Várat magára az ügynöktörvény
Hétfõ este szavazott a parlament az ügynöktörvény módosítási javaslatairól. A képviselõk nem szavazták meg az ügynöktörvényhez kapcsolódó MSZP-s alkotmánymódosítást. A törvény késõbbi módosítása esetén a leszerelésüktõl számítva csak tíz évig maradhatnának inkognitóban a szocialista állambiztonság hivatásos tagjai, és a titkosszolgálatok nem rejtegethetnének papírokat az iratátadó bizottság elõl.
Nem szavazta meg a parlament az ügynöktörvény-módosításhoz szükséges alkotmánymódosítást. A kétharmados törvénymódosításhoz nem volt elég a 233 igen szavazat a 8 nem és a 19 tartózkodás ellenében. Az alkotmánymódosításhoz 256 igen lett volna szükséges.  

"Nem szívesen mentünk bele abba, hogy a rendszerváltás után tovább szolgáló hivatásos alkalmazottak a leszerelésüket követõen még tíz évig megõrizhetik inkognitójukat, de kompromisszumot kellett kötnünk" - magyarázta korábban Mécs Imre SZDSZ-es képviselõ az [origo]-nak, aki szerint így tudták semlegesíteni a titkosszolgálati lobbi túlzott követeléseit. Ezáltal az 1995 elõtt leszerelt hivatásos állomány adatai is nyilvánosságra kerülhetnek. Mécs Imre szerint néhány tucat embert érinthet jelenleg ez a módosítás.

Eddig azok, akik nem szereltek le a rendszerváltás környékén, pontosabban 1990. február 15-ét követõen is a titkosszolgálat kötelékéhez tartoztak, azoknak személye, nemzetbiztonsági okokra hivatkozva, rejtve maradt.

Amennyiben a parlament elfogadja azokat a módosító javaslatokat, amelyekrõl a két párt megegyezett és utána magát az indítványt is, akkor az ügynökök adatai a jelenleginél sokkal egyszerûbb módon és szélesebb körben válhatnának hozzáférhetõvé. Jelenleg még a politikusok, közszereplõk esetleges állambiztonsági múltjáról is csak hosszadalmas procedúra árán lehet adatokat szerezni, mivel nekik kell nyilatkozniuk arról, hogy elismerik-e közszereplõi mivoltukat.

Az [origo] egyik munkatársa kénytelen volt októberben bírósághoz fordulni, mert három politikus nem ismerte el, hogy közszereplõk lennének, így akadályozva meg azt, hogy róluk adatokat szolgáltathasson az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára. A javaslat elfogadásával a per okafogyottá válna, és elhárulna az akadály az elõl, hogy a levéltár a birtokában levõ iratokkal (ha vannak ilyenek) bizonyítsa az érintett politikusok kapcsolatát a pártállam titkosszolgálatával. Ráadásul nem csak politikusokról, hanem bárki múltjáról lehetne érdeklõdni a szaklevéltárnál.

A levéltár honlapjára feltennék az együttmûködõk beszervezését igazoló hatos kartonokat, munkadossziékat, iktatókönyveket, de a megfigyeltek személyi jogait tiszteletben tartják az internetes adatbázis kiépítése során.

Ha a javaslat hatályba lép, a titkosszolgálatok a jövõben csak kimutatható, valós érdeksérelemre hivatkozva tarthatnának vissza iratokat. Ennek ellenõrzésére felállna egy négyfõs testület, fele-fele arányban a kormány, illetve a történészszakma jelöltjeibõl, akik minden papírba beletekinthetnek, hogy a máig titkos állambiztonsági iratokat háromévente felülvizsgálják.
parlament állambiztonság pártpolitika titkosszolgálat
<|im_start|>user
Nem szavazta meg a parlament az ügynöktörvény-módosításhoz szükséges alkotmánymódosítást. A kétharmados törvénymódosításhoz nem volt elég a 233 igen szavazat a 8 nem és a 19 tartózkodás ellenében. Az alkotmánymódosításhoz 256 igen lett volna szükséges.  

"Nem szívesen mentünk bele abba, hogy a rendszerváltás után tovább szolgáló hivatásos alkalmazottak a leszerelésüket követõen még tíz évig megõrizhetik inkognitójukat, de kompromisszumot kellett kötnünk" - magyarázta korábban Mécs Imre SZDSZ-es képviselõ az [origo]-nak, aki szerint így tudták semlegesíteni a titkosszolgálati lobbi túlzott követeléseit. Ezáltal az 1995 elõtt leszerelt hivatásos állomány adatai is nyilvánosságra kerülhetnek. Mécs Imre szerint néhány tucat embert érinthet jelenleg ez a módosítás.

Eddig azok, akik nem szereltek le a rendszerváltás környékén, pontosabban 1990. február 15-ét követõen is a titkosszolgálat kötelékéhez tartoztak, azoknak személye, nemzetbiztonsági okokra hivatkozva, rejtve maradt.

Amennyiben a parlament elfogadja azokat a módosító javaslatokat, amelyekrõl a két párt megegyezett és utána magát az indítványt is, akkor az ügynökök adatai a jelenleginél sokkal egyszerûbb módon és szélesebb körben válhatnának hozzáférhetõvé. Jelenleg még a politikusok, közszereplõk esetleges állambiztonsági múltjáról is csak hosszadalmas procedúra árán lehet adatokat szerezni, mivel nekik kell nyilatkozniuk arról, hogy elismerik-e közszereplõi mivoltukat.

Az [origo] egyik munkatársa kénytelen volt októberben bírósághoz fordulni, mert három politikus nem ismerte el, hogy közszereplõk lennének, így akadályozva meg azt, hogy róluk adatokat szolgáltathasson az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára. A javaslat elfogadásával a per okafogyottá válna, és elhárulna az akadály az elõl, hogy a levéltár a birtokában levõ iratokkal (ha vannak ilyenek) bizonyítsa az érintett politikusok kapcsolatát a pártállam titkosszolgálatával. Ráadásul nem csak politikusokról, hanem bárki múltjáról lehetne érdeklõdni a szaklevéltárnál.

A levéltár honlapjára feltennék az együttmûködõk beszervezését igazoló hatos kartonokat, munkadossziékat, iktatókönyveket, de a megfigyeltek személyi jogait tiszteletben tartják az internetes adatbázis kiépítése során.

Ha a javaslat hatályba lép, a titkosszolgálatok a jövõben csak kimutatható, valós érdeksérelemre hivatkozva tarthatnának vissza iratokat. Ennek ellenõrzésére felállna egy négyfõs testület, fele-fele arányban a kormány, illetve a történészszakma jelöltjeibõl, akik minden papírba beletekinthetnek, hogy a máig titkos állambiztonsági iratokat háromévente felülvizsgálják.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Hétfõ este szavazott a parlament az ügynöktörvény módosítási javaslatairól. A képviselõk nem szavazták meg az ügynöktörvényhez kapcsolódó MSZP-s alkotmánymódosítást. A törvény késõbbi módosítása esetén a leszerelésüktõl számítva csak tíz évig maradhatnának inkognitóban a szocialista állambiztonság hivatásos tagjai, és a titkosszolgálatok nem rejtegethetnének papírokat az iratátadó bizottság elõl.<|im_end|>