Mesterséges levelet gyártott egy londoni diák
Növényekbõl vonta ki a fotoszintézisért felelõs sejtszervecskéket egy brit diák, és selyemalapú anyagba szõtte õket. A mesterséges levél szerinte légszûrõként használható, de még tesztelni kell.
Julian Melchiorri a londoni Royal College of Art design szakos diákja, az innovatív mérnöki tervezés szak mesterszakos hallgatója. A huszonéves fiatalember diplomamunkájával máris bekerült a hírekbe, mert a bostoni Tufts Kutatóegyetem orvosbiológiai intézetével együttmûködésben sikerült mesterséges levelet elõállítania.

A levél anyagát a természetes selyem fehérjéi képezik, ebbe helyezték el a növényi sejtekbõl kivont kloroplasztiszokat. Ezek a 2-10 mikrométer átmérõjû sejtszervecskék végzik a fotoszintézist, amelynek során a zöld növények vízbõl és a levegõ szén-dioxidjából szerves anyagot állítanak elõ, és molekuláris oxigént fejlesztenek. „A mesterséges anyag ugyanúgy él és lélegzik, mint ahogy egy növényi levél” – mondta Melchiorri a The Independent brit napilapnak.

Bio-légszûrõ

A Royal College of Art hallgatója szerint a selyemalapú levél van olyan erõs, hogy akár az ûrhajózásban, hosszú ûrutazások alatt is felhasználható oxigén elõállítására. A mesterséges levéllel épületek homlokzatát lehetne beborítani, vagyis biológiai légszûrõként lehetne alkalmazni õket, a szellõzõrendszeren át oxigéndús levegõt juttatva az épületbe.

Tény viszont, hogy a találmány még távol áll a sorozatgyártástól és a széles körû alkalmazástól; Melchiorri azt bizonyította be, hogy elgondolása mûködõképes. A diák egyelõre zöld lámpaernyõket készített az anyagból, amelyek pótolják a kivilágított helyiség oxigénjét. Azt is még tesztelni kell, hogy milyen hatékonysággal megy végbe a fotoszintézis a mesterséges levélben. A fotoszintézis, a laboratóriumban elõállított fák, levelek kutatása fellendült az utóbbi évtizedben: kínai kutatók például egy 2010-es bejelentés szerint mesterséges szellõrózsa-levéllel állítanának elõ hidrogént, egy amerikai kutatócsoport levélre hasonlító, kártya nagyságú napelemekkel termelne áramot afrikai falvalkban.

Miért éppen a selyem?

A kloroplasztiszokat azért éppen a selyemszálak anyagába illesztették, mert kiválóan stabilizálja a molekulákat. A Tufts Kutatóegyetem orvosbiológusai, egészségügyi mérnökei több mint húsz éve foglalkoznak a selyem újszerû felhasználási lehetõségeivel az orvoslásban, az optika és az elektronika területén. Az anyag szívósabb és rugalmasabb, mint bármelyik mesterséges szál, beleértve a kevlárt.

A Tufts kutatócsoportjának legutóbbi, 2014 márciusában bejelentett találmánya olyan selyemhernyó-fehérjékbõl gyártott orvosi csavar és lemez volt, amelyek elég erõsek ahhoz, hogy csonttörésnél a csontok rögzítésére használhassák az orvosok, de a fémekkel ellentétben idõvel felszívódnak, tehát nem kell újabb mûtét az eltávolításukra.
mesterséges levél oxigén fotoszintézis
<|im_start|>user
Julian Melchiorri a londoni Royal College of Art design szakos diákja, az innovatív mérnöki tervezés szak mesterszakos hallgatója. A huszonéves fiatalember diplomamunkájával máris bekerült a hírekbe, mert a bostoni Tufts Kutatóegyetem orvosbiológiai intézetével együttmûködésben sikerült mesterséges levelet elõállítania.

A levél anyagát a természetes selyem fehérjéi képezik, ebbe helyezték el a növényi sejtekbõl kivont kloroplasztiszokat. Ezek a 2-10 mikrométer átmérõjû sejtszervecskék végzik a fotoszintézist, amelynek során a zöld növények vízbõl és a levegõ szén-dioxidjából szerves anyagot állítanak elõ, és molekuláris oxigént fejlesztenek. „A mesterséges anyag ugyanúgy él és lélegzik, mint ahogy egy növényi levél” – mondta Melchiorri a The Independent brit napilapnak.

Bio-légszûrõ

A Royal College of Art hallgatója szerint a selyemalapú levél van olyan erõs, hogy akár az ûrhajózásban, hosszú ûrutazások alatt is felhasználható oxigén elõállítására. A mesterséges levéllel épületek homlokzatát lehetne beborítani, vagyis biológiai légszûrõként lehetne alkalmazni õket, a szellõzõrendszeren át oxigéndús levegõt juttatva az épületbe.

Tény viszont, hogy a találmány még távol áll a sorozatgyártástól és a széles körû alkalmazástól; Melchiorri azt bizonyította be, hogy elgondolása mûködõképes. A diák egyelõre zöld lámpaernyõket készített az anyagból, amelyek pótolják a kivilágított helyiség oxigénjét. Azt is még tesztelni kell, hogy milyen hatékonysággal megy végbe a fotoszintézis a mesterséges levélben. A fotoszintézis, a laboratóriumban elõállított fák, levelek kutatása fellendült az utóbbi évtizedben: kínai kutatók például egy 2010-es bejelentés szerint mesterséges szellõrózsa-levéllel állítanának elõ hidrogént, egy amerikai kutatócsoport levélre hasonlító, kártya nagyságú napelemekkel termelne áramot afrikai falvalkban.

Miért éppen a selyem?

A kloroplasztiszokat azért éppen a selyemszálak anyagába illesztették, mert kiválóan stabilizálja a molekulákat. A Tufts Kutatóegyetem orvosbiológusai, egészségügyi mérnökei több mint húsz éve foglalkoznak a selyem újszerû felhasználási lehetõségeivel az orvoslásban, az optika és az elektronika területén. Az anyag szívósabb és rugalmasabb, mint bármelyik mesterséges szál, beleértve a kevlárt.

A Tufts kutatócsoportjának legutóbbi, 2014 márciusában bejelentett találmánya olyan selyemhernyó-fehérjékbõl gyártott orvosi csavar és lemez volt, amelyek elég erõsek ahhoz, hogy csonttörésnél a csontok rögzítésére használhassák az orvosok, de a fémekkel ellentétben idõvel felszívódnak, tehát nem kell újabb mûtét az eltávolításukra.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Növényekbõl vonta ki a fotoszintézisért felelõs sejtszervecskéket egy brit diák, és selyemalapú anyagba szõtte õket. A mesterséges levél szerinte légszûrõként használható, de még tesztelni kell.<|im_end|>