Maradnak az osztrák és német korlátok a keleti munkaerő előtt
Felemás üzenetet tartalmaz majd az Európai Bizottság februári, az új kelet-közép-európai tagországok állampolgárainak szabad uniós munkavállalásával kapcsolatos jelentése: miközben pozitív mérleget von meg a folyamatról, nem tesz ajánlást a számos országban meglévő korlátozások feloldására.
Ez derült ki a munkaügyi kérdésekkel foglalkozó EU-biztos, Vladimir Spidla szóvivőjének keddi szavaiból. Katharina von Schnurbein szerint „azt tapasztaljuk, hogy a szabad munkavállalás nem okozott különösebb problémákat abban a három országban, ahol ezt lehetővé tették", azaz Nagy-Britanniában, Írországban és Svédországban. Ugyanakkor a február 8-án közzéteendő jelentés „nem tartalmaz majd ajánlást, és minden tagállamnak magának kell döntenie, hogy fenntartja-e a korlátozásokat" – tette hozzá a szóvivő. A munkaügyi biztos, Spidla ugyanakkor többször is burkoltan a korlátozások megszüntetését sürgette, leszögezve: a régi tagállamoknak valóban felül kellene vizsgálniuk, szükség van-e ezekre a lépésekre.
A csatlakozási szerződések adta lehetőséggel élve a 15 régi EU-tagállam közül 12 az új országok belépését követő két évre korlátozásokat léptetett életbe az új tagállamok lakosainak munkavállalására. Ez a két év idén május elsején jár le, és még ezt megelőzően az érintett országoknak dönteniük kell: meghosszabbítják-e döntésüket újabb három esztendőre, vagy – mint ahogy azt az új tagok, köztük Magyarország minden lehetséges fórumon sürgetik – feloldják a tilalmakat. Németország és Ausztria - amelyek az új tagok szomszédjaiként leginkább tartanak az esetleges munkavállalói áradattól, és ahol amúgy is nagy a munkanélküliség, már jelezték, hogy meghosszabbítják majd a tilalmakat. Finnország és Spanyolország viszont valószínűleg feloldja majd ezeket, a többi ország pedig egyelőre vizsgálja a kérdést. A korlátozásokat a 2004. májustól számított hét év után már nem lehet meghosszabbítani.
Belgiumban például a februári bizottsági jelentés után alakítja majd ki a kormány az álláspontját, de úgy tudni, a főbb pártok többsége támogatná a korlátozások megszüntetését. Sok függ azonban a közvéleménytől (amely Belgiumban is fél a külföldiek jelentette konkurenciától), illetve attól, hogy a többi EU-állam, főleg a Belgiummal szomszédos országok milyen álláspontra helyezkednek.
<|im_start|>user
Ez derült ki a munkaügyi kérdésekkel foglalkozó EU-biztos, Vladimir Spidla szóvivőjének keddi szavaiból. Katharina von Schnurbein szerint „azt tapasztaljuk, hogy a szabad munkavállalás nem okozott különösebb problémákat abban a három országban, ahol ezt lehetővé tették", azaz Nagy-Britanniában, Írországban és Svédországban. Ugyanakkor a február 8-án közzéteendő jelentés „nem tartalmaz majd ajánlást, és minden tagállamnak magának kell döntenie, hogy fenntartja-e a korlátozásokat" – tette hozzá a szóvivő. A munkaügyi biztos, Spidla ugyanakkor többször is burkoltan a korlátozások megszüntetését sürgette, leszögezve: a régi tagállamoknak valóban felül kellene vizsgálniuk, szükség van-e ezekre a lépésekre.
A csatlakozási szerződések adta lehetőséggel élve a 15 régi EU-tagállam közül 12 az új országok belépését követő két évre korlátozásokat léptetett életbe az új tagállamok lakosainak munkavállalására. Ez a két év idén május elsején jár le, és még ezt megelőzően az érintett országoknak dönteniük kell: meghosszabbítják-e döntésüket újabb három esztendőre, vagy – mint ahogy azt az új tagok, köztük Magyarország minden lehetséges fórumon sürgetik – feloldják a tilalmakat. Németország és Ausztria - amelyek az új tagok szomszédjaiként leginkább tartanak az esetleges munkavállalói áradattól, és ahol amúgy is nagy a munkanélküliség, már jelezték, hogy meghosszabbítják majd a tilalmakat. Finnország és Spanyolország viszont valószínűleg feloldja majd ezeket, a többi ország pedig egyelőre vizsgálja a kérdést. A korlátozásokat a 2004. májustól számított hét év után már nem lehet meghosszabbítani.
Belgiumban például a februári bizottsági jelentés után alakítja majd ki a kormány az álláspontját, de úgy tudni, a főbb pártok többsége támogatná a korlátozások megszüntetését. Sok függ azonban a közvéleménytől (amely Belgiumban is fél a külföldiek jelentette konkurenciától), illetve attól, hogy a többi EU-állam, főleg a Belgiummal szomszédos országok milyen álláspontra helyezkednek.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Felemás üzenetet tartalmaz majd az Európai Bizottság februári, az új kelet-közép-európai tagországok állampolgárainak szabad uniós munkavállalásával kapcsolatos jelentése: miközben pozitív mérleget von meg a folyamatról, nem tesz ajánlást a számos országban meglévő korlátozások feloldására.<|im_end|>