Hazárdnak, rendületlenül
Magyar ügyfeleket toboroz egy olyan floridai internetes szolgáltató cégcsoport, amely az FBI és az amerikai pénzpiaci felügyelet gyanúja szerint terrorizmusból és gyermekpornográfiából eredő vagyonok elrejtéséhez, tisztára mosásához asszisztál.
,,A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete felhívja a befektetők figyelmét, hogy a www.hungaryhyip.com internetes honlapon megjelent befektetési szolgáltatás végzéséhez a szolgáltató nem rendelkezik magyar felügyeleti engedéllyel" - olvasható a PSZÁF július 13-ai figyelemfelkeltő közleményében. Magyarországon ugyanis csak a felügyelet engedélyével és a pénzmosás elleni előírások betartásával lehet pénzt gyűjteni. A felügyelet álláspontja szerint a weblapon ajánlott befektetési szolgáltatási tevékenység fokozottan kockázatosnak minősül, és arra nem terjed ki a Befektetővédelmi Alap által nyújtott biztosítás sem. Ám a honlapon közzétett adatok szerint a magyar ügyfelek lapzártánkig máris 227 virtuális számlát nyitottak.

Pedig a felügyelet gyorsan lépett: a honlapot június végén üzemelte be a floridai Jim Cooper. Hogy ő pontosan kicsoda, azt nehéz lenne azonosítani, már csak azért is, mivel ez a név arrafelé igen gyakori. Valószínűleg a honlapot működtetők célja éppen az, hogy minél kevesebb derüljön ki róluk. Némi nyomozás után annyi azért megtudható, hogy a rejtélyes hátterű bombaajánlat csak Magyarországon új keletű, mivel az ilyesfajta elektronikus befektetési lehetőséget már 1996-ban kitalálta az egykori floridai onkológus, Douglas L. Jackson (lásd A beváltó című keretes írásunkat). Lényege az e-gold elnevezésű elektronikus pénztárca, amely az ügyfelek bármilyen valutában befektetett pénzét a honlapon meghirdetett árfolyamon grammban, unciában (egy uncia = 31,1034768 gramm) vagy kilogrammban kifejezett aranymennyiségre váltja át, így védve ki a hektikus árfolyam-ingadozásokat. Az ígéret szerint a kliensek eldönthetik, hogy aranyosított pénzüket őrzi, befekteti vagy átutalja a szolgáltató. (Választék is van: az alapvetően használatos arany mellett ezüst, palládium és platina.) A megbízásait jelszóval adó ügyfelet ráadásul azzal kecsegtetik - ellentétben a különböző felügyeletek által ellenőrzött bankok, brókerházak vagy egyéb befektetési szolgáltatók internetet használó kuncsaftjaival -, mindvégig anonim marad, személyazonosságát senki sem ellenőrzi, pénzének netán bűnös eredetéről és annak hozamáról nem értesül sem a rendőrség, sem az adóhivatal.

A szeptember elsejétől kamat- és árfolyamnyereség-adóval sújtandó magyar megtakarítókat elsősorban a kiugróan magas adómentes hozamajánlattal csábítgatják a hungaryhyip oldalon. (A "hyip" szó egyébként az angol high yield investment program rövidítése, jelentése: magas hozamú befektetési program.) A hirdetés azzal igéz, hogy amennyiben valaki legalább ezer dollárral beszáll, napi 2,28 százalékot kaszálhat még akkor is, ha nem köti le a pénzét. Ha pedig valakinek nincs ennyije, de ismer - és ajánl - olyanokat, akiknek van, ezzel is jól kereshet: ha legalább 500 új invesztort közvetít, az ajánlottak befektetésének akár tíz százalékát is megkaphatja. Az ügynökhálózat piramisszerűen épül fel, ami - jó tudni - Magyarországon bűncselekménynek, egészen pontosan: tiltott piramisjátéknak minősül. Legalábbis akkor, ha a piramis különböző szintjein állók jövedelme csak attól függ, hogy hány embert szerveznek be.

Ha valaki mégis kockáztat, és jelszót választva regisztrálja magát a honlapon, kérdéseket is feltehet. A HVG így bejelentkező munkatársának - miután azt firtatta, kik az ajánlattevők és milyen garanciákat adnak arra, hogy az ügyfél befektetése nem vész el - ékes magyar nyelven válaszolva azt írták: "Ha nincs elég bizalma a hungaryhyip-pal kapcsolatban, akkor ne fektessen be. Írásos garanciát nem tudunk biztosítani." Tény, a tucatnyi más nyelven is kommunikáló, illetve az elszámolásokat végző hyip-honlapokon is - nyilván bizalmitőke-befektetésként - még figyelmeztetik is a nagyközönséget: csak annyit invesztáljon, amennyit adott esetben el is veszíthet.

"A PSZÁF vizsgálatot indított a magyar nyelvű ajánlat hátterének felderítésére, s ha kell, feljelentést tesz és kezdeményezi a hatóságoknál a honlap letiltását" - közölte a HVG-vel Binder István, a felügyelet szóvivője. Azt azonban nem árulta el, hogy a felügyelők mit derítettek ki eddig az e-gold működtetőiről, mint ahogyan azt sem, bank, "mezei" ügyfél, netán valamely külföldi hatóság hívta-e fel rájuk a PSZÁF figyelmét.

Az e-gold rendszert a floridai e-gold Ltd. révén működtetők azután eveztek a magyar vizekre, hogy az elektronikus pénztárcát jegyző, szintén floridai illetőségű Gold &amp; Silver Reserve Inc. (G &amp; S) székhelyére és az alapító Jackson lakására tavaly decemberben kiszállt az ottani szövetségi felderítő és titkosszolgálati iroda, s lemásolta a cég kinyomtatott és számítógépes dossziéit. Az anyagot az FBI is megkapta, s annak alapján vádemelésekre készül - derül ki a Business Week című amerikai hetilap január eleji tényfeltáró cikkéből. Az írás szerint az FBI arra gyanakszik, hogy a (hatósági fellépés nyomán nyilván már csak illúziónak minősíthető) teljes anonimitást kínáló pénzmozgatási lehetőséget a szervezett bűnözés is felfedezte. Így például azt sejtik, hogy pénzügyi csalók, gyermekkereskedők, gyermekpornográfiából élők, terroristák is a rendszeren keresztül intézik átutalásaikat, rejtik el időlegesen aranyban a vagyonukat, vagy próbálják azt tisztára mosni. Konkrétum kevés tudható, egy eset azonban kiderült: 2004-ben az amerikai titkosszolgálatok lelepleztek egy Omar Dhanani nevű internetes csalót, aki jellemzően banki ügyfelek azonosító adatait (hitelkártyák kódját, internetes jelszót) szerezte meg, majd az így hozzáférhető pénzeket - hetente 40-100 ezer dollárt - az e-gold segítségével forgatta meg. A bűnöző azóta ötéves börtönbüntetést kapott.

Becslések szerint azonban még ma is legalább 3 millió e-goldos számla van, amelyek negyede aktív - tudható meg a Wikipedia internetes enciklopédiából. Az e-gold állítólag közel négyezer kilogrammnyi aranytartalékkal bír, amelynek naponta mintegy a tizedét mozgatja. Az alacsonynak hirdetett - de korántsem csekély, a befektetések nagyságával fordítottan arányos, 5 és 55 százalék között mozgó - transzferdíjakból pedig a G &amp; S-nek (amelyet egyébként a D&amp;B nemzetközi céginformációs szolgálat tisztának minősít) tavaly kétmillió dollárnyi bevétele és be nem vallott összegű profitja származott. Azt ugyanakkor senki sem tudja, létezik-e valóban a hatalmas aranytartalék. Jackson ugyanis úgymond azzal védi cégcsoportjának függetlenségét, hogy azok egyikét sem ellenőrzi független auditor vagy bármilyen, a befektetők védelmében eljáró hatóság. (Egy hasonló elven működő vállalkozás, a Jersey-szigeti GoldMoney beszámolóit például az amerikai Deloitte könyvszakértő cég auditálja.)

Jackson rosszhiszeműségére utal az is, hogy az e-gold Ltd. székhelyét 2000 és 2003 között a lazább pénzügyi szabályok alkalmazásáról ismert Karib-szigeteki Nevisbe tette át. Az ottani felügyelet kissé későn, tavaly decemberben tette közzé a honlapján, hogy a cég valótlan információkat közöl magáról, mivel náluk már nem is létezik. Kipenderítésének oka az volt, hogy az aranyhegyeket megmozgató e-gold még az évi 220 dollár cégbejegyzési díjjal is adós maradt.

Remélhetőleg a magyar hatóságok az amerikai társszervezetnél nagyobb sikerrel lépnek fel az e-gold hyip néven futó befektetési ajánlatával szemben. Az ottani pénzügyi felügyelet, a Securities &amp; Exchange Commissio ugyanis még azt sem tudta elérni, hogy a folyamatban lévő titkosszolgálati nyomozások közepette háborítatlanul tevékenykedő e-gold a törvényi előírásoknak megfelelően jelentse neki a pénzmosásgyanúsnak ítélt tranzakciókat. Igaz, ha le is állítanák őket, másnap más néven hasonló honlapot indíthatnának. Jackson sajtónyilatkozatai szerint mindenesetre az ügyfelek azonosítása és a pénzmozgások megfigyelése nem feladatuk, mivel ők nem hasonlíthatók egyetlen más pénzügyi szolgáltatóhoz sem. Ez annyiban igaz, hogy míg egy banknál korrigálható például a téves átutalási megbízás, az e-gold tranzakciói visszavonhatatlanok, ami további komoly kockázatot jelent a túlzott nyereségvágytól vakmerővé lett befektetők számára.

GYENIS ÁGNES
<|im_start|>user
,,A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete felhívja a befektetők figyelmét, hogy a www.hungaryhyip.com internetes honlapon megjelent befektetési szolgáltatás végzéséhez a szolgáltató nem rendelkezik magyar felügyeleti engedéllyel" - olvasható a PSZÁF július 13-ai figyelemfelkeltő közleményében. Magyarországon ugyanis csak a felügyelet engedélyével és a pénzmosás elleni előírások betartásával lehet pénzt gyűjteni. A felügyelet álláspontja szerint a weblapon ajánlott befektetési szolgáltatási tevékenység fokozottan kockázatosnak minősül, és arra nem terjed ki a Befektetővédelmi Alap által nyújtott biztosítás sem. Ám a honlapon közzétett adatok szerint a magyar ügyfelek lapzártánkig máris 227 virtuális számlát nyitottak.

Pedig a felügyelet gyorsan lépett: a honlapot június végén üzemelte be a floridai Jim Cooper. Hogy ő pontosan kicsoda, azt nehéz lenne azonosítani, már csak azért is, mivel ez a név arrafelé igen gyakori. Valószínűleg a honlapot működtetők célja éppen az, hogy minél kevesebb derüljön ki róluk. Némi nyomozás után annyi azért megtudható, hogy a rejtélyes hátterű bombaajánlat csak Magyarországon új keletű, mivel az ilyesfajta elektronikus befektetési lehetőséget már 1996-ban kitalálta az egykori floridai onkológus, Douglas L. Jackson (lásd A beváltó című keretes írásunkat). Lényege az e-gold elnevezésű elektronikus pénztárca, amely az ügyfelek bármilyen valutában befektetett pénzét a honlapon meghirdetett árfolyamon grammban, unciában (egy uncia = 31,1034768 gramm) vagy kilogrammban kifejezett aranymennyiségre váltja át, így védve ki a hektikus árfolyam-ingadozásokat. Az ígéret szerint a kliensek eldönthetik, hogy aranyosított pénzüket őrzi, befekteti vagy átutalja a szolgáltató. (Választék is van: az alapvetően használatos arany mellett ezüst, palládium és platina.) A megbízásait jelszóval adó ügyfelet ráadásul azzal kecsegtetik - ellentétben a különböző felügyeletek által ellenőrzött bankok, brókerházak vagy egyéb befektetési szolgáltatók internetet használó kuncsaftjaival -, mindvégig anonim marad, személyazonosságát senki sem ellenőrzi, pénzének netán bűnös eredetéről és annak hozamáról nem értesül sem a rendőrség, sem az adóhivatal.

A szeptember elsejétől kamat- és árfolyamnyereség-adóval sújtandó magyar megtakarítókat elsősorban a kiugróan magas adómentes hozamajánlattal csábítgatják a hungaryhyip oldalon. (A "hyip" szó egyébként az angol high yield investment program rövidítése, jelentése: magas hozamú befektetési program.) A hirdetés azzal igéz, hogy amennyiben valaki legalább ezer dollárral beszáll, napi 2,28 százalékot kaszálhat még akkor is, ha nem köti le a pénzét. Ha pedig valakinek nincs ennyije, de ismer - és ajánl - olyanokat, akiknek van, ezzel is jól kereshet: ha legalább 500 új invesztort közvetít, az ajánlottak befektetésének akár tíz százalékát is megkaphatja. Az ügynökhálózat piramisszerűen épül fel, ami - jó tudni - Magyarországon bűncselekménynek, egészen pontosan: tiltott piramisjátéknak minősül. Legalábbis akkor, ha a piramis különböző szintjein állók jövedelme csak attól függ, hogy hány embert szerveznek be.

Ha valaki mégis kockáztat, és jelszót választva regisztrálja magát a honlapon, kérdéseket is feltehet. A HVG így bejelentkező munkatársának - miután azt firtatta, kik az ajánlattevők és milyen garanciákat adnak arra, hogy az ügyfél befektetése nem vész el - ékes magyar nyelven válaszolva azt írták: "Ha nincs elég bizalma a hungaryhyip-pal kapcsolatban, akkor ne fektessen be. Írásos garanciát nem tudunk biztosítani." Tény, a tucatnyi más nyelven is kommunikáló, illetve az elszámolásokat végző hyip-honlapokon is - nyilván bizalmitőke-befektetésként - még figyelmeztetik is a nagyközönséget: csak annyit invesztáljon, amennyit adott esetben el is veszíthet.

"A PSZÁF vizsgálatot indított a magyar nyelvű ajánlat hátterének felderítésére, s ha kell, feljelentést tesz és kezdeményezi a hatóságoknál a honlap letiltását" - közölte a HVG-vel Binder István, a felügyelet szóvivője. Azt azonban nem árulta el, hogy a felügyelők mit derítettek ki eddig az e-gold működtetőiről, mint ahogyan azt sem, bank, "mezei" ügyfél, netán valamely külföldi hatóság hívta-e fel rájuk a PSZÁF figyelmét.

Az e-gold rendszert a floridai e-gold Ltd. révén működtetők azután eveztek a magyar vizekre, hogy az elektronikus pénztárcát jegyző, szintén floridai illetőségű Gold &amp; Silver Reserve Inc. (G &amp; S) székhelyére és az alapító Jackson lakására tavaly decemberben kiszállt az ottani szövetségi felderítő és titkosszolgálati iroda, s lemásolta a cég kinyomtatott és számítógépes dossziéit. Az anyagot az FBI is megkapta, s annak alapján vádemelésekre készül - derül ki a Business Week című amerikai hetilap január eleji tényfeltáró cikkéből. Az írás szerint az FBI arra gyanakszik, hogy a (hatósági fellépés nyomán nyilván már csak illúziónak minősíthető) teljes anonimitást kínáló pénzmozgatási lehetőséget a szervezett bűnözés is felfedezte. Így például azt sejtik, hogy pénzügyi csalók, gyermekkereskedők, gyermekpornográfiából élők, terroristák is a rendszeren keresztül intézik átutalásaikat, rejtik el időlegesen aranyban a vagyonukat, vagy próbálják azt tisztára mosni. Konkrétum kevés tudható, egy eset azonban kiderült: 2004-ben az amerikai titkosszolgálatok lelepleztek egy Omar Dhanani nevű internetes csalót, aki jellemzően banki ügyfelek azonosító adatait (hitelkártyák kódját, internetes jelszót) szerezte meg, majd az így hozzáférhető pénzeket - hetente 40-100 ezer dollárt - az e-gold segítségével forgatta meg. A bűnöző azóta ötéves börtönbüntetést kapott.

Becslések szerint azonban még ma is legalább 3 millió e-goldos számla van, amelyek negyede aktív - tudható meg a Wikipedia internetes enciklopédiából. Az e-gold állítólag közel négyezer kilogrammnyi aranytartalékkal bír, amelynek naponta mintegy a tizedét mozgatja. Az alacsonynak hirdetett - de korántsem csekély, a befektetések nagyságával fordítottan arányos, 5 és 55 százalék között mozgó - transzferdíjakból pedig a G &amp; S-nek (amelyet egyébként a D&amp;B nemzetközi céginformációs szolgálat tisztának minősít) tavaly kétmillió dollárnyi bevétele és be nem vallott összegű profitja származott. Azt ugyanakkor senki sem tudja, létezik-e valóban a hatalmas aranytartalék. Jackson ugyanis úgymond azzal védi cégcsoportjának függetlenségét, hogy azok egyikét sem ellenőrzi független auditor vagy bármilyen, a befektetők védelmében eljáró hatóság. (Egy hasonló elven működő vállalkozás, a Jersey-szigeti GoldMoney beszámolóit például az amerikai Deloitte könyvszakértő cég auditálja.)

Jackson rosszhiszeműségére utal az is, hogy az e-gold Ltd. székhelyét 2000 és 2003 között a lazább pénzügyi szabályok alkalmazásáról ismert Karib-szigeteki Nevisbe tette át. Az ottani felügyelet kissé későn, tavaly decemberben tette közzé a honlapján, hogy a cég valótlan információkat közöl magáról, mivel náluk már nem is létezik. Kipenderítésének oka az volt, hogy az aranyhegyeket megmozgató e-gold még az évi 220 dollár cégbejegyzési díjjal is adós maradt.

Remélhetőleg a magyar hatóságok az amerikai társszervezetnél nagyobb sikerrel lépnek fel az e-gold hyip néven futó befektetési ajánlatával szemben. Az ottani pénzügyi felügyelet, a Securities &amp; Exchange Commissio ugyanis még azt sem tudta elérni, hogy a folyamatban lévő titkosszolgálati nyomozások közepette háborítatlanul tevékenykedő e-gold a törvényi előírásoknak megfelelően jelentse neki a pénzmosásgyanúsnak ítélt tranzakciókat. Igaz, ha le is állítanák őket, másnap más néven hasonló honlapot indíthatnának. Jackson sajtónyilatkozatai szerint mindenesetre az ügyfelek azonosítása és a pénzmozgások megfigyelése nem feladatuk, mivel ők nem hasonlíthatók egyetlen más pénzügyi szolgáltatóhoz sem. Ez annyiban igaz, hogy míg egy banknál korrigálható például a téves átutalási megbízás, az e-gold tranzakciói visszavonhatatlanok, ami további komoly kockázatot jelent a túlzott nyereségvágytól vakmerővé lett befektetők számára.

GYENIS ÁGNES

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Magyar ügyfeleket toboroz egy olyan floridai internetes szolgáltató cégcsoport, amely az FBI és az amerikai pénzpiaci felügyelet gyanúja szerint terrorizmusból és gyermekpornográfiából eredő vagyonok elrejtéséhez, tisztára mosásához asszisztál.<|im_end|>