Nincs pénz, nincs szakember, és zsúfoltak az állatmenhelyek
Új kampány indult, melynek az a célja, hogy felhívja a figyelmet a menhelyek és a menhelyen élõ kutyák helyzetére, és a felelõs kutyatartás fontosságára. Elsõ lépésként hiánypótló kutatást végeztek, amely felmérte, hogy mire van szükségük a menhelyeknek, és azt is, hogy a magyar emberek mit gondolnak az örökbefogadásról. A kutatás eredményeit az Állatok Világnapján mutatták be, amikor az ország leghíresebb etológusa, Csányi Vilmos is felszólalt.
A Cofidis - Kutyaszemmel kutatás kimutatta, hogy ma Magyarországon több mint 3 millió embernek van kutyája. Ezzel a régió egyik legnagyobb kutyatartó nemzetánek számítunk. A legtöbben az Alföldön tartanak kutyát: a lakosság 45%-a. Észak- Magyarország 34%, a Dunántúl 34%, és Közép-Magyarország 28% a kutyatartók száma. A kutyák csaknem felét, 49%-ukat falvakban tartják, míg a városokban 33%-uk él. Budapesten pedig mindössze 22% az arányuk. A kutatásból az is kiderül, hogy azok, akiknek diplomájuk van, vagy akiknek a legnagyobb a fizetésük, kevesebben vállalnak kutyát: közülük mindössze 26%-nyian. Míg a középkorúak 43%-a tart kutyát.

A válaszadók között ugyanannyian vásárolnának tenyésztõtõl, mint amennyien menhelyrõl fogadnának örökbe - 18%-18%.

A legfontosabb, hogy olyan kutyát válasszunk, aki be tud illeszkedni a család és a szûkebb környezet érzelmi köreibe, mindemellett tudatában kell lennünk annak, hogy mindez egy 2-3 éves gyerek szintjén mûködik. Egy kutyával hosszú távú 10-15 éves elkötelezõdést vállalunk. Érzelmileg ugyan olyan mélyen éli meg, mint egy kisgyerek, ha idõközben megunjuk, és emiatt az utcára kerül vagy vissza a menhelyre. Sokan fiatal kutya mellett döntenek, hogy könnyebb dolguk legyen késõbb, pedig egy idõsebb, érett kutya egy új gazdához is gyorsan tud kötõdni és alkalmazkodni. – mondta el Csányi Vilmos Széchenyi-díjas etológus.

A menhelyek helyzete

A kutatással a menhelyek helyzetét is feltérképezték kérdõívekkel, és a menhelyvezetõkkel készített interjúkkal. Ezekbõl kiderül, hogy az örökbefogadást leginkább a 18-29 éves korosztály, a diplomások, a budapestiek és azok választják, akiknek már van kutyájuk.
Azonban sokan csak azért nem vennének magukhoz menhelyrõl kutyát, mert ezeket az állatokat vadnak, kiszámíthatatlannak, és lelki sérültnek tartják.

Annak, hogy ennyire telítettek menhelyek, elsõsorban az az oka, hogy rengeteg kóbor kutya van.

Ha a kutyatartók ivartalanítanák az állatokat, nemcsak betegségektõl kímélnék meg az ebeket, de nem kívánt szaporulatok sem születnének.

De az is nagy gondot jelent, hogy a gazdák nem gondolják át alaposan, hogy milyen korú, fajtájú vagy aktivitású kutyát válasszanak maguk mellé.

A tények és a tévhitek

A magyarok úgy gondolják, hogy legnagyobb probléma a menhelyeken a zsúfoltság, de gondot jelentenek az anyagi jellegû problémák és az is, hogy nincs pénz gondozókra.

A menhelyvezetõk szerint viszont a pénz- és a szakember hiány a legnagyobb gond, ezeket követi a túlzsúfoltság.

Támogatást leginkább a lakosságtól kapnak és a civil szervezetektõl, a cégek csak a harmadik legnagyobb támogatóik, amelyeket az önkormányzatok követnek.

A Kutyaszemmel programmal egy olyan társadalmi felelõsségvállalási kampány indult el, amely egyaránt támogatja a gazdás és a menhelyen élõ kutyákat. Ezért idén a Cofidis 5 millió forintos pénzadománnyal és az állatok szállítására alkalmas autókkal segíti a menhelyeket. Emellett egy közösségi adományozó kampányt is indítanak a Hangya Közösséggel együtt.
Cofidis Magyarország kutyaszemmel kampány menhely kutya
<|im_start|>user
A Cofidis - Kutyaszemmel kutatás kimutatta, hogy ma Magyarországon több mint 3 millió embernek van kutyája. Ezzel a régió egyik legnagyobb kutyatartó nemzetánek számítunk. A legtöbben az Alföldön tartanak kutyát: a lakosság 45%-a. Észak- Magyarország 34%, a Dunántúl 34%, és Közép-Magyarország 28% a kutyatartók száma. A kutyák csaknem felét, 49%-ukat falvakban tartják, míg a városokban 33%-uk él. Budapesten pedig mindössze 22% az arányuk. A kutatásból az is kiderül, hogy azok, akiknek diplomájuk van, vagy akiknek a legnagyobb a fizetésük, kevesebben vállalnak kutyát: közülük mindössze 26%-nyian. Míg a középkorúak 43%-a tart kutyát.

A válaszadók között ugyanannyian vásárolnának tenyésztõtõl, mint amennyien menhelyrõl fogadnának örökbe - 18%-18%.

A legfontosabb, hogy olyan kutyát válasszunk, aki be tud illeszkedni a család és a szûkebb környezet érzelmi köreibe, mindemellett tudatában kell lennünk annak, hogy mindez egy 2-3 éves gyerek szintjén mûködik. Egy kutyával hosszú távú 10-15 éves elkötelezõdést vállalunk. Érzelmileg ugyan olyan mélyen éli meg, mint egy kisgyerek, ha idõközben megunjuk, és emiatt az utcára kerül vagy vissza a menhelyre. Sokan fiatal kutya mellett döntenek, hogy könnyebb dolguk legyen késõbb, pedig egy idõsebb, érett kutya egy új gazdához is gyorsan tud kötõdni és alkalmazkodni. – mondta el Csányi Vilmos Széchenyi-díjas etológus.

A menhelyek helyzete

A kutatással a menhelyek helyzetét is feltérképezték kérdõívekkel, és a menhelyvezetõkkel készített interjúkkal. Ezekbõl kiderül, hogy az örökbefogadást leginkább a 18-29 éves korosztály, a diplomások, a budapestiek és azok választják, akiknek már van kutyájuk.
Azonban sokan csak azért nem vennének magukhoz menhelyrõl kutyát, mert ezeket az állatokat vadnak, kiszámíthatatlannak, és lelki sérültnek tartják.

Annak, hogy ennyire telítettek menhelyek, elsõsorban az az oka, hogy rengeteg kóbor kutya van.

Ha a kutyatartók ivartalanítanák az állatokat, nemcsak betegségektõl kímélnék meg az ebeket, de nem kívánt szaporulatok sem születnének.

De az is nagy gondot jelent, hogy a gazdák nem gondolják át alaposan, hogy milyen korú, fajtájú vagy aktivitású kutyát válasszanak maguk mellé.

A tények és a tévhitek

A magyarok úgy gondolják, hogy legnagyobb probléma a menhelyeken a zsúfoltság, de gondot jelentenek az anyagi jellegû problémák és az is, hogy nincs pénz gondozókra.

A menhelyvezetõk szerint viszont a pénz- és a szakember hiány a legnagyobb gond, ezeket követi a túlzsúfoltság.

Támogatást leginkább a lakosságtól kapnak és a civil szervezetektõl, a cégek csak a harmadik legnagyobb támogatóik, amelyeket az önkormányzatok követnek.

A Kutyaszemmel programmal egy olyan társadalmi felelõsségvállalási kampány indult el, amely egyaránt támogatja a gazdás és a menhelyen élõ kutyákat. Ezért idén a Cofidis 5 millió forintos pénzadománnyal és az állatok szállítására alkalmas autókkal segíti a menhelyeket. Emellett egy közösségi adományozó kampányt is indítanak a Hangya Közösséggel együtt.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Új kampány indult, melynek az a célja, hogy felhívja a figyelmet a menhelyek és a menhelyen élõ kutyák helyzetére, és a felelõs kutyatartás fontosságára. Elsõ lépésként hiánypótló kutatást végeztek, amely felmérte, hogy mire van szükségük a menhelyeknek, és azt is, hogy a magyar emberek mit gondolnak az örökbefogadásról. A kutatás eredményeit az Állatok Világnapján mutatták be, amikor az ország leghíresebb etológusa, Csányi Vilmos is felszólalt.<|im_end|>