Sürgõsségi kórházzá alakukhatna át az Észak-pesti Kórház
Sürgõsségi kórházzá alakítaná át a Fõvárosi Önkormányzat egészségügyi vezetése az Észak-pesti Kórházat.
Az egykori szovjet katonai kórházat 1992-ben a fõváros és a XV. kerület közös tulajdonába adta az állam. A kormányhatározat alapján a népjóléti miniszter által elfogadott szakmai programot kellett volna a kórház megújítása során megvalósítani.
A beruházás nem készült el az elõírt határidõre, 1995 végére. A tulajdonosok kérték ugyan a határidõ módosítását, választ azonban az elõzõ és a jelenlegi kormánytól sem kaptak.

A 70 ezer négyzetméteren elhelyezkedõ kórház egy részén a tulajdonosok rekonstrukciót hajtottak végre, és az ott mûködõ részlegeket az egészségbiztosító pénztár is finanszírozza. A több mint 30 épület egy része azonban már megérett a bontásra. A fõváros vezetése átvilágíttatta az intézményt, és ennek alapján célszerûnek tartanák, ha sürgõsségi kórházzá alakítanák át.

Az Észak-pesti Kórház elhelyezkedésébõl adódóan alkalmas lenne a budapesti sürgõsségi kórház létrehozására. A jelenlegi épületekkel, illetve további rekonstrukcióval ezt meg is oldhatnák. A korszerû sürgõsségi betegellátáshoz szükséges közlekedési feltételek a mentõk és az egyéb jármûvek számára is biztosítottak.

A terv megvalósulása esetén a 444 ágyas újpesti Károlyi Sándor Kórházból néhány részleget áttelepítenének a 373 ágyas Észak-pesti Kórházba. A fõváros egészségügyi vezetése megfontolandónak tartaná azt is, ha a kialakítandó sürgõsségi kórházat összevonnák a budapesti mentõkórházzal. Abban az esetben, ha a városvezetés javaslatával egyetért a Fõvárosi Közgyûlés egészségügyi bizottsága, akkor a szükséges pénzügyi fedezet biztosításáért az egészségügyi minisztériumhoz fordulnak.

(MTI)
<|im_start|>user
Az egykori szovjet katonai kórházat 1992-ben a fõváros és a XV. kerület közös tulajdonába adta az állam. A kormányhatározat alapján a népjóléti miniszter által elfogadott szakmai programot kellett volna a kórház megújítása során megvalósítani.
A beruházás nem készült el az elõírt határidõre, 1995 végére. A tulajdonosok kérték ugyan a határidõ módosítását, választ azonban az elõzõ és a jelenlegi kormánytól sem kaptak.

A 70 ezer négyzetméteren elhelyezkedõ kórház egy részén a tulajdonosok rekonstrukciót hajtottak végre, és az ott mûködõ részlegeket az egészségbiztosító pénztár is finanszírozza. A több mint 30 épület egy része azonban már megérett a bontásra. A fõváros vezetése átvilágíttatta az intézményt, és ennek alapján célszerûnek tartanák, ha sürgõsségi kórházzá alakítanák át.

Az Észak-pesti Kórház elhelyezkedésébõl adódóan alkalmas lenne a budapesti sürgõsségi kórház létrehozására. A jelenlegi épületekkel, illetve további rekonstrukcióval ezt meg is oldhatnák. A korszerû sürgõsségi betegellátáshoz szükséges közlekedési feltételek a mentõk és az egyéb jármûvek számára is biztosítottak.

A terv megvalósulása esetén a 444 ágyas újpesti Károlyi Sándor Kórházból néhány részleget áttelepítenének a 373 ágyas Észak-pesti Kórházba. A fõváros egészségügyi vezetése megfontolandónak tartaná azt is, ha a kialakítandó sürgõsségi kórházat összevonnák a budapesti mentõkórházzal. Abban az esetben, ha a városvezetés javaslatával egyetért a Fõvárosi Közgyûlés egészségügyi bizottsága, akkor a szükséges pénzügyi fedezet biztosításáért az egészségügyi minisztériumhoz fordulnak.

(MTI)

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Sürgõsségi kórházzá alakítaná át a Fõvárosi Önkormányzat egészségügyi vezetése az Észak-pesti Kórházat.<|im_end|>