A fékezés roncsolja a tüdõsejteket
A gépkocsik fékezésekor a tüdõre veszélyes részecskék kerülnek a levegõbe. A legjobban a hirtelen erõs fékezés károsítja a tüdõ sejtjeit, de az átlagos, sõt akár csak egy gyenge fékezés is stresszt jelent a sejteknek - állítják svájci kutatók kísérleteik alapján.
A Berni Egyetem és a lausanne-i Munkaegészségügyi Intézet kutatói egy mûködõ gépkocsi tengelyéhez közel elhelyezett, laboratóriumi körülmények között tenyésztett tüdõsejteken vizsgálták, miként reagálnak a fékezéskor a levegõbe kerülõ fékporra.

A por összetételét elemezve kiderült, hogy jelentõs mennyiségben található benne vas, réz és szerves eredetû szén. Az ezeknek a szennyezõ elemeknek kitett sejteken az oxidatív stressz és a gyulladás jelei mutatkoztak, s a kísérletben az erõs fékezés okozta a legnagyobb változást a sejtekben e téren. Érdekes módon a sejtek megváltozott állapot néha még akkor is jelentkezett, amikor a fék nem mûködött, ami feltehetõleg annak a következménye, hogy az egyéb helyeken, például a tengelyen és a fékrendszer más részein lerakódott fékpor még ekkor is távozott a gépkocsiból.

"A teljes közúti közlekedésbõl származó légszennyezés 20 százalékát a fékbetét kopásakor keletkezõ por teszi ki, a fékpor egészségre gyakorolt hatása mégis kevéssé kutatott terület. Azt találtuk, hogy a fékkopással a porba kerülõ fémszemcsék hatására az oxidatív stressz révén sérülhet a sejtek közötti kapcsolat" - magyarázzák a BioMed Central címû folyóiratban a kutatók, akik azt remélik, hogy a további kutatások során fény derül arra, pontosan mely összetevõk vesznek részt a sejteket stresszhatásnak kitevõ egyes anyagcsere-útvonalakban.
egészségkárosító anyagok tüdõ közlekedés légszennyezés
<|im_start|>user
A Berni Egyetem és a lausanne-i Munkaegészségügyi Intézet kutatói egy mûködõ gépkocsi tengelyéhez közel elhelyezett, laboratóriumi körülmények között tenyésztett tüdõsejteken vizsgálták, miként reagálnak a fékezéskor a levegõbe kerülõ fékporra.

A por összetételét elemezve kiderült, hogy jelentõs mennyiségben található benne vas, réz és szerves eredetû szén. Az ezeknek a szennyezõ elemeknek kitett sejteken az oxidatív stressz és a gyulladás jelei mutatkoztak, s a kísérletben az erõs fékezés okozta a legnagyobb változást a sejtekben e téren. Érdekes módon a sejtek megváltozott állapot néha még akkor is jelentkezett, amikor a fék nem mûködött, ami feltehetõleg annak a következménye, hogy az egyéb helyeken, például a tengelyen és a fékrendszer más részein lerakódott fékpor még ekkor is távozott a gépkocsiból.

"A teljes közúti közlekedésbõl származó légszennyezés 20 százalékát a fékbetét kopásakor keletkezõ por teszi ki, a fékpor egészségre gyakorolt hatása mégis kevéssé kutatott terület. Azt találtuk, hogy a fékkopással a porba kerülõ fémszemcsék hatására az oxidatív stressz révén sérülhet a sejtek közötti kapcsolat" - magyarázzák a BioMed Central címû folyóiratban a kutatók, akik azt remélik, hogy a további kutatások során fény derül arra, pontosan mely összetevõk vesznek részt a sejteket stresszhatásnak kitevõ egyes anyagcsere-útvonalakban.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A gépkocsik fékezésekor a tüdõre veszélyes részecskék kerülnek a levegõbe. A legjobban a hirtelen erõs fékezés károsítja a tüdõ sejtjeit, de az átlagos, sõt akár csak egy gyenge fékezés is stresszt jelent a sejteknek - állítják svájci kutatók kísérleteik alapján.<|im_end|>