Bõvül a vagyonukról nyilatkozók köre
Újabb regimenttel bõvül azoknak a köre, akik a jövõben vagyonnyilatkozatot kötelesek tenni. Közöttük a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagjai, a polgármesterek. A helyi képviselõknek még a családtagjait is megnyilatkoztatja a törvény.
Az igazságügyi miniszter által jegyzett törvény számos új hivatalossággal bõvíti a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek körét. Eddig nem tett, a jövõben azonban nyilatkoznia kell a vagyonáról és vagyongyarapodásáról a köztársasági elnöknek, aki hivatalba lépésének kezdetén, félidejében és végén tesz vagyonnyilatkozatot.

A törvény kitér az összeférhetetlenségre is. Az alkotmánybírók esetében például megállapítja, hogy a megbízatással összeegyeztethetetlen minden más állami, önkormányzati, társadalmi és politikai vagy gazdasági tisztség. Az alkotmánybírák politikai tevékenységet nem végezhetnek és politikai nyilatkozatot sem tehetnek.

Az alkotmánybírók csak tudományos és oktatói, a mûvészeti, a szerzõi jogi védelemben részesülõ, valamint a lektori és a szerkesztõi tevékenységet folytathatnak. Az Alkotmánybíróság újdonsült tagjának munkába álláskor és aztán háromévente kell vagyonnyilatkozatot tennie. Ezt az Alkotmánybíróság Hivatala tartja nyilván, s annak tartalma nyilvános.

Az állampolgári jogok országgyûlési biztosa is vagyonnyilatkozatot köteles tenni, amelynek tartalma azonban nem nyilvános. Amennyiben viszont valótlanságon érik, az Országgyûlés elnöke nyilvánosságra hozhatja ezt a tényt.

Ugyancsak vagyonnyilatkozatot kell tennie a polgármesternek hivatalba lépésekor, s azt követõen évente. Amennyiben ezt elmulasztja, és sorozatos törvénysértést követ el, a helyi képviselõ testület minõsített többséggel kérheti a bíróságtól a polgármester hivatal-fosztását.

Ezzel párhuzamosan az önkormányzati képviselõ testület is vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett. A helyi képviselõ testület tagjának azonban csatolnia kell továbbá, a vele közös háztartásban lakó feleség vagy élettárs és a gyerekek vagyonnyilatkozatát is. Ez utóbbiak adatai nem nyilvánosak, ám a késlekedés azzal jár, hogy a képviselõ addig nem gyakorolhatja képviselõi jogait. A képviselõk és családtagjai vagyonnyilatkozatának hitelességét egy erre a célra életre hívott bizottság ellenõrzi.

A jegyzõknek is vagyonnyilatkozatot kell tenniük, amelyet a területi kamara ellenõrzi. Ugyancsak vagyonnyilatkozatot tesznek a jövõben a Magyar Nemzeti Bank vezetõi és alkalmazottai, az Állami Számvevõszék elnöke, alelnökei, alkalmazottai.

A törvény kiterjed továbbá, a Gazdasági Versenyhivatal elnökére és elnök-helyetteseire, egyes közhasznú szervezetek vezetõire, a közbeszerzési tanács elnökére, és a közbeszerzési biztosra, valamint az egyedi állami, önkormányzati támogatások döntéselõkészítésében vagy döntéshozatalában részt vevõ személyekre.

Összefoglaló a kedden elfogadott törvényekrõl
törvény vagyonnyilatkozat helyi képviselõ Alkotmánybíróság
<|im_start|>user
Az igazságügyi miniszter által jegyzett törvény számos új hivatalossággal bõvíti a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek körét. Eddig nem tett, a jövõben azonban nyilatkoznia kell a vagyonáról és vagyongyarapodásáról a köztársasági elnöknek, aki hivatalba lépésének kezdetén, félidejében és végén tesz vagyonnyilatkozatot.

A törvény kitér az összeférhetetlenségre is. Az alkotmánybírók esetében például megállapítja, hogy a megbízatással összeegyeztethetetlen minden más állami, önkormányzati, társadalmi és politikai vagy gazdasági tisztség. Az alkotmánybírák politikai tevékenységet nem végezhetnek és politikai nyilatkozatot sem tehetnek.

Az alkotmánybírók csak tudományos és oktatói, a mûvészeti, a szerzõi jogi védelemben részesülõ, valamint a lektori és a szerkesztõi tevékenységet folytathatnak. Az Alkotmánybíróság újdonsült tagjának munkába álláskor és aztán háromévente kell vagyonnyilatkozatot tennie. Ezt az Alkotmánybíróság Hivatala tartja nyilván, s annak tartalma nyilvános.

Az állampolgári jogok országgyûlési biztosa is vagyonnyilatkozatot köteles tenni, amelynek tartalma azonban nem nyilvános. Amennyiben viszont valótlanságon érik, az Országgyûlés elnöke nyilvánosságra hozhatja ezt a tényt.

Ugyancsak vagyonnyilatkozatot kell tennie a polgármesternek hivatalba lépésekor, s azt követõen évente. Amennyiben ezt elmulasztja, és sorozatos törvénysértést követ el, a helyi képviselõ testület minõsített többséggel kérheti a bíróságtól a polgármester hivatal-fosztását.

Ezzel párhuzamosan az önkormányzati képviselõ testület is vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett. A helyi képviselõ testület tagjának azonban csatolnia kell továbbá, a vele közös háztartásban lakó feleség vagy élettárs és a gyerekek vagyonnyilatkozatát is. Ez utóbbiak adatai nem nyilvánosak, ám a késlekedés azzal jár, hogy a képviselõ addig nem gyakorolhatja képviselõi jogait. A képviselõk és családtagjai vagyonnyilatkozatának hitelességét egy erre a célra életre hívott bizottság ellenõrzi.

A jegyzõknek is vagyonnyilatkozatot kell tenniük, amelyet a területi kamara ellenõrzi. Ugyancsak vagyonnyilatkozatot tesznek a jövõben a Magyar Nemzeti Bank vezetõi és alkalmazottai, az Állami Számvevõszék elnöke, alelnökei, alkalmazottai.

A törvény kiterjed továbbá, a Gazdasági Versenyhivatal elnökére és elnök-helyetteseire, egyes közhasznú szervezetek vezetõire, a közbeszerzési tanács elnökére, és a közbeszerzési biztosra, valamint az egyedi állami, önkormányzati támogatások döntéselõkészítésében vagy döntéshozatalában részt vevõ személyekre.

Összefoglaló a kedden elfogadott törvényekrõl

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Újabb regimenttel bõvül azoknak a köre, akik a jövõben vagyonnyilatkozatot kötelesek tenni. Közöttük a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagjai, a polgármesterek. A helyi képviselõknek még a családtagjait is megnyilatkoztatja a törvény.<|im_end|>