Politikusok kerülhetnek bajba az offshore-botrányok miatt
A nemzetközi adóelkerüléseket feltáró, vasárnap este nyilvánosságra hozott „Paradise-aktákban”, amely a Panama-akták folytatásának tekinthetőek, összesen 120 politikus neve szerepel, 50 országból.
Emellett vállalkozókról, sportolókról is kiderül, hogy adóparadicsomokba menekítik pénzüket az adóelkerülésért. Néhány nemzetközi nagyvállalat üzleti praktikáiról is említést tesznek a dokumentumokban, amelyet összesen 90 médium tárt fel, Németországban például a Süddeutsche Zeitung, a Norddeutsche Rundfunk és a Westdeutsche Rundfunk, Magyarországon a direkt36 portálja. Arról ugyanakkor nem közöltek információkat, hogyan jutottak az adatokhoz, amelyekben politikusok tanácsadói, kormánytagok, Donald Trump adományozói, illetve az amerikai elnök Oroszországgal folytatott üzleti kapcsolatairól is olvashatunk. „Felháborít, de egyáltalán nem lep meg” – így reagált a Twitteren Pierre Moscovici adó- és pénzügyekért felelős gazdasági biztos hétfőn a nemzetközi adóelkerüléseket feltáró, vasárnap este nyilvánosságra hozott „Paradise-aktákra”.
A Bermudában bejegyzett ügyvédi hivatal, az Appleby néhány napja ismerte el, hogy az oknyomozó újságírókat tömörítő szervezet, az ICIJ „illegálisan” juthatott hatalmas mennyiségű adathoz. A vállalat hangsúlyozta: teljesen legális offshore tevékenységet folytat, összhangban a fennálló törvényekkel, de minden vádat „rendkívül komolyan” vesz.
Az iratokban kemény vádakkal illetik Wilbur Ross amerikai kereskedelmi minisztert. Egy olyan vállalat – a Navigator Holdings hajózási cég - tevékenységéből tett szert nem kis apanázsra, amelyben Vlagyimir Putyin orosz elnök és a Kremlhez közel álló üzletemberek is szerepet kapnak. Az újabb akták az amerikai belpolitikára is hatással lehetnek, hiszen Robert Mueller különleges ügyész már egy ideje azt vizsgálja, mely mértékben avatkozott be Oroszország az amerikai elnökválasztási kampányba. A Navigator Holdings ügyfelei közé tartozott a Sibur energiavállalat, 2014 óta mintegy 68 millió dollár értékben kereskedtek egymással. Egyelőre nem világos, Ross milyen szerepet játszott ebben.
Nem ő az egyedüli személy a Trump-adminisztrációban, akinek a nevéhez kétes üzelmek kötődnek. Gary D. Cohn gazdasági tanácsadó neve is többször előkerül. Rex Tillerson amerikai külügyminiszter pedig egy amerikai-jemeni vegyesvállalat élén állt, amikor akkori cége, az Exxon Mobil Jemennel kereskedett. Igaz, arra nincs bizonyíték, hogy illegális tevékenységet folytatott volna.
A Paradise-aktákban közvetett utalás szerepel II. Erzsébet brit királynőre vagyonkezelője által. a Lancaster hercegségének (Duchy of Lancaster) nevét viselő, 1265-ben létrejött és jelenlegi feladatait különböző formákban 1399 óta ellátó vagyonkezelő 2004-ben 5 millió fontot - mai árfolyamon 1,8 milliárd forintot fektetett a Jubilee Absolute Return Fund Limited nevű alapba, amelynek központja a brit korona fennhatósága alá tartozó Bermudán működik. Ez a befektetés 2010-ben megszűnt. A dokumentumok tanúsága szerint a Duchy of Lancaster 2005-ben 7,5 millió dollár névértékű befektetést eszközölt a Kajmán-szigeteken bejegyzett Dover Street VI Cayman Fund LP nevű alapban is.
Justin Trudeau kanadai kormányfő egy fontos bizalmasa, Stephen Bronfman is az akták szereplője. Kétes szövetkezeti megállapodásokban vett részt. Egy bonyolult rendszer révén akár több millió dollárra tehető az az összeg, amellyel megrövidítette az államot adóelkerülés révén.
A katalán vezetőt és társait – miután feladták magukat – a belga hatóságok átmenetileg őrizetbe vették. A spanyol hatóságok egyebek mellett lázadásra való uszítással, közpénzek törvénytelen felhasználásával vádolják őket. Spanyolországban akár 30 éves börtönre ítélhetik őket. Az uniós előírások szerint a belga hatóságoknak 60 napjuk van arra, hogy kiadatásukról döntsenek. Ezt kivételes esetben további 30 nappal hosszabbíthatják meg.
Puigdemont belga ügyvédje, Paul Bekaert azt közölte, mindenképpen meg akarja akadályozni védence kiadatását Spanyolországnak. Bár erre nagyon kevés az esély, mégsem nevezhető teljesen kizártnak. A spanyol nemzetközi elfogatóparancs szövegében ugyanis az is szerepel, hogy Puigdemont erőszakot követett el, eddig azonban erre utaló bizonyíték nem volt. A belga előírások szerint megakadályozható a kiadatás akkor is, ha a vádlott alapjogait veszély fenyegeti hazájában. A katalán parlament másfél hete hirdette ki a függetlenséget. A madridi kormány válaszként felfüggesztette a tartomány autonómiáját.
Japán üdvözölte Trump kemény magatartását az észak-koreai vezetéssel szemben – jelentette ki Abe közös sajtóértekezletükön. Mint mondta, a két szövetséges állam „száz százalékig” osztja ezt az álláspontot. Trump már a sajtóértekezletet megelőzően megerősítette, hogy nem puhít Észak-Koreával szembeni álláspontján: Japán és az Egyesült Államok közösen válaszolnak „a veszélyes agresszióra”. Kifejtette, az Egyesült Államok részéről „fogytán a stratégiai türelem”. Hozzáfűzte, bár egyesek azzal vádolják, hogy túl heves a retorikája, a bírálóknak azt javasolja, nézzék meg, mire jutottak az elmúlt két és fél évtizedben a visszafogott hozzáállással. Feltűnő volt azonban, hogy ezúttal Trump retorikája sem volt annyira támadójellegű, korábban egyebek mellett az ország megsemmisítésével is megfenyegette Észak-Koreát.
Abe úgy foglalt állást, hazája lelövi Phenjan rakétáit, ha „az szükséges”. Megegyeztek abban is, hogy nagyobb nyomást akarnak gyakorolni Észak-Koreára. Szerintük a helyzet nem érett meg a Phenjannal való párbeszédre. „Nem akarunk háborút. Azt kívánjuk elérni, hogy Észak-Korea változtasson eddigi politikáján” - fűzte hozzá Abe. Trump és a japán miniszterelnök jó viszonyt ápolnak egymással, Abe nem igen tudott mit kezdeni Trump elődje, Barack Obama intellektualizmusával, tárgyszerűségével.
Ettől függetlenül nem mindenben volt teljes egyetértés közöttük. Trump ugyanis azzal vádolta Japánt, hogy az ország nem folytat tisztességes kereskedelmi politikát. „Igazságos és nyílt kereskedelemre törekszünk, de jelenleg ezek közül egyik sem jellemző a Japánnal folytatott árucserénket” – fejtette ki Trump. Dicsérettel illette ugyanakkor vendéglátóit, hogy az ország amerikai fegyvereket vásárol. Az azonban nem tetszik neki, hogy miközben az ország több millió gépkocsit ad el az Egyesült Államokban, „lényegében nem érkezik autó Amerikából Japánba”. Országa ezért „sok sok éve” komoly „kereskedelmi deficittel küzd Japánnal szemben”. Ezért „tárgyalnunk kell erről” – tette hozzá, s ezt „békésen tesszük meg”. (Trump már hasonló vádakkal illette Németországot.)
Japán az első állomása az amerikai elnök majdnem 12 napos ázsiai körútjának, amelynek során Dél-Koreába, Kínába, Vietnamba, valamint a Fülöp-szigetekre is ellátogat. Vizitjének középpontjában az észak-koreai nukleáris- és rakétaprogram miatt kialakult válság áll. Ugyanakkor a kereskedelmi kérdések is szóba kerülnek. Trump Japánban megvédte azt a döntését, amely szerint az Egyesült Államok kilépett a csendes-óceáni szabadkereskedelmi megállapodásból, a TPP-ből. Szerinte a TPP után kiterjedtebb kereskedelmet folytatnak majd egymással. „A helyzet sokkal kevésbé lesz összetett” – fejtette ki.
Az amerikai elnököt, aki szombaton érkezett Japánba, Akihito császár is fogadta. Kezet fogott vendéglátójával. Elődjével, Barack Obamával szemben azonban nem mondta azt, hogy az Egyesült Államok megbocsát az országnak a második világháborúban történtekért. Trump hétfőn találkozott azon japánok családtagjaival, akiket a hetvenes- nyolcvanas években dél-koreai ügynökök raboltak el.
<|im_start|>user
Emellett vállalkozókról, sportolókról is kiderül, hogy adóparadicsomokba menekítik pénzüket az adóelkerülésért. Néhány nemzetközi nagyvállalat üzleti praktikáiról is említést tesznek a dokumentumokban, amelyet összesen 90 médium tárt fel, Németországban például a Süddeutsche Zeitung, a Norddeutsche Rundfunk és a Westdeutsche Rundfunk, Magyarországon a direkt36 portálja. Arról ugyanakkor nem közöltek információkat, hogyan jutottak az adatokhoz, amelyekben politikusok tanácsadói, kormánytagok, Donald Trump adományozói, illetve az amerikai elnök Oroszországgal folytatott üzleti kapcsolatairól is olvashatunk. „Felháborít, de egyáltalán nem lep meg” – így reagált a Twitteren Pierre Moscovici adó- és pénzügyekért felelős gazdasági biztos hétfőn a nemzetközi adóelkerüléseket feltáró, vasárnap este nyilvánosságra hozott „Paradise-aktákra”.
A Bermudában bejegyzett ügyvédi hivatal, az Appleby néhány napja ismerte el, hogy az oknyomozó újságírókat tömörítő szervezet, az ICIJ „illegálisan” juthatott hatalmas mennyiségű adathoz. A vállalat hangsúlyozta: teljesen legális offshore tevékenységet folytat, összhangban a fennálló törvényekkel, de minden vádat „rendkívül komolyan” vesz.
Az iratokban kemény vádakkal illetik Wilbur Ross amerikai kereskedelmi minisztert. Egy olyan vállalat – a Navigator Holdings hajózási cég - tevékenységéből tett szert nem kis apanázsra, amelyben Vlagyimir Putyin orosz elnök és a Kremlhez közel álló üzletemberek is szerepet kapnak. Az újabb akták az amerikai belpolitikára is hatással lehetnek, hiszen Robert Mueller különleges ügyész már egy ideje azt vizsgálja, mely mértékben avatkozott be Oroszország az amerikai elnökválasztási kampányba. A Navigator Holdings ügyfelei közé tartozott a Sibur energiavállalat, 2014 óta mintegy 68 millió dollár értékben kereskedtek egymással. Egyelőre nem világos, Ross milyen szerepet játszott ebben.
Nem ő az egyedüli személy a Trump-adminisztrációban, akinek a nevéhez kétes üzelmek kötődnek. Gary D. Cohn gazdasági tanácsadó neve is többször előkerül. Rex Tillerson amerikai külügyminiszter pedig egy amerikai-jemeni vegyesvállalat élén állt, amikor akkori cége, az Exxon Mobil Jemennel kereskedett. Igaz, arra nincs bizonyíték, hogy illegális tevékenységet folytatott volna.
A Paradise-aktákban közvetett utalás szerepel II. Erzsébet brit királynőre vagyonkezelője által. a Lancaster hercegségének (Duchy of Lancaster) nevét viselő, 1265-ben létrejött és jelenlegi feladatait különböző formákban 1399 óta ellátó vagyonkezelő 2004-ben 5 millió fontot - mai árfolyamon 1,8 milliárd forintot fektetett a Jubilee Absolute Return Fund Limited nevű alapba, amelynek központja a brit korona fennhatósága alá tartozó Bermudán működik. Ez a befektetés 2010-ben megszűnt. A dokumentumok tanúsága szerint a Duchy of Lancaster 2005-ben 7,5 millió dollár névértékű befektetést eszközölt a Kajmán-szigeteken bejegyzett Dover Street VI Cayman Fund LP nevű alapban is.
Justin Trudeau kanadai kormányfő egy fontos bizalmasa, Stephen Bronfman is az akták szereplője. Kétes szövetkezeti megállapodásokban vett részt. Egy bonyolult rendszer révén akár több millió dollárra tehető az az összeg, amellyel megrövidítette az államot adóelkerülés révén.
A katalán vezetőt és társait – miután feladták magukat – a belga hatóságok átmenetileg őrizetbe vették. A spanyol hatóságok egyebek mellett lázadásra való uszítással, közpénzek törvénytelen felhasználásával vádolják őket. Spanyolországban akár 30 éves börtönre ítélhetik őket. Az uniós előírások szerint a belga hatóságoknak 60 napjuk van arra, hogy kiadatásukról döntsenek. Ezt kivételes esetben további 30 nappal hosszabbíthatják meg.
Puigdemont belga ügyvédje, Paul Bekaert azt közölte, mindenképpen meg akarja akadályozni védence kiadatását Spanyolországnak. Bár erre nagyon kevés az esély, mégsem nevezhető teljesen kizártnak. A spanyol nemzetközi elfogatóparancs szövegében ugyanis az is szerepel, hogy Puigdemont erőszakot követett el, eddig azonban erre utaló bizonyíték nem volt. A belga előírások szerint megakadályozható a kiadatás akkor is, ha a vádlott alapjogait veszély fenyegeti hazájában. A katalán parlament másfél hete hirdette ki a függetlenséget. A madridi kormány válaszként felfüggesztette a tartomány autonómiáját.
Japán üdvözölte Trump kemény magatartását az észak-koreai vezetéssel szemben – jelentette ki Abe közös sajtóértekezletükön. Mint mondta, a két szövetséges állam „száz százalékig” osztja ezt az álláspontot. Trump már a sajtóértekezletet megelőzően megerősítette, hogy nem puhít Észak-Koreával szembeni álláspontján: Japán és az Egyesült Államok közösen válaszolnak „a veszélyes agresszióra”. Kifejtette, az Egyesült Államok részéről „fogytán a stratégiai türelem”. Hozzáfűzte, bár egyesek azzal vádolják, hogy túl heves a retorikája, a bírálóknak azt javasolja, nézzék meg, mire jutottak az elmúlt két és fél évtizedben a visszafogott hozzáállással. Feltűnő volt azonban, hogy ezúttal Trump retorikája sem volt annyira támadójellegű, korábban egyebek mellett az ország megsemmisítésével is megfenyegette Észak-Koreát.
Abe úgy foglalt állást, hazája lelövi Phenjan rakétáit, ha „az szükséges”. Megegyeztek abban is, hogy nagyobb nyomást akarnak gyakorolni Észak-Koreára. Szerintük a helyzet nem érett meg a Phenjannal való párbeszédre. „Nem akarunk háborút. Azt kívánjuk elérni, hogy Észak-Korea változtasson eddigi politikáján” - fűzte hozzá Abe. Trump és a japán miniszterelnök jó viszonyt ápolnak egymással, Abe nem igen tudott mit kezdeni Trump elődje, Barack Obama intellektualizmusával, tárgyszerűségével.
Ettől függetlenül nem mindenben volt teljes egyetértés közöttük. Trump ugyanis azzal vádolta Japánt, hogy az ország nem folytat tisztességes kereskedelmi politikát. „Igazságos és nyílt kereskedelemre törekszünk, de jelenleg ezek közül egyik sem jellemző a Japánnal folytatott árucserénket” – fejtette ki Trump. Dicsérettel illette ugyanakkor vendéglátóit, hogy az ország amerikai fegyvereket vásárol. Az azonban nem tetszik neki, hogy miközben az ország több millió gépkocsit ad el az Egyesült Államokban, „lényegében nem érkezik autó Amerikából Japánba”. Országa ezért „sok sok éve” komoly „kereskedelmi deficittel küzd Japánnal szemben”. Ezért „tárgyalnunk kell erről” – tette hozzá, s ezt „békésen tesszük meg”. (Trump már hasonló vádakkal illette Németországot.)
Japán az első állomása az amerikai elnök majdnem 12 napos ázsiai körútjának, amelynek során Dél-Koreába, Kínába, Vietnamba, valamint a Fülöp-szigetekre is ellátogat. Vizitjének középpontjában az észak-koreai nukleáris- és rakétaprogram miatt kialakult válság áll. Ugyanakkor a kereskedelmi kérdések is szóba kerülnek. Trump Japánban megvédte azt a döntését, amely szerint az Egyesült Államok kilépett a csendes-óceáni szabadkereskedelmi megállapodásból, a TPP-ből. Szerinte a TPP után kiterjedtebb kereskedelmet folytatnak majd egymással. „A helyzet sokkal kevésbé lesz összetett” – fejtette ki.
Az amerikai elnököt, aki szombaton érkezett Japánba, Akihito császár is fogadta. Kezet fogott vendéglátójával. Elődjével, Barack Obamával szemben azonban nem mondta azt, hogy az Egyesült Államok megbocsát az országnak a második világháborúban történtekért. Trump hétfőn találkozott azon japánok családtagjaival, akiket a hetvenes- nyolcvanas években dél-koreai ügynökök raboltak el.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A nemzetközi adóelkerüléseket feltáró, vasárnap este nyilvánosságra hozott „Paradise-aktákban”, amely a Panama-akták folytatásának tekinthetőek, összesen 120 politikus neve szerepel, 50 országból.<|im_end|>