A JEREMIE program elszámolása és a felelõsségi kérdések
A 2009-ben indult JEREMIE programok hatására a hazai kockázati tõkepiac jelentõs fejlõdésnek indult, hiszen a programban részt vevõ 28 alapkezelõ 131,5 milliárd forintnyi támogatás folyósítására kapott mandátumot, a magyar KKV szektor élénkítése érdekében. A 2016. május 31. napjáig tartó kihelyezési idõszak lezárult, de már most számos szabálytalanságra derült fény. A programban részt vevõ alapkezelõk felelõsségérõl és a visszafizetési kötelezettségrõl dr. Pintér Attila, a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje közöl átfogó elemzést.
A JEREMIE programban részt vevõ valamennyi alapot és alapkezelõt rendszeresen ellenõrizte és ellenõrzi a Nemzetgazdasági Minisztérium, amely a kockázati tõke-befektetések között több hibára és jogosulatlan forrásfelhasználásra is rámutatott.

A Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje szerint a leggyakoribb szabálytalanságok közé tartozik például a jogosult régióban való forrásfelhasználás, amely alapján valójában nem a támogatási szerzõdésben megjelölt régióban került felhasználásra a támogatás összege. Ennek extrém esete az, amikor a támogatás Magyarországon kívüli vállalkozás által kerül felhasználásra.

Ide tartozik a tiltott célra került felhasználásra a forrás, mint például a részesedés-vásárlás, vagy a kedvezményezett tevékenységi köre miatt nem lehetett volna támogatott. Ennek megint csak extrém példája lehet a mezõgazdasági termelés, vagy a kifejezetten exportra irányuló támogatás.

Visszafizetési kötelezettségek a szabálytalanságok miatt

A szabálytalanságok megállapítása végsõ soron visszafizetési kötelezettséget eredményezhet – hívta fel a figyelmet dr. Pintér Attila. A visszafizetési kötelezettség – a JEREMIE program szerzõdési gyakorlata alapján – mindig két szerzõdésen alapulhat: vagy azon, amelyet az alapkezelõ a forrás megszerzése érdekében kötött a finanszírozóval, vagy azon, amelyet az alapkezelõ a végsõ kedvezményezettel kötött.

A szerzõdési láncolat mindig lineáris, azaz szabálytalan felhasználás esetén a finanszírozó érvényesíthet igényt az alapkezelõvel (alappal) szemben, míg az alapkezelõ a saját igényét érvényesítheti a végsõ kedvezményezettel szemben, de csak abban az esetben, amennyiben a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdés erre lehetõséget ad.

Vagyis, a kihelyezések során az alapkezelõk akkor jártak el szabályszerûen, ha a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdésükben ugyanazon szabályokat rögzítették, mint amit egyébként nekik is be kell tartaniuk a finanszírozóval kötött szerzõdésük alapján.

Fentiekbõl viszont az is következik, hogy amennyiben az alapkezelõ a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdésben valamely kötelezettséget nem „delegált tovább" a végsõ kedvezményezettre, úgy ez utóbbi akkor is szerzõdésszerûen járt el, ha egyébként olyan jognyilatkozatot tett, ami ellentétes a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdéssel.

Az alapkezelõt terheli a visszafizetési kötelezettség

Ebben az esetben a visszafizetési kötelezettség az alapkezelõt terheli, amit nem tud továbbhárítani a végsõ kedvezményezettre, ezért az a különleges helyzet áll elõ, hogy a pontatlanul megkötött alapkezelõ-kedvezményezett szerzõdés miatt, végül a kedvezményezett valamely jognyilatkozata miatt az alapkezelõt fogja felelõsség terhelni – figyelmeztetett a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje.

Természetesen, amennyiben a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdés szerinti valamennyi kötelezettséget megfelelõen tartalmazza az alapkezelõ és a végsõ kedvezményezett közötti szerzõdés, úgy az alapkezelõ ez utóbbi szerzõdés megszegése miatt tudja majd a szerzõdésszegért való felelõsséget is továbbhárítani a végsõ kedvezményezettre.

Sok esetben félreértésre adott okot, hogy a kedvezményezett vagyonából a JEREMIE támogatáson kívüli forrásokból is kerültek pénzeszközök felhasználásra, vagy, hogy a kedvezményezettek olyan mûveleteket hajtottak végre, ami a JEREMIE programban részt vevõ alapkezelõk szempontjából minõsültek tiltott mûveletnek – mutatott rá a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje.

Ennek példája lehet a külföldi leányvállalat alapítása, vagy az, amikor a végsõ kedvezményezett maga vásárolt fel egy leányvállalatot. Nem lehet azonban a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdést mechanikusan alkalmazni a végsõ kedvezményezettre, így például az elõbbi mûveletek a JEREMIE programban szereplõ alapkezelõk (alapok) részére tiltottak, de nem tilosak a végsõ kedvezményezettek szempontjából (hacsak nem rendelkezik másként az alapkezelõ és a végsõ kedvezményezett közötti szerzõdés).

A felelõsségi viszonyok kérdése

Mivel a támogatást az alapok kapták, az alapkezelõk pedig az alapok képviseletében szerzõdtek a finanszírozóval, ezért egy szabálytalansági eljárás eredményeként megállapított visszafizetési kötelezettség is az alapot fogja terhelni, ami óhatatlanul felveti az alap és az alapkezelõ közötti felelõsségi viszonyok tisztázását, azaz azt, hogy mennyire volt felróható az alapkezelõnek az, hogy a két szerzõdés nem volt szinkronban.

A szabálytalansági eljárások mindig bonyolult jogi eljárások, az egyes kötelezettségek pontos megállapítása mindig jogi szakértõi feladat, ezért javasolt az ilyen eljárásokban, már az eljárások megindulásától kezdve megfelelõ tapasztalattal rendelkezõ jogi képviselõt igénybe venni – tanácsolta végezetül dr. Pintér Attila.
Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda dr. Pintér Attila
<|im_start|>user
A JEREMIE programban részt vevõ valamennyi alapot és alapkezelõt rendszeresen ellenõrizte és ellenõrzi a Nemzetgazdasági Minisztérium, amely a kockázati tõke-befektetések között több hibára és jogosulatlan forrásfelhasználásra is rámutatott.

A Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje szerint a leggyakoribb szabálytalanságok közé tartozik például a jogosult régióban való forrásfelhasználás, amely alapján valójában nem a támogatási szerzõdésben megjelölt régióban került felhasználásra a támogatás összege. Ennek extrém esete az, amikor a támogatás Magyarországon kívüli vállalkozás által kerül felhasználásra.

Ide tartozik a tiltott célra került felhasználásra a forrás, mint például a részesedés-vásárlás, vagy a kedvezményezett tevékenységi köre miatt nem lehetett volna támogatott. Ennek megint csak extrém példája lehet a mezõgazdasági termelés, vagy a kifejezetten exportra irányuló támogatás.

Visszafizetési kötelezettségek a szabálytalanságok miatt

A szabálytalanságok megállapítása végsõ soron visszafizetési kötelezettséget eredményezhet – hívta fel a figyelmet dr. Pintér Attila. A visszafizetési kötelezettség – a JEREMIE program szerzõdési gyakorlata alapján – mindig két szerzõdésen alapulhat: vagy azon, amelyet az alapkezelõ a forrás megszerzése érdekében kötött a finanszírozóval, vagy azon, amelyet az alapkezelõ a végsõ kedvezményezettel kötött.

A szerzõdési láncolat mindig lineáris, azaz szabálytalan felhasználás esetén a finanszírozó érvényesíthet igényt az alapkezelõvel (alappal) szemben, míg az alapkezelõ a saját igényét érvényesítheti a végsõ kedvezményezettel szemben, de csak abban az esetben, amennyiben a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdés erre lehetõséget ad.

Vagyis, a kihelyezések során az alapkezelõk akkor jártak el szabályszerûen, ha a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdésükben ugyanazon szabályokat rögzítették, mint amit egyébként nekik is be kell tartaniuk a finanszírozóval kötött szerzõdésük alapján.

Fentiekbõl viszont az is következik, hogy amennyiben az alapkezelõ a végsõ kedvezményezettel kötött szerzõdésben valamely kötelezettséget nem „delegált tovább" a végsõ kedvezményezettre, úgy ez utóbbi akkor is szerzõdésszerûen járt el, ha egyébként olyan jognyilatkozatot tett, ami ellentétes a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdéssel.

Az alapkezelõt terheli a visszafizetési kötelezettség

Ebben az esetben a visszafizetési kötelezettség az alapkezelõt terheli, amit nem tud továbbhárítani a végsõ kedvezményezettre, ezért az a különleges helyzet áll elõ, hogy a pontatlanul megkötött alapkezelõ-kedvezményezett szerzõdés miatt, végül a kedvezményezett valamely jognyilatkozata miatt az alapkezelõt fogja felelõsség terhelni – figyelmeztetett a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje.

Természetesen, amennyiben a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdés szerinti valamennyi kötelezettséget megfelelõen tartalmazza az alapkezelõ és a végsõ kedvezményezett közötti szerzõdés, úgy az alapkezelõ ez utóbbi szerzõdés megszegése miatt tudja majd a szerzõdésszegért való felelõsséget is továbbhárítani a végsõ kedvezményezettre.

Sok esetben félreértésre adott okot, hogy a kedvezményezett vagyonából a JEREMIE támogatáson kívüli forrásokból is kerültek pénzeszközök felhasználásra, vagy, hogy a kedvezményezettek olyan mûveleteket hajtottak végre, ami a JEREMIE programban részt vevõ alapkezelõk szempontjából minõsültek tiltott mûveletnek – mutatott rá a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje.

Ennek példája lehet a külföldi leányvállalat alapítása, vagy az, amikor a végsõ kedvezményezett maga vásárolt fel egy leányvállalatot. Nem lehet azonban a finanszírozó és az alapkezelõ közötti szerzõdést mechanikusan alkalmazni a végsõ kedvezményezettre, így például az elõbbi mûveletek a JEREMIE programban szereplõ alapkezelõk (alapok) részére tiltottak, de nem tilosak a végsõ kedvezményezettek szempontjából (hacsak nem rendelkezik másként az alapkezelõ és a végsõ kedvezményezett közötti szerzõdés).

A felelõsségi viszonyok kérdése

Mivel a támogatást az alapok kapták, az alapkezelõk pedig az alapok képviseletében szerzõdtek a finanszírozóval, ezért egy szabálytalansági eljárás eredményeként megállapított visszafizetési kötelezettség is az alapot fogja terhelni, ami óhatatlanul felveti az alap és az alapkezelõ közötti felelõsségi viszonyok tisztázását, azaz azt, hogy mennyire volt felróható az alapkezelõnek az, hogy a két szerzõdés nem volt szinkronban.

A szabálytalansági eljárások mindig bonyolult jogi eljárások, az egyes kötelezettségek pontos megállapítása mindig jogi szakértõi feladat, ezért javasolt az ilyen eljárásokban, már az eljárások megindulásától kezdve megfelelõ tapasztalattal rendelkezõ jogi képviselõt igénybe venni – tanácsolta végezetül dr. Pintér Attila.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A 2009-ben indult JEREMIE programok hatására a hazai kockázati tõkepiac jelentõs fejlõdésnek indult, hiszen a programban részt vevõ 28 alapkezelõ 131,5 milliárd forintnyi támogatás folyósítására kapott mandátumot, a magyar KKV szektor élénkítése érdekében. A 2016. május 31. napjáig tartó kihelyezési idõszak lezárult, de már most számos szabálytalanságra derült fény. A programban részt vevõ alapkezelõk felelõsségérõl és a visszafizetési kötelezettségrõl dr. Pintér Attila, a Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda szakértõje közöl átfogó elemzést.<|im_end|>