Utcai háborúkat robbantottak ki a migránsok Európa nagyvárosaiban
Az utóbbi hetekben az Egyesült Államokból indult radikális baloldali zavargások átterjedtek Európára is, összecsapásokra került sor több európai nagyvárosban, így Párizsban, Stuttgartban és Bécsben is. Az erõszakos jellegû zavargások kisebb-nagyobb intenzitással már nagyjából másfél évtizede jelen vannak az európai nagyvárosok többnyire harmadik világbeli migránsok lakta negyedeiben, de a 2015-ben kezdõdõ migrációs válság óta ez a tendencia egyértelmûen felerõsödött. Ezen városok közös vonása, hogy valamennyit baloldali vagy szélsõbaloldali polgármester irányít. Mivel a balos városvezetéseknek égetõ szükségük van a migránsok és a radikális baloldal szavazataira, ezért nem lépnek fel ellenük kellõ erõvel.
Párizs

A napjainkban Nyugat-Európában zajló, migránsgyedekben történõ lázongások a 2005-ös franciaországi zavargásokhoz vezethetõek vissza. Az akkori erõszakhullámot az váltotta ki, hogy rendõrségi igazoltatás közben meghalt egy tunéziai és egy mali bevándorló, ennek következtében a jelentõs részben észak-afrikai migránsok lakta külvárosok lakói fellázadtak az államhatalom ellen. 

A mostani zavargások ürügyét az amerikai George Floyd rendõri intézkedés közben bekövetkezett halálával párhuzamba állított, négy évvel ezelõtti haláleset adta. Ahogy arról már többször beszámoltunk, 2016. július 19-én, egy Adama Traoré nevû mali származású, sokszorosan büntetett (17-szer) férfi meghalt Párizs egyik elõvárosának, Beaumont-sur-Oise-nak a rendõrõrsén.

A mali migráns hátterû, 24 éves férfi szívbeteg volt, és drogok hatása alatt állt a kihallgatáskor. 

2020. június 2-án, a családja által rendelt nem hivatalos vizsgálat viszont azt állította, hogy a rendõri intézkedés miatt halt meg. 

Még aznap a radikális baloldali Adama Bizottság az amerikai George Floyd ügyéhez hasonlította Adam Traoré halálát, és zavargásokat robbantott ki.  Dacára a járványhelyzetnek, akkor több mint 20 ezren vonultak utcára, a muszlim migránsok mellett francia radikális baloldaliak is.

A tömegben lehetett hallani fehér- és rendõrellenes, illetve antiszemita jellegû szólamokat is, például „koszos zsidók". 

Az erõszakossá vált tüntetések Párizs mellett Bordeaux-ra, Lyon-ra, Marseille-re és Metz-re is átterjedtek.

A demonstrálok gyújtogattak, fosztogattak és rendõrökre támadtak. Manuel Valls volt francia szocialista kormányfõ, egykori belügyminiszter a mostani franciaországi eseményeket „faji háborúként" jellemezte.  Szerinte nem szabad az amerikai és a francia megmozdulásokat összehasonlítani, mivel a két országnak teljesen eltérõ a történelme.  Nem igaz, hogy a rendõrök el akarják nyomni a kisebbségeket 

- mondta a Valeurs actuelles-nek nyilatkozva.

Közben Párizsban élõ palesztin migránsok például az ellen tiltakoztak, hogy Izrael kiterjessze a szuverenitását Palesztina egy részére. 

Párizs szocialista polgármestere, Anne Hidalgo igyekezett nem tudomást venni a történtekrõl, és a radikális baloldallal, illetve a zöldekkel összeállva az újraválasztásán dolgozott. Mivel a francia fõvárosban nagyon sok migráns és migráns hátterû él, így érthetõ, hogy miért nem lépett fel ellenük, hiszen szüksége volt a szavazatukra. 

Míg Párizs belvárosát feldúlták a randalírozók, Anne Hidalgo a közösségi oldalain ünnepeltette magát.

Stuttgart

Baden-Württemberg tartomány fõvárosában, Stuttgartban június 20-21-ének éjjelén voltak nagyszabású összecsapások a rendõrök és az ott élõ, döntõ részt közel-keleti származású migránsok között.

Az indulatok ezúttal egy kábítószerrel kapcsolatos bûncselekmény miatt tartott igazoltatás után szabadultak el. A csoportokba szervezõdött, migráns hátterû támadók rendkívüli agresszivitással rontottak rá a német rendõrökre,  a burkolatból kiszakított utcakövekkel, építési területekrõl összeszedett rudakkal és egyéb tárgyakkal megrongáltak rendõrautókat is, és bezúztak kirakatokat.

A rendõrök nem bírtak a randalírozókkal, megfékezésükre több mint 200 rendõrt vontak össze Stuttgart környékérõl. A mûvelethez egy helikoptert is bevetettek. Az összecsapások során legkevesebb 12 rendõr sebesült meg, és 20 embert õrizetbe vettek. 

Az utóbbi hetekben több összecsapás is volt a rendõrök és a migránsok között, de a múlt szombat éjjel történtek voltak a legsúlyosabbak.

A német nyelvterület más nagyvárosaihoz hasonlóan, Stuttgartban is sokrétûek a konfliktusok. Nem csupán a rendfenntartók és a migránsok közötti összetûzésekrõl beszélhetünk a jelentõs részben külföldiek lakta külvárosokban, hanem az eltérõ hátterû bevándorlók közötti háborúról is.

Baden-Württemberg közigazgatási központjában már a 60-as évek óta élnek törökök és nagyrészt Törökországból származó kurdok. 

A törökök és a kurdok közötti összecsapások tehát több évtizedre tekintenek vissza, 

a bevándorlók otthonról importálták a konfliktusaikat, amiket aztán az integrálódni nem hajlandók továbbadtak az utódaiknak. 2015 óta Stuttgartba is egyre több arab nemzetiségû szír és iraki állampolgárságú migráns érkezett.

A német nagyvárosokban tehát a migránsok között annak lehetünk tanúi, hogy mindenki mindenki ellen harcol.

Stuttgart lakosságának hozzávetõlegesen 40 százaléka külföldi származású, ami azt jelenti, hogy õk könnyedén eldönthetik egy-egy választás kimenetelét. A város radikális baloldali, zöldpárti polgármestere, Fritz Kuhn tehát már csak ezért sem fog határozottan fellépni velük szemben, hiszen a migránsok szinte egységesen rá szavaznak. Nem mellesleg, a német zöldek erõsen bevándorláspártiak.

Bécs

Szintén beszámoltunk róla, hogy június 24-28. között erõszakos jellegû összecsapásokra került sor Bécs X., Favoriten nevû, jelentõs részben migránsok lakta kerületében a törökök és a kurdok között, ez utóbbiak osztrák Antifa-csoportokkal is kiegészültek. 

Az összetûzések apropóját az adta, hogy török szélsõségesek részérõl erõszak érhetett kurd nõket. Ezért a kurdok és az osztrák antifák elsõ alkalommal szerdán utcára vonultak, de rájuk támadt a Szürke Farkasok nevû török szélsõséges csoportosulás.

Egy nappal késõbb megismétlõdtek a zavargások; több száz török migráns „Allahu Akbar"-kiáltásokkal támadt rá újból a tüntetõ kurdokra és az osztrák rendõrökre is, kövekkel, üvegekkel és petárdákkal dobálva meg õket. Több rendõr és megsérült, sok demonstrálót pedig õrizetbe vettek.

Pénteken a kurdok, illetve baloldali aktivisták - köztük az Antifa -, valamint a YPJ szíriai kurd fegyveres nõi csoport tagjai csaptak össze a törökökkel.

Ezúttal is kövek, petárdák repültek a levegõben, rendõröket sebesítve meg.

Szombaton a kurdok és radikális baloldali aktivisták újabb felvonulást tartottak, az utcákon török zászlókat égetve. 

Sebastian Kurz osztrák kancellár az erõszakos akciók miatt vasárnap bekérette Ozan Ceyhun török nagykövetet.

Kurz arról beszélt a nagykövetnek, hogy véget kell vetni annak a gyakorlatnak, hogy Ankara befolyásolja az Ausztriában élõ törököket, és felhasználja õket a saját politikai céljai érdekében. 

A török-kurd konfliktus Európába exportálása ellen Kurz már többször tiltakozott, mindhiába. Napjainkra ugyanis Bécsben olyan jellegû konfliktusok alakultak ki a különbözõ hátterû migránsok között, mint a németországi városokban. Ez más nagyobb osztrák városokra is átterjedhet, mint például Linz, Salzburg. 

2012-es adatok alapján, Bécs lakosságának a 39 százaléka külföldi születésû.  A fõváros polgármestere, Michael Ludwig baloldali politikus, akire a bevándorlók, fõleg a harmadik világbeliek döntõ része szavaz. Emiatt Ludwig nem fog fellépni a migránsokkal szemben, és az Ankara jelentette befolyásszerzés ellen sem.
Black Lives Matter Stuttgart Németország Antifa Franciaország no-go zóna tüntetés Bécs migráns Párizs Ausztria
<|im_start|>user
Párizs

A napjainkban Nyugat-Európában zajló, migránsgyedekben történõ lázongások a 2005-ös franciaországi zavargásokhoz vezethetõek vissza. Az akkori erõszakhullámot az váltotta ki, hogy rendõrségi igazoltatás közben meghalt egy tunéziai és egy mali bevándorló, ennek következtében a jelentõs részben észak-afrikai migránsok lakta külvárosok lakói fellázadtak az államhatalom ellen. 

A mostani zavargások ürügyét az amerikai George Floyd rendõri intézkedés közben bekövetkezett halálával párhuzamba állított, négy évvel ezelõtti haláleset adta. Ahogy arról már többször beszámoltunk, 2016. július 19-én, egy Adama Traoré nevû mali származású, sokszorosan büntetett (17-szer) férfi meghalt Párizs egyik elõvárosának, Beaumont-sur-Oise-nak a rendõrõrsén.

A mali migráns hátterû, 24 éves férfi szívbeteg volt, és drogok hatása alatt állt a kihallgatáskor. 

2020. június 2-án, a családja által rendelt nem hivatalos vizsgálat viszont azt állította, hogy a rendõri intézkedés miatt halt meg. 

Még aznap a radikális baloldali Adama Bizottság az amerikai George Floyd ügyéhez hasonlította Adam Traoré halálát, és zavargásokat robbantott ki.  Dacára a járványhelyzetnek, akkor több mint 20 ezren vonultak utcára, a muszlim migránsok mellett francia radikális baloldaliak is.

A tömegben lehetett hallani fehér- és rendõrellenes, illetve antiszemita jellegû szólamokat is, például „koszos zsidók". 

Az erõszakossá vált tüntetések Párizs mellett Bordeaux-ra, Lyon-ra, Marseille-re és Metz-re is átterjedtek.

A demonstrálok gyújtogattak, fosztogattak és rendõrökre támadtak. Manuel Valls volt francia szocialista kormányfõ, egykori belügyminiszter a mostani franciaországi eseményeket „faji háborúként" jellemezte.  Szerinte nem szabad az amerikai és a francia megmozdulásokat összehasonlítani, mivel a két országnak teljesen eltérõ a történelme.  Nem igaz, hogy a rendõrök el akarják nyomni a kisebbségeket 

- mondta a Valeurs actuelles-nek nyilatkozva.

Közben Párizsban élõ palesztin migránsok például az ellen tiltakoztak, hogy Izrael kiterjessze a szuverenitását Palesztina egy részére. 

Párizs szocialista polgármestere, Anne Hidalgo igyekezett nem tudomást venni a történtekrõl, és a radikális baloldallal, illetve a zöldekkel összeállva az újraválasztásán dolgozott. Mivel a francia fõvárosban nagyon sok migráns és migráns hátterû él, így érthetõ, hogy miért nem lépett fel ellenük, hiszen szüksége volt a szavazatukra. 

Míg Párizs belvárosát feldúlták a randalírozók, Anne Hidalgo a közösségi oldalain ünnepeltette magát.

Stuttgart

Baden-Württemberg tartomány fõvárosában, Stuttgartban június 20-21-ének éjjelén voltak nagyszabású összecsapások a rendõrök és az ott élõ, döntõ részt közel-keleti származású migránsok között.

Az indulatok ezúttal egy kábítószerrel kapcsolatos bûncselekmény miatt tartott igazoltatás után szabadultak el. A csoportokba szervezõdött, migráns hátterû támadók rendkívüli agresszivitással rontottak rá a német rendõrökre,  a burkolatból kiszakított utcakövekkel, építési területekrõl összeszedett rudakkal és egyéb tárgyakkal megrongáltak rendõrautókat is, és bezúztak kirakatokat.

A rendõrök nem bírtak a randalírozókkal, megfékezésükre több mint 200 rendõrt vontak össze Stuttgart környékérõl. A mûvelethez egy helikoptert is bevetettek. Az összecsapások során legkevesebb 12 rendõr sebesült meg, és 20 embert õrizetbe vettek. 

Az utóbbi hetekben több összecsapás is volt a rendõrök és a migránsok között, de a múlt szombat éjjel történtek voltak a legsúlyosabbak.

A német nyelvterület más nagyvárosaihoz hasonlóan, Stuttgartban is sokrétûek a konfliktusok. Nem csupán a rendfenntartók és a migránsok közötti összetûzésekrõl beszélhetünk a jelentõs részben külföldiek lakta külvárosokban, hanem az eltérõ hátterû bevándorlók közötti háborúról is.

Baden-Württemberg közigazgatási központjában már a 60-as évek óta élnek törökök és nagyrészt Törökországból származó kurdok. 

A törökök és a kurdok közötti összecsapások tehát több évtizedre tekintenek vissza, 

a bevándorlók otthonról importálták a konfliktusaikat, amiket aztán az integrálódni nem hajlandók továbbadtak az utódaiknak. 2015 óta Stuttgartba is egyre több arab nemzetiségû szír és iraki állampolgárságú migráns érkezett.

A német nagyvárosokban tehát a migránsok között annak lehetünk tanúi, hogy mindenki mindenki ellen harcol.

Stuttgart lakosságának hozzávetõlegesen 40 százaléka külföldi származású, ami azt jelenti, hogy õk könnyedén eldönthetik egy-egy választás kimenetelét. A város radikális baloldali, zöldpárti polgármestere, Fritz Kuhn tehát már csak ezért sem fog határozottan fellépni velük szemben, hiszen a migránsok szinte egységesen rá szavaznak. Nem mellesleg, a német zöldek erõsen bevándorláspártiak.

Bécs

Szintén beszámoltunk róla, hogy június 24-28. között erõszakos jellegû összecsapásokra került sor Bécs X., Favoriten nevû, jelentõs részben migránsok lakta kerületében a törökök és a kurdok között, ez utóbbiak osztrák Antifa-csoportokkal is kiegészültek. 

Az összetûzések apropóját az adta, hogy török szélsõségesek részérõl erõszak érhetett kurd nõket. Ezért a kurdok és az osztrák antifák elsõ alkalommal szerdán utcára vonultak, de rájuk támadt a Szürke Farkasok nevû török szélsõséges csoportosulás.

Egy nappal késõbb megismétlõdtek a zavargások; több száz török migráns „Allahu Akbar"-kiáltásokkal támadt rá újból a tüntetõ kurdokra és az osztrák rendõrökre is, kövekkel, üvegekkel és petárdákkal dobálva meg õket. Több rendõr és megsérült, sok demonstrálót pedig õrizetbe vettek.

Pénteken a kurdok, illetve baloldali aktivisták - köztük az Antifa -, valamint a YPJ szíriai kurd fegyveres nõi csoport tagjai csaptak össze a törökökkel.

Ezúttal is kövek, petárdák repültek a levegõben, rendõröket sebesítve meg.

Szombaton a kurdok és radikális baloldali aktivisták újabb felvonulást tartottak, az utcákon török zászlókat égetve. 

Sebastian Kurz osztrák kancellár az erõszakos akciók miatt vasárnap bekérette Ozan Ceyhun török nagykövetet.

Kurz arról beszélt a nagykövetnek, hogy véget kell vetni annak a gyakorlatnak, hogy Ankara befolyásolja az Ausztriában élõ törököket, és felhasználja õket a saját politikai céljai érdekében. 

A török-kurd konfliktus Európába exportálása ellen Kurz már többször tiltakozott, mindhiába. Napjainkra ugyanis Bécsben olyan jellegû konfliktusok alakultak ki a különbözõ hátterû migránsok között, mint a németországi városokban. Ez más nagyobb osztrák városokra is átterjedhet, mint például Linz, Salzburg. 

2012-es adatok alapján, Bécs lakosságának a 39 százaléka külföldi születésû.  A fõváros polgármestere, Michael Ludwig baloldali politikus, akire a bevándorlók, fõleg a harmadik világbeliek döntõ része szavaz. Emiatt Ludwig nem fog fellépni a migránsokkal szemben, és az Ankara jelentette befolyásszerzés ellen sem.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az utóbbi hetekben az Egyesült Államokból indult radikális baloldali zavargások átterjedtek Európára is, összecsapásokra került sor több európai nagyvárosban, így Párizsban, Stuttgartban és Bécsben is. Az erõszakos jellegû zavargások kisebb-nagyobb intenzitással már nagyjából másfél évtizede jelen vannak az európai nagyvárosok többnyire harmadik világbeli migránsok lakta negyedeiben, de a 2015-ben kezdõdõ migrációs válság óta ez a tendencia egyértelmûen felerõsödött. Ezen városok közös vonása, hogy valamennyit baloldali vagy szélsõbaloldali polgármester irányít. Mivel a balos városvezetéseknek égetõ szükségük van a migránsok és a radikális baloldal szavazataira, ezért nem lépnek fel ellenük kellõ erõvel.<|im_end|>