Komoly áttörés a rák elleni immunterápiában
Amerikai és brit kutatók egerek kifejlett prosztatadaganatát sikerrel, mellékhatások nélkül kezelték humán vakcinával. Az új eljárás lényege, hogy a beteg saját immunrendszerét serkenti arra, hogy megszabaduljon a daganattól, komoly mellékhatásokkal járó kemoterápia és sugárterápia nélkül.
A Nature Medicine címû szakfolyóiratban ismertetett vizsgálatban  egereken próbálták ki, hogy a vakcina miként hat az állatokban elõidézett prosztatatumorra. A daganat összezsugorodott, ami azt jelzi, hogy az eljárás majdan hatékony rákterápiához vezethet.

"Az immunrendszer felhasználása a rák kezelésére pillanatnyilag nagyon izgalmas terület. Az általunk kifejlesztett új megközelítés erre az ígéretes alapra épít" - áll az amerikai Mayo Klinika és a nagy-britanniai Leedsi Egyetem munkatársainak sajtóközleményében. A módszert elvileg más daganattípusok - például a bõrrák vagy az emlõtumor - ellen is bevethetik, ám a kutatók hangsúlyozzák, hogy még legalább két év, mire az elsõ klinikai  vizsgálatok megkezdõdhetnek. Ugyancsak vizsgálják az immunterápiában rejlõ lehetõségeket agresszívebb ráktípusok, mint a tüdõ-, az agy-, illetve a hasnyálmirigy-daganatok esetében is.

Bõrdaganat esetében már léteznek immunterápiás eljárások

A rák immunterápiája viszonylag új terület. Egy immunterápiára alkalmazható hatóanyag például az ipilimumab, amelyet idén márciusban engedélyezett az amerikai gyógyszerügyi hatóság (FDA) az elõrehaladott melanómában szenvedõ páciensek életének meghosszabbítására. Egy terápiás vakcina klinikai alkalmazását pedig, amelynek feladata az lenne, hogy a prosztatarák elleni küzdelemre serkentse az immunrendszert, tavaly áprilisban hagyta jóvá az FDA.

A hagyományos védõoltásokkal ellentétben a terápiás vakcinákat nem a betegség megelõzésére, hanem annak gyógyítására tervezik. Az amerikai-brit kutatócsoport vakcinája olyan vírusokat tartalmaz, amelyek a daganatsejtekre jellemzõ fehérjéket (antigéneket) nagy mennyiségben termelve jól láthatóvá teszik ezeket az immunrendszer számára, beindítva a daganatsejteket elpuszító, hatékony immunválaszt.

A cél az immunrendszer mûködésbe hozása

A vakcina elõállításához a kutatócsoport egészséges humán prosztataszövetbõl nyert ki DNS-darabokat, amelyeket vírusok genomjába építettek. A vírust tartalmazó vakcinát intravénásan, sorozatban adták be az állatoknak. Az állatok T-nyiroksejtjei támadást indítottak a vírus által termelt antigének, és ezáltal az ugyanilyen antigéneket hordozó prosztatatumor-sejtek ellen. Úgy találták, hogy a vakcinával kiváltott immunválasz egészséges sejteket nem támadott meg, viszont képes volt többféle útvonalon is megcélozni a tumort.
daganatok emlõrák daganatterápia daganat prosztata daganatos megbetegedés immunterápia daganatellenes kezelés daganatos betegségek vakcina prosztatarák
<|im_start|>user
A Nature Medicine címû szakfolyóiratban ismertetett vizsgálatban  egereken próbálták ki, hogy a vakcina miként hat az állatokban elõidézett prosztatatumorra. A daganat összezsugorodott, ami azt jelzi, hogy az eljárás majdan hatékony rákterápiához vezethet.

"Az immunrendszer felhasználása a rák kezelésére pillanatnyilag nagyon izgalmas terület. Az általunk kifejlesztett új megközelítés erre az ígéretes alapra épít" - áll az amerikai Mayo Klinika és a nagy-britanniai Leedsi Egyetem munkatársainak sajtóközleményében. A módszert elvileg más daganattípusok - például a bõrrák vagy az emlõtumor - ellen is bevethetik, ám a kutatók hangsúlyozzák, hogy még legalább két év, mire az elsõ klinikai  vizsgálatok megkezdõdhetnek. Ugyancsak vizsgálják az immunterápiában rejlõ lehetõségeket agresszívebb ráktípusok, mint a tüdõ-, az agy-, illetve a hasnyálmirigy-daganatok esetében is.

Bõrdaganat esetében már léteznek immunterápiás eljárások

A rák immunterápiája viszonylag új terület. Egy immunterápiára alkalmazható hatóanyag például az ipilimumab, amelyet idén márciusban engedélyezett az amerikai gyógyszerügyi hatóság (FDA) az elõrehaladott melanómában szenvedõ páciensek életének meghosszabbítására. Egy terápiás vakcina klinikai alkalmazását pedig, amelynek feladata az lenne, hogy a prosztatarák elleni küzdelemre serkentse az immunrendszert, tavaly áprilisban hagyta jóvá az FDA.

A hagyományos védõoltásokkal ellentétben a terápiás vakcinákat nem a betegség megelõzésére, hanem annak gyógyítására tervezik. Az amerikai-brit kutatócsoport vakcinája olyan vírusokat tartalmaz, amelyek a daganatsejtekre jellemzõ fehérjéket (antigéneket) nagy mennyiségben termelve jól láthatóvá teszik ezeket az immunrendszer számára, beindítva a daganatsejteket elpuszító, hatékony immunválaszt.

A cél az immunrendszer mûködésbe hozása

A vakcina elõállításához a kutatócsoport egészséges humán prosztataszövetbõl nyert ki DNS-darabokat, amelyeket vírusok genomjába építettek. A vírust tartalmazó vakcinát intravénásan, sorozatban adták be az állatoknak. Az állatok T-nyiroksejtjei támadást indítottak a vírus által termelt antigének, és ezáltal az ugyanilyen antigéneket hordozó prosztatatumor-sejtek ellen. Úgy találták, hogy a vakcinával kiváltott immunválasz egészséges sejteket nem támadott meg, viszont képes volt többféle útvonalon is megcélozni a tumort.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Amerikai és brit kutatók egerek kifejlett prosztatadaganatát sikerrel, mellékhatások nélkül kezelték humán vakcinával. Az új eljárás lényege, hogy a beteg saját immunrendszerét serkenti arra, hogy megszabaduljon a daganattól, komoly mellékhatásokkal járó kemoterápia és sugárterápia nélkül.<|im_end|>