Hamarabb bezár vasárnaponként az IKEA
Két órával korábbra teszik a zárórát az IKEA-áruházak.
Változik az IKEA vasárnapi nyitva tartása - közölte a cég szerdán. A hvg.hu idézte közlemény szerint január 6-tól az eddigi 9-21 óra közötti vasárnapi nyitva tartás 9-19 óra közöttire módosul, vagyis két órával kevesebbet lesznek nyitva az üzletek. Ez egyelőre csak egy három hónapos tesztidőszakot érint, utána a vásárlói visszajelzések figyelembe vételével fogják kialakítani a nyitva tartást. A cég azt is közölte, hogy ez nem jelent leépítést, a teljes dolgozói munkaidő nem fog csökkenni, ugyanis csak a forgalmasabb időszakokra csoportosítják át a munkatársak beosztását.
Eddig is "megoldották" a vállalkozók, hogy munkásaik túlórázzanak, csak épp a fizetéseket zsebbe adták, azokból nem kapta meg a részét az állam.
"Én a túlórakeret emelésében az online pénztárgépekkel és az EKÁER-rel indult gazdaságfehérítés újabb, fontos eszközét látom" - nyilatkozta Domokos László, az Állami Számvevőszék (ÁSZ) elnöke a Világgazdaságnak. Szerinte a vállalkozók, ha jelentős megrendelést kaptak, eddig is "megoldották", hogy dolgozói elvégezzék a munkát, legfeljebb eddig csak zsebbe, feketén fizetett ilyenkor. A törvénymódosítás azzal, hogy legálissá teszi az elképesztő, heti hat napos munkát, amit akár három évig kifizetni sem kell, Domokos szerint "rugalmasabbá teheti a cégeket, és jó a munkavállalóknak is".
Az ÁSZ-elnök azt az állítást is elismételte, hogy helyes a munkások külföldre vándorlása miatti munkaerőhiányt a maradók kíméletlen kizsákmányolásával kompenzálni: "ez a megoldás a mai kihívásokra jó eszköz, amely a munkaerőhiány idején sikeresen alkalmazható, hiszen ilyen környezetben igenis van súlya annak, hogy a dolgozó vállalja-e a pluszmunkát" - fogalmazott. Hozzátette viszont:
Domokos László arról is beszélt, hogy az utóbbi időben az állam gyakorlatilag saját magának drágította meg a beruházásait. Mint a kelebiai vasútvonal megugró költségei miatt indított új beszerzési eljárás kapcsán elmondta, ennek többek közt a beruházások előkészítetlensége az oka. "Sok esetben csak a politikai döntés született meg egy-egy nagy beruházásról, a szakmai előkészületek, a gazdaságossági-megvalósíthatósági vizsgálatok a háttérben maradtak, de arra is volt szép számmal példa, hogy a tervezők nem vettek tudomást a kivitelezési lehetőségekről" - fogalmazott.
Annak kapcsán, hogy a kormányzati oldalon egyre többet hallani egy újabb válság közeledtéről, Domokos úgy nyilatkozott: "a termőre forduló beruházások és az állami fejlesztések ütemezése mellett igen jó lehetőséget biztosít majd a költségvetésnek az az évi 500-600 milliárdos anticiklikus tartalék, amely épp annak kapcsán képződik, hogy a Brüsszelből a számlákra érkező pénzeket egyszer már kifizettük". Ezzel az uniós pénzek előlegének már megtörtént kifizetésére utalt. Az állami vagyon korábbiaknál jelentősen centralizáltabb kezelését is helyesli az ÁSZ és elnöke.
Egyelőre nem zárult le az MVM Magyar Villamos Művek belső vizsgálata az állami energiacég által 2017-ben ötmilliárdért megvett, megfigyelők szerint értéktelen és szükségtelen „központi termelésmegjelenítő és felügyeleti” (ktm-) rendszer kapcsán – tudtuk meg. Az MVM elnök-vezérigazgatói posztját augusztus óta betöltő Kóbor György novemberben a Figyelőnek abbéli reményét fejezte ki, hogy december elejére rendelkezésükre állhatnak az üggyel kapcsolatos legfontosabb adatok. A testület összetétele, munkamódszere és a befejezés várható időpontja azóta is titok. Akadt, aki a határidőt lapunknak legkorábban ez év februárjára tette. Feljelentés se született és számos jel szerint továbbra sem ez a kutakodás fókusza. Több érintettet még meg sem hallgattak. A legvalószínűbb forgatókönyvként egyre inkább az körvonalazódik, amit Bártfai-Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter helyettese, Fónagy János már szeptemberben megpendített az üggyel kapcsolatos szocialista felkérdezésekre. Eszerint minden a legnagyobb rendjén, a megvásárolt termék igenis megér ötmilliárdot. Ehhez képest az MVM által saját, nem sokkal azelőtt alapított svájci leányvállalatától, az MVM International AG-tól megvásárolt ktm-rendszer valós értékét forrásaink legfeljebb ha százmilliósra becsülték. Ebben az esetben viszont több milliárdnyi közpénznek veszhetett nyoma. Az MVM a mérlegek május végi leadási időpontjában állítólag emiatt bontott szerződést az anyag ellenjegyzését erre hivatkozva megtagadó KPMG-vel. De hasonló sorsra jutott a több hónapos késéssel leadott anyagot végül ellenjegyző könyvvizsgáló is. A nyár végén Bártfai-Mager Andrea, egy nappal azután, hogy magához vonta az MVM tulajdonosi jogait, eltávolította az állami holding elnökét és vezérigazgatóját és a teljes vezetőség is kicserélődött. Ennek nyomán a titokzatos svájci leányvállalat igazgatóságában nemrég Mihalovics Pétert - Seszták Miklós korábbi fejlesztési miniszter egykori kabinetfőnökét -, Zsuga János korábbi MVM-vezérigazgatót és Csanádi Zsoltot, a holding egykori jogi vezetőjét Kóbor György, valamint Cseh Tamás Zoltán jogi vezérigazgató-helyettes váltotta. Továbbra is a testület tagja maradt Szarapka Lehel ügyvezető. Háttérbeszélgetéseink során senki se tagadta, hogy az ügyletsorozat valójában a közpénzek megcsapolását szolgálhatta. Miközben a felelősséget mindenki hárítja, a gyanú első látásra leginkább a – Fidesz-KDNP bizalmát továbbra is élvező – Seszták Miklós körére irányul. Igaz, az Index korábban kapcsolatot talált a ktm-rendszer eladói és a nyilvánosságtól augusztus óta mereven elzárkózó Zsuga János között is. Ehhez képest arra a felvetésünkre, hogy a vizsgálat nyomán várható-e érdemi felelősségre vonás, egyik forrásunk sokat mondóan visszakérdezett: "Ön szerint?" Kérdéseinkre az MVM-től nem kaptunk választ.
Domokos László nyitva tartás bűncselekmény MVM Zrt. IKEA rabszolgatörvény ÁSZ
<|im_start|>user
Változik az IKEA vasárnapi nyitva tartása - közölte a cég szerdán. A hvg.hu idézte közlemény szerint január 6-tól az eddigi 9-21 óra közötti vasárnapi nyitva tartás 9-19 óra közöttire módosul, vagyis két órával kevesebbet lesznek nyitva az üzletek. Ez egyelőre csak egy három hónapos tesztidőszakot érint, utána a vásárlói visszajelzések figyelembe vételével fogják kialakítani a nyitva tartást. A cég azt is közölte, hogy ez nem jelent leépítést, a teljes dolgozói munkaidő nem fog csökkenni, ugyanis csak a forgalmasabb időszakokra csoportosítják át a munkatársak beosztását.
Eddig is "megoldották" a vállalkozók, hogy munkásaik túlórázzanak, csak épp a fizetéseket zsebbe adták, azokból nem kapta meg a részét az állam.
"Én a túlórakeret emelésében az online pénztárgépekkel és az EKÁER-rel indult gazdaságfehérítés újabb, fontos eszközét látom" - nyilatkozta Domokos László, az Állami Számvevőszék (ÁSZ) elnöke a Világgazdaságnak. Szerinte a vállalkozók, ha jelentős megrendelést kaptak, eddig is "megoldották", hogy dolgozói elvégezzék a munkát, legfeljebb eddig csak zsebbe, feketén fizetett ilyenkor. A törvénymódosítás azzal, hogy legálissá teszi az elképesztő, heti hat napos munkát, amit akár három évig kifizetni sem kell, Domokos szerint "rugalmasabbá teheti a cégeket, és jó a munkavállalóknak is".
Az ÁSZ-elnök azt az állítást is elismételte, hogy helyes a munkások külföldre vándorlása miatti munkaerőhiányt a maradók kíméletlen kizsákmányolásával kompenzálni: "ez a megoldás a mai kihívásokra jó eszköz, amely a munkaerőhiány idején sikeresen alkalmazható, hiszen ilyen környezetben igenis van súlya annak, hogy a dolgozó vállalja-e a pluszmunkát" - fogalmazott. Hozzátette viszont:
Domokos László arról is beszélt, hogy az utóbbi időben az állam gyakorlatilag saját magának drágította meg a beruházásait. Mint a kelebiai vasútvonal megugró költségei miatt indított új beszerzési eljárás kapcsán elmondta, ennek többek közt a beruházások előkészítetlensége az oka. "Sok esetben csak a politikai döntés született meg egy-egy nagy beruházásról, a szakmai előkészületek, a gazdaságossági-megvalósíthatósági vizsgálatok a háttérben maradtak, de arra is volt szép számmal példa, hogy a tervezők nem vettek tudomást a kivitelezési lehetőségekről" - fogalmazott.
Annak kapcsán, hogy a kormányzati oldalon egyre többet hallani egy újabb válság közeledtéről, Domokos úgy nyilatkozott: "a termőre forduló beruházások és az állami fejlesztések ütemezése mellett igen jó lehetőséget biztosít majd a költségvetésnek az az évi 500-600 milliárdos anticiklikus tartalék, amely épp annak kapcsán képződik, hogy a Brüsszelből a számlákra érkező pénzeket egyszer már kifizettük". Ezzel az uniós pénzek előlegének már megtörtént kifizetésére utalt. Az állami vagyon korábbiaknál jelentősen centralizáltabb kezelését is helyesli az ÁSZ és elnöke.
Egyelőre nem zárult le az MVM Magyar Villamos Művek belső vizsgálata az állami energiacég által 2017-ben ötmilliárdért megvett, megfigyelők szerint értéktelen és szükségtelen „központi termelésmegjelenítő és felügyeleti” (ktm-) rendszer kapcsán – tudtuk meg. Az MVM elnök-vezérigazgatói posztját augusztus óta betöltő Kóbor György novemberben a Figyelőnek abbéli reményét fejezte ki, hogy december elejére rendelkezésükre állhatnak az üggyel kapcsolatos legfontosabb adatok. A testület összetétele, munkamódszere és a befejezés várható időpontja azóta is titok. Akadt, aki a határidőt lapunknak legkorábban ez év februárjára tette. Feljelentés se született és számos jel szerint továbbra sem ez a kutakodás fókusza. Több érintettet még meg sem hallgattak. A legvalószínűbb forgatókönyvként egyre inkább az körvonalazódik, amit Bártfai-Mager Andrea nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter helyettese, Fónagy János már szeptemberben megpendített az üggyel kapcsolatos szocialista felkérdezésekre. Eszerint minden a legnagyobb rendjén, a megvásárolt termék igenis megér ötmilliárdot. Ehhez képest az MVM által saját, nem sokkal azelőtt alapított svájci leányvállalatától, az MVM International AG-tól megvásárolt ktm-rendszer valós értékét forrásaink legfeljebb ha százmilliósra becsülték. Ebben az esetben viszont több milliárdnyi közpénznek veszhetett nyoma. Az MVM a mérlegek május végi leadási időpontjában állítólag emiatt bontott szerződést az anyag ellenjegyzését erre hivatkozva megtagadó KPMG-vel. De hasonló sorsra jutott a több hónapos késéssel leadott anyagot végül ellenjegyző könyvvizsgáló is. A nyár végén Bártfai-Mager Andrea, egy nappal azután, hogy magához vonta az MVM tulajdonosi jogait, eltávolította az állami holding elnökét és vezérigazgatóját és a teljes vezetőség is kicserélődött. Ennek nyomán a titokzatos svájci leányvállalat igazgatóságában nemrég Mihalovics Pétert - Seszták Miklós korábbi fejlesztési miniszter egykori kabinetfőnökét -, Zsuga János korábbi MVM-vezérigazgatót és Csanádi Zsoltot, a holding egykori jogi vezetőjét Kóbor György, valamint Cseh Tamás Zoltán jogi vezérigazgató-helyettes váltotta. Továbbra is a testület tagja maradt Szarapka Lehel ügyvezető. Háttérbeszélgetéseink során senki se tagadta, hogy az ügyletsorozat valójában a közpénzek megcsapolását szolgálhatta. Miközben a felelősséget mindenki hárítja, a gyanú első látásra leginkább a – Fidesz-KDNP bizalmát továbbra is élvező – Seszták Miklós körére irányul. Igaz, az Index korábban kapcsolatot talált a ktm-rendszer eladói és a nyilvánosságtól augusztus óta mereven elzárkózó Zsuga János között is. Ehhez képest arra a felvetésünkre, hogy a vizsgálat nyomán várható-e érdemi felelősségre vonás, egyik forrásunk sokat mondóan visszakérdezett: "Ön szerint?" Kérdéseinkre az MVM-től nem kaptunk választ.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Két órával korábbra teszik a zárórát az IKEA-áruházak.<|im_end|>