Egyházszakadás - Lavinát indíthat el Kijev
Az 1054-eshez mérhető keresztény egyházszakadásról beszél a világsajtó Moszkva és Konstantinápoly szakítása kapcsán. Vlagyimir Putyin hatalmi ambíciói komoly sérülést szenvedtek, de még nincs minden veszve számára.
Megingott a „harmadik Róma”, azaz a moszkvai patriarkátus helyzete azzal, hogy az I. Bartolomaiosz vezette konstantinápolyi ökumenikus patriarkátus szinódusa múlt héten de facto elismerte az ukrán ortodox egyház önállóságát, azaz autokefáliáját. A szinódus egyben visszavonta az orosz egyháztól 1992-ben elszakadt kijevi patriarkátus vezetője, Filaret, illetve a legkisebb, 1924 óta önmagát autokefálnak kikiáltó ukrán ortodox egyház pátriárkája, Makarij elleni kiközösítő átkot. Az orosz ortodox egyház erre válaszként megszakította kapcsolatait a konstantinápolyi patriarkátussal, lehetetlennek minősítette az eucharisztikus kapcsolatok folytatását. Ez a világsajtó szerint a keleti kereszténységen belüli legnagyobb egyházszakadáshoz, az 1054-es nagy szkízmához, a keresztény világ keleti és nyugati kereszténységre bomlásához mérhető. A reformáció és a protestáns egyházak megjelenése is komoly szakadást jelentett ugyan a nyugati kereszténységen belül, de azzal nem jött létre Rómához és Bizánchoz hasonló egyházi központ. Jelenleg a világon 1,2 milliárd római katolikust, 900 millió protestánst és 300 millió ortodoxot tartanak nyilván.  Moszkva és néhány más ortodox egyház szerint Konstantinápolynak ehhez nem volt joga, a Kijevi Patriarkátus önállóságát kimondó határozat kánonjogi értelemben érvénytelen. Szerintük Konstantinápoly pátriárkája csak „első az egyenlők között”, nem avatkozhat be az egyes ortodox egyházak belügyeibe. Tény, hogy a konstantinápolyi döntést néhány héttel megelőző összpravoszláv isztambuli zsinat nem tudott döntést hozni az ukrán önállósodási szándék kérdésében. Moszkva szakítása kapcsán azonnal megszólalt Irinej szerb patriárka, aki arra figyelmeztetett, hogy a konstantinápolyi patriarkátus döntése nemcsak Ukrajnában, hanem máshol is egyházszakadáshoz vezethet, és egyértelművé tette, hogy a szerb egyház Moszkva mögött áll. A további egyházszakadás veszélye nem alaptalan. Az orosz és ukrán utáni legnépesebb ortodox egyház, vagyis a román egyelőre nem adott ki hivatalos állásfoglalást, de két nappal Moszkva döntése után a román parlamentben Traian Basescu volt államfő új pártjának egyik képviselője úgy foglalt állást, hogy  az ukrajnai román ortodox egyházat romániai és nem a „volt KGB-ügynök" Filaret patriárka által vezetett, önállósuló ukrán egyház alá kell rendelni. Ellenkező esetben szerinte ugyanaz fog történni a 126 román ortodox ukrajnai egyházközséggel, mint a 77 román iskolával: erőszakos ukránosítás áldozataivá válnak. Nemcsak az orosz egyház, hanem Vlagyimir Putyin hatalmi ambíciója, a kijevi Ruszban gyökerező orosz nemzeti tudat is komoly sérülést szenvedett a Kijevi Patriarkátus elvesztésével.  Pezsgőt bontani azonban még korai lenne Kijevben.  Ahhoz, hogy de facto létre is jöjjön az önálló ukrán egyház, meg kellene állapodniuk a Filaret vezette szakadároknak a Makarij vezette kisebb csoporttal, amire viszont egyelőre semmi sem utal. Az így létrejövő közös ukrán egyházat pedig el kellene majd ismernie az összes ortodox egyháznak, köztük az orosznak és a szerbnek is.
Augusztus elején a cseh hadsereg már elvesztett három katonát a közép-ázsiai országban. A merényletet a különleges erők állítólag megtorolták.
Öt járőröző cseh katona sebesült meg csütörtökön Afganisztánban, amikor harckocsijuk mellett robbanószerrel megrakott autó robbant fel - közölte a cseh hadsereg vezérkarának szóvivője. Az egyik cseh katona sebesülése súlyos, meg kellett műteni, de már nincs életveszélyben - tette hozzá. Lubomír Metnar védelmi miniszter a Twitteren megjelent bejegyzésében megköszönte a cseh katonák helytállását, és hangsúlyozta, hogy a hadsereg mindent megtesz gyors felépülésük érdekében. A terrorista támadásra Afganisztán keleti részén, a Bagram támaszpont közelében került sor. Bagram mellett egy korábbi, augusztus 5-én elkövetett öngyilkos robbanásos merényletben őrjáratban lévő három cseh katona vesztette életét, két afgán és egy amerikai katona pedig megsebesült. A Lidové Noviny című prágai napilap szerdán jelentette, hogy a cseh hadsereg különleges kommandója Afganisztánban megtalálta és megölte annak a helyi terrorista csoportnak az egyik tagját, aki részt vett a szövetséges NATO-katonák elleni, augusztus eleji robbanásos merénylet megszervezésében. Egy másik terroristát pedig a cseheknek sikerült őrizetbe venniük. Az újság szerint a már korábban lezajlott, aránylag széles körű cseh akció sikeréhez a NATO-szövetségesektől kapott információk is hozzájárultak. A kommandósok állítólag a morvaországi Prostejovban állomásozó 601. különleges katonai egység tagjai voltak. A közszolgálati cseh hírtelevízió (CT24) később azt közölte: bizalmas forrásokból úgy értesült, hogy az akciónak több halottja és sebesültje is volt. Hivatalosan az egyik értesülést sem erősítették meg, de nem is cáfolták. Néhány biztonsági szakértő bírálta az információk kiszivárogtatását és nyilvánosságra hozását, szerintük ez veszélyeztetheti az Afganisztánban szolgáló többi cseh katona biztonságát. Afganisztánban október elején összesen 346 cseh katona teljesített szolgálatot. Az augusztusi három áldozattal a cseh hadsereg 1989 utáni külföldi missziói során már 28 katonáját veszítette el.
Egy korábbi megállapodáshoz kötik a pénz érkezését az Egyesült Államokba, csakhogy az egybeesik a Dzsamál Hasogdzsi miatti számonkéréssel. Eközben Trump szaúdi kapcsolatait vizsgálnák szenátorok: 2015-ben még azzal dicsekedett az elnök, menyi pénzt kap az országtól.
Amerikai lapértesülések szerint Szaúd-Arábia kedden, Mike Pompeo amerikai külügyminiszter rijádi látogatása idején 100 millió dollárt utalt át Washingtonnak az északkelet-szíriai helyzet stabilizálásához való hozzájárulásként - írja az MTI.
Szaúd-Arábia még augusztusban nyilvánosan ígéretet tett arra, hogy anyagilag is támogatja az Egyesült Államok erőfeszítéseit a Szíria északkeleti vidékein kialakult helyzet stabilizálására. Ígéretét azonban egészen addig nem váltotta valóra, míg az amerikai külügyminiszter az országba nem látogatott Dzsamál Hasogdzsi eltűnése kapcsán. Az időzítés enyhén szólva is ébreszt némi kételyt: vajon a kifizetés nincs-e kapcsolatban a Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán eltűnt és vélhetően meggyilkolt újságíró ügyével.
Az amerikai külügyminisztérium cáfolta az összefüggésről szóló feltételezést. Brett McGurk különmegbízott például - aki az Iszlám Állam terrorszervezet ellen harcoló koalíció ügyeiben felelős - azt nyilatkozta:
McGurk állítólag maga is Szaúd-Arábiában tárgyal péntek óta.
Az olajban gazdag Szaúd-Arábia régóta az anyagi lehetőségeire támaszkodik, amikor politikai célkitűzéseinek támogatására akarja rávenni partnereit, jegyezte meg a Washington Post. A lap szerint nemsoká az erősen köhögő török gazdaságot is hasonló módon fogják megtámogatni azért, mert Ankara beleegyezett a Hasogdzsi-ügy közös kivizsgálásába.
Nyílt levélben szólították fel szerdán Donald Trump amerikai elnököt, hogy hozza nyilvánosságra Szaúd-Arábiához fűződő üzleti kapcsolatait. Felszólították ugyanerre az elnök vállalatbirodalmában dolgozó két fiát is. A levelet 11 demokrata párti szenátor írta alá, többek közt Patrick Leahy, Dick Durbin, Elizabeth Warren vagy Cory Booker.
A szenátorok emlékeztetnek Donald Trump 2015 augusztusában mondott egyik beszédére is, amikor az akkor még üzletember Trump azt fejtegette, hogy "nagyon jól kijön" a szaúdiakkal:
- fogalmazott akkor Trump. A szenátorok követelése az amerikai alkotmány egyik rendelkezésén alapszik. Ez kimondja: közhivatalt ellátó, bizalmi tisztséget betöltő személy a kongresszus hozzájárulása nélkül semmiféle királytól, fejedelemtől vagy idegen államtól nem fogadhat el ajándékot, anyagi juttatást, hivatalt vagy címet.
NATO Szaúd-Arábia Egyesült Államok Afganisztán egyház Putyin újságírógyilkosság Csehország
<|im_start|>user
Megingott a „harmadik Róma”, azaz a moszkvai patriarkátus helyzete azzal, hogy az I. Bartolomaiosz vezette konstantinápolyi ökumenikus patriarkátus szinódusa múlt héten de facto elismerte az ukrán ortodox egyház önállóságát, azaz autokefáliáját. A szinódus egyben visszavonta az orosz egyháztól 1992-ben elszakadt kijevi patriarkátus vezetője, Filaret, illetve a legkisebb, 1924 óta önmagát autokefálnak kikiáltó ukrán ortodox egyház pátriárkája, Makarij elleni kiközösítő átkot. Az orosz ortodox egyház erre válaszként megszakította kapcsolatait a konstantinápolyi patriarkátussal, lehetetlennek minősítette az eucharisztikus kapcsolatok folytatását. Ez a világsajtó szerint a keleti kereszténységen belüli legnagyobb egyházszakadáshoz, az 1054-es nagy szkízmához, a keresztény világ keleti és nyugati kereszténységre bomlásához mérhető. A reformáció és a protestáns egyházak megjelenése is komoly szakadást jelentett ugyan a nyugati kereszténységen belül, de azzal nem jött létre Rómához és Bizánchoz hasonló egyházi központ. Jelenleg a világon 1,2 milliárd római katolikust, 900 millió protestánst és 300 millió ortodoxot tartanak nyilván.  Moszkva és néhány más ortodox egyház szerint Konstantinápolynak ehhez nem volt joga, a Kijevi Patriarkátus önállóságát kimondó határozat kánonjogi értelemben érvénytelen. Szerintük Konstantinápoly pátriárkája csak „első az egyenlők között”, nem avatkozhat be az egyes ortodox egyházak belügyeibe. Tény, hogy a konstantinápolyi döntést néhány héttel megelőző összpravoszláv isztambuli zsinat nem tudott döntést hozni az ukrán önállósodási szándék kérdésében. Moszkva szakítása kapcsán azonnal megszólalt Irinej szerb patriárka, aki arra figyelmeztetett, hogy a konstantinápolyi patriarkátus döntése nemcsak Ukrajnában, hanem máshol is egyházszakadáshoz vezethet, és egyértelművé tette, hogy a szerb egyház Moszkva mögött áll. A további egyházszakadás veszélye nem alaptalan. Az orosz és ukrán utáni legnépesebb ortodox egyház, vagyis a román egyelőre nem adott ki hivatalos állásfoglalást, de két nappal Moszkva döntése után a román parlamentben Traian Basescu volt államfő új pártjának egyik képviselője úgy foglalt állást, hogy  az ukrajnai román ortodox egyházat romániai és nem a „volt KGB-ügynök" Filaret patriárka által vezetett, önállósuló ukrán egyház alá kell rendelni. Ellenkező esetben szerinte ugyanaz fog történni a 126 román ortodox ukrajnai egyházközséggel, mint a 77 román iskolával: erőszakos ukránosítás áldozataivá válnak. Nemcsak az orosz egyház, hanem Vlagyimir Putyin hatalmi ambíciója, a kijevi Ruszban gyökerező orosz nemzeti tudat is komoly sérülést szenvedett a Kijevi Patriarkátus elvesztésével.  Pezsgőt bontani azonban még korai lenne Kijevben.  Ahhoz, hogy de facto létre is jöjjön az önálló ukrán egyház, meg kellene állapodniuk a Filaret vezette szakadároknak a Makarij vezette kisebb csoporttal, amire viszont egyelőre semmi sem utal. Az így létrejövő közös ukrán egyházat pedig el kellene majd ismernie az összes ortodox egyháznak, köztük az orosznak és a szerbnek is.
Augusztus elején a cseh hadsereg már elvesztett három katonát a közép-ázsiai országban. A merényletet a különleges erők állítólag megtorolták.
Öt járőröző cseh katona sebesült meg csütörtökön Afganisztánban, amikor harckocsijuk mellett robbanószerrel megrakott autó robbant fel - közölte a cseh hadsereg vezérkarának szóvivője. Az egyik cseh katona sebesülése súlyos, meg kellett műteni, de már nincs életveszélyben - tette hozzá. Lubomír Metnar védelmi miniszter a Twitteren megjelent bejegyzésében megköszönte a cseh katonák helytállását, és hangsúlyozta, hogy a hadsereg mindent megtesz gyors felépülésük érdekében. A terrorista támadásra Afganisztán keleti részén, a Bagram támaszpont közelében került sor. Bagram mellett egy korábbi, augusztus 5-én elkövetett öngyilkos robbanásos merényletben őrjáratban lévő három cseh katona vesztette életét, két afgán és egy amerikai katona pedig megsebesült. A Lidové Noviny című prágai napilap szerdán jelentette, hogy a cseh hadsereg különleges kommandója Afganisztánban megtalálta és megölte annak a helyi terrorista csoportnak az egyik tagját, aki részt vett a szövetséges NATO-katonák elleni, augusztus eleji robbanásos merénylet megszervezésében. Egy másik terroristát pedig a cseheknek sikerült őrizetbe venniük. Az újság szerint a már korábban lezajlott, aránylag széles körű cseh akció sikeréhez a NATO-szövetségesektől kapott információk is hozzájárultak. A kommandósok állítólag a morvaországi Prostejovban állomásozó 601. különleges katonai egység tagjai voltak. A közszolgálati cseh hírtelevízió (CT24) később azt közölte: bizalmas forrásokból úgy értesült, hogy az akciónak több halottja és sebesültje is volt. Hivatalosan az egyik értesülést sem erősítették meg, de nem is cáfolták. Néhány biztonsági szakértő bírálta az információk kiszivárogtatását és nyilvánosságra hozását, szerintük ez veszélyeztetheti az Afganisztánban szolgáló többi cseh katona biztonságát. Afganisztánban október elején összesen 346 cseh katona teljesített szolgálatot. Az augusztusi három áldozattal a cseh hadsereg 1989 utáni külföldi missziói során már 28 katonáját veszítette el.
Egy korábbi megállapodáshoz kötik a pénz érkezését az Egyesült Államokba, csakhogy az egybeesik a Dzsamál Hasogdzsi miatti számonkéréssel. Eközben Trump szaúdi kapcsolatait vizsgálnák szenátorok: 2015-ben még azzal dicsekedett az elnök, menyi pénzt kap az országtól.
Amerikai lapértesülések szerint Szaúd-Arábia kedden, Mike Pompeo amerikai külügyminiszter rijádi látogatása idején 100 millió dollárt utalt át Washingtonnak az északkelet-szíriai helyzet stabilizálásához való hozzájárulásként - írja az MTI.
Szaúd-Arábia még augusztusban nyilvánosan ígéretet tett arra, hogy anyagilag is támogatja az Egyesült Államok erőfeszítéseit a Szíria északkeleti vidékein kialakult helyzet stabilizálására. Ígéretét azonban egészen addig nem váltotta valóra, míg az amerikai külügyminiszter az országba nem látogatott Dzsamál Hasogdzsi eltűnése kapcsán. Az időzítés enyhén szólva is ébreszt némi kételyt: vajon a kifizetés nincs-e kapcsolatban a Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán eltűnt és vélhetően meggyilkolt újságíró ügyével.
Az amerikai külügyminisztérium cáfolta az összefüggésről szóló feltételezést. Brett McGurk különmegbízott például - aki az Iszlám Állam terrorszervezet ellen harcoló koalíció ügyeiben felelős - azt nyilatkozta:
McGurk állítólag maga is Szaúd-Arábiában tárgyal péntek óta.
Az olajban gazdag Szaúd-Arábia régóta az anyagi lehetőségeire támaszkodik, amikor politikai célkitűzéseinek támogatására akarja rávenni partnereit, jegyezte meg a Washington Post. A lap szerint nemsoká az erősen köhögő török gazdaságot is hasonló módon fogják megtámogatni azért, mert Ankara beleegyezett a Hasogdzsi-ügy közös kivizsgálásába.
Nyílt levélben szólították fel szerdán Donald Trump amerikai elnököt, hogy hozza nyilvánosságra Szaúd-Arábiához fűződő üzleti kapcsolatait. Felszólították ugyanerre az elnök vállalatbirodalmában dolgozó két fiát is. A levelet 11 demokrata párti szenátor írta alá, többek közt Patrick Leahy, Dick Durbin, Elizabeth Warren vagy Cory Booker.
A szenátorok emlékeztetnek Donald Trump 2015 augusztusában mondott egyik beszédére is, amikor az akkor még üzletember Trump azt fejtegette, hogy "nagyon jól kijön" a szaúdiakkal:
- fogalmazott akkor Trump. A szenátorok követelése az amerikai alkotmány egyik rendelkezésén alapszik. Ez kimondja: közhivatalt ellátó, bizalmi tisztséget betöltő személy a kongresszus hozzájárulása nélkül semmiféle királytól, fejedelemtől vagy idegen államtól nem fogadhat el ajándékot, anyagi juttatást, hivatalt vagy címet.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az 1054-eshez mérhető keresztény egyházszakadásról beszél a világsajtó Moszkva és Konstantinápoly szakítása kapcsán. Vlagyimir Putyin hatalmi ambíciói komoly sérülést szenvedtek, de még nincs minden veszve számára.<|im_end|>