Lökést kaptak az EU-tól a vízvezetékszerelõk
Elfogadta az Európai Parlament a sokat vitatott szolgáltatási irányelvet, amely fordulatot hozhat a szolgáltató cégek - például vendéglátók, építõipari vállalkozások vagy akár fodrászok - életében. Eddig ugyanis ha egy cég más uniós országban akart tevékenykedni, sok akadályba ütközhetett, ezeken akar változtatni az irányelv.
Sokan az utóbbi tíz év legfontosabb uniós irányelveként tartják számon azt a szabályozást, amelyre szerdán bólintott rá az Európai Parlament. A tervezet egyik kidolgozója, a korábbi belsõ piaci biztos, Franz Bolkestein után Frankenstein-direktívának is csúfolt szabályozás célja, hogy lebontsa az akadályokat az elõtt, hogy a szolgáltató cégek más uniós országokban is tevékenykedjenek.

Eddig ugyanis elõfordulhatott, hogy ha például egy lengyel cég vízvezetékszerelési szolgáltatást akart nyújtani egy másik tagállamban, akkor különbözõ bürokratikus akadályok nehezítették ebben.

A most elfogadott irányelv többek között a vendéglátóknak, a szoftvercégeknek, az építõipari és turisztikai vállalkozásoknak jelent könnyebbséget a külföldi tevékenységben. A jogszabályt korábban több uniós tagállam is ellenezte - jellemzõen a régiek közül -, mert attól tartottak, hogy tönkremennek a hazai cégek, ha megjelennek az új tagállamok alacsonyabb bérköltséggel dolgozó vállalkozásai.

A tervezetet ezért felpuhították, és kivettek az irányelv hatálya alól több szolgáltatási területet, például az egészségügyet, de nem szerepelnek benne a pénzügyi szolgáltatások sem. Emellett félretették a "származási ország elvet", amely lehetõvé tette volna a cégek számára, hogy ha külföldön üzletelnek, akkor is a saját országukban ismert szabályok vonatkozzanak rájuk.

Az uniós miniszterek várhatóan decemberben fogadják el a direktívát, és az Európai Parlament sajtószolgálata szerint várhatóan már semmilyen aggály nem merül fel a mostani verzióval szemben. Ha minden a tervek szerint alakul, akkor 2009 decemberéig kell a tagállamoknak hatályba léptetniük az irányelvnek megfelelõ jogszabályokat.
irányelv vendéglátó Európa Európai Unió Európai Parlament
<|im_start|>user
Sokan az utóbbi tíz év legfontosabb uniós irányelveként tartják számon azt a szabályozást, amelyre szerdán bólintott rá az Európai Parlament. A tervezet egyik kidolgozója, a korábbi belsõ piaci biztos, Franz Bolkestein után Frankenstein-direktívának is csúfolt szabályozás célja, hogy lebontsa az akadályokat az elõtt, hogy a szolgáltató cégek más uniós országokban is tevékenykedjenek.

Eddig ugyanis elõfordulhatott, hogy ha például egy lengyel cég vízvezetékszerelési szolgáltatást akart nyújtani egy másik tagállamban, akkor különbözõ bürokratikus akadályok nehezítették ebben.

A most elfogadott irányelv többek között a vendéglátóknak, a szoftvercégeknek, az építõipari és turisztikai vállalkozásoknak jelent könnyebbséget a külföldi tevékenységben. A jogszabályt korábban több uniós tagállam is ellenezte - jellemzõen a régiek közül -, mert attól tartottak, hogy tönkremennek a hazai cégek, ha megjelennek az új tagállamok alacsonyabb bérköltséggel dolgozó vállalkozásai.

A tervezetet ezért felpuhították, és kivettek az irányelv hatálya alól több szolgáltatási területet, például az egészségügyet, de nem szerepelnek benne a pénzügyi szolgáltatások sem. Emellett félretették a "származási ország elvet", amely lehetõvé tette volna a cégek számára, hogy ha külföldön üzletelnek, akkor is a saját országukban ismert szabályok vonatkozzanak rájuk.

Az uniós miniszterek várhatóan decemberben fogadják el a direktívát, és az Európai Parlament sajtószolgálata szerint várhatóan már semmilyen aggály nem merül fel a mostani verzióval szemben. Ha minden a tervek szerint alakul, akkor 2009 decemberéig kell a tagállamoknak hatályba léptetniük az irányelvnek megfelelõ jogszabályokat.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Elfogadta az Európai Parlament a sokat vitatott szolgáltatási irányelvet, amely fordulatot hozhat a szolgáltató cégek - például vendéglátók, építõipari vállalkozások vagy akár fodrászok - életében. Eddig ugyanis ha egy cég más uniós országban akart tevékenykedni, sok akadályba ütközhetett, ezeken akar változtatni az irányelv.<|im_end|>