Szingli müzli és páros tojás
Vajon mit reggeliznek a magyarok? Reggeliznek-e egyáltalán? Ha igen, hogyan, hol és mennyiért fogyasztják el reggelente az első falatokat? Vajon ön irodai piknikező, mobil reggeliző, reggeli vadász, netán időmilliomos?
A rohanó életmód miatt rengetegen nem szánnak időt a reggelire. Itthon a felnőtt lakosság 30 százaléka bizony egyáltalán nem reggelizik - derül ki a  Medián legutóbbi felméréséből. A legtöbben időhiány miatt, mások azért mert reggel egyszerűen nem éhesek, sőt az is előfordul, hogy munkába menet semmilyen bolt, pékség vagy kávézó nem esik útjukba.Pedig pár falat, vagy akár egy pohár narancslé ébredés után nemcsak az emésztőszerveket aktiválja, de a vércukorszint beállításával felélénkíti a gondolkodást, és segít a koncentrációban is. Így könnyebben nézünk szembe a kihívásokkal és a mindennapi stresszel.

A reggelizésről való leszokás már kisiskolás korra visszavezethető. Amikor a szülők már nem ülnek ott a gyerek mellett, hogy   belediktáljanak   pár falatot - magyarázza Henter Izabella dietetikus.  A szakember szerint a reggeli étkezés kiemelkedően fontos szerepet tölt be az elhízás elleni küzdelemben, ugyanis a napnak ezen szakában a legkevésbé „ártalmas” a kalória bevitel. Ez persze nem azt jelenti, hogy reggelente büntetlenül garázdálkodhatunk - természetesen vannak fokozatok -, arról nem is beszélve, hogy a rendszeres reggelizéssel részben megelőzhetőek a különféle szív- és érrendszeri megbetegedések. Gyakran halljuk az „á, nekem nincs időm reggelizni, rohanok” – és az ehhez hasonló kijelentéseket. A dietetikus szerint azonban ezek csak kifogások, hiszen arra van időnk, amire akarjuk. Ha nem eszünk semmit, legalább igyunk egy pohár gyümölcslevet  vagy egy csésze kávét/teát – tanácsolja Henter Izabella.

Egy egészséges ember napi energiaszükségletének ötödét ideális esetben a reggeli étkezéssel kellene biztositani. S természetesen az sem mindegy, hogy miből áll össze a reggeli. A dietetikus szerint egy komplett reggeliben kell, hogy legyen valamilyen jó minőségű fehérje (hús, hal, tojás, sajt), teljes kiőrlésű gabonaféle és friss gyümölcs, esetleg zöldség. Nos, akkor nézzük meg, hogy ehhez képest mit, mikor és hogyan reggeliznek honfitársaink.

Meglepő adatok

A felnőtt lakosság 30 százaléka egyáltalán nem reggelizik - derül ki a mostani Medián által prezentált úgynevezett McReggeli Gyorsjelentésből. A felnőtt lakosság körében végzett országos reprezentatív felmérés szerint, főként az időhiányra hivatkozva, több mint 800 ezren éhgyomorral vágnak neki a napnak. A felmérés eredményei szerint a magyarok nyolcvan százaléka reggelente otthon eszik, de több mint 1,5 millióan hetente legalább egyszer házon kívül reggeliznek. A 18-29 éves fiatalok közel felénél, míg a 30-39 és 40-49 évesek harmadánál alakultak ki így a reggelizési szokások. A házon kívül reggelizők átlagosan 320-340 forintért vásárolnak, és az 1,3 milliót is meghaladja azoknak a száma, akik 400 forintnál többet költenek a nap első étkezésére. A sláger  reggelente a szendvics és a péksütemény - a magyarok 61 százaléka szokta ezeket enni reggelenként. Ezt követik a tojásételek (47 százalék) és a tósztok, azaz a pirítós (33 százalék). Meglepő adat, hogy többen isznak reggelente teát, mint kávét, sőt az előkelő harmadik helyen a kakaó áll.

A házon kívül reggelizőket a felmérés négy csoportba sorolta: nagyrészüket az Irodai Piknikezők alkotják (70 százalék). Ők azok, akik otthon becsomagolják maguknak a reggelijüket, amit aztán a munkahelyükön, rosszabb esetben már a számítógép előtt ülve majszolgatnak el. A Mobil Reggelizők (37 százalék) munkába menet elvitelre vásárolnak, elsősorban pékségeknél, és az ételt menet közben – kocsiban, metrón ülve, mozgólépcsőn,az utcán    stb. – fogyasztják el.

A harmadik típus a Reggeli Vadászok (22 százalék).Ők megfontolják, hová mennek reggelire „vadászni”, mert számukra az ár-érték arány kiemelt jelentőségű. Szeretik a gyors kiszolgálást, mivel kb. 15 percet szánnak a nap első étkezésére. Ugyanakkor szeretik nyugodtan, kulturált környezetben elfogyasztani ételüket.
Legkevesebben az Időmilliomosok vannak (8 százalék). Ők reggelente akár 1 órát is elüldögélnek bisztrókban, kávézókban, és gondosan válogatják ki a reggelijüket, közben újságot olvasgatnak, a laptopjukon böngésznek.

A csoportok között egyébként van átfedés, hiszen az emberek nem feltétlenül ugyanazt a típusú ételt választják minden reggel, emiatt a házon kívüli étkezés helyszíneit is váltogatják. Sőt, a hétköznapok és a hétvégék teljesen eltérnek egymástól. Hiszen hétvégén az embereknek több ideje van, és mindenki jobban szereti lassan, komótosan, szeretteivel együtt elfogyasztani a reggelit.

Urbánus szinglik kontra kényelmes családosok

A kutatásból kitűnik az is, hogy az életciklusnak és az ahhoz kötődő életformának is meghatározó szerepe van a reggelizési szokásainkban. A 18-29 évesek között a kollégákkal és barátokkal, míg a 40 év felettieknél az egyedül reggelizők vannak többen. Számít az is, hogy párkapcsolatban élünk-e, vagy sem: a 18-39 éves szingli nőkre és férfiakra jellemzőbb, hogy házon kívül reggeliznek, mint azokra, akik már együtt élnek valakivel, esetleg házasok. Jól elkülönülnek a - különösen városlakó - szinglik és a párkapcsolatban élők étel- és italválasztási szokásai is: előbbiek tipikusan müzlit, gyümölcsöt és gyümölcslevet, utóbbiak jellemzően tojást, tósztot és teát fogyasztanak reggelente.

Európában tőlünk kicsit nyugatabbra, az Egyesült Államokról pedig nem is beszélve, teljesen hétköznapi, hogy az emberek beüljenek valahova reggelizni, hiszen minden sarkon van egy hely, ahol finom, kulturált reggelit adnak. Az irodába sietők egy része a reggeli koffeinadagját leginkább valamelyik kávézóláncban vagy gyorsétteremben fogyasztja el, amelyből szintén minden sarokra jut egy. A reggelit „to go”, azaz elvitelre is lehet kérni, a nagyvárosokban hétköznap reggelente a hordozható papírpohárból kávét szürcsölő, munkába igyekvő emberek lepik el az utcákat. Ezeket a szokásokat figyelembe véve, nem csoda, hogy a nemzetközi tapasztalatok alapján a Medián felmérést is a McDonald’s gyorséttermi hálózat szorgalmazta. Magyarországon ehhez képest kevésbé elterjedt „kint” reggelizni. Nyilván, egyrészt mert az emberek nem szánnak rá időt, s persze nem utolsó sorban anyagilag sem engedhetik meg maguknak. A reggeli étkezési kultúra, ha lassan is, de változik: a fiatalok életformájától már nem idegen, ha reggelijüket nem otthon fogyasztják el. S már van jó pár bisztró, étterem és kávézó  – főleg a fővárosban – ahol kínálnak reggeli menüt.
müzli tojás családosok reggeli
<|im_start|>user
A rohanó életmód miatt rengetegen nem szánnak időt a reggelire. Itthon a felnőtt lakosság 30 százaléka bizony egyáltalán nem reggelizik - derül ki a  Medián legutóbbi felméréséből. A legtöbben időhiány miatt, mások azért mert reggel egyszerűen nem éhesek, sőt az is előfordul, hogy munkába menet semmilyen bolt, pékség vagy kávézó nem esik útjukba.Pedig pár falat, vagy akár egy pohár narancslé ébredés után nemcsak az emésztőszerveket aktiválja, de a vércukorszint beállításával felélénkíti a gondolkodást, és segít a koncentrációban is. Így könnyebben nézünk szembe a kihívásokkal és a mindennapi stresszel.

A reggelizésről való leszokás már kisiskolás korra visszavezethető. Amikor a szülők már nem ülnek ott a gyerek mellett, hogy   belediktáljanak   pár falatot - magyarázza Henter Izabella dietetikus.  A szakember szerint a reggeli étkezés kiemelkedően fontos szerepet tölt be az elhízás elleni küzdelemben, ugyanis a napnak ezen szakában a legkevésbé „ártalmas” a kalória bevitel. Ez persze nem azt jelenti, hogy reggelente büntetlenül garázdálkodhatunk - természetesen vannak fokozatok -, arról nem is beszélve, hogy a rendszeres reggelizéssel részben megelőzhetőek a különféle szív- és érrendszeri megbetegedések. Gyakran halljuk az „á, nekem nincs időm reggelizni, rohanok” – és az ehhez hasonló kijelentéseket. A dietetikus szerint azonban ezek csak kifogások, hiszen arra van időnk, amire akarjuk. Ha nem eszünk semmit, legalább igyunk egy pohár gyümölcslevet  vagy egy csésze kávét/teát – tanácsolja Henter Izabella.

Egy egészséges ember napi energiaszükségletének ötödét ideális esetben a reggeli étkezéssel kellene biztositani. S természetesen az sem mindegy, hogy miből áll össze a reggeli. A dietetikus szerint egy komplett reggeliben kell, hogy legyen valamilyen jó minőségű fehérje (hús, hal, tojás, sajt), teljes kiőrlésű gabonaféle és friss gyümölcs, esetleg zöldség. Nos, akkor nézzük meg, hogy ehhez képest mit, mikor és hogyan reggeliznek honfitársaink.

Meglepő adatok

A felnőtt lakosság 30 százaléka egyáltalán nem reggelizik - derül ki a mostani Medián által prezentált úgynevezett McReggeli Gyorsjelentésből. A felnőtt lakosság körében végzett országos reprezentatív felmérés szerint, főként az időhiányra hivatkozva, több mint 800 ezren éhgyomorral vágnak neki a napnak. A felmérés eredményei szerint a magyarok nyolcvan százaléka reggelente otthon eszik, de több mint 1,5 millióan hetente legalább egyszer házon kívül reggeliznek. A 18-29 éves fiatalok közel felénél, míg a 30-39 és 40-49 évesek harmadánál alakultak ki így a reggelizési szokások. A házon kívül reggelizők átlagosan 320-340 forintért vásárolnak, és az 1,3 milliót is meghaladja azoknak a száma, akik 400 forintnál többet költenek a nap első étkezésére. A sláger  reggelente a szendvics és a péksütemény - a magyarok 61 százaléka szokta ezeket enni reggelenként. Ezt követik a tojásételek (47 százalék) és a tósztok, azaz a pirítós (33 százalék). Meglepő adat, hogy többen isznak reggelente teát, mint kávét, sőt az előkelő harmadik helyen a kakaó áll.

A házon kívül reggelizőket a felmérés négy csoportba sorolta: nagyrészüket az Irodai Piknikezők alkotják (70 százalék). Ők azok, akik otthon becsomagolják maguknak a reggelijüket, amit aztán a munkahelyükön, rosszabb esetben már a számítógép előtt ülve majszolgatnak el. A Mobil Reggelizők (37 százalék) munkába menet elvitelre vásárolnak, elsősorban pékségeknél, és az ételt menet közben – kocsiban, metrón ülve, mozgólépcsőn,az utcán    stb. – fogyasztják el.

A harmadik típus a Reggeli Vadászok (22 százalék).Ők megfontolják, hová mennek reggelire „vadászni”, mert számukra az ár-érték arány kiemelt jelentőségű. Szeretik a gyors kiszolgálást, mivel kb. 15 percet szánnak a nap első étkezésére. Ugyanakkor szeretik nyugodtan, kulturált környezetben elfogyasztani ételüket.
Legkevesebben az Időmilliomosok vannak (8 százalék). Ők reggelente akár 1 órát is elüldögélnek bisztrókban, kávézókban, és gondosan válogatják ki a reggelijüket, közben újságot olvasgatnak, a laptopjukon böngésznek.

A csoportok között egyébként van átfedés, hiszen az emberek nem feltétlenül ugyanazt a típusú ételt választják minden reggel, emiatt a házon kívüli étkezés helyszíneit is váltogatják. Sőt, a hétköznapok és a hétvégék teljesen eltérnek egymástól. Hiszen hétvégén az embereknek több ideje van, és mindenki jobban szereti lassan, komótosan, szeretteivel együtt elfogyasztani a reggelit.

Urbánus szinglik kontra kényelmes családosok

A kutatásból kitűnik az is, hogy az életciklusnak és az ahhoz kötődő életformának is meghatározó szerepe van a reggelizési szokásainkban. A 18-29 évesek között a kollégákkal és barátokkal, míg a 40 év felettieknél az egyedül reggelizők vannak többen. Számít az is, hogy párkapcsolatban élünk-e, vagy sem: a 18-39 éves szingli nőkre és férfiakra jellemzőbb, hogy házon kívül reggeliznek, mint azokra, akik már együtt élnek valakivel, esetleg házasok. Jól elkülönülnek a - különösen városlakó - szinglik és a párkapcsolatban élők étel- és italválasztási szokásai is: előbbiek tipikusan müzlit, gyümölcsöt és gyümölcslevet, utóbbiak jellemzően tojást, tósztot és teát fogyasztanak reggelente.

Európában tőlünk kicsit nyugatabbra, az Egyesült Államokról pedig nem is beszélve, teljesen hétköznapi, hogy az emberek beüljenek valahova reggelizni, hiszen minden sarkon van egy hely, ahol finom, kulturált reggelit adnak. Az irodába sietők egy része a reggeli koffeinadagját leginkább valamelyik kávézóláncban vagy gyorsétteremben fogyasztja el, amelyből szintén minden sarokra jut egy. A reggelit „to go”, azaz elvitelre is lehet kérni, a nagyvárosokban hétköznap reggelente a hordozható papírpohárból kávét szürcsölő, munkába igyekvő emberek lepik el az utcákat. Ezeket a szokásokat figyelembe véve, nem csoda, hogy a nemzetközi tapasztalatok alapján a Medián felmérést is a McDonald’s gyorséttermi hálózat szorgalmazta. Magyarországon ehhez képest kevésbé elterjedt „kint” reggelizni. Nyilván, egyrészt mert az emberek nem szánnak rá időt, s persze nem utolsó sorban anyagilag sem engedhetik meg maguknak. A reggeli étkezési kultúra, ha lassan is, de változik: a fiatalok életformájától már nem idegen, ha reggelijüket nem otthon fogyasztják el. S már van jó pár bisztró, étterem és kávézó  – főleg a fővárosban – ahol kínálnak reggeli menüt.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Vajon mit reggeliznek a magyarok? Reggeliznek-e egyáltalán? Ha igen, hogyan, hol és mennyiért fogyasztják el reggelente az első falatokat? Vajon ön irodai piknikező, mobil reggeliző, reggeli vadász, netán időmilliomos?<|im_end|>