Egyre több gyermek lesz 1-es típusú cukorbeteg
Magyarországon évente 250-300 gyereket diagnosztizálnak 1-es típusú diabétesszel, az esetek száma az elmúlt harminc évben megháromszorozódott - derül ki a Semmelweis Egyetem (SE) szerdai közleményébõl.
Mint írják, különösen nyugtalanító, hogy a betegség elõfordulása a hat év alatti korosztályban még az idõsebb gyerekekkel összehasonlítva is aránytalan mértékben nõ. Az autoimmun betegség kialakulásának oka egyelõre ismeretlen, azonban megfelelõ terápiával teljes életet élhetnek az érintett gyermekek.

Hangsúlyozzák, hogy az 1-es típusú diabétesz egy autoimmun betegség, tehát nem a rossz táplálkozási szokások miatt alakul ki, a betegségben - szemben a 2-es típusú cukorbetegséggel - életmódbeli tényezõk nem játszanak szerepet. A szervezet, miután védekezõ rendszere egy hiba folytán elpusztítja a hasnyálmirigy inzulintermelõ sejtjeit, az egyre fogyó mennyiségû inzulin hiányában nem tudja hasznosítani a számára létfontosságú, energiát adó szõlõcukrot, ezért sejtjei éheznek, anyagcseréje felborul, a vércukorszint vészesen megemelkedik, ketontestek és cukor jelenik meg a vizeletben, és a vér vegyhatása savas irányba tolódik el, mely folyamat életveszélyes is lehet.

Megháromszorozódott a betegek száma

A közlemény idézi Tóth-Heyn Pétert, az I. sz. Gyermekgyógyászati Klinika igazgatóhelyettesét, aki szerint a kórkép gyermekkorban alakul ki, a betegek száma pedig az elmúlt harminc évben megháromszorozódott. Az 1-es típusú diabétesz napjaikban az egyik leggyakoribb krónikus gyermekbetegséggé vált.

A betegség tünetei között említette a túlzott folyadékfogyasztást (akár napi 4-6 liter), a gyakori vizelést, a már szobatiszta gyermek ismételt ágybavizelését, melyekhez fáradtság és jó étvágy melletti fogyás is társul. Csecsemõk esetén árulkodó jel a gyakoribb pelenkacsere és szoptatás iránti igény, vagy a korábbinál jóval több cumisüvegnyi folyadék fogyása.

Az 1-es típusú diabétesz okát az orvostudomány az elmúlt évtizedekben sem tudta feltárni, csupán a hajlamosító tényezõk ismertek, úgy mint a családi halmozódás, az egyéves kor alatti tehéntejfogyasztás, valamint egyes vírusfertõzések. A betegséget általában néhány hete vagy hónapja fennálló tünetek alapján azonosítják, a diagnózist laborvizsgálattal állapítják meg.

A minél korábbi fázisában történõ diagnosztizálás rendkívül fontos, az elsõ, jól érzékelhetõ tünetek megjelenése és a súlyos, életveszélyes anyagcsere kialakulása közötti idõszak ugyanis nagyon rövid, kisgyermekek esetén ez akár egy hét alatt is bekövetkezhet.

Az érintett gyermekeket Magyarországon a 28 diabéteszcentrum valamelyikében látják el, ahol szakemberek segítségével kialakítják számukra az optimális kezelési módot, melynek alapja az élethosszig tartó inzulinpótlás.

A klinika igazgatóhelyettese felhívta a figyelmet, hogy a terápiás lehetõségek óriási tempóban fejlõdtek az elmúlt 30 évben, ez idõ alatt az orvostudomány eljutott a bõrbe ültethetõ inzulinpumpáig és szenzorig, melyeknek köszönhetõen nem csupán a betegek életminõsége javult jelentõsen, de hatásukra a szövõdmények kockázata minimalizálódott, az érintettek életkilátásai évtizedekkel meghosszabbodtak.

Szigorú napirend

Hozzátette, hogy a modern eszközök ellenére az 1-es típusú diabétesz esetén a gyerekek életét egy rendkívül szigorú napirendbe kell szervezni, azonban speciális diéta nincs, az ajánlások az egészséges táplálkozási elvekkel egyeznek meg, tiltólistán is csak bizonyos gyorsan felszívódó szénhidrátok szerepelnek, az étkezések ideje, száma és mennyisége ugyanakkor elõre meghatározott.
Az egyetem közleménye szerint január 12-én, szombaton a Szurikáta Alapítvánnyal közösen Budapesten szervezik meg a XIV. Gyermekdiabétesz Napot a Semmelweis Egyetem Tûzoltó utcai Elméleti Oktatási Központjában. A rendezvényre több száz gyermeket és családjukat várják.

(MTI)
gyermek 1-es típusú cukorbetegség diabétesz cukorbetegség Semmelweis Egyetem
<|im_start|>user
Mint írják, különösen nyugtalanító, hogy a betegség elõfordulása a hat év alatti korosztályban még az idõsebb gyerekekkel összehasonlítva is aránytalan mértékben nõ. Az autoimmun betegség kialakulásának oka egyelõre ismeretlen, azonban megfelelõ terápiával teljes életet élhetnek az érintett gyermekek.

Hangsúlyozzák, hogy az 1-es típusú diabétesz egy autoimmun betegség, tehát nem a rossz táplálkozási szokások miatt alakul ki, a betegségben - szemben a 2-es típusú cukorbetegséggel - életmódbeli tényezõk nem játszanak szerepet. A szervezet, miután védekezõ rendszere egy hiba folytán elpusztítja a hasnyálmirigy inzulintermelõ sejtjeit, az egyre fogyó mennyiségû inzulin hiányában nem tudja hasznosítani a számára létfontosságú, energiát adó szõlõcukrot, ezért sejtjei éheznek, anyagcseréje felborul, a vércukorszint vészesen megemelkedik, ketontestek és cukor jelenik meg a vizeletben, és a vér vegyhatása savas irányba tolódik el, mely folyamat életveszélyes is lehet.

Megháromszorozódott a betegek száma

A közlemény idézi Tóth-Heyn Pétert, az I. sz. Gyermekgyógyászati Klinika igazgatóhelyettesét, aki szerint a kórkép gyermekkorban alakul ki, a betegek száma pedig az elmúlt harminc évben megháromszorozódott. Az 1-es típusú diabétesz napjaikban az egyik leggyakoribb krónikus gyermekbetegséggé vált.

A betegség tünetei között említette a túlzott folyadékfogyasztást (akár napi 4-6 liter), a gyakori vizelést, a már szobatiszta gyermek ismételt ágybavizelését, melyekhez fáradtság és jó étvágy melletti fogyás is társul. Csecsemõk esetén árulkodó jel a gyakoribb pelenkacsere és szoptatás iránti igény, vagy a korábbinál jóval több cumisüvegnyi folyadék fogyása.

Az 1-es típusú diabétesz okát az orvostudomány az elmúlt évtizedekben sem tudta feltárni, csupán a hajlamosító tényezõk ismertek, úgy mint a családi halmozódás, az egyéves kor alatti tehéntejfogyasztás, valamint egyes vírusfertõzések. A betegséget általában néhány hete vagy hónapja fennálló tünetek alapján azonosítják, a diagnózist laborvizsgálattal állapítják meg.

A minél korábbi fázisában történõ diagnosztizálás rendkívül fontos, az elsõ, jól érzékelhetõ tünetek megjelenése és a súlyos, életveszélyes anyagcsere kialakulása közötti idõszak ugyanis nagyon rövid, kisgyermekek esetén ez akár egy hét alatt is bekövetkezhet.

Az érintett gyermekeket Magyarországon a 28 diabéteszcentrum valamelyikében látják el, ahol szakemberek segítségével kialakítják számukra az optimális kezelési módot, melynek alapja az élethosszig tartó inzulinpótlás.

A klinika igazgatóhelyettese felhívta a figyelmet, hogy a terápiás lehetõségek óriási tempóban fejlõdtek az elmúlt 30 évben, ez idõ alatt az orvostudomány eljutott a bõrbe ültethetõ inzulinpumpáig és szenzorig, melyeknek köszönhetõen nem csupán a betegek életminõsége javult jelentõsen, de hatásukra a szövõdmények kockázata minimalizálódott, az érintettek életkilátásai évtizedekkel meghosszabbodtak.

Szigorú napirend

Hozzátette, hogy a modern eszközök ellenére az 1-es típusú diabétesz esetén a gyerekek életét egy rendkívül szigorú napirendbe kell szervezni, azonban speciális diéta nincs, az ajánlások az egészséges táplálkozási elvekkel egyeznek meg, tiltólistán is csak bizonyos gyorsan felszívódó szénhidrátok szerepelnek, az étkezések ideje, száma és mennyisége ugyanakkor elõre meghatározott.
Az egyetem közleménye szerint január 12-én, szombaton a Szurikáta Alapítvánnyal közösen Budapesten szervezik meg a XIV. Gyermekdiabétesz Napot a Semmelweis Egyetem Tûzoltó utcai Elméleti Oktatási Központjában. A rendezvényre több száz gyermeket és családjukat várják.

(MTI)

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Magyarországon évente 250-300 gyereket diagnosztizálnak 1-es típusú diabétesszel, az esetek száma az elmúlt harminc évben megháromszorozódott - derül ki a Semmelweis Egyetem (SE) szerdai közleményébõl.<|im_end|>