Megjött a figyelmeztetés: drasztikus akció készül Putyin ellen, ami egész Európának fájhat
Továbbra is valószínűtlen, hogy Oroszország megtámadja Ukrajnát, viszont ebben az esetben az Egyesült Államok olyan drasztikus válaszlépéseket foganatosítana, amelyek a globális gazdaságra, különösen Európára is hatással lehetnek – írják legújabb tanulmányukban a Danske Bank elemzői. A legnagyobb dán pénzintézet munkatársai szerint egy nyílt orosz támadás esetén elkezdenék zsákolni a befektetők a menekülőeszközöket, leértékelődne a rubel és súlyos fennakadások jöhetnek a gázellátásban. Még az is elképzelhető szerintük, hogy Oroszországot leválasztják a SWIFT nemzetközi banki üzenetküldő rendszerről, amely példátlan lépés lenne egy globális nagyhatalommal szemben.
Nem valószínű, hogy eredményhez vezetnek az Ukrajnával kapcsolatos tárgyalások az Egyesült Államok és Oroszország közt, de az sem, hogy nyílt háború robban ki Oroszország és Ukrajna közt – írják a Danske Bank elemzői.
A bank dolgozói 40%-os valószínűséget adnak a sikeres tárgyalásoknak, 50%-os valószínűséget a megállapodás nélküli, elhúzódó patthelyzetnek és 10%-os valószínűséget az Ukrajna elleni orosz inváziónak.
Az alacsony támadási valószínűség oka az elemzők szerint, hogy Oroszország és a Nyugat is jelentős gazdasági károkat szenvedhet egy nyílt háborúval és az azt követő esetleges szankciós lépésekkel. A Danske szerint Putyin elégedett lenne azzal, ha növelni tudja a befolyását a Donyec-medencében, ehhez pedig elsősorban Ukrajnának és a Nyugatnak kell fájó engedményeket tennie. Ehhez hasonló konklúziókat a Portfolio is megfogalmazott a napokban:
A Danske elemzése annyiban mond újdonságot, hogy szerintük
nyílt, Ukrajna elleni invázió esetén Oroszországot jó eséllyel levágnák a SWIFT-ről,
arról a nemzetközi banki kommunikációs rendszerről, melynek köszönhetően a legtöbb nemzetközi pénzügyi tranzakciót lebonyolítják. A SWIFT-nek 11 ezer pénzintézet tagja, napi (!) 35 millió tranzakciót folytatnak le rajta.
Ilyen intézkedést eddig egyedül Irán és Észak-Korea ellen foganatosítottak, Oroszország leválasztása így már csak méretéből fakadóan is példátlan lenne. Az elemzők szerint az orosz belső gazdaság valószínűleg gyorsan átállna egy saját fejlesztésű rendszerre, viszont a nemzetközi tranzakciók lényegében megszűnnének Oroszországhoz kapcsolhatóan.
Oroszország GDP-jének körülbelül 20%-át import teszi ki, 2014 óta ezen a téren jelentős csökkenés volt megfigyelhető. A Danske elemzői felhívják a figyelmet arra, hogy Oroszország sok területen, például az élelmiszergyártásban és egyes szolgáltatásokban önellátó lett, illetve a szankciókat úgy kerülik meg, hogy a nyugati érdekszférán kívül eső, harmadik világbeli országokon keresztül importálnak. Arra számítanak, hogy a SWIFT-ből való kirúgás esetén Oroszország Kínával állna össze, hogy saját banki kommunikációs rendszert fejlesszen, az erre való átállás viszont időigényes folyamat lenne. Hozzáteszik: összességében eddig Oroszország adaptívnak bizonyult a szankciós környezetben.
A Danske elemzői kitérnek arra is, hogy drasztikusabb szankciós lépésekkel rosszul járnának Amerika szövetségesei is, elsősorban EU-s országok. Az EU energiaimportjának mintegy 30%-a Oroszországból jön, a legnagyobb felvevőpiac Németország, Hollandia, Lengyelország és Finnország. A tanulmány nem részletezi, de ismeretes az is, hogy Magyarország is nagyban támaszkodik az orosz gázra.
Arról, hogy Európának is fájna az Oroszországgal szembeni fellépés, mi is részletesen írtunk korábban:
Az elemzők nem akarnak konkrét jóslásokba bocsátkozni annak kapcsán, hogy pontosan milyen hatással lehetnek az Oroszország elleni szankciók az energiapiacra, mindössze annyit említenek, hogy egy Ukrajna elleni invázió most a „legnagyobb felfelé mutató kockázat” a szektorra nézve, ha viszont ezt a konfliktust sikerül elkerülni, az energiaárak inflációja is csökkenhet, visszafordulhat.
Annyit megjegyeznek, hogy ha Oroszország szankciókat kap, a 2022-re prognosztizált, 3,2%-os euróövezeti infláció 0,7-1,5 bázisponttal növekedhet.
Végül a bank elemzői részletesen foglalkoznak azzal, a szerintük mindössze 10%-os valószínűségű kimenetellel, hogy Oroszország inváziót indít Ukrajna ellen és ennek gazdasági következményeivel.
A következő szempontokat sorolják fel:
Végül a Danske elemzői zárógondolataikban azt írják, hogy Oroszország akkor is „fenntartja az agresszív álláspontját” a Nyugattal és Ukrajnával szemben, mivel szerintük
Oroszország csak akkor juthat nemzetközi figyelemhez és tisztelethez, ha fenntartják a félelem klímáját.
Összességében tehát az elemzők szerint mindegy, mit tartalmaz az Ukrajnával kapcsolatos megállapodás, Oroszország mindenképp fenntartja majd aktivitását a térségben és „lassan, egyre nagyobb befolyásra tesz szert Kelet-Ukrajnában.” Hozzáteszik: ez a folyamat olyannyira lassú lehet, hogy még a Nyugat sem veszi észre.
Címlapkép: Mark Schiefelbein-Pool/Getty Images
ukrajna, gázárak, elemző, pénzügy, vlagyimir putyin, danske bank, németország, euró oroszország,
<|im_start|>user
Nem valószínű, hogy eredményhez vezetnek az Ukrajnával kapcsolatos tárgyalások az Egyesült Államok és Oroszország közt, de az sem, hogy nyílt háború robban ki Oroszország és Ukrajna közt – írják a Danske Bank elemzői.
A bank dolgozói 40%-os valószínűséget adnak a sikeres tárgyalásoknak, 50%-os valószínűséget a megállapodás nélküli, elhúzódó patthelyzetnek és 10%-os valószínűséget az Ukrajna elleni orosz inváziónak.
Az alacsony támadási valószínűség oka az elemzők szerint, hogy Oroszország és a Nyugat is jelentős gazdasági károkat szenvedhet egy nyílt háborúval és az azt követő esetleges szankciós lépésekkel. A Danske szerint Putyin elégedett lenne azzal, ha növelni tudja a befolyását a Donyec-medencében, ehhez pedig elsősorban Ukrajnának és a Nyugatnak kell fájó engedményeket tennie. Ehhez hasonló konklúziókat a Portfolio is megfogalmazott a napokban:
A Danske elemzése annyiban mond újdonságot, hogy szerintük
nyílt, Ukrajna elleni invázió esetén Oroszországot jó eséllyel levágnák a SWIFT-ről,
arról a nemzetközi banki kommunikációs rendszerről, melynek köszönhetően a legtöbb nemzetközi pénzügyi tranzakciót lebonyolítják. A SWIFT-nek 11 ezer pénzintézet tagja, napi (!) 35 millió tranzakciót folytatnak le rajta.
Ilyen intézkedést eddig egyedül Irán és Észak-Korea ellen foganatosítottak, Oroszország leválasztása így már csak méretéből fakadóan is példátlan lenne. Az elemzők szerint az orosz belső gazdaság valószínűleg gyorsan átállna egy saját fejlesztésű rendszerre, viszont a nemzetközi tranzakciók lényegében megszűnnének Oroszországhoz kapcsolhatóan.
Oroszország GDP-jének körülbelül 20%-át import teszi ki, 2014 óta ezen a téren jelentős csökkenés volt megfigyelhető. A Danske elemzői felhívják a figyelmet arra, hogy Oroszország sok területen, például az élelmiszergyártásban és egyes szolgáltatásokban önellátó lett, illetve a szankciókat úgy kerülik meg, hogy a nyugati érdekszférán kívül eső, harmadik világbeli országokon keresztül importálnak. Arra számítanak, hogy a SWIFT-ből való kirúgás esetén Oroszország Kínával állna össze, hogy saját banki kommunikációs rendszert fejlesszen, az erre való átállás viszont időigényes folyamat lenne. Hozzáteszik: összességében eddig Oroszország adaptívnak bizonyult a szankciós környezetben.
A Danske elemzői kitérnek arra is, hogy drasztikusabb szankciós lépésekkel rosszul járnának Amerika szövetségesei is, elsősorban EU-s országok. Az EU energiaimportjának mintegy 30%-a Oroszországból jön, a legnagyobb felvevőpiac Németország, Hollandia, Lengyelország és Finnország. A tanulmány nem részletezi, de ismeretes az is, hogy Magyarország is nagyban támaszkodik az orosz gázra.
Arról, hogy Európának is fájna az Oroszországgal szembeni fellépés, mi is részletesen írtunk korábban:
Az elemzők nem akarnak konkrét jóslásokba bocsátkozni annak kapcsán, hogy pontosan milyen hatással lehetnek az Oroszország elleni szankciók az energiapiacra, mindössze annyit említenek, hogy egy Ukrajna elleni invázió most a „legnagyobb felfelé mutató kockázat” a szektorra nézve, ha viszont ezt a konfliktust sikerül elkerülni, az energiaárak inflációja is csökkenhet, visszafordulhat.
Annyit megjegyeznek, hogy ha Oroszország szankciókat kap, a 2022-re prognosztizált, 3,2%-os euróövezeti infláció 0,7-1,5 bázisponttal növekedhet.
Végül a bank elemzői részletesen foglalkoznak azzal, a szerintük mindössze 10%-os valószínűségű kimenetellel, hogy Oroszország inváziót indít Ukrajna ellen és ennek gazdasági következményeivel.
A következő szempontokat sorolják fel:
Végül a Danske elemzői zárógondolataikban azt írják, hogy Oroszország akkor is „fenntartja az agresszív álláspontját” a Nyugattal és Ukrajnával szemben, mivel szerintük
Oroszország csak akkor juthat nemzetközi figyelemhez és tisztelethez, ha fenntartják a félelem klímáját.
Összességében tehát az elemzők szerint mindegy, mit tartalmaz az Ukrajnával kapcsolatos megállapodás, Oroszország mindenképp fenntartja majd aktivitását a térségben és „lassan, egyre nagyobb befolyásra tesz szert Kelet-Ukrajnában.” Hozzáteszik: ez a folyamat olyannyira lassú lehet, hogy még a Nyugat sem veszi észre.
Címlapkép: Mark Schiefelbein-Pool/Getty Images

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Továbbra is valószínűtlen, hogy Oroszország megtámadja Ukrajnát, viszont ebben az esetben az Egyesült Államok olyan drasztikus válaszlépéseket foganatosítana, amelyek a globális gazdaságra, különösen Európára is hatással lehetnek – írják legújabb tanulmányukban a Danske Bank elemzői. A legnagyobb dán pénzintézet munkatársai szerint egy nyílt orosz támadás esetén elkezdenék zsákolni a befektetők a menekülőeszközöket, leértékelődne a rubel és súlyos fennakadások jöhetnek a gázellátásban. Még az is elképzelhető szerintük, hogy Oroszországot leválasztják a SWIFT nemzetközi banki üzenetküldő rendszerről, amely példátlan lépés lenne egy globális nagyhatalommal szemben.<|im_end|>