Kovács Patrícia addig szexel, míg meg nem hal
Pillanatokon belül ránk zúdul a rendes õszi magyar filmdömping, és meglátjuk, ér-e minket olyan meglepetés, mint nemrég mondjuk a Liza, a Saul vagy akár a VAN láttán. A kínálat változatosabb, mint egy játékbolt kirakata: egy izgága srác addig ostromolja leveleivel a lányokat, míg az egyik belé nem zúg, egy másik annyira vadul pörgeti a budapesti éjszakát, hogy egy agyvelõ is kiloccsan, és azt is találgathatjuk majd, hogy ki ölte meg a Monarchia egyik leghíresebb kurtizánját. Nagy ívû alakításokból sem lesz hiány: Ónodi Eszter bemutat a történelemnek, Kovács Patrícia csúcsra járatja a szexepilt, Fenyõ Iván pedig kihozza magából az állatot. Aszerint tettük sorrendbe a filmeket, hogy melyiket várjuk a legjobban. Ön melyiket nézné meg a legszívesebben?
8. LogIn

Mozibemutató: október 29.

Amennyire aktuális, annyira elkoptatott a LogIn témája. Az internet tele van veszéllyel, szélhámosok használják ki az online térben párt keresõ embereket. Ennek a Veszedelmes viszonyok történetét a 21. századba áthelyezõ thrillernek nagyot kell virítania ahhoz, hogy kicsit is újragondoljuk az internethez fûzõdõ viszonyunkat.

A képi világ már az elõzetes végére unalmassá válik: a rendezõ gúzsba kötötte magát azzal, hogy kizárólag a webkamera szemszögébõl rögzített felvételekbõl építette fel a LogIn-t. Nehéz elhinni, hogy ez a költséghatékony, a film történetéhez amúgy passzoló vizuális ötlet kitart nyolcvankét percen át.

Az Origo Filmklub egyik kritikusa már látta is a filmet, de nem volt elájulva tõle. A LogIn „indokolatlan majomszeretettel ragaszkodik az erõltetett formai megvalósításhoz. (...) Ami viszont ennél is idegtépõbb, az a zavaros, követhetetlen, de fõként üres bölcselkedés” - írta. 

7. Anyám és más futóbolondok a családból

Mozibemutató: november 5.

Magyarország huszadik századi történelme tálcán kínálja magát a filmeseknek, annyira sok tragédia, fordulat és végtelenszer újramesélhetõ családi anekdota kötõdik hozzá. Mégis, alig született a huszadik századot végigpörgetõ hazai produkció az érzékeny politikai kérdések kikerülhetetlensége és a nagy költségigény miatt.

Ha csak a külsõségeket nézzük az Anyám és más futóbolondok a családból elõzetesében, az eléggé riasztó képet fest a filmrõl - látszik, sokkal kevesebb pénzbõl gazdálkodhattak, mint a nemzetközi koprodukcióban megvalósult A napfény íze.

Fekete Ibolya rendezõ a látvány helyett inkább egy személyes, a történések tragikomikumát kiemelõ hangvétellel próbál kitûnni, és emléket állítani az életében huszonkétszer költözõ anyjának. Ez a néha már a burleszkbe illõ komédiázás lehet majd a legfõbb vízválasztó a film megítélésekor. Tényleg vicces, ha Ónodi Eszter utánakiáltja a férjének, hogy maradjon ki a történelembõl? Vagy csak mesterkélt erõlködés? És mik ezek a burleszkbetétek?!

6. Szerdai gyerek

Mozibemutató: december 3.

A filmbõl kiadott részletekben problémásnak találtam a fõszerepet alakító, filmben Vecsei Kinga játékát. De aztán jött a Karlovy Vary-i filmfesztivál és a Szerdai gyerek-nek kiosztott két díj, és elbizonytalanodtam. Könnyen lehet, hogy ami egy kiragadott részletben túlzónak hatott, és nem mûködött, az a teljes filmbe már beleillik. Már csak azért is látnom kell a filmet, hogy végre eldöntsem, hányadán is állok Vecsei Kingával.

A Szerdai gyerek azért lehet fontos film, mert egy felnövéstörténet elmesélése közben olyan emberekkel foglalkozik, akikkel amúgy szinte senki sem. Az intézetben nevelkedett tizenkilenc éves Maja a négyéves gyereke felügyeleti jogáért harcol, és egy mosoda megnyitásával próbálja megvetni a lábát a felnõttek világában. 

Az Origo Filmklub kritikusa Karlovy Varyban nézte meg a filmet: "A Szerdai gyerek egy érzékeny és tehetséges rendezõ nagy munkával összerakott filmje, aminek nem sikerült beférkõznie a szívünkbe. Vannak benne jól eltalált pillanatok, és ügyes megoldások. Ahogy vicces részletek és emlékezetes karakterek is felbukkannak. De sajnos nem áll össze hatásos, érzelmeket megmozgató egésszé."

5. Hajnali láz

Mozibemutató: december 17.

Legalább akkora sikert várok, mint amekkorát a film alapjául szolgáló regény aratott a londoni könyvvásáron: olyan magas összegekért kelt el a fordítás joga, amilyeneket magyar szerzõ mûvéért még nem fizettek. A könyvrõl azt írtuk, hogy „minden fordulatában olyan, mintha egy hollywoodi forgatókönyvíró agyából pattant volna elõ”: egy svédországi kórházból a holokauszttúlélõ, halálos beteg magyar srác addig bombázza levelekkel a korban hozzá illõ lányokat, míg az egyikükkel egymásba nem habarodnak. Csak éppen ez nem fikció, hanem igaz történet. Gárdos Péter a szülei mesebeli egymásra találását elõbb megírta, aztán filmet csinált belõle.

A filmbe vetett bizodalmamat némileg beárnyékolja a film elõzetese. Nem értem, miért kellett fekete-fehérben forgatni, a színek elhagyása önmagában egy lusta megoldás annak érzékeltetésére, hogy ez a film a régmúltban játszódik. A váltás a mámorosan boldog, illetve a drámai hangvétel között is ügyetlennek tûnik.

Még szerencse, hogy a történet van olyan erõs, hogy a riasztó elõzetes ellenére is kíváncsivá tegyen, és az sem mindegy, hogy az egyik fõszerepet a jelenleg munkálkodó legizgalmasabb magyar színésznõ, Petrik Andrea (Utóélet) alakítja.

4. Az éjszakám a nappalod

Mozibemutató: november 26.

Tíz éve már, hogy kijött az Egyetleneim. Az abban szereplõ helyek nagy része bezárt, itt az ideje, hogy újból filmre vigyék Budapest éjszakai pörgését. 

Az éjszakám a nappalod ráadásul szakít az unalmas valósággal, és az álmatlanságban szenvedõ fõhõs a bulinegyed mellett egyúttal egy furcsa, álomszerû világba is belép esténként, ahol minden színesebb, mint egyébként, és a vécében egy hal úszkál.

Klasszikus, passzív fõszereplõtípusnak tûnik a nagy szemeket meresztõ Novák (Czukor Balázs), aki elmenekülve az otthoni gondok elõl csak sodródik az eseményekkel, így legtöbbünk bele tudja magát képzelni a helyzetébe. A színes kacatokkal és neonfénnyel feldíszített Budapest mellett Anger Zsolt lesz itt az igazi sztár, aki maximális fokozaton pörgi végig az elõzetest, és még az a mondat is viccesen hangzik a szájából, hogy "Hallom, kiloccsant egy agyvelõcske!" 

3. Drifter

Mozibemutató: október 29.

Egy dokumentumfilmet általában levetítenek pár fesztiválon, lemegy a tévében valamikor kora délután vagy éjszaka, aztán úgy tûnik el a süllyesztõben, hogy még a létezésérõl sem értesült a célközönség nagy része.

A Drifter viszont díjat nyert a dokumentumfilmek egyik legfontosabb fesztiválján, az amszterdami IDFA-n, esélye van arra, hogy Európa legjobb dokumentumfilmjének válasszák meg novemberben, de a leghihetetlenebb fejlemény talán az, hogy a magyar mozik is be fogják mutatni. Valamit nagyon eltaláltak az alkotók.

A bakonyi Steve McQueen raliversenyzõ szeretne lenni, de közben egy vidéki faluban él nagy szegénységben. Bulizik, veszekedik a szüleivel, mint minden kamasz, és a sulit is otthagyja, csak hogy legyen pénze egy kocsi összerakására. Szerencsére hiányoznak a poros dokumentarista megoldások: nincsenek beszélõ fejek, és ettõl filmszerûvé válik az egész. Egyszerre megejtõ és vagány történetet várok, miközben kíváncsi vagyok, meddig jutott Ricsi álmai megvalósításában.

2. Veszettek

Mozibemutató: október 22.

Minden filmben van politikai tartalom - talán még a Megdönteni Hajnal Tímeát címû prosztó vígjáték sem kivétel. Ezért is meglepõ, hogy hiába élünk demokráciában, nagyon kevés játékfilmnek van konkrét mondanivalója a jelenlegi politikai helyzetrõl, a fennálló társadalmi problémák hátterérõl.

Azt várom a gárdafilmnek nevezett Veszettek-tõl, hogy állítson valamit, és azt támassza is alá, legyen közbeszéd tárgya, csináljon botrányt, és mutasson példát abban, hogyan érdemes játékfilmet csinálni megosztó témáról.

És persze azt is várom, hogy ne csak reflektáljon a mai magyar valóságra, hanem mûfaji filmként is mûködjön, és tudjak izgulni az önbíráskodó szervezetbe belépõ két fiatal sorsáért. Legyen bunyó, legyen szerelem és legyen átélhetõ tépelõdés a fõhõs részérõl, hogy mi is a helyes út. Divinyi Réka forgatókönyvíró és Goda Krisztina rendezõ a szó legjobb értelmében vett profik, szóval reménykedhetünk, hogy mindez sikerül.

1. Félvilág

Mozibemutató: leghamarabb decemberben

Szász Attila rendezõ és Köbli Norbert forgatókönyvíró maguknak köszönhetik, hogy a velük szemben támasztott elvárások az egekben vannak, már csak A berni követ miatt is én az õ filmjüket várom a legjobban.

Elsõ közös munkájukkal megmutatták, hogy a magyarok is össze tudnak hozni egy ütõs thrillert, és most sem tértek le a helyes útról. Ugyanúgy egy történelmi keretbe helyezett mûfaji filmet csináltak, csak most nem egy megtörtént túszejtést, hanem a monarchiabeli Budapest egyik leghíresebb kurtizánjának a halálát dolgozták fel.

Elég pár mondatot olvasni a legmagasabb körökben forgó luxuskurváról, Mágnás Elzáról ahhoz, hogy biztosra vegye az ember, ennek a nõnek a története filmért kiált. Az elõzetes hangulatkeltésbõl jelesre vizsgázott, étvágygerjesztõ gyanánt villant fel párat a film összetevõibõl: dörömbölõ rendõrök, összetört porcelánok, torokszorító feszültség, vészjósló tekintetek, és persze szex, illetve gyilkosság.
Anyám és más futóbolondok a családból Félvilág Szerdai gyerek Drifter Veszettek (film) magyar film Login Hajnali láz Az éjszakám a nappalod
<|im_start|>user
8. LogIn

Mozibemutató: október 29.

Amennyire aktuális, annyira elkoptatott a LogIn témája. Az internet tele van veszéllyel, szélhámosok használják ki az online térben párt keresõ embereket. Ennek a Veszedelmes viszonyok történetét a 21. századba áthelyezõ thrillernek nagyot kell virítania ahhoz, hogy kicsit is újragondoljuk az internethez fûzõdõ viszonyunkat.

A képi világ már az elõzetes végére unalmassá válik: a rendezõ gúzsba kötötte magát azzal, hogy kizárólag a webkamera szemszögébõl rögzített felvételekbõl építette fel a LogIn-t. Nehéz elhinni, hogy ez a költséghatékony, a film történetéhez amúgy passzoló vizuális ötlet kitart nyolcvankét percen át.

Az Origo Filmklub egyik kritikusa már látta is a filmet, de nem volt elájulva tõle. A LogIn „indokolatlan majomszeretettel ragaszkodik az erõltetett formai megvalósításhoz. (...) Ami viszont ennél is idegtépõbb, az a zavaros, követhetetlen, de fõként üres bölcselkedés” - írta. 

7. Anyám és más futóbolondok a családból

Mozibemutató: november 5.

Magyarország huszadik századi történelme tálcán kínálja magát a filmeseknek, annyira sok tragédia, fordulat és végtelenszer újramesélhetõ családi anekdota kötõdik hozzá. Mégis, alig született a huszadik századot végigpörgetõ hazai produkció az érzékeny politikai kérdések kikerülhetetlensége és a nagy költségigény miatt.

Ha csak a külsõségeket nézzük az Anyám és más futóbolondok a családból elõzetesében, az eléggé riasztó képet fest a filmrõl - látszik, sokkal kevesebb pénzbõl gazdálkodhattak, mint a nemzetközi koprodukcióban megvalósult A napfény íze.

Fekete Ibolya rendezõ a látvány helyett inkább egy személyes, a történések tragikomikumát kiemelõ hangvétellel próbál kitûnni, és emléket állítani az életében huszonkétszer költözõ anyjának. Ez a néha már a burleszkbe illõ komédiázás lehet majd a legfõbb vízválasztó a film megítélésekor. Tényleg vicces, ha Ónodi Eszter utánakiáltja a férjének, hogy maradjon ki a történelembõl? Vagy csak mesterkélt erõlködés? És mik ezek a burleszkbetétek?!

6. Szerdai gyerek

Mozibemutató: december 3.

A filmbõl kiadott részletekben problémásnak találtam a fõszerepet alakító, filmben Vecsei Kinga játékát. De aztán jött a Karlovy Vary-i filmfesztivál és a Szerdai gyerek-nek kiosztott két díj, és elbizonytalanodtam. Könnyen lehet, hogy ami egy kiragadott részletben túlzónak hatott, és nem mûködött, az a teljes filmbe már beleillik. Már csak azért is látnom kell a filmet, hogy végre eldöntsem, hányadán is állok Vecsei Kingával.

A Szerdai gyerek azért lehet fontos film, mert egy felnövéstörténet elmesélése közben olyan emberekkel foglalkozik, akikkel amúgy szinte senki sem. Az intézetben nevelkedett tizenkilenc éves Maja a négyéves gyereke felügyeleti jogáért harcol, és egy mosoda megnyitásával próbálja megvetni a lábát a felnõttek világában. 

Az Origo Filmklub kritikusa Karlovy Varyban nézte meg a filmet: "A Szerdai gyerek egy érzékeny és tehetséges rendezõ nagy munkával összerakott filmje, aminek nem sikerült beférkõznie a szívünkbe. Vannak benne jól eltalált pillanatok, és ügyes megoldások. Ahogy vicces részletek és emlékezetes karakterek is felbukkannak. De sajnos nem áll össze hatásos, érzelmeket megmozgató egésszé."

5. Hajnali láz

Mozibemutató: december 17.

Legalább akkora sikert várok, mint amekkorát a film alapjául szolgáló regény aratott a londoni könyvvásáron: olyan magas összegekért kelt el a fordítás joga, amilyeneket magyar szerzõ mûvéért még nem fizettek. A könyvrõl azt írtuk, hogy „minden fordulatában olyan, mintha egy hollywoodi forgatókönyvíró agyából pattant volna elõ”: egy svédországi kórházból a holokauszttúlélõ, halálos beteg magyar srác addig bombázza levelekkel a korban hozzá illõ lányokat, míg az egyikükkel egymásba nem habarodnak. Csak éppen ez nem fikció, hanem igaz történet. Gárdos Péter a szülei mesebeli egymásra találását elõbb megírta, aztán filmet csinált belõle.

A filmbe vetett bizodalmamat némileg beárnyékolja a film elõzetese. Nem értem, miért kellett fekete-fehérben forgatni, a színek elhagyása önmagában egy lusta megoldás annak érzékeltetésére, hogy ez a film a régmúltban játszódik. A váltás a mámorosan boldog, illetve a drámai hangvétel között is ügyetlennek tûnik.

Még szerencse, hogy a történet van olyan erõs, hogy a riasztó elõzetes ellenére is kíváncsivá tegyen, és az sem mindegy, hogy az egyik fõszerepet a jelenleg munkálkodó legizgalmasabb magyar színésznõ, Petrik Andrea (Utóélet) alakítja.

4. Az éjszakám a nappalod

Mozibemutató: november 26.

Tíz éve már, hogy kijött az Egyetleneim. Az abban szereplõ helyek nagy része bezárt, itt az ideje, hogy újból filmre vigyék Budapest éjszakai pörgését. 

Az éjszakám a nappalod ráadásul szakít az unalmas valósággal, és az álmatlanságban szenvedõ fõhõs a bulinegyed mellett egyúttal egy furcsa, álomszerû világba is belép esténként, ahol minden színesebb, mint egyébként, és a vécében egy hal úszkál.

Klasszikus, passzív fõszereplõtípusnak tûnik a nagy szemeket meresztõ Novák (Czukor Balázs), aki elmenekülve az otthoni gondok elõl csak sodródik az eseményekkel, így legtöbbünk bele tudja magát képzelni a helyzetébe. A színes kacatokkal és neonfénnyel feldíszített Budapest mellett Anger Zsolt lesz itt az igazi sztár, aki maximális fokozaton pörgi végig az elõzetest, és még az a mondat is viccesen hangzik a szájából, hogy "Hallom, kiloccsant egy agyvelõcske!" 

3. Drifter

Mozibemutató: október 29.

Egy dokumentumfilmet általában levetítenek pár fesztiválon, lemegy a tévében valamikor kora délután vagy éjszaka, aztán úgy tûnik el a süllyesztõben, hogy még a létezésérõl sem értesült a célközönség nagy része.

A Drifter viszont díjat nyert a dokumentumfilmek egyik legfontosabb fesztiválján, az amszterdami IDFA-n, esélye van arra, hogy Európa legjobb dokumentumfilmjének válasszák meg novemberben, de a leghihetetlenebb fejlemény talán az, hogy a magyar mozik is be fogják mutatni. Valamit nagyon eltaláltak az alkotók.

A bakonyi Steve McQueen raliversenyzõ szeretne lenni, de közben egy vidéki faluban él nagy szegénységben. Bulizik, veszekedik a szüleivel, mint minden kamasz, és a sulit is otthagyja, csak hogy legyen pénze egy kocsi összerakására. Szerencsére hiányoznak a poros dokumentarista megoldások: nincsenek beszélõ fejek, és ettõl filmszerûvé válik az egész. Egyszerre megejtõ és vagány történetet várok, miközben kíváncsi vagyok, meddig jutott Ricsi álmai megvalósításában.

2. Veszettek

Mozibemutató: október 22.

Minden filmben van politikai tartalom - talán még a Megdönteni Hajnal Tímeát címû prosztó vígjáték sem kivétel. Ezért is meglepõ, hogy hiába élünk demokráciában, nagyon kevés játékfilmnek van konkrét mondanivalója a jelenlegi politikai helyzetrõl, a fennálló társadalmi problémák hátterérõl.

Azt várom a gárdafilmnek nevezett Veszettek-tõl, hogy állítson valamit, és azt támassza is alá, legyen közbeszéd tárgya, csináljon botrányt, és mutasson példát abban, hogyan érdemes játékfilmet csinálni megosztó témáról.

És persze azt is várom, hogy ne csak reflektáljon a mai magyar valóságra, hanem mûfaji filmként is mûködjön, és tudjak izgulni az önbíráskodó szervezetbe belépõ két fiatal sorsáért. Legyen bunyó, legyen szerelem és legyen átélhetõ tépelõdés a fõhõs részérõl, hogy mi is a helyes út. Divinyi Réka forgatókönyvíró és Goda Krisztina rendezõ a szó legjobb értelmében vett profik, szóval reménykedhetünk, hogy mindez sikerül.

1. Félvilág

Mozibemutató: leghamarabb decemberben

Szász Attila rendezõ és Köbli Norbert forgatókönyvíró maguknak köszönhetik, hogy a velük szemben támasztott elvárások az egekben vannak, már csak A berni követ miatt is én az õ filmjüket várom a legjobban.

Elsõ közös munkájukkal megmutatták, hogy a magyarok is össze tudnak hozni egy ütõs thrillert, és most sem tértek le a helyes útról. Ugyanúgy egy történelmi keretbe helyezett mûfaji filmet csináltak, csak most nem egy megtörtént túszejtést, hanem a monarchiabeli Budapest egyik leghíresebb kurtizánjának a halálát dolgozták fel.

Elég pár mondatot olvasni a legmagasabb körökben forgó luxuskurváról, Mágnás Elzáról ahhoz, hogy biztosra vegye az ember, ennek a nõnek a története filmért kiált. Az elõzetes hangulatkeltésbõl jelesre vizsgázott, étvágygerjesztõ gyanánt villant fel párat a film összetevõibõl: dörömbölõ rendõrök, összetört porcelánok, torokszorító feszültség, vészjósló tekintetek, és persze szex, illetve gyilkosság.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Pillanatokon belül ránk zúdul a rendes õszi magyar filmdömping, és meglátjuk, ér-e minket olyan meglepetés, mint nemrég mondjuk a Liza, a Saul vagy akár a VAN láttán. A kínálat változatosabb, mint egy játékbolt kirakata: egy izgága srác addig ostromolja leveleivel a lányokat, míg az egyik belé nem zúg, egy másik annyira vadul pörgeti a budapesti éjszakát, hogy egy agyvelõ is kiloccsan, és azt is találgathatjuk majd, hogy ki ölte meg a Monarchia egyik leghíresebb kurtizánját. Nagy ívû alakításokból sem lesz hiány: Ónodi Eszter bemutat a történelemnek, Kovács Patrícia csúcsra járatja a szexepilt, Fenyõ Iván pedig kihozza magából az állatot. Aszerint tettük sorrendbe a filmeket, hogy melyiket várjuk a legjobban. Ön melyiket nézné meg a legszívesebben?<|im_end|>