Strasbourgban küzd 105 magyar bíró a nyugdíjazás ellen
A kényszernyugdíjazásra vonatkozó új szabályok ellen tiltakozva a strasbourgi emberi jogi bírósághoz fordult 105 magyar bíró. Kártérítés megfizetését kérik, és azt, hogy a bíróság mondja ki, jogsértő a magyar szabályozás.
A strasbourgi emberi jogi bírósághoz fordult 105 magyar bíró - közölte a Magyar Helsinki Bizottság, amely eljár a bírák ügyében. A közlemény szerint a bírók azt kifogásolják, hogy a kormánypárti többség által megszavazott törvényi változások értelmében a korábbi 70 évről 62 évre szorították le a bírák nyugdíjkorhatárát. Ezért azt kérik a strasbourgi testülettől, hogy állapítsa meg az Emberi Jogok Európai Egyezménye megsértését, és ítélje meg kártérítés megfizetését a szerintük diszkriminatív kényszernyugdíjazás miatt.

A Helsinki Bizottság emlékeztet arra, hogy "a bírói tevékenység felső korhatára 1869 óta 70 év volt". A bizottság szerint ezért sok bíró joggal várta azt, hogy ez az ő esetében is így lesz, és "többen például a várható hivatali idejük ismeretében vállaltak családjuk, gyermekük lakására többmilliós jelzáloghitelt, amelynek törlesztését az esetenként elszenvedett 40-50 százalékos jövedelemkiesés miatt képtelenek a továbbiakban vállalni".

A bizottság szerint "a nyugdíjazás emellett diszkriminatív is, mert sok más jogi szakmára, például a közjegyzőkre, végrehajtókra, alkotmánybírókra, jogi egyetemi oktatókra, ügyvédekre eltérő, kedvezőbb rendelkezések irányadóak".
nyugdíj Itthon igazságszolgáltatás Strasbourg Magyar Helsinki Bizottság
<|im_start|>user
A strasbourgi emberi jogi bírósághoz fordult 105 magyar bíró - közölte a Magyar Helsinki Bizottság, amely eljár a bírák ügyében. A közlemény szerint a bírók azt kifogásolják, hogy a kormánypárti többség által megszavazott törvényi változások értelmében a korábbi 70 évről 62 évre szorították le a bírák nyugdíjkorhatárát. Ezért azt kérik a strasbourgi testülettől, hogy állapítsa meg az Emberi Jogok Európai Egyezménye megsértését, és ítélje meg kártérítés megfizetését a szerintük diszkriminatív kényszernyugdíjazás miatt.

A Helsinki Bizottság emlékeztet arra, hogy "a bírói tevékenység felső korhatára 1869 óta 70 év volt". A bizottság szerint ezért sok bíró joggal várta azt, hogy ez az ő esetében is így lesz, és "többen például a várható hivatali idejük ismeretében vállaltak családjuk, gyermekük lakására többmilliós jelzáloghitelt, amelynek törlesztését az esetenként elszenvedett 40-50 százalékos jövedelemkiesés miatt képtelenek a továbbiakban vállalni".

A bizottság szerint "a nyugdíjazás emellett diszkriminatív is, mert sok más jogi szakmára, például a közjegyzőkre, végrehajtókra, alkotmánybírókra, jogi egyetemi oktatókra, ügyvédekre eltérő, kedvezőbb rendelkezések irányadóak".

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A kényszernyugdíjazásra vonatkozó új szabályok ellen tiltakozva a strasbourgi emberi jogi bírósághoz fordult 105 magyar bíró. Kártérítés megfizetését kérik, és azt, hogy a bíróság mondja ki, jogsértő a magyar szabályozás.<|im_end|>