Maradnak a kényszervállalkozások
Elfogadta a parlament azt a törvényjavaslatot, amely meghosszabbítja a színlelt munkaszerzõdések átalakítására vonatkozó határidõt. 2005 július 1-ig nem büntetik  a kényszervállalkozókat foglalkoztatókat. A moratórium meghosszabbításával várható az is, hogy egyes szakmák kikerülnek a törvény hatálya alól. A Petõ Iván (SZDSZ) által benyújtott indítványt 342 igen szavazattal, egy tartózkodás mellett fogadta el az Országgyûlés.
A Munka Törvénykönyve tavaly július 1-jei módosítása alapján a szerzõdés elnevezésétõl függetlenül is munkaviszonynak kell tekinteni a jogviszonyt, ha az eset körülményei - a felek szerzõdéskötést megelõzõ tárgyalásai, a szerzõdés megkötésekor, illetve a munkavégzés során tett jognyilatkozatai, a tényleges munkavégzés jellege, a felek által gyakorolt jogok és teljesített kötelezettségek természete - arra utalnak, hogy a felek között munkaviszony jött létre. Ennek kapcsán bõvült a munkaügyi ellenõrök hatásköre is: a felügyelõ az ellenõrzés során tapasztalt szabálytalanságok megszüntetése érdekében a foglalkoztatásra irányuló jogviszonynak a munkába lépés napjától történõ fennállását állapítja meg, és kötelezheti a foglalkoztatót a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyra vonatkozó szabályok betartására. Ez adott esetben azt jelentheti, hogy a több éve vállalkozóként foglalkoztatott munkavállaló szerzõdését visszamenõlegesen minõsíthetik munkaszerzõdéssé a felügyelõk, s ilyenkor visszamenõlegesen változik az adó- és járulékfizetési kötelezettség is.

 

A szabályozásra való felkészülési idõt már kétszer is meghosszabbították, az adótörvények tavaly év végi módosításáról rendelkezõ törvény szerint sem az APEH, sem pedig a munkaügyi felügyelõk nem alkalmazhattak szankciókat azokkal a munkáltatókkal szemben, akik 2004. június 30-áig átalakítják színlelt szerzõdéseiket, s ezt be is jelentik az adóhatóságnak.

 

A jogszabályt több szakma, valamint az Adótanácsadók Országos Egyesülete is támadta, s felmerült annak a lehetõsége is, hogy egyes szakmák (például az újságírás, elõadómûvészi tevékenység) kikerülnek a törvény hatálya alól. Nem véletlen, hogy azoknak  a szakmáknak a munkáltatói képviselõi támadják leginkább a jogszabályt, ahol a legjellemzõbb a megbízásos foglalkoztatás, hiszen a munkaszerzõdés tetemes költségtöbbletet eredményezne a munkáltatóknál, s számottevõ jövedelemkiesést az így foglalkoztatottaknál. Régóta megfogalmazódott már a javaslat az úgynevezett önfoglalkoztatási törvényre is, amely azoknak a vállalkozóknak nyújtana bizonyos munkajogi védelmet, akik tipikusan egy helyrõl, egy szerzõdés alapján szerzik bevételeiket. Ezek a jogszabályok azonban a mai napig nem készültek el, s a kényszervállalkozás fogalma sincs tisztázva, ugyanis egyes vélemények a társas vállalkozásokat automatikusan nem tekintenék kényszervállalkozásnak. 

 

Az SZDSZ május végén módosító indítványt nyújtott be a moratóriumot szabályozó törvényhez. A Petõ Iván által elõterjesztett javaslat szerint ugyanis jelentõs jogbizonytalanságot okoz a jogalkalmazók körében a munkáltatók adóhatóság felé fennálló adatszolgáltatási kötelezettségének tételes tartalmi követelményeinek meghatározása, ezek összhangja az adatvédelmi elõírásokkal. A jogbizonytalanság felszámolásához a moratórium meghosszabbítását javasolta a szabaddemokrata képviselõ.

 

A törvénymódosítás újabb haladék arra, hogy megállapodás és jogszabály születhessen az esetleges kivételes szerzõdésekrõl, valamint az önfoglalkoztatásról.
belpolitika SZDSZ pártpolitika Petõ Iván Országgyûlés parlament
<|im_start|>user
A Munka Törvénykönyve tavaly július 1-jei módosítása alapján a szerzõdés elnevezésétõl függetlenül is munkaviszonynak kell tekinteni a jogviszonyt, ha az eset körülményei - a felek szerzõdéskötést megelõzõ tárgyalásai, a szerzõdés megkötésekor, illetve a munkavégzés során tett jognyilatkozatai, a tényleges munkavégzés jellege, a felek által gyakorolt jogok és teljesített kötelezettségek természete - arra utalnak, hogy a felek között munkaviszony jött létre. Ennek kapcsán bõvült a munkaügyi ellenõrök hatásköre is: a felügyelõ az ellenõrzés során tapasztalt szabálytalanságok megszüntetése érdekében a foglalkoztatásra irányuló jogviszonynak a munkába lépés napjától történõ fennállását állapítja meg, és kötelezheti a foglalkoztatót a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyra vonatkozó szabályok betartására. Ez adott esetben azt jelentheti, hogy a több éve vállalkozóként foglalkoztatott munkavállaló szerzõdését visszamenõlegesen minõsíthetik munkaszerzõdéssé a felügyelõk, s ilyenkor visszamenõlegesen változik az adó- és járulékfizetési kötelezettség is.

 

A szabályozásra való felkészülési idõt már kétszer is meghosszabbították, az adótörvények tavaly év végi módosításáról rendelkezõ törvény szerint sem az APEH, sem pedig a munkaügyi felügyelõk nem alkalmazhattak szankciókat azokkal a munkáltatókkal szemben, akik 2004. június 30-áig átalakítják színlelt szerzõdéseiket, s ezt be is jelentik az adóhatóságnak.

 

A jogszabályt több szakma, valamint az Adótanácsadók Országos Egyesülete is támadta, s felmerült annak a lehetõsége is, hogy egyes szakmák (például az újságírás, elõadómûvészi tevékenység) kikerülnek a törvény hatálya alól. Nem véletlen, hogy azoknak  a szakmáknak a munkáltatói képviselõi támadják leginkább a jogszabályt, ahol a legjellemzõbb a megbízásos foglalkoztatás, hiszen a munkaszerzõdés tetemes költségtöbbletet eredményezne a munkáltatóknál, s számottevõ jövedelemkiesést az így foglalkoztatottaknál. Régóta megfogalmazódott már a javaslat az úgynevezett önfoglalkoztatási törvényre is, amely azoknak a vállalkozóknak nyújtana bizonyos munkajogi védelmet, akik tipikusan egy helyrõl, egy szerzõdés alapján szerzik bevételeiket. Ezek a jogszabályok azonban a mai napig nem készültek el, s a kényszervállalkozás fogalma sincs tisztázva, ugyanis egyes vélemények a társas vállalkozásokat automatikusan nem tekintenék kényszervállalkozásnak. 

 

Az SZDSZ május végén módosító indítványt nyújtott be a moratóriumot szabályozó törvényhez. A Petõ Iván által elõterjesztett javaslat szerint ugyanis jelentõs jogbizonytalanságot okoz a jogalkalmazók körében a munkáltatók adóhatóság felé fennálló adatszolgáltatási kötelezettségének tételes tartalmi követelményeinek meghatározása, ezek összhangja az adatvédelmi elõírásokkal. A jogbizonytalanság felszámolásához a moratórium meghosszabbítását javasolta a szabaddemokrata képviselõ.

 

A törvénymódosítás újabb haladék arra, hogy megállapodás és jogszabály születhessen az esetleges kivételes szerzõdésekrõl, valamint az önfoglalkoztatásról.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Elfogadta a parlament azt a törvényjavaslatot, amely meghosszabbítja a színlelt munkaszerzõdések átalakítására vonatkozó határidõt. 2005 július 1-ig nem büntetik  a kényszervállalkozókat foglalkoztatókat. A moratórium meghosszabbításával várható az is, hogy egyes szakmák kikerülnek a törvény hatálya alól. A Petõ Iván (SZDSZ) által benyújtott indítványt 342 igen szavazattal, egy tartózkodás mellett fogadta el az Országgyûlés.<|im_end|>