Fiús zavar
Megmentheti a világ legrégibb uralkodói dinasztiáját, ha a várandós japán hercegnő fiúgyermeknek ad életet, ami ugyanakkor keresztülhúzza a császári trón öröklődésének reformjára kidolgozott kormánypárti tervezetet.
Kérem, segítsenek megőrizni az ország nyugalmát! - szólította fel a sajtótájékoztatóra összegyűlt újságírókat Furukava Kijosi, a Császári Udvari Iroda nagymestere. A sokak szerint az uralkodói famíliát inkább irányító, mintsem segítő iroda képviselője február 7-én hivatalosan is megerősítette: a japán császár másodszülött fiának felesége, Kiko hercegnő három hónapos terhes. A császári orvosok az ősz végére várják a gyermeket, aki ha fiú lesz, megmentheti a kihalástól az uralkodócsaládot.

Akihito császár felmenőinek sorát a 2700 évvel ezelőtt földi uralkodóvá lett Dzsimmu istenségig vezeti vissza. A világ utolsó regnáló császára a százhuszonötödik ősei sorában, és így a legrégibb uralkodódinasztia képviselője. Az évezredes család fennmaradása azonban veszélyben forog. A császári utódlást a 19. századtól szabályozó rendelet szerint a Krizantém Trónt csak egyenes ági férfi leszármazott örökölheti. Akihito két fia, Naruhito, az elsőszülött, és Akisino, a másodtrónörökös, három lányunokával is megajándékozta apjukat, de fiú utód még nem született.

A lehetséges trónörökös érkezésének híre, noha Japán-szerte örömteli fogadtatásra talált, félő, hogy konzerválja az évtizedek óta válságban lévő császári intézményt. "A stabilitás és a folytonosság érdekében megtartott császár még ma is a tradicionális japán értékek megtestesítője ugyan, de valójában tartalmatlan, mesterségesen megalkotott, elavult jelkép" - véli Aszada Akira, az évszázadokon át császári székhelyül szolgáló Kiotó egyetemének professzora. Külföldi bírálók szerint pedig az intézmény mára tradicionális funkcióinak többségét is elvesztette. A feudális Japán folytonosan egymással háborúzó hadurainak korában a császár az ország egységét szimbolizálta. De például Herbert Bix ismert amerikai Japán-szakértő szerint ma már nincs szükség az etnikailag, nyelvileg és politikailag is homogén japán társadalmat összetartó erőre.

Az évszázadok óta változatlan, merev szabályok szerinti életmódra kényszerített császári családtagok iránt a fiatalabb generációk tisztelet helyett sokkal inkább szánalmat éreznek. Naruhito trónörökös felesége, Maszako hercegnő fényes diplomatakarrierjét adta fel, mikor kétszeri visszautasítás után elfogadta a herceg házassági ajánlatát. Hercegi feleségként egyetlen feladata, hogy fiú trónörököst hozzon a világra. Az egyetemi tanulmányait a Harvardon, majd Oxfordban végzett hercegnőnek ez a mai napig sem sikerült, háromszori vetélés után 2002-ben lánya született. A fiúgyermeket követelő Udvari Iroda által elviselhetetlen nyomásnak kitett Maszako végül ideg-összeroppanást kapott, és ma is betegesen fél a közszerepléstől, nem jelenik meg a nyilvánosság előtt.

A tarthatatlan állapotnak véget vetendő, egy Koizumi miniszterelnök által jogászokból, egyetemi tanárokból és állami tisztviselőkből összehívott testület javaslatot tett a nőági örökösödés törvénybe iktatására. A júniusban parlamenti vitára kerülő törvénymódosítás engedélyezné császárnők uralkodását, valamint beemelné a családba a császári lány utódokkal házasodó rang nélküli férfiakat is. Az uralkodói vér tisztaságát rontó reformelképzelésnek azonban számos elszánt ellensége van, köztük Koizumi kabinetjének négy minisztere és Nakaszone Jaszuhiro volt miniszterelnök.

A nőági örökösödést ellenzők többsége konzervatív meggyőződésből tiltakozik, míg a progresszívabb kritikusok anyagi megfontolásokat hangoztatnak. 2004-ben a császári család fenntartása több mint 30 milliárd jenjükbe (körülbelül 50 milliárd forint) került a japán adófizetőknek - számolta ki Johei Mori, a Mainicsi Sinbun című lap udvari tudósítója. A saját vagyonától a háború után megfosztott, de ma is a tokiói palotában élő, kizárólag Japán területén előállított zöldségeket, húsokat fogyasztó császári család költségei a többszörösükre is növekedhetnek, ha a parlament elfogadja a sokak szerint félmegoldást jelentő nőági örökösödést.

A súlyos anyagi terhek ellenére a japán polgárok többsége továbbra is fogságban akarja tartani aranykalickába zárt uralkodóit. A Nipon Television idei felmérése szerint a megkérdezett japánok több mint fele nincs tisztában a női örökösödést engedélyező törvénymódosítás következményeivel, de több mint 80 százalékuk támogatja azt az uralkodói dinasztia fenntartásának érdekében.

PÁSZTOR AURÉL / TOKIÓ
<|im_start|>user
Kérem, segítsenek megőrizni az ország nyugalmát! - szólította fel a sajtótájékoztatóra összegyűlt újságírókat Furukava Kijosi, a Császári Udvari Iroda nagymestere. A sokak szerint az uralkodói famíliát inkább irányító, mintsem segítő iroda képviselője február 7-én hivatalosan is megerősítette: a japán császár másodszülött fiának felesége, Kiko hercegnő három hónapos terhes. A császári orvosok az ősz végére várják a gyermeket, aki ha fiú lesz, megmentheti a kihalástól az uralkodócsaládot.

Akihito császár felmenőinek sorát a 2700 évvel ezelőtt földi uralkodóvá lett Dzsimmu istenségig vezeti vissza. A világ utolsó regnáló császára a százhuszonötödik ősei sorában, és így a legrégibb uralkodódinasztia képviselője. Az évezredes család fennmaradása azonban veszélyben forog. A császári utódlást a 19. századtól szabályozó rendelet szerint a Krizantém Trónt csak egyenes ági férfi leszármazott örökölheti. Akihito két fia, Naruhito, az elsőszülött, és Akisino, a másodtrónörökös, három lányunokával is megajándékozta apjukat, de fiú utód még nem született.

A lehetséges trónörökös érkezésének híre, noha Japán-szerte örömteli fogadtatásra talált, félő, hogy konzerválja az évtizedek óta válságban lévő császári intézményt. "A stabilitás és a folytonosság érdekében megtartott császár még ma is a tradicionális japán értékek megtestesítője ugyan, de valójában tartalmatlan, mesterségesen megalkotott, elavult jelkép" - véli Aszada Akira, az évszázadokon át császári székhelyül szolgáló Kiotó egyetemének professzora. Külföldi bírálók szerint pedig az intézmény mára tradicionális funkcióinak többségét is elvesztette. A feudális Japán folytonosan egymással háborúzó hadurainak korában a császár az ország egységét szimbolizálta. De például Herbert Bix ismert amerikai Japán-szakértő szerint ma már nincs szükség az etnikailag, nyelvileg és politikailag is homogén japán társadalmat összetartó erőre.

Az évszázadok óta változatlan, merev szabályok szerinti életmódra kényszerített császári családtagok iránt a fiatalabb generációk tisztelet helyett sokkal inkább szánalmat éreznek. Naruhito trónörökös felesége, Maszako hercegnő fényes diplomatakarrierjét adta fel, mikor kétszeri visszautasítás után elfogadta a herceg házassági ajánlatát. Hercegi feleségként egyetlen feladata, hogy fiú trónörököst hozzon a világra. Az egyetemi tanulmányait a Harvardon, majd Oxfordban végzett hercegnőnek ez a mai napig sem sikerült, háromszori vetélés után 2002-ben lánya született. A fiúgyermeket követelő Udvari Iroda által elviselhetetlen nyomásnak kitett Maszako végül ideg-összeroppanást kapott, és ma is betegesen fél a közszerepléstől, nem jelenik meg a nyilvánosság előtt.

A tarthatatlan állapotnak véget vetendő, egy Koizumi miniszterelnök által jogászokból, egyetemi tanárokból és állami tisztviselőkből összehívott testület javaslatot tett a nőági örökösödés törvénybe iktatására. A júniusban parlamenti vitára kerülő törvénymódosítás engedélyezné császárnők uralkodását, valamint beemelné a családba a császári lány utódokkal házasodó rang nélküli férfiakat is. Az uralkodói vér tisztaságát rontó reformelképzelésnek azonban számos elszánt ellensége van, köztük Koizumi kabinetjének négy minisztere és Nakaszone Jaszuhiro volt miniszterelnök.

A nőági örökösödést ellenzők többsége konzervatív meggyőződésből tiltakozik, míg a progresszívabb kritikusok anyagi megfontolásokat hangoztatnak. 2004-ben a császári család fenntartása több mint 30 milliárd jenjükbe (körülbelül 50 milliárd forint) került a japán adófizetőknek - számolta ki Johei Mori, a Mainicsi Sinbun című lap udvari tudósítója. A saját vagyonától a háború után megfosztott, de ma is a tokiói palotában élő, kizárólag Japán területén előállított zöldségeket, húsokat fogyasztó császári család költségei a többszörösükre is növekedhetnek, ha a parlament elfogadja a sokak szerint félmegoldást jelentő nőági örökösödést.

A súlyos anyagi terhek ellenére a japán polgárok többsége továbbra is fogságban akarja tartani aranykalickába zárt uralkodóit. A Nipon Television idei felmérése szerint a megkérdezett japánok több mint fele nincs tisztában a női örökösödést engedélyező törvénymódosítás következményeivel, de több mint 80 százalékuk támogatja azt az uralkodói dinasztia fenntartásának érdekében.

PÁSZTOR AURÉL / TOKIÓ

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Megmentheti a világ legrégibb uralkodói dinasztiáját, ha a várandós japán hercegnő fiúgyermeknek ad életet, ami ugyanakkor keresztülhúzza a császári trón öröklődésének reformjára kidolgozott kormánypárti tervezetet.<|im_end|>