A vámom nélkül soha!
Az online kereskedelem világszerte virágzik, mint atom, robbanásszerű terjedésével néhány év alatt birodalmak jöttek létre a semmiből. Magyarország egy egészen speciális rendszerrel, az ún. vámtörvénnyel védi adófizetőit a nemzetközi multiktól. A "nemzetgazdaság fejlesztését és a hazai gazdaság védelmét szolgáló korszerű vámrendszernek" köszönhetően gyakorlatilag lehetetlen a legkisebb csomagot is behozni anélkül, hogy ne fizetnénk rá.
Nem jelenthet gondot, ha valaki kis hazájában nem lelne rá egy áhított termékre, elég betérnie egy online üzletóriáshoz, és jó eséllyel néhány nap, esetleg hét múlva már meg is érkezik. A globalizáció efféle hatásai ellen vezették be a régi szép időkben a védővámokat, amik valamiképpen túlélték a sötét középkort és most újult erővel, mintegy halmozottan zúdulnak a fogyasztókra.

Manapság persze nem a szomszéd olcsó tehene fenyeget, hanem inkább a hazánkba érkező informatikai és egyéb online, amúgy egy kattintással rendelhető termékek behozatala. Az informatikai termékek vámját eltörlő szingapúri egyezményhez a világ 150 másik országával ellentétben hazánk a mai napig nem csatlakozott. Ezért van az, hogy nálunk vagy megkésve, vagy kézzel gyártott, eredetinek tűnő formában kerül sok boltba a hardver. Ilyen rendeléssel nem is igen próbálkozik már senki.

Az Amazon.com vagy a cdnow.com áruházak nevét bizonyára sokan ismerik. Ezekben az üzletekben egyebek között zenei CD-ket lehet rendelni szép számmal. Gyakran olyat, amit egyébként csak hosszú kutatással lehet levadászni itthon, van még úgy sem. A vámhivatal a 2000-ik év kezdetével immáron az ilyen "kisebb" csomagokat is védőszárnya alá vonta. A hivatal nem hivatalos véleménye szerint "korábban előfordulhatott, hogy a posta közvetlenül (gyk. vámkezelés nélkül) kézbesített egy csomagot, mostantól azonban a szigorú ellenőrzések miatt minden csomag után fizetni kell."

Kizárólag egyéni felhasználásra szánt, tehát még véletlenül sem kereskedelmi célzatú termékbehozatal tehát ekképp fest: A példa kedvéért vegyünk egy 8 dolláros CD-t, ehhez jön a postaköltség, Egyesült Államokból 7 dollár. Durván 4000 forintnál tartunk. Még mindig simán megéri, gondolná a mezei júzer. Ekkor azonban a korábbi gyakorlattal ellentétben belép a vám. Az amerikai posta kézbesítésétől számított mintegy 20-30 (!) nap elteltével a posta kiküld egy felszólítást, amelyben rávilágít, amennyiben 2 munkanapon belül nem reagál a vevő a címére érkezett csomag hírére, büntetésre számíthat.

A megszeppent vásárló természetesen reagál, de már nem a postánál, hanem a 14. számú Vámhivatalnál (1076, Bp., Verseny u. 12., tel.: 3428118). Kicsenget 1500 forintot egy űrlapért, amit utána a hivatal egyik emeletéről átvisz a hivatal egy másik emeletére, amivel áldozatot mutat be a vámkezelők istenének oltárán. Az áru valódi árát csak ezután nyeri el.

Először a termék forintba átszámított árára valamint Magyarországra szállításának költségére engedik rá a jól ismert 5%-os vámot. Ezután a vámterhelt ár forgalmi adója játszik be, amit röviddel a postai szolgáltatás költsége követ, ez esetünkben 583 forint. Ekkor már érdemes elgondolkozni, hogy 6700 forintért megéri-e behozatni a 2100 forintos CD-t. Esetleg azon is érdemes elmélkedni, hogy ha ugyanezen CD behozatalát egy gépjármű segítségével tesszük, pl. Ausztriából hazafelé, akkor miért vonatkozik rá vámmentesség.

A vámhivatal elnyeli az eredeti számlát, csak másolatot ad ki. A posta Nemzetközi Postakicserélő Üzemének Csomagkicserélő Osztálya nem tud információt adni semmiről, pedig ők értesítenek a vámkezelésről. A vámhivatal ellenben szívesen fogad minden megjegyzést 1500 forint ellenében. Reklamálni azonban náluk nem érdemes, hiszen a vámtörvény szerint a postai/internetes rendelés kereskedelmi tevékenységnek minősül, s ezért nem vonatkozik rá semmilyen kedvezmény.
Jog Tech
<|im_start|>user
Nem jelenthet gondot, ha valaki kis hazájában nem lelne rá egy áhított termékre, elég betérnie egy online üzletóriáshoz, és jó eséllyel néhány nap, esetleg hét múlva már meg is érkezik. A globalizáció efféle hatásai ellen vezették be a régi szép időkben a védővámokat, amik valamiképpen túlélték a sötét középkort és most újult erővel, mintegy halmozottan zúdulnak a fogyasztókra.

Manapság persze nem a szomszéd olcsó tehene fenyeget, hanem inkább a hazánkba érkező informatikai és egyéb online, amúgy egy kattintással rendelhető termékek behozatala. Az informatikai termékek vámját eltörlő szingapúri egyezményhez a világ 150 másik országával ellentétben hazánk a mai napig nem csatlakozott. Ezért van az, hogy nálunk vagy megkésve, vagy kézzel gyártott, eredetinek tűnő formában kerül sok boltba a hardver. Ilyen rendeléssel nem is igen próbálkozik már senki.

Az Amazon.com vagy a cdnow.com áruházak nevét bizonyára sokan ismerik. Ezekben az üzletekben egyebek között zenei CD-ket lehet rendelni szép számmal. Gyakran olyat, amit egyébként csak hosszú kutatással lehet levadászni itthon, van még úgy sem. A vámhivatal a 2000-ik év kezdetével immáron az ilyen "kisebb" csomagokat is védőszárnya alá vonta. A hivatal nem hivatalos véleménye szerint "korábban előfordulhatott, hogy a posta közvetlenül (gyk. vámkezelés nélkül) kézbesített egy csomagot, mostantól azonban a szigorú ellenőrzések miatt minden csomag után fizetni kell."

Kizárólag egyéni felhasználásra szánt, tehát még véletlenül sem kereskedelmi célzatú termékbehozatal tehát ekképp fest: A példa kedvéért vegyünk egy 8 dolláros CD-t, ehhez jön a postaköltség, Egyesült Államokból 7 dollár. Durván 4000 forintnál tartunk. Még mindig simán megéri, gondolná a mezei júzer. Ekkor azonban a korábbi gyakorlattal ellentétben belép a vám. Az amerikai posta kézbesítésétől számított mintegy 20-30 (!) nap elteltével a posta kiküld egy felszólítást, amelyben rávilágít, amennyiben 2 munkanapon belül nem reagál a vevő a címére érkezett csomag hírére, büntetésre számíthat.

A megszeppent vásárló természetesen reagál, de már nem a postánál, hanem a 14. számú Vámhivatalnál (1076, Bp., Verseny u. 12., tel.: 3428118). Kicsenget 1500 forintot egy űrlapért, amit utána a hivatal egyik emeletéről átvisz a hivatal egy másik emeletére, amivel áldozatot mutat be a vámkezelők istenének oltárán. Az áru valódi árát csak ezután nyeri el.

Először a termék forintba átszámított árára valamint Magyarországra szállításának költségére engedik rá a jól ismert 5%-os vámot. Ezután a vámterhelt ár forgalmi adója játszik be, amit röviddel a postai szolgáltatás költsége követ, ez esetünkben 583 forint. Ekkor már érdemes elgondolkozni, hogy 6700 forintért megéri-e behozatni a 2100 forintos CD-t. Esetleg azon is érdemes elmélkedni, hogy ha ugyanezen CD behozatalát egy gépjármű segítségével tesszük, pl. Ausztriából hazafelé, akkor miért vonatkozik rá vámmentesség.

A vámhivatal elnyeli az eredeti számlát, csak másolatot ad ki. A posta Nemzetközi Postakicserélő Üzemének Csomagkicserélő Osztálya nem tud információt adni semmiről, pedig ők értesítenek a vámkezelésről. A vámhivatal ellenben szívesen fogad minden megjegyzést 1500 forint ellenében. Reklamálni azonban náluk nem érdemes, hiszen a vámtörvény szerint a postai/internetes rendelés kereskedelmi tevékenységnek minősül, s ezért nem vonatkozik rá semmilyen kedvezmény.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az online kereskedelem világszerte virágzik, mint atom, robbanásszerű terjedésével néhány év alatt birodalmak jöttek létre a semmiből. Magyarország egy egészen speciális rendszerrel, az ún. vámtörvénnyel védi adófizetőit a nemzetközi multiktól. A "nemzetgazdaság fejlesztését és a hazai gazdaság védelmét szolgáló korszerű vámrendszernek" köszönhetően gyakorlatilag lehetetlen a legkisebb csomagot is behozni anélkül, hogy ne fizetnénk rá.<|im_end|>