Kiegészítõ nyugdíj a munkáltatótól
Még az idei évben bevezethetik az úgynevezett foglalkoztatói nyugellátást, amelyet az unió régebbi tagállamaiban a nyugdíjrendszer második pillérének tekintenek. A  foglalkoztatói nyugdíj fedezetét munkáltatók befizetései képezik. A kiegészítõ ellátáshoz a nyugdíjkorhatár betöltése után juthat hozzá a dolgozó.
A foglalkoztatói nyugellátás rendszerének a meghonosítása az Európai Unió által elõírt tagállami kötelezettség. A pénzügyminiszter szeptemberben terjesztette a parlament elé az újfajta nyugdíjszolgáltatásról szóló törvényjavaslatot. A tervezet indokolása kiemeli, hogy Magyarországon foglalkoztatói nyugdíjfolyósító intézmények nem léteznek, az errõl szóló uniós irányelv szerint azonban lehetõséget kell biztosítani arra, hogy a más tagállamban székhellyel rendelkezõ intézmények határon átnyúló szolgáltatás keretében nálunk is tevékenykedhessenek. Az új rendelkezések az önkéntes nyugdíjcélú megtakarítási lehetõségek körét szélesítik,  de ilyen szolgáltató intézmény magyarországi alapítására - az uniós és a magyar rendszer alapvetõ eltérései miatt - a törvényjavaslat elfogadása után sem lesz lehetõség. A szakemberek állítása szerint ilyen igény egyébként eddig nem volt.

A tagállami szolgáltató intézményeket a munkáltatók hozzák létre. A foglalkoztatói nyugdíj alapját elsõsorban az õ befizetéseik alapozzák meg. A munkáltatók egyéni vagy kollektív szerzõdésben vállalnak kötelezettséget a befizetésre. A tag (munkavállaló) hozzájárulásra nem köteles, de konstrukciótól függõen lehetõsége van erre. A foglalkoztatói nyugdíj tartalmazhat szociális, önsegélyezõ elemeket is, jellemzõen azonban életjáradék formájában teljesítik azt - mutat rá a pénzügyminiszteri elõterjesztés.

A foglalkoztatói nyugellátásról szóló törvény értelmében a külföldi szolgáltató intézmények magyarországi munkáltatóktól is fogadhatnak el befizetéseket, így hazai munkavállalók részére is nyújthatnak határon átnyúló szolgáltatást. A munkáltató csak a - magyar munkajog és társadalombiztosítási jog hatálya alá tartozó jogviszonyban lévõ - munkavállalója részére teljesíthet befizetést. A tag (munkavállaló) is vállalhat befizetést, õt azonban erre kötelezni nem lehet. A kiegészítõ nyugdíjhoz a tag a nyugdíjkorhatár betöltése után juthat hozzá.

A külföldi székhelyû szolgáltató intézmények magyarországi felügyeletét a PSZÁF látja el. Garanciális szabály, hogy a szolgáltatónak a megkötött szerzõdéseket, a tagokkal szemben fennálló tájékoztatási kötelezettség teljesítése során keletkezett dokumentumokat, valamint a Felügyelet által meghatározott dokumentumokat magyar nyelven kell kiállítania.
nyugdíj nyugdíjkorhatár nyugdíjrendszer
<|im_start|>user
A foglalkoztatói nyugellátás rendszerének a meghonosítása az Európai Unió által elõírt tagállami kötelezettség. A pénzügyminiszter szeptemberben terjesztette a parlament elé az újfajta nyugdíjszolgáltatásról szóló törvényjavaslatot. A tervezet indokolása kiemeli, hogy Magyarországon foglalkoztatói nyugdíjfolyósító intézmények nem léteznek, az errõl szóló uniós irányelv szerint azonban lehetõséget kell biztosítani arra, hogy a más tagállamban székhellyel rendelkezõ intézmények határon átnyúló szolgáltatás keretében nálunk is tevékenykedhessenek. Az új rendelkezések az önkéntes nyugdíjcélú megtakarítási lehetõségek körét szélesítik,  de ilyen szolgáltató intézmény magyarországi alapítására - az uniós és a magyar rendszer alapvetõ eltérései miatt - a törvényjavaslat elfogadása után sem lesz lehetõség. A szakemberek állítása szerint ilyen igény egyébként eddig nem volt.

A tagállami szolgáltató intézményeket a munkáltatók hozzák létre. A foglalkoztatói nyugdíj alapját elsõsorban az õ befizetéseik alapozzák meg. A munkáltatók egyéni vagy kollektív szerzõdésben vállalnak kötelezettséget a befizetésre. A tag (munkavállaló) hozzájárulásra nem köteles, de konstrukciótól függõen lehetõsége van erre. A foglalkoztatói nyugdíj tartalmazhat szociális, önsegélyezõ elemeket is, jellemzõen azonban életjáradék formájában teljesítik azt - mutat rá a pénzügyminiszteri elõterjesztés.

A foglalkoztatói nyugellátásról szóló törvény értelmében a külföldi szolgáltató intézmények magyarországi munkáltatóktól is fogadhatnak el befizetéseket, így hazai munkavállalók részére is nyújthatnak határon átnyúló szolgáltatást. A munkáltató csak a - magyar munkajog és társadalombiztosítási jog hatálya alá tartozó jogviszonyban lévõ - munkavállalója részére teljesíthet befizetést. A tag (munkavállaló) is vállalhat befizetést, õt azonban erre kötelezni nem lehet. A kiegészítõ nyugdíjhoz a tag a nyugdíjkorhatár betöltése után juthat hozzá.

A külföldi székhelyû szolgáltató intézmények magyarországi felügyeletét a PSZÁF látja el. Garanciális szabály, hogy a szolgáltatónak a megkötött szerzõdéseket, a tagokkal szemben fennálló tájékoztatási kötelezettség teljesítése során keletkezett dokumentumokat, valamint a Felügyelet által meghatározott dokumentumokat magyar nyelven kell kiállítania.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Még az idei évben bevezethetik az úgynevezett foglalkoztatói nyugellátást, amelyet az unió régebbi tagállamaiban a nyugdíjrendszer második pillérének tekintenek. A  foglalkoztatói nyugdíj fedezetét munkáltatók befizetései képezik. A kiegészítõ ellátáshoz a nyugdíjkorhatár betöltése után juthat hozzá a dolgozó.<|im_end|>