A küszöbön áll a hazai torrentháború
A legnagyobb SMS-es warezoldalakkal való leszámolás után rövidesen a torrentezõkre vadászik a magyar adóhivatal. A célkeresztben a gigantikus forgalmat lebonyolító felhasználók lesznek. Mire számíthatnak az átlagnetezõk? Az [origo] a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) internetes jogsértésekkel foglalkozó részlegének vezetõjét kérdezte a kalózokkal szembeni szigorodó fellépésrõl.
Néhány hónapja Információtechnológiai Osztály néven külön csoport foglalkozik a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál (NAV) a filmek, zenék és szoftverek illegális kópiáit terjesztõ internetes kalózszerverek lenyomozásával és bezárásával. A legnagyobb SMS-es warezoldalakkal és fizetõs FTP-kkel már leszámoltak, az idén a torrentoldalak kerülnek a célkeresztjükbe. Bár nem az egyszerû letöltõkre utaznak, ha valaki gigászi forgalmat bonyolít le megosztásaival, az számíthat arra, hogy a nyomozók megjelennek nála. A részleg vezetõje maga is részt vesz az operatív munkában, ezért csak név nélkül nyilatkozott az [origo]-nak.

Kitartóan és célzottan nyomoznak

Míg korábban kerületi kapitányságok, illetve az ORFK és a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) munkatársai is nyomoztak illegális tartalmakat terjesztõ szerverek mûködtetõi ellen, tavaly óta a szerzõijog-sértéssel kapcsolatos ügyekben már kizárólag a NAV pénzügyi nyomozói járnak el, így ugyanis sokkal célzottabban, forró nyomon tudnak fellépni ezekkel szemben. A Információtechnológiai Osztály legnagyobb sikere eddig a hazai mozik premierfilmjeit kamerákkal rögzítõ, majd a felvételeket torrentoldalakon terjesztõ Cinedub kalózcsapat lekapcsolása volt, de a részleg vezetõje szerint kitartóan kutatnak további rejtett szerverek után.

A rendõrség és az NNI munkatársainak szakterülete maradt az internetes behatolások, adatlopások, csalások és tiltott pornográfia terjesztésével kapcsolatos ügyek elkövetõinek kézre kerítése.

Az SMS-warez után a torrent az új célpont

Az internetes jogsértések után nyomozó csoport munkatársai tavaly tizenegy kalózszájtot kapcsoltak le, amelyek összesen mintegy két és fél milliárd forint kárt okoztak a digitális tartalmak jogtalan terjesztésével: ez több tízezer filmet, zenét és szoftvert jelent. A nyomozócsoport munkáját felügyelõ vezetõ beosztású nyomozó azt nyilatkozta az [origo]-nak, hogy a legnagyobb forgalmat lebonyolító fizetõs FTP-szerverek és emelt díjas SMS-sel elõfizethetõ kalózszájtok nagy részének bezárása és a friss alkotásokat netre szivárogtató, ún. release-csoportok elleni szigorú fellépés eredményeként egyre kevesebb magyar szinkronos film kalózmásolata jelenik meg a világhálón a filmpremierrrel párhuzamosan. Ennek hatására a felhasználók százezreit is kiszolgálni képes torrentszájtok és az illegális javakra mutató linkeket tartalmazó fórumok száma gyarapodott - ezek jelentik a hatóság új fókuszát.

Bár a Bittorrent kliensprogrammal elérhetõ szájtokra sokszor teljesen szabadon lehet regisztrálni, lekapcsolásukat akadályozza, hogy az esetek többségében valamilyen külföldi szerveren mûködnek. Ezeknek az oldalaknak a mûködtetése viszonylag kis költséggel megoldható, a filmek, zenék és szoftverek ugyanis a felhasználó számítógépein, nem pedig magán a szerveren találhatók. A szervergép csupán az állományok elérhetõségeihez szükséges információdarabkákat tárolja. Bár korábban a torrentszájtok jelentõs része ingyenes volt, ma már a legtöbb ilyen oldal üzemeltetõje fizetõs prémiumszolgáltatásokat is kínál, és reklámbevételekre is szert tesz.

Nem a mezei letöltõkre, hanem a megajúzerekre utaznak

Ha teljes torrentoldalakat nem is egyszerû lekapcsolni, a NAV high-tech részlegének munkatársai célba vehetik azokat a felhasználókat, akik a legtöbb tartalmat osztják meg a többi felhasználóval. Az Információtechnológiai Osztály vezetõje szerint azok a felhasználók, akik úgynevezett seedszervereket bérelnek - vagyis olyan tárhelyeket, amelyek a letöltött tartalmak folyamatos visszaosztását teszik lehetõvé -, valószínûleg a célkeresztjükbe kerülnek majd.

Bár a Bittorrenten való letöltés esetén a kliensprogram mindig megosztja a többi felhasználóval a fájlok már letöltött részeit, a seedszerverek ezt nagy kapacitással teszik, így egyszerre akár felhasználók százait vagy ezreit képesek kiszolgálni, ami már semmiképpen nem tekinthetõ magáncélú felhasználásnak - magyarázta el a kalózok elleni osztály vezetõje. Azt ugyan õ is elismerte, hogy a Bittorrent esetén nehéz meghúzni a határvonalat az átlagemberek és az ipari mértékben kalózkodók között, fogalmazása szerint elsõsorban a frissen megjelent filmek, zenei albumok és szoftverek terjesztõit, illetve a jelentõs számú torrentet publikáló felhasználók után fognak nyomozni. Tehát azok után, akik a legnagyobb kárt okozzák a jogtulajdonosoknak, de nem adják fel a torrentoldalak mûködtetõi elleni harcot sem, bár ehhez az Europollal vagy az Interpollal való együttmûködésre is szükség lesz.

Áthatolnak a proxygépeken is

Bár már közel egy éve mûködik az Információtechnológiai Osztály az adóhatóságnál, létrehozását hivatalosan csak nemrég hozta nyilvánosságra a NAV. A részleg által lebuktatott kalózszerverekrõl már korábban is adott hírt a hatóság. Az internetes bûnözésre szakosodott osztályon jelenleg hatan foglalkoznak kifejezetten az internetes jogsértésekkel, a kalózszájtok mellett pedig például online aukciós oldalakon árult hamis termékek, illetve engedély nélkül klónozott honlapok ügyében is folytattak már nyomozást.

A részleg vezetõjének elmondása szerint a dolgozók verbuválása nem volt egyszerû feladat, mert a munkakör betöltéséhez komoly informatikai ismeretekre is szükség van. Tapasztalataik szerint ugyanis a legtöbb kalózoldalt átjátszóberendezésként funkcionáló proxy számítógépek tucatjain keresztül lehet elérni, így általában nehéz kideríteni, hogy a jogsértõ tartalmak valójában hol is találhatók. Ha ugyanis csak egy proxy gépet foglalnak le, az eredeti oldal zavartalanul mûködik tovább.

Nem minden warezoldalon kaszál az alvilág

Az osztály vezetõjének tapasztalatai szerint ugyan általánosan nem lehet azt mondani, hogy a warezoldalakból befolyó pénzek a szervezett bûnözés vagyonát gyarapítják, több esetben elõfordult, hogy a szájtok mûködtetõi között komoly alvilági múlttal ismert személyek is megtalálhatóak voltak. Ez nem véletlen, mert egy szoftverek, filmek, e-könyvek vagy zenék illegális kópiáit kínáló oldal mûködtetõje éves szinten százmillió forintos bevételre is szert tehet, amely után sosem fizetnek adót.

A torrentoldalak mellett egyre több olyan fórum is üzemel, amelyen a nemrég bezárt Megauploadhoz hasonló online tárhelyeken elérhetõ digitális javak elérhetõségeit osztják meg egymással a tagok, ilyen szájtból is többet zárattak be.

Aki vállalkozó, vegye meg a Windowst

Bár alapvetõen nem az a célja a NAV-nak, hogy a kedvenc filmjeit vagy zenéit az internetrõl beszerzõ felhasználókat zaklassa, egy magánember is követhet el olyan szerzõijog-sértést, amely miatt felelõsségre vonhatják. Noha a filmek vagy zenék magáncélú letöltését az üres hordozókra extra díjért felhelyezett Artisjus-matricák legalizálják, ugyanez nem igaz a szoftverekre. A hatályos jogszabályok az illegális szoftverek, akár játékok otthoni használatát is büntetik, bár ez utóbbiak értéke általában nem több tíz-húszezer forintnál, de egy lopott CAD-szoftver vagy professzionális képszerkesztõ program birtoklásával akár több százezer forintos jogsértést is el lehet követni.

A pénzügyi nyomozók sosem kopogtatnak az ajtón csak azért, hogy átvizsgálják az otthoni PC-ket, ám az Információtechnológiai Osztály vezetõje szerint sokszor elõfordul, hogy valaki kisvállalkozásának székhelyeként saját lakását jelöli meg. Ha pedig ezen a címen adóellenõrzést hajtanak végre, megvizsgálják a lakásban lévõ számítógépeken futó szoftverek eredetiségét is. Ha valaki nem vállalkozó, és saját céget sem mûködtet, csak akkor futhat bele a szoftverek ellenõrzésébe, ha valamilyen okból házkutatást tart a lakásában valamely nyomozó hatóság.

A csoport vezetõjének eddigi tapasztalatai szerint azokat a kalózokat, akik ugyan tevékenységükkel kárt okoznak, és nem volt korábban semmilyen összetûzésük a törvénnyel, általában felfüggesztett börtönbüntetésre és pénzbüntetésre ítéli a bíróság. Akik azonban bizonyítottan haszonra tettek szert ebbõl a tevékenységbõl, könnyen kerülhetnek évekre a rácsok mögé, büntetésük pedig még szigorúbb lehet, ha az is bebizonyosodik, hogy pénzmosást követtek el.

Hamis Viagra és kamu napszemüvegek után is nyomoznak

Nem csupán a kalózszerverek adnak munkát az adóhivatal specialistáinak, hanem az interneten árusított hamis termékek után is folyamatosan nyomoznak. Az online aukciós oldalakon leginkább hamis márkajelzésû órák, napszemüvegek és hasonló kiegészítõk cserélnek gazdát, de a hamisított gyógyszerek is megjelentek a web hazai szegletében, leginkább a Viagra potencianövelõ szer ázsiai hamisítványait árusítják különbözõ honlapokon.

A NAV internetes részlegének vezetõje szerint a torrentoldalak miatt teljes iparágak mentek tönkre Magyarországon is, így ezek a szájtok nemcsak közvetlenül, hanem közvetve is hozzájárultak az állam bevételeinek csökkenéséhez. Azt azonban a kalózellenes csoport elsõ embere is elismeri, hogy itthon még hiányoznak a kalózszájtoknak reális alternatívát kínáló legális szolgáltatások.
ORFK internetes kalózkodás kiberbûnözés szerzõijog-sértés illegális letöltés bittorrent NAV adóhivatal warez
<|im_start|>user
Néhány hónapja Információtechnológiai Osztály néven külön csoport foglalkozik a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál (NAV) a filmek, zenék és szoftverek illegális kópiáit terjesztõ internetes kalózszerverek lenyomozásával és bezárásával. A legnagyobb SMS-es warezoldalakkal és fizetõs FTP-kkel már leszámoltak, az idén a torrentoldalak kerülnek a célkeresztjükbe. Bár nem az egyszerû letöltõkre utaznak, ha valaki gigászi forgalmat bonyolít le megosztásaival, az számíthat arra, hogy a nyomozók megjelennek nála. A részleg vezetõje maga is részt vesz az operatív munkában, ezért csak név nélkül nyilatkozott az [origo]-nak.

Kitartóan és célzottan nyomoznak

Míg korábban kerületi kapitányságok, illetve az ORFK és a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) munkatársai is nyomoztak illegális tartalmakat terjesztõ szerverek mûködtetõi ellen, tavaly óta a szerzõijog-sértéssel kapcsolatos ügyekben már kizárólag a NAV pénzügyi nyomozói járnak el, így ugyanis sokkal célzottabban, forró nyomon tudnak fellépni ezekkel szemben. A Információtechnológiai Osztály legnagyobb sikere eddig a hazai mozik premierfilmjeit kamerákkal rögzítõ, majd a felvételeket torrentoldalakon terjesztõ Cinedub kalózcsapat lekapcsolása volt, de a részleg vezetõje szerint kitartóan kutatnak további rejtett szerverek után.

A rendõrség és az NNI munkatársainak szakterülete maradt az internetes behatolások, adatlopások, csalások és tiltott pornográfia terjesztésével kapcsolatos ügyek elkövetõinek kézre kerítése.

Az SMS-warez után a torrent az új célpont

Az internetes jogsértések után nyomozó csoport munkatársai tavaly tizenegy kalózszájtot kapcsoltak le, amelyek összesen mintegy két és fél milliárd forint kárt okoztak a digitális tartalmak jogtalan terjesztésével: ez több tízezer filmet, zenét és szoftvert jelent. A nyomozócsoport munkáját felügyelõ vezetõ beosztású nyomozó azt nyilatkozta az [origo]-nak, hogy a legnagyobb forgalmat lebonyolító fizetõs FTP-szerverek és emelt díjas SMS-sel elõfizethetõ kalózszájtok nagy részének bezárása és a friss alkotásokat netre szivárogtató, ún. release-csoportok elleni szigorú fellépés eredményeként egyre kevesebb magyar szinkronos film kalózmásolata jelenik meg a világhálón a filmpremierrrel párhuzamosan. Ennek hatására a felhasználók százezreit is kiszolgálni képes torrentszájtok és az illegális javakra mutató linkeket tartalmazó fórumok száma gyarapodott - ezek jelentik a hatóság új fókuszát.

Bár a Bittorrent kliensprogrammal elérhetõ szájtokra sokszor teljesen szabadon lehet regisztrálni, lekapcsolásukat akadályozza, hogy az esetek többségében valamilyen külföldi szerveren mûködnek. Ezeknek az oldalaknak a mûködtetése viszonylag kis költséggel megoldható, a filmek, zenék és szoftverek ugyanis a felhasználó számítógépein, nem pedig magán a szerveren találhatók. A szervergép csupán az állományok elérhetõségeihez szükséges információdarabkákat tárolja. Bár korábban a torrentszájtok jelentõs része ingyenes volt, ma már a legtöbb ilyen oldal üzemeltetõje fizetõs prémiumszolgáltatásokat is kínál, és reklámbevételekre is szert tesz.

Nem a mezei letöltõkre, hanem a megajúzerekre utaznak

Ha teljes torrentoldalakat nem is egyszerû lekapcsolni, a NAV high-tech részlegének munkatársai célba vehetik azokat a felhasználókat, akik a legtöbb tartalmat osztják meg a többi felhasználóval. Az Információtechnológiai Osztály vezetõje szerint azok a felhasználók, akik úgynevezett seedszervereket bérelnek - vagyis olyan tárhelyeket, amelyek a letöltött tartalmak folyamatos visszaosztását teszik lehetõvé -, valószínûleg a célkeresztjükbe kerülnek majd.

Bár a Bittorrenten való letöltés esetén a kliensprogram mindig megosztja a többi felhasználóval a fájlok már letöltött részeit, a seedszerverek ezt nagy kapacitással teszik, így egyszerre akár felhasználók százait vagy ezreit képesek kiszolgálni, ami már semmiképpen nem tekinthetõ magáncélú felhasználásnak - magyarázta el a kalózok elleni osztály vezetõje. Azt ugyan õ is elismerte, hogy a Bittorrent esetén nehéz meghúzni a határvonalat az átlagemberek és az ipari mértékben kalózkodók között, fogalmazása szerint elsõsorban a frissen megjelent filmek, zenei albumok és szoftverek terjesztõit, illetve a jelentõs számú torrentet publikáló felhasználók után fognak nyomozni. Tehát azok után, akik a legnagyobb kárt okozzák a jogtulajdonosoknak, de nem adják fel a torrentoldalak mûködtetõi elleni harcot sem, bár ehhez az Europollal vagy az Interpollal való együttmûködésre is szükség lesz.

Áthatolnak a proxygépeken is

Bár már közel egy éve mûködik az Információtechnológiai Osztály az adóhatóságnál, létrehozását hivatalosan csak nemrég hozta nyilvánosságra a NAV. A részleg által lebuktatott kalózszerverekrõl már korábban is adott hírt a hatóság. Az internetes bûnözésre szakosodott osztályon jelenleg hatan foglalkoznak kifejezetten az internetes jogsértésekkel, a kalózszájtok mellett pedig például online aukciós oldalakon árult hamis termékek, illetve engedély nélkül klónozott honlapok ügyében is folytattak már nyomozást.

A részleg vezetõjének elmondása szerint a dolgozók verbuválása nem volt egyszerû feladat, mert a munkakör betöltéséhez komoly informatikai ismeretekre is szükség van. Tapasztalataik szerint ugyanis a legtöbb kalózoldalt átjátszóberendezésként funkcionáló proxy számítógépek tucatjain keresztül lehet elérni, így általában nehéz kideríteni, hogy a jogsértõ tartalmak valójában hol is találhatók. Ha ugyanis csak egy proxy gépet foglalnak le, az eredeti oldal zavartalanul mûködik tovább.

Nem minden warezoldalon kaszál az alvilág

Az osztály vezetõjének tapasztalatai szerint ugyan általánosan nem lehet azt mondani, hogy a warezoldalakból befolyó pénzek a szervezett bûnözés vagyonát gyarapítják, több esetben elõfordult, hogy a szájtok mûködtetõi között komoly alvilági múlttal ismert személyek is megtalálhatóak voltak. Ez nem véletlen, mert egy szoftverek, filmek, e-könyvek vagy zenék illegális kópiáit kínáló oldal mûködtetõje éves szinten százmillió forintos bevételre is szert tehet, amely után sosem fizetnek adót.

A torrentoldalak mellett egyre több olyan fórum is üzemel, amelyen a nemrég bezárt Megauploadhoz hasonló online tárhelyeken elérhetõ digitális javak elérhetõségeit osztják meg egymással a tagok, ilyen szájtból is többet zárattak be.

Aki vállalkozó, vegye meg a Windowst

Bár alapvetõen nem az a célja a NAV-nak, hogy a kedvenc filmjeit vagy zenéit az internetrõl beszerzõ felhasználókat zaklassa, egy magánember is követhet el olyan szerzõijog-sértést, amely miatt felelõsségre vonhatják. Noha a filmek vagy zenék magáncélú letöltését az üres hordozókra extra díjért felhelyezett Artisjus-matricák legalizálják, ugyanez nem igaz a szoftverekre. A hatályos jogszabályok az illegális szoftverek, akár játékok otthoni használatát is büntetik, bár ez utóbbiak értéke általában nem több tíz-húszezer forintnál, de egy lopott CAD-szoftver vagy professzionális képszerkesztõ program birtoklásával akár több százezer forintos jogsértést is el lehet követni.

A pénzügyi nyomozók sosem kopogtatnak az ajtón csak azért, hogy átvizsgálják az otthoni PC-ket, ám az Információtechnológiai Osztály vezetõje szerint sokszor elõfordul, hogy valaki kisvállalkozásának székhelyeként saját lakását jelöli meg. Ha pedig ezen a címen adóellenõrzést hajtanak végre, megvizsgálják a lakásban lévõ számítógépeken futó szoftverek eredetiségét is. Ha valaki nem vállalkozó, és saját céget sem mûködtet, csak akkor futhat bele a szoftverek ellenõrzésébe, ha valamilyen okból házkutatást tart a lakásában valamely nyomozó hatóság.

A csoport vezetõjének eddigi tapasztalatai szerint azokat a kalózokat, akik ugyan tevékenységükkel kárt okoznak, és nem volt korábban semmilyen összetûzésük a törvénnyel, általában felfüggesztett börtönbüntetésre és pénzbüntetésre ítéli a bíróság. Akik azonban bizonyítottan haszonra tettek szert ebbõl a tevékenységbõl, könnyen kerülhetnek évekre a rácsok mögé, büntetésük pedig még szigorúbb lehet, ha az is bebizonyosodik, hogy pénzmosást követtek el.

Hamis Viagra és kamu napszemüvegek után is nyomoznak

Nem csupán a kalózszerverek adnak munkát az adóhivatal specialistáinak, hanem az interneten árusított hamis termékek után is folyamatosan nyomoznak. Az online aukciós oldalakon leginkább hamis márkajelzésû órák, napszemüvegek és hasonló kiegészítõk cserélnek gazdát, de a hamisított gyógyszerek is megjelentek a web hazai szegletében, leginkább a Viagra potencianövelõ szer ázsiai hamisítványait árusítják különbözõ honlapokon.

A NAV internetes részlegének vezetõje szerint a torrentoldalak miatt teljes iparágak mentek tönkre Magyarországon is, így ezek a szájtok nemcsak közvetlenül, hanem közvetve is hozzájárultak az állam bevételeinek csökkenéséhez. Azt azonban a kalózellenes csoport elsõ embere is elismeri, hogy itthon még hiányoznak a kalózszájtoknak reális alternatívát kínáló legális szolgáltatások.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A legnagyobb SMS-es warezoldalakkal való leszámolás után rövidesen a torrentezõkre vadászik a magyar adóhivatal. A célkeresztben a gigantikus forgalmat lebonyolító felhasználók lesznek. Mire számíthatnak az átlagnetezõk? Az [origo] a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) internetes jogsértésekkel foglalkozó részlegének vezetõjét kérdezte a kalózokkal szembeni szigorodó fellépésrõl.<|im_end|>