Bemutatták a kínai marsjárót
Egy kétmázsás, hatkereken gördülõ marsjárót küldenek a kínaiak a vörös bolygóra 2020 nyarán. Most mutatták be a szerkezetet Pekingben.
A kínai ûrkutatás nagy lépésekkel halad elõre. A kelet-ázsiai óriás 2003-ban a világon harmadikként küldött embert az ûrbe saját rakétájával.

2013-ban pedig sima leszállással juttatta el a Csang'o-3 ûrszondát a Holdra, ahol beüzemelték a Jáde nyúl nevû rovert. Kína volt a harmadik ország, amelynek vizsgáló egysége a Holdon járt.

Bár az európaiak is próbálják felvenni a versenyt a nagyokkal, hiszen egy közös "európai-orosz misszió" is folyamatban van, eddig az Egyesült Államok az egyetlen, amely marsjárókat küldött a vörös bolygóra és ha minden jól megy, Kína lesz a következõ.

Szerdán mutatták be, hogy néz ki a szerkezet. A mérõmûszerekkel felszerelt jármûvet úgy tervezték, hogy legalább három hónapon át vizsgálhassa a bolygó felszínét.

A talaj szerkezetérõl, a légkörrõl és egyéb természeti körülményekrõl, például vízrõl és jégrõl kell adatokat gyûjtenie, amennyiben talál ilyeneket.

A fényképek közreadásával egy idõben nyilvános felhívást is közzé tettek, amelyben keresik a járgány legtalálóbb nevét és a rá utaló legötletesebb logót. A szerkezet mûködtetéséhez szükséges energiát négy napelem fogja biztosítani, kettõvel több, mint Kína elsõ holdjárójáét a szolgálatból nemrég végleg kivont, 60 kilóval könnyebb Jáde nyúlét.

A Marsot célba vevõ expedíció "példátlan kihívást" jelent a kínai szakemberek számára - közölte a Hszinhua hírügynökséggel Csang Zsung-csiao, a misszió vezetõje. Azt is elmondta, a Marsra küldött szonda és 7 hónapos utazás után válik majd el a leszállóegységtõl a bolygó északi féltekéjén. Azt is hozzátette, hogy

a leszállóegység tizenhárom különbözõ rakománya között távérzékelõ kamera és földradar is található.

A kínai médiában utalnak rá, hogy az északi félteke nem igazán jó a napenergia gyûjtésére. Jobb lenne, ha az Egyenlítõ térségén próbálkoznának, de északon a földrajzi és domborzati körülmények kedvezõbbek. Kína nem áll meg a vörös bolygó felfeldezésénél. Azt tervezik, hogy 2036-ig embert küldenek a Holdra.
ûrkutatás csillagászat Kína marsjáró
<|im_start|>user
A kínai ûrkutatás nagy lépésekkel halad elõre. A kelet-ázsiai óriás 2003-ban a világon harmadikként küldött embert az ûrbe saját rakétájával.

2013-ban pedig sima leszállással juttatta el a Csang'o-3 ûrszondát a Holdra, ahol beüzemelték a Jáde nyúl nevû rovert. Kína volt a harmadik ország, amelynek vizsgáló egysége a Holdon járt.

Bár az európaiak is próbálják felvenni a versenyt a nagyokkal, hiszen egy közös "európai-orosz misszió" is folyamatban van, eddig az Egyesült Államok az egyetlen, amely marsjárókat küldött a vörös bolygóra és ha minden jól megy, Kína lesz a következõ.

Szerdán mutatták be, hogy néz ki a szerkezet. A mérõmûszerekkel felszerelt jármûvet úgy tervezték, hogy legalább három hónapon át vizsgálhassa a bolygó felszínét.

A talaj szerkezetérõl, a légkörrõl és egyéb természeti körülményekrõl, például vízrõl és jégrõl kell adatokat gyûjtenie, amennyiben talál ilyeneket.

A fényképek közreadásával egy idõben nyilvános felhívást is közzé tettek, amelyben keresik a járgány legtalálóbb nevét és a rá utaló legötletesebb logót. A szerkezet mûködtetéséhez szükséges energiát négy napelem fogja biztosítani, kettõvel több, mint Kína elsõ holdjárójáét a szolgálatból nemrég végleg kivont, 60 kilóval könnyebb Jáde nyúlét.

A Marsot célba vevõ expedíció "példátlan kihívást" jelent a kínai szakemberek számára - közölte a Hszinhua hírügynökséggel Csang Zsung-csiao, a misszió vezetõje. Azt is elmondta, a Marsra küldött szonda és 7 hónapos utazás után válik majd el a leszállóegységtõl a bolygó északi féltekéjén. Azt is hozzátette, hogy

a leszállóegység tizenhárom különbözõ rakománya között távérzékelõ kamera és földradar is található.

A kínai médiában utalnak rá, hogy az északi félteke nem igazán jó a napenergia gyûjtésére. Jobb lenne, ha az Egyenlítõ térségén próbálkoznának, de északon a földrajzi és domborzati körülmények kedvezõbbek. Kína nem áll meg a vörös bolygó felfeldezésénél. Azt tervezik, hogy 2036-ig embert küldenek a Holdra.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Egy kétmázsás, hatkereken gördülõ marsjárót küldenek a kínaiak a vörös bolygóra 2020 nyarán. Most mutatták be a szerkezetet Pekingben.<|im_end|>