2,6 százalék viszont csak 0,1 százalékpontos lemorzsolódás - olvasható a jelentésben.  A környezeti adók célja – elvileg – a környezetre káros tevékenységek drágítása, a terhelés enyhítése. Ám, mint látható, a magyar zöldadóbevételek kétharmada mégis a jóval a zöld gondolat megszületése előtt bevezetett jövedéki teherből származik. A KSH adatai szerint a hagyományos szennyezési adók - a környezetvédelmi termékdíj és a környezetterhelési díjak -mértéke 2006-ban évi 84 milliárd forintra rúgott, ami idén sem éri el a százmilliárdot. Az olyan környezetszennyező termékekre, mint az akkumulátorra és a csomagolóanyagokra kivetett díjból jövőre 4,9 milliárd bevételt tervez az állam. Ez a közel 20 ezer milliárdos főösszeghez képest elenyésző. Vagyis az adórendszer valóban csak első látásra támogatja a környezetvédelmet.
Ennek ellenére a KSH úgy látja, a légszennyezés, részint a gazdasági átalakulások miatt, kedvezően alakult. A világszintű éghajlatváltozásért leginkább okolható üvegházhatású gázkibocsátás 31 százalékáért a lakosság felel. Ennek legnagyobb része a fűtéssel és gépkocsihasználattal kapcsolatos. De egyre több a klímaberendezés is. Másik oldalról, az üvegházhatású gázok 69 százaléka üzleti eredetű. A legnagyobb súlyú energiaellátók szennyezése 29 százalékra mérséklődött. A feldolgozóipari kibocsátás mérséklődése főképp a nehézipar leépítésével, a vegyipar megújításával és a takarékosabb tüzelőanyagfelhasználással magyarázható. A feldolgozóipar 1991 óta a második legszennyezőbb gazdasági ág: kibocsátása 2016-ban a nemzetgazdaság 22 százalékát tette ki. A másik komoly probléma a szálló por kibocsátása. Ez és a kén-dioxidok felelősek például a téli szmogért. Ez esetben már egyértelműen a lakossági fűtés a felelős. A tüdő hörgőibe a legkönnyebben a 2,5 mikron és az alatti átmérőjű (PM2,5) részecskék jutnak el, ami kiemelt egészségügyi kockázat. 2000 és 2016 között a PM10 jelű, legfeljebb 10 mikron átmérőjű részecskék nemzetgazdasági kibocsátása 42 ezerről 25 ezer tonnára, ezen belül a PM2,5 emissziója 16 ezerről 7 ezer tonnára csökkent. 2016-ban a háztartások a teljes PM10-mennyiség 66 százalékáért voltak felelősek, a PM2,5-kibocsátásnak pedig 88 százalékát okozták – olvasható a KSH jelentésében. Ezért lenne fontos a korszerű fűtés elterjesztése. A fa- és szemétégetéssel szemben így a sokkal alacsonyabb porkibocsátással járó gáz-, illetve főképp a távfűtést ajánlják. Ám ez szociális kérdés is: ma ugyanis sokaknak még legkörnyezetszenyezőbb fa- és széntüzelésre sem telik. Ezért gyakori mind a mai napig a háztartási szemét fűtési célú elégetése. A porszennyezés kisebb részéért felelős vállalatok kibocsátása nagyban függ a gazdaság állapotától. Az egyik legnagyobb kibocsátó az agrárium. Itt a PM10-szennyezés okai jelentős részben a kiterjedt szántóföldi területek és a trágyakezelés.  Az erős években ugyanakkor nagyobb szennyezővé válik az építőipar. A - szinte az építőipari alapanyagok kitermelésében kimerülő, hasonló hullámzást mutató - bányászat szerepe jóval szerényebb. A közmegítélés a szállítást is a legszennyezőbb ágazatok közé sorolja, pedig értékei nem érik el a többit.
Euró százmilliókat tettek félre arra az esetre, ha a rendezetlen kiválás komolyabb gazdasági károkat okozna.
Mintegy 780 millió eurót tett elérhetővé a bennmaradó tagállamok számára az Európai Bizottság az Egyesült Királyság esetleges rendezetlen kilépése okozta gazdasági károk enyhítésére - idézi az MTI a brüsszeli testület szerdai bejelentését. Az EB tájékoztatása szerint ezen összeget a főként természeti katasztrófák kezelésére szolgáló szolidaritási alapból, illetve a globalizációs alkalmazkodási alapból különítik el. Ezen felül szükség esetén további alapokat is felszabadíthatnak a jövőben ezen célból, például a mezőgazdasági szektor támogatására.
Egy névtelenséget kérő tisztségviselő rámutatott, azért volt lehetséges az átcsoportosítás, mert idén viszonylag kevés természeti katasztrófa sújtotta az Európai Uniót, kiemelte azonban, hogy ez egyszeri alkalom például az érintett vállalatok túlélésének megsegítése, a munkahelyek megőrzése érdekében. A huszonhetek az április végi határidőig pályázhatnak, ekkor fognak dönteni a kérelmekről eseti alapon. Szakértők szerint a rendezetlen brit kiválást az Egyesült Királyságon kívül leginkább Belgium, Dánia, Franciaország, Hollandia, Írország és Németország szenvedné meg gazdaságilag, de különböző mértékben az összes tagállamra nézve lennének negatív következmények.
Az Európai Bizottság szerdán ismét figyelmeztetett, hogy megnőtt az úgynevezett kemény Brexit valószínűsége az október 31-éig hátralévő idő rövidsége és a brit belpolitikai helyzet miatt - igaz, a brit alsóház épp szerda este fogadta el azt a törvénytervezetet, ami megtiltaná a Boris Johnson vezette konzervatív tory kormánynak a rendezetlen kilépést. Az EB  szóvivője szerint nem érkezett még mindig semmifajta alternatív javaslat a politikai bénultság fő okának számító ír-északír pótmegoldás (backstop) kiváltására, amelyre az ír-szigeti béke fenntartása és az egységes piac integritásának megőrzése érdekében van szükség. Ezután újságírói kérdésekre válaszolva megerősítette, hogy a londoni fejlemények ellenére továbbra is Boris Johnson brit kormányfő az Európai Bizottság elnökének elsőszámú tárgyalópartnere. „Elképzelhetőek újabb politikai csavarok, a mi álláspontunk azonban szilárd" - fogalmazott.  A felek delegációi "technikai tárgyalásokat" folytattak szerdán Brüsszelben, sajtóhírek szerint eredménytelenül.
A jelek szerint az energiaügyi és klímapolitikai államtitkárság veszi át a fenntarthatósági államtitkárság tevékenységét.
Weingartner Balázs fenntarthatóságért felelős államtitkár után szeptember 1-i hatállyal helyettesét, Makai Martina fenntartható fejlesztésekért felelős helyettes-államtitkárt is felmentették – derül ki a szerda esti Magyar Közlönyből. Makai Martina az Innovációs és Technológiai Minisztériumnál (ITM) annak 2018-as megalakulása óta töltötte be a tisztséget, de az előd Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban már 2015 óta ellátta a hasonló, zöldgazdaság-fejlesztésért, klímapolitikáért és kiemelt közszolgáltatásokért felelős helyettes-államtitkári teendőket. Makai Martina különösebben nem vétette észre magát a nyilvánosság előtt. Utoljára lapunknak idén májusban egy hulladékhasznosítási kiállításon állt ki amellett, hogy amíg az EU kifejezetten nem tiltja be a műanyag zacskókat, mi sem lépünk. A kormányzati honlap tanúsága szerint a frontot már csak az idén januárban kinevezett Schweickhardt Gyula Levente környezeti- és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes-államtitkár tartja. Legalábbis a nyilvánosság előtt még Makai Martinánál is hallgatagabb állami vezetőről eddig nem született hasonló határozat. Kaderják Péter, az ITM energiaügyekért és klímapolitikáért felelős államtitkára augusztus végén lapunknak elérendő célnak nevezte, hogy a jövőben összefésüljék az ágazat általa képviselt stratégiaalkotási, illetve a fenntarthatósági államtitkárság által eddig képviselt „támogatási” tevékenységet. Ez alapján nem kizárt tehát, hogy a jövőben Weingartnerék feladatait is Kaderjákék veszik át. Ugyanakkor az államtitkár azt is hangsúlyozta, hogy ebben még nincs döntés.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A magyar adórendszer első látásra zöldebb az uniós átlagnál. Hagyományos környezetvédelmi adókból mégis alig százmilliárd forint folyik be évente az államkincstárba.<|im_end|>