Válaszút előtt Joe Biden védelempolitikája
Akár tíz százalékkal csökkenhet az Egyesült Államok védelmi költségvetése. A szaksajtó szerint legalábbis ezt akarja a Demokrata Párt baloldali szárnya, miközben szakértők arra figyelmeztetnek: ha Joe Biden elnök a keményvonalasokra hallgat, 2030-ra az Egyesült Államok elveszti világhatalmi státuszát.
Az F–35-ös harci repülőgép a Pentagon kudarcának szimbóluma – erről írt terjedelmes cikket Sean McFate amerikai hadtudós a The Hill washingtoni hírportál hasábjain. A szerző lényegében a legújabb fejlesztésű, ötödik generációs vadászgép hibalajstromát veszi végig. Kezdve azzal, hogy egyes számítások szerint a vadászgép teljes, vagyis hadrendbe állításától leszerelésééig

összesen 1,7 ezer milliárd dollárba kerül majd az adófizetők számára.

Márpedig ez az összeg meghaladja például Oroszország teljes bruttó nemzeti össztermékét, egy ekkora GDP-vel rendelkező ország a világranglista tizenegyedik helyét foglalná el. 

Bár szakmai fórumokon az összeget többen vitatták, a vélhetően túlzó becslést McFate további kritikákkal egészíti ki. Miközben ugyanis a harci gép vitathatatlanul csillagászati összegeket emészt fel, a szerző úgy véli, a régebbi, jóval olcsóbb típusok jobb képességekkel rendelkeznek. Az F–35-ös például

-   Kevesebb fegyverzettel is rövidebb távolságot képes megtenni, mint az 1977-ben bemutatott A10-es bombázó.
-   Manőverező képessége rosszabb, mint a negyven éve szolgáló F–15-ös vadászgépeké, ezért légi csatában a könnyebb a gépek becserkészése.
-   De problémás a típus fedélzeti számítógépe is: a szerző szerint előfordult, hogy a pilótáknak repülés közben kellett újraindítaniuk a rendszert.
-   Ráadásul az F–35-ös gépeknek nincs harci tapasztalata, eddigi bevetéseiken nem vettek részt csatákban.

McFate szerint maga a koncepció is hibás, hiszen az amerikai csodafegyver amolyan svájci bicskaként készült: vadászgépként, felderítőként és bombázóként is meg kellene állnia a helyét. A három feladatot azonban a szerző szerint nem képes maradéktalanul ellátni. Miközben pedig sorra buknak ki a hibák, az amerikai vezetés előre menekül. Újabb rendeléseket ad le a méregdrága eszközre, közben próbálja rátukmálni az egyre jobban vonakodó szövetségeseire is – mindez diplomáciai súrlódásokhoz vezet. 

Az F–35-ös program leállításával jelentős költség szabadulna fel, amit fontosabb területeken, például az Oroszországgal, Iránnal és Kínával vívott információs háborúban kamatoztathatna az Egyesült Államok. A hadtudós cikkét biztosan olvasták a Pentagonban, de talán Joe Biden kormányában is. Az Egyesült Államok katonai apparátusának jövője, a védelmi költségvetés ugyanis a közeli jövő kiemelt témája lesz, elemzők szerint pedig a demokrata elnök előtt két, meglehetősen eltérő alternatíva van.

Biden vagy kitart az eddigi politika mellett, és 3 százalékkal növeli az amerikai védelmi költségvetést, vagy hallgatva a keményvonalas demokratákra, 10 százalékkal csökkenti azt.

Szakértők szerint ugyanis ahhoz, hogy az Egyesült Államok 2030-ig megőrizze világhatalmi pozícióját, a védelmi kiadások 3 százalékos növelése szükséges. Erről a Defence News írt cikket: a szaklap szerint a Bernie Sanders és Chuck Schumer baloldali szenátorok nevéhez fűződő, 10 százalékos költségcsökkentéssel Washington képtelen lenne teljesíteni védelmi stratégiáját.

  A fegyveres erők ilyen mértékű csökkentésével kérdésessé válik, hogy az Egyesült Államok képes lenne-e megnyerni vagy akár megelőzni egy háborút. Más szavakkal: a döntés következtében 2030-ra egy regionális, a világ nyugati féltekére kiterjedő hatalommá zsugorodna össze

– írta a lap.

A háttérben zajló érdekütközésekre utal, hogy azóta sem hangzott el semmi konkrétum a védelmi költségvetés, az Egyesült Államok és a nyugati világ jövőképét nagyban meghatározó katonai stratégia jövőjével kapcsolatban. A demokrata elnök februárban látogatott el először a Pentagon épületébe, akkor inkább az ideológiai, semmint a szakmai kérdésekre helyezte a hangsúlyt. Nem sokkal korábban, januárban zajlott le a Capitolium épületének ostroma, ami a hadseregen belüli kisebbségi csoportok helyzetére is rávilágította a figyelmet. Az új kormányban a nyugállományú tábornok, Lloyd Austin kapta meg a védelmi tárca vezetését, eddig azonban ő sem nyilatkozott a kérdésről. A szakértők szerint a Biden-adminisztráció várhatóan kompromisszumos megoldást keres, és az inflációt sem követő emeléssel számol. Erről azonban legközelebb májusban lesz hivatalos információ, a védelmi költségvetés részletes bemutatására ugyanis csak akkor kerül majd sor.

(Borítókép: F–35-ös vadászgép repül el az amerikai zászló felett. Fotó: Yichuan Cao / NurPhoto / Getty Images)
f35 pentagon joe biden Külföld
<|im_start|>user
Az F–35-ös harci repülőgép a Pentagon kudarcának szimbóluma – erről írt terjedelmes cikket Sean McFate amerikai hadtudós a The Hill washingtoni hírportál hasábjain. A szerző lényegében a legújabb fejlesztésű, ötödik generációs vadászgép hibalajstromát veszi végig. Kezdve azzal, hogy egyes számítások szerint a vadászgép teljes, vagyis hadrendbe állításától leszerelésééig

összesen 1,7 ezer milliárd dollárba kerül majd az adófizetők számára.

Márpedig ez az összeg meghaladja például Oroszország teljes bruttó nemzeti össztermékét, egy ekkora GDP-vel rendelkező ország a világranglista tizenegyedik helyét foglalná el. 

Bár szakmai fórumokon az összeget többen vitatták, a vélhetően túlzó becslést McFate további kritikákkal egészíti ki. Miközben ugyanis a harci gép vitathatatlanul csillagászati összegeket emészt fel, a szerző úgy véli, a régebbi, jóval olcsóbb típusok jobb képességekkel rendelkeznek. Az F–35-ös például

-   Kevesebb fegyverzettel is rövidebb távolságot képes megtenni, mint az 1977-ben bemutatott A10-es bombázó.
-   Manőverező képessége rosszabb, mint a negyven éve szolgáló F–15-ös vadászgépeké, ezért légi csatában a könnyebb a gépek becserkészése.
-   De problémás a típus fedélzeti számítógépe is: a szerző szerint előfordult, hogy a pilótáknak repülés közben kellett újraindítaniuk a rendszert.
-   Ráadásul az F–35-ös gépeknek nincs harci tapasztalata, eddigi bevetéseiken nem vettek részt csatákban.

McFate szerint maga a koncepció is hibás, hiszen az amerikai csodafegyver amolyan svájci bicskaként készült: vadászgépként, felderítőként és bombázóként is meg kellene állnia a helyét. A három feladatot azonban a szerző szerint nem képes maradéktalanul ellátni. Miközben pedig sorra buknak ki a hibák, az amerikai vezetés előre menekül. Újabb rendeléseket ad le a méregdrága eszközre, közben próbálja rátukmálni az egyre jobban vonakodó szövetségeseire is – mindez diplomáciai súrlódásokhoz vezet. 

Az F–35-ös program leállításával jelentős költség szabadulna fel, amit fontosabb területeken, például az Oroszországgal, Iránnal és Kínával vívott információs háborúban kamatoztathatna az Egyesült Államok. A hadtudós cikkét biztosan olvasták a Pentagonban, de talán Joe Biden kormányában is. Az Egyesült Államok katonai apparátusának jövője, a védelmi költségvetés ugyanis a közeli jövő kiemelt témája lesz, elemzők szerint pedig a demokrata elnök előtt két, meglehetősen eltérő alternatíva van.

Biden vagy kitart az eddigi politika mellett, és 3 százalékkal növeli az amerikai védelmi költségvetést, vagy hallgatva a keményvonalas demokratákra, 10 százalékkal csökkenti azt.

Szakértők szerint ugyanis ahhoz, hogy az Egyesült Államok 2030-ig megőrizze világhatalmi pozícióját, a védelmi kiadások 3 százalékos növelése szükséges. Erről a Defence News írt cikket: a szaklap szerint a Bernie Sanders és Chuck Schumer baloldali szenátorok nevéhez fűződő, 10 százalékos költségcsökkentéssel Washington képtelen lenne teljesíteni védelmi stratégiáját.

  A fegyveres erők ilyen mértékű csökkentésével kérdésessé válik, hogy az Egyesült Államok képes lenne-e megnyerni vagy akár megelőzni egy háborút. Más szavakkal: a döntés következtében 2030-ra egy regionális, a világ nyugati féltekére kiterjedő hatalommá zsugorodna össze

– írta a lap.

A háttérben zajló érdekütközésekre utal, hogy azóta sem hangzott el semmi konkrétum a védelmi költségvetés, az Egyesült Államok és a nyugati világ jövőképét nagyban meghatározó katonai stratégia jövőjével kapcsolatban. A demokrata elnök februárban látogatott el először a Pentagon épületébe, akkor inkább az ideológiai, semmint a szakmai kérdésekre helyezte a hangsúlyt. Nem sokkal korábban, januárban zajlott le a Capitolium épületének ostroma, ami a hadseregen belüli kisebbségi csoportok helyzetére is rávilágította a figyelmet. Az új kormányban a nyugállományú tábornok, Lloyd Austin kapta meg a védelmi tárca vezetését, eddig azonban ő sem nyilatkozott a kérdésről. A szakértők szerint a Biden-adminisztráció várhatóan kompromisszumos megoldást keres, és az inflációt sem követő emeléssel számol. Erről azonban legközelebb májusban lesz hivatalos információ, a védelmi költségvetés részletes bemutatására ugyanis csak akkor kerül majd sor.

(Borítókép: F–35-ös vadászgép repül el az amerikai zászló felett. Fotó: Yichuan Cao / NurPhoto / Getty Images)

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Akár tíz százalékkal csökkenhet az Egyesült Államok védelmi költségvetése. A szaksajtó szerint legalábbis ezt akarja a Demokrata Párt baloldali szárnya, miközben szakértők arra figyelmeztetnek: ha Joe Biden elnök a keményvonalasokra hallgat, 2030-ra az Egyesült Államok elveszti világhatalmi státuszát.<|im_end|>