Új életformát fedeztek fel az emberi nyálban
A kutatók nemrég fedeztek fel egy olyan parazita baktériumot az emberi nyálban, amely teljes mértékben más baktériumoktól függ, ezeket fertõzi meg. Úgy tûnik, a parányi sejtek összefüggésbe hozhatók az ínybetegségekkel, a cisztás fibrózissal és a mikrobaellenes szerekkel szembeni rezisztenciával.
 

Eddig is ismertünk egyetlen olyan baktériumtörzset, amely képes megfertõzni más baktériumokat,

de ez az úgynevezett Bdellovibrio, szabadon élõ sejt, amely aktívan vadászik a zsákmányára.

Az újonnan felfedezett organizmusnak viszont nagyon kevés génje van, és teljesen a gazdaszervezettõl, azaz más baktériumoktól függ az életben maradása, írja a New Scientist.

Véletlen felfedezés

A parazita – amely a jelek szerint még kártékonyabbá teszi a gazdáját az emberek szempontjából – azért kerülte el a figyelmünket egészen mostanáig, mert rendkívül nehéz laboratóriumban tenyészteni és tanulmányozni.

„Ezek ultrakicsi baktériumok, amelyek más baktériumok felszínén élnek” – mondta Jeff McLean, a Washingtoni Egyetem Seattle-i Fogorvosi Karának kutatója, az amerikai mikrobiológiai társaság bostoni éves találkozóján.

McLean és munkatársai akkor fedezték fel a baktériumot, amikor az emberi nyálban kerestek baktériumtörzseket.

A mintákból kitenyésztett összes faj DNS-ének elemzésekor egy rejtélyes genetikaianyag-töredékre bukkantak. Ezt az RNS-darabot korábban már más kutatók is felfedezték, de nem tudták meghatározni, milyen organizmustól származhat.

Elõször sikerült azonosítani

McLean csoportja azonban most kimutatta, hogy ez az RNS egy olyan baktériumhoz tartozik, amely egy másik fajon (Actinomyces odontolyticus) él. Amikor a kutatók mikroszkóp alatt megvizsgálták ezt a fajt, észrevették, hogy a sejteket sokkal kisebb baktériumok borítják.

Ez az elsõ olyan eddig felfedezett baktériumfaj, amely más baktérium parazitája.

Eleinte az Actinomyces képes tolerálni a parazitákat, amelyek a külsõ membránjához kapcsolódnak, és táplálékot szívnak el a gazdaszervezettõl.

„Késõbb elkezdi támadni és elpusztítani a gazdát” – mondta McLean. A fertõzési folyamat vége felé lyukak jelennek meg a gazdasejt membránján és kifolyik a tartalma.

Nem tudja elõállítani az aminosavait

A parazita baktériumnak csupán 700 génje van, és ez az elsõ olyan meghatározott baktériumtörzs, amely képtelen elõállítani a saját aminosavait (az élethez nélkülözhetetlen fehérjék építõköveit), e helyett a gazdától nyert ellátásra támaszkodik. Érdekességként megemlítjük, hogy a gazdabaktériumnak 2200 génje van.

Emberi betegségekben is szerepet játszik

Úgy tûnik, hogy a parazita baktérium az emberi betegségekben is szerepet játszik. McLean elmondta, hogy nagy koncentrációban megtalálták az új baktérium örökítõ anyagát ínybetegségben és cisztás fibrózisban szenvedõ emberekben. Az Actinomyces baktériumról tudott, hogy szerepet játszik az ínybetegségekben,

de rendszerint kordában tartják õket a makrofágoknak nevezett fehérvérsejtek,

amelyek bekebelezik és elpusztítják ezeket.

McLean elmondta, hogy bizonyíték van arra, miszerint a parazitákkal fertõzött Actinomyces baktériumok képesek elkerülni ezeket a makrofágokat és súlyosbítani az ínybetegséget. Ráadásul úgy tûnik, hogy a fertõzött baktériumok ellenállóbbak az antibiotikumokkal szemben is.
cisztás fibriózis parazitizmus RNS baktérium sejtmembrán gén
<|im_start|>user
 

Eddig is ismertünk egyetlen olyan baktériumtörzset, amely képes megfertõzni más baktériumokat,

de ez az úgynevezett Bdellovibrio, szabadon élõ sejt, amely aktívan vadászik a zsákmányára.

Az újonnan felfedezett organizmusnak viszont nagyon kevés génje van, és teljesen a gazdaszervezettõl, azaz más baktériumoktól függ az életben maradása, írja a New Scientist.

Véletlen felfedezés

A parazita – amely a jelek szerint még kártékonyabbá teszi a gazdáját az emberek szempontjából – azért kerülte el a figyelmünket egészen mostanáig, mert rendkívül nehéz laboratóriumban tenyészteni és tanulmányozni.

„Ezek ultrakicsi baktériumok, amelyek más baktériumok felszínén élnek” – mondta Jeff McLean, a Washingtoni Egyetem Seattle-i Fogorvosi Karának kutatója, az amerikai mikrobiológiai társaság bostoni éves találkozóján.

McLean és munkatársai akkor fedezték fel a baktériumot, amikor az emberi nyálban kerestek baktériumtörzseket.

A mintákból kitenyésztett összes faj DNS-ének elemzésekor egy rejtélyes genetikaianyag-töredékre bukkantak. Ezt az RNS-darabot korábban már más kutatók is felfedezték, de nem tudták meghatározni, milyen organizmustól származhat.

Elõször sikerült azonosítani

McLean csoportja azonban most kimutatta, hogy ez az RNS egy olyan baktériumhoz tartozik, amely egy másik fajon (Actinomyces odontolyticus) él. Amikor a kutatók mikroszkóp alatt megvizsgálták ezt a fajt, észrevették, hogy a sejteket sokkal kisebb baktériumok borítják.

Ez az elsõ olyan eddig felfedezett baktériumfaj, amely más baktérium parazitája.

Eleinte az Actinomyces képes tolerálni a parazitákat, amelyek a külsõ membránjához kapcsolódnak, és táplálékot szívnak el a gazdaszervezettõl.

„Késõbb elkezdi támadni és elpusztítani a gazdát” – mondta McLean. A fertõzési folyamat vége felé lyukak jelennek meg a gazdasejt membránján és kifolyik a tartalma.

Nem tudja elõállítani az aminosavait

A parazita baktériumnak csupán 700 génje van, és ez az elsõ olyan meghatározott baktériumtörzs, amely képtelen elõállítani a saját aminosavait (az élethez nélkülözhetetlen fehérjék építõköveit), e helyett a gazdától nyert ellátásra támaszkodik. Érdekességként megemlítjük, hogy a gazdabaktériumnak 2200 génje van.

Emberi betegségekben is szerepet játszik

Úgy tûnik, hogy a parazita baktérium az emberi betegségekben is szerepet játszik. McLean elmondta, hogy nagy koncentrációban megtalálták az új baktérium örökítõ anyagát ínybetegségben és cisztás fibrózisban szenvedõ emberekben. Az Actinomyces baktériumról tudott, hogy szerepet játszik az ínybetegségekben,

de rendszerint kordában tartják õket a makrofágoknak nevezett fehérvérsejtek,

amelyek bekebelezik és elpusztítják ezeket.

McLean elmondta, hogy bizonyíték van arra, miszerint a parazitákkal fertõzött Actinomyces baktériumok képesek elkerülni ezeket a makrofágokat és súlyosbítani az ínybetegséget. Ráadásul úgy tûnik, hogy a fertõzött baktériumok ellenállóbbak az antibiotikumokkal szemben is.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A kutatók nemrég fedeztek fel egy olyan parazita baktériumot az emberi nyálban, amely teljes mértékben más baktériumoktól függ, ezeket fertõzi meg. Úgy tûnik, a parányi sejtek összefüggésbe hozhatók az ínybetegségekkel, a cisztás fibrózissal és a mikrobaellenes szerekkel szembeni rezisztenciával.<|im_end|>