KRS: a jogérvényesítés új formája kerül bevezetésre januártól
2018-tól Magyarországon is lehetõvé válik a csoportos igényérvényesítés a társult per formájában – hívta fel az Origó figyelmét a KRS Ügyvédi Iroda. A jogérvényesítés új formája kerül bevezetésre 2018. január 1-tõl a társult per jogintézményével. A társult per a kollektív igényérvényesítés olyan formája, melyben a jogosultak döntése és kifejezett nyilatkozata képezi annak alapját, hogy az igények együttesen, egyetlen perben legyenek elbírálhatóak.
A társult perben nem a felperesek egyedi igényeinek összességét, hanem egyetlen, úgynevezett tipikus igényt, azaz egy érvényesített jogot és egy hozzá tartozó tényalapot bírál majd el a bíróság. A törvény a tartalmilag azonos érvényesített jogot reprezentatív jognak nevezi, míg az ezt megalapozó tényeket reprezentatív tényeknek.

Alapvetõ feltétel tehát, hogy valamennyi felperes vonatkozásában ez a tipikus igény fennálljon. Amennyiben a felperesek igényei nem azonosak (lényegüket tekintve), a társult performa nem alkalmazható és az ilyenként indított pert meg kell szüntetni. Ez nem akadályozza viszont azt, hogy a felperesek egyénileg érvényesítsék az igényeiket.

Reprezentatív felperes

A per sajátossága, hogy a jogosultak mindannyian felperesek a perben, de perbeli jogokat egyedileg, külön-külön nem gyakorolhatják. Ezért szükségszerû annak meghatározása, hogy a csoport nevében ki jár majd el, illetve a csoport befolyásolhatja-e a pervitelt. További feltétel, hogy legalább tíz felperes szükséges a társult per megindításához.

E csoportos perlés további sajátossága, hogy felperesi oldalon a jogosultaknak szerzõdést kell kötniük egymással a pervitelre. A polgári perrendtartás így rendhagyó módon szerzõdési szabályokat is tartalmaz és felsorolja azokat a kérdésköröket, melyeket okvetlenül szabályozniuk kell a feleknek.

A három legfontosabb szabályozandó kérdéskör a felek hozzájárulása a társult per elõkészítésének, továbbá magának a pernek a költségeihez, a reprezentatív felperes pervitele korlátainak és ellenõrzésének szabályai, valamint pernyertesség vagy egyezségkötés esetén a megítélt összeg felosztása.

Ez utóbbi tekintetében a törvény ugyanakkor kógensen elõírja, hogy pernyertesség (egyezségkötés) esetén a megítélt összeget nem lehet átcsoportosítani a felek között, azt az eredeti követelésük arányában teljesíti számukra alperes.

A bíróság a társult perlési szerzõdés tartalmát ellenõrzi és a törvényi követelmények teljesítését azzal kényszeríti ki, hogy ha a szerzõdés nem tartalmazza a törvényben elõírt kötelezõ elemeket, illetve, ha a szerzõdés a fent idézett kógens szabállyal ellentétes rendelkezést tartalmaz, akkor a keresetlevelet visszautasítja. Ezen túl a szerzõdés feltételeinek betartását a bíróság már nem ellenõrzi, vagyis nem kíséri figyelemmel azt, hogy a reprezentatív felperes betartja-e a szerzõdést.

A keresetlevél tartalma

A per tárgyát a reprezentatív jog fennállása képezi, a reprezentatív tényekre figyelemmel. A keresetlevélben a reprezentatív felperesnek elõ kell adnia, hogy a reprezentatív jog és az egyedi felperesek igényei hogyan kapcsolódnak össze, azaz annak bizonyítását, hogy a reprezentatív joggal lényegében azonos jog illeti meg valamennyi egyedi felperest. A bizonyítás módját a bíróságnak vizsgálnia kell, illetve e kérdésben döntést kell hoznia, hogy az ítélete bizonyosságot teremtsen a tekintetben, hogy az ítélet alapján kik lesznek az igény jogosultjai.

Ha például egy árukereskedõ szerzõdés alapján terméket értékesített egy adott idõszakban a fogyasztók részére, de utóbb kiderült, hogy a kereskedõ teljesítése hibás volt, akkor a fogyasztók árleszállítást kérhetnek. Az érvényesített reprezentatív jog tehát az árleszállítási igény, a társult felperesek pedig mindazok a fogyasztók lehetnek, akik a szerzõdést (lényegében azonos tartalommal) megkötötték a kereskedõvel.

A reprezentatív felperes bizonyítékként a megkötött szerzõdések bemutatását határozhatja meg perben.

A belépés és kilépés szablyai

A társult perbe belépni, illetve onnan kilépni csak a perfelvételi szakban a bíróság engedélyével lehet. A bíróság az engedélyt akkor adja meg, ha a belépések és a kilépések hatására nem áll be olyan változás, amelynek következtében a korábbi perfelvételi cselekmények megismétlése vagy tartalmuk módosítása válna szükségessé. A belépéshez és kilépéshez szükséges továbbá az is, hogy a társult perlési szerzõdéshez az új felperesek csatlakozzanak, illetve a kilépõk azt felmondják.
Korlátozott körben lehet indítani

A törvény nem teszi lehetõvé bármely érvényesített jog tekintetében a társult perlést, csak a fogyasztói szerzõdésekkel kapcsolatos jogvitákban, a munkaügyi perekben, valamint az emberi tevékenységen vagy mulasztáson alapuló, elõre nem látható környezetterhelés által közvetlenül okozott egészségkárosodásból fakadó igények érvényesítése esetén.

A bíróság engedélye is kell

Szokatlan módon a társult per formájában való perléshez a bíróság engedélye szükséges. Az engedély megadásának feltétele az érvényesített jog és az azt megalapozó tények reprezentativitásának igazolása. Ezen túlmenõen a törvény a bíróságnak jogot ad arra is, hogy célszerûségi alapon mérlegelje a társult per engedélyezését.

A mérlegelés során azt kell a bíróságnak vizsgálnia, hogy a társult per az adott formában lebonyolítható-e, azaz nem ütközik-e a per lefolytatása olyan adminisztratív nehézségbe, mely a társult pernek az egyedi perek összességéhez mért hatékonysági elõnyét megszüntetné. Az engedély iránti kérelem tárgyában hozott, akár helytadó, akár elutasító végzés ellen a törvény külön fellebbezést enged, egyúttal gyorsított döntéshozatalt ír elõ a másodfokú bíróság számára.

Kötelezõ jogi képviselet

A fenti szabályokból is látszik, hogy kellõen körültekintõen kell eljárni már a reprezentatív igény meghatározásánál is annak érdekében, hogy a bíróság a keresetlevelet ne utasítsa vissza, illetve a társult perlést engedélyezze. Tekintettel arra, hogy mind a perbeli képviselet, mind a társult perlést szabályozó mögöttes szerzõdés kidolgozása kellõ szakértelmet igényel a törvény a jogi képviseletet e perben kötelezõvé teszi.
Kovács Réti Szegheõ Ügyvédi Iroda
<|im_start|>user
A társult perben nem a felperesek egyedi igényeinek összességét, hanem egyetlen, úgynevezett tipikus igényt, azaz egy érvényesített jogot és egy hozzá tartozó tényalapot bírál majd el a bíróság. A törvény a tartalmilag azonos érvényesített jogot reprezentatív jognak nevezi, míg az ezt megalapozó tényeket reprezentatív tényeknek.

Alapvetõ feltétel tehát, hogy valamennyi felperes vonatkozásában ez a tipikus igény fennálljon. Amennyiben a felperesek igényei nem azonosak (lényegüket tekintve), a társult performa nem alkalmazható és az ilyenként indított pert meg kell szüntetni. Ez nem akadályozza viszont azt, hogy a felperesek egyénileg érvényesítsék az igényeiket.

Reprezentatív felperes

A per sajátossága, hogy a jogosultak mindannyian felperesek a perben, de perbeli jogokat egyedileg, külön-külön nem gyakorolhatják. Ezért szükségszerû annak meghatározása, hogy a csoport nevében ki jár majd el, illetve a csoport befolyásolhatja-e a pervitelt. További feltétel, hogy legalább tíz felperes szükséges a társult per megindításához.

E csoportos perlés további sajátossága, hogy felperesi oldalon a jogosultaknak szerzõdést kell kötniük egymással a pervitelre. A polgári perrendtartás így rendhagyó módon szerzõdési szabályokat is tartalmaz és felsorolja azokat a kérdésköröket, melyeket okvetlenül szabályozniuk kell a feleknek.

A három legfontosabb szabályozandó kérdéskör a felek hozzájárulása a társult per elõkészítésének, továbbá magának a pernek a költségeihez, a reprezentatív felperes pervitele korlátainak és ellenõrzésének szabályai, valamint pernyertesség vagy egyezségkötés esetén a megítélt összeg felosztása.

Ez utóbbi tekintetében a törvény ugyanakkor kógensen elõírja, hogy pernyertesség (egyezségkötés) esetén a megítélt összeget nem lehet átcsoportosítani a felek között, azt az eredeti követelésük arányában teljesíti számukra alperes.

A bíróság a társult perlési szerzõdés tartalmát ellenõrzi és a törvényi követelmények teljesítését azzal kényszeríti ki, hogy ha a szerzõdés nem tartalmazza a törvényben elõírt kötelezõ elemeket, illetve, ha a szerzõdés a fent idézett kógens szabállyal ellentétes rendelkezést tartalmaz, akkor a keresetlevelet visszautasítja. Ezen túl a szerzõdés feltételeinek betartását a bíróság már nem ellenõrzi, vagyis nem kíséri figyelemmel azt, hogy a reprezentatív felperes betartja-e a szerzõdést.

A keresetlevél tartalma

A per tárgyát a reprezentatív jog fennállása képezi, a reprezentatív tényekre figyelemmel. A keresetlevélben a reprezentatív felperesnek elõ kell adnia, hogy a reprezentatív jog és az egyedi felperesek igényei hogyan kapcsolódnak össze, azaz annak bizonyítását, hogy a reprezentatív joggal lényegében azonos jog illeti meg valamennyi egyedi felperest. A bizonyítás módját a bíróságnak vizsgálnia kell, illetve e kérdésben döntést kell hoznia, hogy az ítélete bizonyosságot teremtsen a tekintetben, hogy az ítélet alapján kik lesznek az igény jogosultjai.

Ha például egy árukereskedõ szerzõdés alapján terméket értékesített egy adott idõszakban a fogyasztók részére, de utóbb kiderült, hogy a kereskedõ teljesítése hibás volt, akkor a fogyasztók árleszállítást kérhetnek. Az érvényesített reprezentatív jog tehát az árleszállítási igény, a társult felperesek pedig mindazok a fogyasztók lehetnek, akik a szerzõdést (lényegében azonos tartalommal) megkötötték a kereskedõvel.

A reprezentatív felperes bizonyítékként a megkötött szerzõdések bemutatását határozhatja meg perben.

A belépés és kilépés szablyai

A társult perbe belépni, illetve onnan kilépni csak a perfelvételi szakban a bíróság engedélyével lehet. A bíróság az engedélyt akkor adja meg, ha a belépések és a kilépések hatására nem áll be olyan változás, amelynek következtében a korábbi perfelvételi cselekmények megismétlése vagy tartalmuk módosítása válna szükségessé. A belépéshez és kilépéshez szükséges továbbá az is, hogy a társult perlési szerzõdéshez az új felperesek csatlakozzanak, illetve a kilépõk azt felmondják.
Korlátozott körben lehet indítani

A törvény nem teszi lehetõvé bármely érvényesített jog tekintetében a társult perlést, csak a fogyasztói szerzõdésekkel kapcsolatos jogvitákban, a munkaügyi perekben, valamint az emberi tevékenységen vagy mulasztáson alapuló, elõre nem látható környezetterhelés által közvetlenül okozott egészségkárosodásból fakadó igények érvényesítése esetén.

A bíróság engedélye is kell

Szokatlan módon a társult per formájában való perléshez a bíróság engedélye szükséges. Az engedély megadásának feltétele az érvényesített jog és az azt megalapozó tények reprezentativitásának igazolása. Ezen túlmenõen a törvény a bíróságnak jogot ad arra is, hogy célszerûségi alapon mérlegelje a társult per engedélyezését.

A mérlegelés során azt kell a bíróságnak vizsgálnia, hogy a társult per az adott formában lebonyolítható-e, azaz nem ütközik-e a per lefolytatása olyan adminisztratív nehézségbe, mely a társult pernek az egyedi perek összességéhez mért hatékonysági elõnyét megszüntetné. Az engedély iránti kérelem tárgyában hozott, akár helytadó, akár elutasító végzés ellen a törvény külön fellebbezést enged, egyúttal gyorsított döntéshozatalt ír elõ a másodfokú bíróság számára.

Kötelezõ jogi képviselet

A fenti szabályokból is látszik, hogy kellõen körültekintõen kell eljárni már a reprezentatív igény meghatározásánál is annak érdekében, hogy a bíróság a keresetlevelet ne utasítsa vissza, illetve a társult perlést engedélyezze. Tekintettel arra, hogy mind a perbeli képviselet, mind a társult perlést szabályozó mögöttes szerzõdés kidolgozása kellõ szakértelmet igényel a törvény a jogi képviseletet e perben kötelezõvé teszi.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
2018-tól Magyarországon is lehetõvé válik a csoportos igényérvényesítés a társult per formájában – hívta fel az Origó figyelmét a KRS Ügyvédi Iroda. A jogérvényesítés új formája kerül bevezetésre 2018. január 1-tõl a társult per jogintézményével. A társult per a kollektív igényérvényesítés olyan formája, melyben a jogosultak döntése és kifejezett nyilatkozata képezi annak alapját, hogy az igények együttesen, egyetlen perben legyenek elbírálhatóak.<|im_end|>