Az Orbán-kormányt is elérték az õszi tüntetések
Az idén már a harmadik alkalommal izzott föl a magyar belpolitikai élet egy országgyûlési választási évben. 2006-ban és 2014-ben is egy újraválasztott kormány ellen mentek ki sokan az utcákra. A háttérben az elégedetlenség, a mélyülõ szegénység és a politikai elittel szembeni ellenérzések mellett általában mindig konkrét ügy, legutóbb például az internetadó ötlete kellett az utcára vonuláshoz.
A rendszerváltás utáni magyar közélet sajátos jelenségévé vált, hogy a választásokon gyõztes kormányerõk ellen, néhány hónappal a siker után tüntetéssorozat indult. Az ideivel együtt ez immár harmadszor fordult elõ. Az pedig másodszor, hogy az újrázó kabinet ellen szervezõdnek jelentõs demonstrációk.

A taxisblokáddal kezdõdött

1990-ben a tavasszal gyõztes MDF népszerûségvesztése már a nyári hónapokban felgyorsult, aminek a betetõzése volt az önkormányzati választáson elszenvedett súlyos vereség. Ezt követte a sokáig titkolt, sõt tagadott drasztikus benzináremelés bejelentése, ami elemi erejû felháborodást váltott ki. Az úgynevezett taxisblokád során a fõvárost és a nagyobb városok forgalmát megbénították a személyfuvarozók.

Pár napos feszült helyzet után a tárgyalások sikerrel értek véget, így megszûnt a blokád. Sokak szerint az MDF ebbe a tiltakozó akcióba bukott bele, azonban a kormánypárt a következõ hónapokban növelni tudta támogatottságát, és csak 1991 végével került végleg a lejtõre. 

Õszöd és az utcai összecsapások

2006-ban a rendszerváltás óta elõször tudott újrázni az MSZP–SZDSZ koalíció. A közvélemény nagy része arra számított, hogy hosszú idõre stabilizálja a helyzetét az akkor még Gyurcsány Ferenc vezette kormány. Ezzel szemben az õszödi beszéd nyilvánosságra kerülése után 1956 óta nem látott jelenetek zajlottak a fõváros utcáin, és a szocialisták azóta sem tudták elérni az akkori támogatottsági szintjüket.

Az idén a Fidesz–KDNP három országos választást is megnyert, de az internetadó meglebegtetése és az amerikai kitiltási ügy kipattanása óta zuhanórepülésben van. A kormánypártok népszerûsége meredeken csökken, mind a megismételt ózdi polgármester-választást, mind az újpesti-angyalföldi idõközi országgyûlési választást elvesztették, igaz utóbbiban áprilisban sem nyertek, de a novemberi vereség mértéke sokakat meglepett.

Párhuzamok

Mind a taxisblokádot, mind az internetadó tervezett bevezetését követõ demonstrációkat egy-egy konkrét kormányzati intézkedés váltotta ki. 1990 õszén a kormány teljesen váratlanul több mint 60 százalékkal emelte meg az üzemanyagok árát, míg most szintén az embereket konkrétan érintõ teher bevezetését szerette volna elérni. (Igaz, a kormány úgy kommunikálta a javaslatot, hogy az a telekommunikációs adó kiterjesztése lenne, amely a szolgáltatót sújtja, nem a fogyasztót, ezt azonban a demonstrálók másképpen látták.) Tüntetések létrejöhetnek egy, a kormányzattól független konkrét ügy mentén is, de az elõbb felelevenített megmozdulásokra ez nem igaz.

Míg a taxisblokád néhány nap alatt lecsengett, a mostani demonstrációsorozat kisebb nagyobb intenzitással, de hetek óta tart. Persze a technikai feltételek is jelentõsen változtak 1990 óta. 24 évvel ezelõtt a CB-rádiókon keresztül szervezeték a demonstrációt, most a Facebook tölti be ezt a szerepet. 24 évvel ezelõtt konkrét szociális érdekek is megjelentek, most ez mintha egy kicsit a háttérben lenne.

Megbomló egység

2006-ban egy morális felháborodás vitte az utcára az embereket, ami csak késõbb csapott át a teljes rendszerváltással való elégedetlenségbe. Nyolc évvel ezelõtt, hasonlóan 1990-hez általános volt a közintézményekkel szembeni elégedetlenség. 1990-ben és 2006-ban a frissen megválasztott kormány szélsebesen veszítette el a társadalmi támogatottságát, ami szintén kedvezett a tiltakozó mozgalmaknak.

Az eddigi úgynevezett õszi válságok kirobbanása után a kormánypártok berkeiben megbomlott az egység. Az MDF esetében egyébként is meglehetõsen heterogén volt a párt derékhada, nem beszélve a koalíciós társ FKGP-rõl és KDNP-rõl. 2006 után a szocialista párton belül is egy lassú erózió indult meg, hasonlóan az SZDSZ-hez. A napjainkban zajló válság esetében a kormánypárti egység megbomlásáról nem lehet beszélni.

Növekvõ elégedetlenség

2014-ben egy meglehetõsen ambivalens helyzet alakult ki. Több kutatás is azt mutatja, hogy nõtt a szegénység hazánkban, és egyre többen élnek a társadalom perifériáján. Noha a Fidesz három országos választást is megnyert, és valódi elégedetlenség nem nyilvánult meg a választásokon, a társadalmi feszültségek valóságosak Magyarországon, és ez a gyúanyag még okozhat meglepetéseket a hazai politikában – véli Nagy Attila Tibor, a Méltányosság Politikaelemzõ Központ munkatársa.

Az elemzõ szerint a Facebook-tüntetések nem szólítják meg a szegényeket, így újabb lendületet vélhetõen csak egy újabb, nagy ellenérzést kiváltó kormányzati tervvel vagy intézkedéssel kaphatnak ezek a demonstrációk. Nagy Attila Tibor a tavalyi ukrajnai tüntetéseket említette példaként, ahol, amikor már úgy tûnt, hogy az EU-párti tiltakozások kifulladnak, rohamrendõrséggel támadták le a pár ezer fõs tömeget, és ez olaj volt a tûzre, késõbb pedig Viktor Janukovics bukásához vezetett.
taxisblokád internetadó kitiltási ügy Orbán Viktor 2006-os õszi zavargások Orbán-kormány MDF Gyurcsány Ferenc Antall József demonstráció
<|im_start|>user
A rendszerváltás utáni magyar közélet sajátos jelenségévé vált, hogy a választásokon gyõztes kormányerõk ellen, néhány hónappal a siker után tüntetéssorozat indult. Az ideivel együtt ez immár harmadszor fordult elõ. Az pedig másodszor, hogy az újrázó kabinet ellen szervezõdnek jelentõs demonstrációk.

A taxisblokáddal kezdõdött

1990-ben a tavasszal gyõztes MDF népszerûségvesztése már a nyári hónapokban felgyorsult, aminek a betetõzése volt az önkormányzati választáson elszenvedett súlyos vereség. Ezt követte a sokáig titkolt, sõt tagadott drasztikus benzináremelés bejelentése, ami elemi erejû felháborodást váltott ki. Az úgynevezett taxisblokád során a fõvárost és a nagyobb városok forgalmát megbénították a személyfuvarozók.

Pár napos feszült helyzet után a tárgyalások sikerrel értek véget, így megszûnt a blokád. Sokak szerint az MDF ebbe a tiltakozó akcióba bukott bele, azonban a kormánypárt a következõ hónapokban növelni tudta támogatottságát, és csak 1991 végével került végleg a lejtõre. 

Õszöd és az utcai összecsapások

2006-ban a rendszerváltás óta elõször tudott újrázni az MSZP–SZDSZ koalíció. A közvélemény nagy része arra számított, hogy hosszú idõre stabilizálja a helyzetét az akkor még Gyurcsány Ferenc vezette kormány. Ezzel szemben az õszödi beszéd nyilvánosságra kerülése után 1956 óta nem látott jelenetek zajlottak a fõváros utcáin, és a szocialisták azóta sem tudták elérni az akkori támogatottsági szintjüket.

Az idén a Fidesz–KDNP három országos választást is megnyert, de az internetadó meglebegtetése és az amerikai kitiltási ügy kipattanása óta zuhanórepülésben van. A kormánypártok népszerûsége meredeken csökken, mind a megismételt ózdi polgármester-választást, mind az újpesti-angyalföldi idõközi országgyûlési választást elvesztették, igaz utóbbiban áprilisban sem nyertek, de a novemberi vereség mértéke sokakat meglepett.

Párhuzamok

Mind a taxisblokádot, mind az internetadó tervezett bevezetését követõ demonstrációkat egy-egy konkrét kormányzati intézkedés váltotta ki. 1990 õszén a kormány teljesen váratlanul több mint 60 százalékkal emelte meg az üzemanyagok árát, míg most szintén az embereket konkrétan érintõ teher bevezetését szerette volna elérni. (Igaz, a kormány úgy kommunikálta a javaslatot, hogy az a telekommunikációs adó kiterjesztése lenne, amely a szolgáltatót sújtja, nem a fogyasztót, ezt azonban a demonstrálók másképpen látták.) Tüntetések létrejöhetnek egy, a kormányzattól független konkrét ügy mentén is, de az elõbb felelevenített megmozdulásokra ez nem igaz.

Míg a taxisblokád néhány nap alatt lecsengett, a mostani demonstrációsorozat kisebb nagyobb intenzitással, de hetek óta tart. Persze a technikai feltételek is jelentõsen változtak 1990 óta. 24 évvel ezelõtt a CB-rádiókon keresztül szervezeték a demonstrációt, most a Facebook tölti be ezt a szerepet. 24 évvel ezelõtt konkrét szociális érdekek is megjelentek, most ez mintha egy kicsit a háttérben lenne.

Megbomló egység

2006-ban egy morális felháborodás vitte az utcára az embereket, ami csak késõbb csapott át a teljes rendszerváltással való elégedetlenségbe. Nyolc évvel ezelõtt, hasonlóan 1990-hez általános volt a közintézményekkel szembeni elégedetlenség. 1990-ben és 2006-ban a frissen megválasztott kormány szélsebesen veszítette el a társadalmi támogatottságát, ami szintén kedvezett a tiltakozó mozgalmaknak.

Az eddigi úgynevezett õszi válságok kirobbanása után a kormánypártok berkeiben megbomlott az egység. Az MDF esetében egyébként is meglehetõsen heterogén volt a párt derékhada, nem beszélve a koalíciós társ FKGP-rõl és KDNP-rõl. 2006 után a szocialista párton belül is egy lassú erózió indult meg, hasonlóan az SZDSZ-hez. A napjainkban zajló válság esetében a kormánypárti egység megbomlásáról nem lehet beszélni.

Növekvõ elégedetlenség

2014-ben egy meglehetõsen ambivalens helyzet alakult ki. Több kutatás is azt mutatja, hogy nõtt a szegénység hazánkban, és egyre többen élnek a társadalom perifériáján. Noha a Fidesz három országos választást is megnyert, és valódi elégedetlenség nem nyilvánult meg a választásokon, a társadalmi feszültségek valóságosak Magyarországon, és ez a gyúanyag még okozhat meglepetéseket a hazai politikában – véli Nagy Attila Tibor, a Méltányosság Politikaelemzõ Központ munkatársa.

Az elemzõ szerint a Facebook-tüntetések nem szólítják meg a szegényeket, így újabb lendületet vélhetõen csak egy újabb, nagy ellenérzést kiváltó kormányzati tervvel vagy intézkedéssel kaphatnak ezek a demonstrációk. Nagy Attila Tibor a tavalyi ukrajnai tüntetéseket említette példaként, ahol, amikor már úgy tûnt, hogy az EU-párti tiltakozások kifulladnak, rohamrendõrséggel támadták le a pár ezer fõs tömeget, és ez olaj volt a tûzre, késõbb pedig Viktor Janukovics bukásához vezetett.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az idén már a harmadik alkalommal izzott föl a magyar belpolitikai élet egy országgyûlési választási évben. 2006-ban és 2014-ben is egy újraválasztott kormány ellen mentek ki sokan az utcákra. A háttérben az elégedetlenség, a mélyülõ szegénység és a politikai elittel szembeni ellenérzések mellett általában mindig konkrét ügy, legutóbb például az internetadó ötlete kellett az utcára vonuláshoz.<|im_end|>