Bele akar látni az MSZP a kormány lapjaiba
Nem annyira tetszik a kormány tevékenysége az MSZP-nek, mint ahogy azt a hivatalos nyilatkozatok beállítják. A képviselők nagyobb beleszólást szeretnének a döntések előkészítésébe, a kommunikációval is vannak problémáik, és a liberális miniszterek is irritálnak több szocialistát.
A mainál több beleszólást szeretne az MSZP parlamenti frakciója a kormányzati munkába, a reformok előkészítésébe. A képviselők szerint nem elég jó a kormány kommunikációja , és többen a liberális miniszterek munkájával is elégedetlenek. Ez derült ki a keddi frakcióülésen, ahol négy és fél órás vita után szavaztak bizalmat Gyurcsány Ferencnek.  

Mint az általunk megkérdezett képviselők szavaiból kitűnik, a frakció a legtöbb kritikát a kormány kommunikációjával kapcsolatban fogalmazta meg. "Lehet, hogy jót akarunk, de a kommunikációban nem jön át" - fogalmazott Oláh Lajos hajdú-bihari képviselő. Ugyanakkor többen azt sérelmezték, hogy egyes miniszterek - például Molnár Lajos, az egészségügyi tárca vezetője - kész tényként tálalnak bizonyos, még el nem döntött ügyeket, ezzel nehezítve a koalíció amúgy sem egyszerű dolgát. Érdeklődésünkre Géczi József Alajos Csongrád megyei képviselő ezt úgy fogalmazta meg, hogy a frakciónak nem a liberális miniszterekkel, hanem csak egyes megnyilvánulásaikkal volt problémája, amit a képviselő "öncélú reformkodásnak" nevezett.

Horn Gábor, az SZDSZ ügyvivője az [origo] -nak erre úgy reagált, hogy Molnár Lajos teszi a dolgát, viszi a reformokat, ami nem egyszerű munka. A miniszter tevékenységét lehet kritizálni - mondta Horn -, de a szocialista képviselőknek volt és lesz is alkalmuk rá, hogy leüljenek és megbeszéljék a vitás kérdéseket a miniszterrel.

A képviselők azt is kérték a kormánytól, hogy az eddiginél jobban vonják be őket a reformok kidolgozásába és erősítsék a társadalmi párbeszédet is. Filló Pál budapesti képviselő szerint erre a miniszterelnök ígéretet tett, de ha szükséges, a frakció ki is fogja követelni a nagyobb beleszólást a munkába, hiszen több szakértő bevonásával kisebb eséllyel követhetnek el hibákat.

Hogy ezen hogyan fognak változtatni, hogyan fogják bevonni a képviselőcsoportot a munkába, arról szerettük volna megkérdezni a kormányszóvivőt, de munkatársai azt közölték, ez a kérdés nem a kormányra, hanem a szocialista frakcióra tartozik. Nyakó István, az MSZP szóvivője azt mondta, az lenne a járható út, ha a frakció munkacsoportjai még a jogszabályok előkészítésének fázisában megismernék a minisztériumok elképzeléseit, hogy véleményezni tudják azokat.

A hírek szerint a bizalmi szavazással kapcsolatban Jánosi György azt is felvetette, a frakció döntése előtt érdemes lenne kikérni a párt kongresszusának véleményét. Jánosi ezt a Magyar Hírlapnak azzal magyarázta, hogy ha a kormányfőnek sürgős bizalmi megerősítésre van szüksége, azt attól kell kérnie, akitől a bizalmat kapta, vagyis a kongresszustól. Javaslatát azonban elvetetté, arra hivatkozva, hogy csak akkor lenne szükség a legfőbb döntéshozó testület összehívására, ha a párt a konstruktív bizalmatlansági indítvány mellett döntene. Mivel senki nem akarja leváltani Gyurcsány Ferencet, ezért nem szükséges kongresszust tartani.

A frakcióülésen természetesen szóba került a kormányfő balatonőszödi beszéde is, amelynek nem tartalmával, hanem a stílusával kapcsolatban kapott kritikát Gyurcsány. Erről ő maga is beszélt az ülés után, amikor elmondta, többek közt a jelenleg szocialista, korábban szabad demokrata Mécs Imre figyelmeztette, mindig úgy beszéljen, hogy tudatában van annak, szavait más is hallhatja, nem csak az, akinek eredetileg szánta.

Kovács Áron
Itthon Gyurcsány Ferenc képviselő MSZP kommunikáció
<|im_start|>user
A mainál több beleszólást szeretne az MSZP parlamenti frakciója a kormányzati munkába, a reformok előkészítésébe. A képviselők szerint nem elég jó a kormány kommunikációja , és többen a liberális miniszterek munkájával is elégedetlenek. Ez derült ki a keddi frakcióülésen, ahol négy és fél órás vita után szavaztak bizalmat Gyurcsány Ferencnek.  

Mint az általunk megkérdezett képviselők szavaiból kitűnik, a frakció a legtöbb kritikát a kormány kommunikációjával kapcsolatban fogalmazta meg. "Lehet, hogy jót akarunk, de a kommunikációban nem jön át" - fogalmazott Oláh Lajos hajdú-bihari képviselő. Ugyanakkor többen azt sérelmezték, hogy egyes miniszterek - például Molnár Lajos, az egészségügyi tárca vezetője - kész tényként tálalnak bizonyos, még el nem döntött ügyeket, ezzel nehezítve a koalíció amúgy sem egyszerű dolgát. Érdeklődésünkre Géczi József Alajos Csongrád megyei képviselő ezt úgy fogalmazta meg, hogy a frakciónak nem a liberális miniszterekkel, hanem csak egyes megnyilvánulásaikkal volt problémája, amit a képviselő "öncélú reformkodásnak" nevezett.

Horn Gábor, az SZDSZ ügyvivője az [origo] -nak erre úgy reagált, hogy Molnár Lajos teszi a dolgát, viszi a reformokat, ami nem egyszerű munka. A miniszter tevékenységét lehet kritizálni - mondta Horn -, de a szocialista képviselőknek volt és lesz is alkalmuk rá, hogy leüljenek és megbeszéljék a vitás kérdéseket a miniszterrel.

A képviselők azt is kérték a kormánytól, hogy az eddiginél jobban vonják be őket a reformok kidolgozásába és erősítsék a társadalmi párbeszédet is. Filló Pál budapesti képviselő szerint erre a miniszterelnök ígéretet tett, de ha szükséges, a frakció ki is fogja követelni a nagyobb beleszólást a munkába, hiszen több szakértő bevonásával kisebb eséllyel követhetnek el hibákat.

Hogy ezen hogyan fognak változtatni, hogyan fogják bevonni a képviselőcsoportot a munkába, arról szerettük volna megkérdezni a kormányszóvivőt, de munkatársai azt közölték, ez a kérdés nem a kormányra, hanem a szocialista frakcióra tartozik. Nyakó István, az MSZP szóvivője azt mondta, az lenne a járható út, ha a frakció munkacsoportjai még a jogszabályok előkészítésének fázisában megismernék a minisztériumok elképzeléseit, hogy véleményezni tudják azokat.

A hírek szerint a bizalmi szavazással kapcsolatban Jánosi György azt is felvetette, a frakció döntése előtt érdemes lenne kikérni a párt kongresszusának véleményét. Jánosi ezt a Magyar Hírlapnak azzal magyarázta, hogy ha a kormányfőnek sürgős bizalmi megerősítésre van szüksége, azt attól kell kérnie, akitől a bizalmat kapta, vagyis a kongresszustól. Javaslatát azonban elvetetté, arra hivatkozva, hogy csak akkor lenne szükség a legfőbb döntéshozó testület összehívására, ha a párt a konstruktív bizalmatlansági indítvány mellett döntene. Mivel senki nem akarja leváltani Gyurcsány Ferencet, ezért nem szükséges kongresszust tartani.

A frakcióülésen természetesen szóba került a kormányfő balatonőszödi beszéde is, amelynek nem tartalmával, hanem a stílusával kapcsolatban kapott kritikát Gyurcsány. Erről ő maga is beszélt az ülés után, amikor elmondta, többek közt a jelenleg szocialista, korábban szabad demokrata Mécs Imre figyelmeztette, mindig úgy beszéljen, hogy tudatában van annak, szavait más is hallhatja, nem csak az, akinek eredetileg szánta.

Kovács Áron

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nem annyira tetszik a kormány tevékenysége az MSZP-nek, mint ahogy azt a hivatalos nyilatkozatok beállítják. A képviselők nagyobb beleszólást szeretnének a döntések előkészítésébe, a kommunikációval is vannak problémáik, és a liberális miniszterek is irritálnak több szocialistát.<|im_end|>