Fideszes városok cselezik ki a kormányzati szigort
Milliárdos kötvénykibocsátásokról döntött az elmúlt hónapokban több fideszes vezetésû önkormányzat, bár a kormány többször jelezte, hogy a mostaninál takarékosabb gazdálkodást vár az önkormányzatoktól. Az új önkormányzati törvény tervezete szerint jövõre csak kormányzati jóváhagyással juthatnának pénzhez a települések, néhány kormánypárti vezetésû város azonban résen volt, és megelõzték a szigorú intézkedést.
"Még idén meg kellett lépnünk a kötvénykibocsátást, ha a jövõben eredményeket, fejlesztéseket akarunk. Az új törvény miatt jövõre már nehezen juthatunk pénzhez" - így indokolta az [origo]-nak egy fideszes önkormányzat alpolgármestere, miért döntött a település vezetése többmilliárdos kötvénykibocsátásról néhány hónappal ezelõtt. Az alpolgármester azért kérte, hogy ne írjuk le a nevét, mert polgármesterével a kötvénykibocsátás nem minden részletében értett egyet. "Nem öncélú eladósításról vagy nyerészkedésrõl van szó: egyszerûen tartalékolunk a következõ hosszú évekre" - fogalmazott az alpolgármester.

A Belügyminisztérium adatai szerint idén eddig tizennégy önkormányzati kötvénykibocsátás történt, azaz lényegében ennyi önkormányzat döntött arról, hogy növeli adósságát. A kibocsátott kötvények elsõsorban forint alapúak, harmaduk euró alapú, svájci frank alapon pedig egyetlen önkormányzat sem bocsátott ki kötvényt idén - írta a Belügyminisztérium az [origo]-nak. Idén olyan kormánypárti vezetésû városok döntöttek kötvénykibocsátásról, mint Békéscsaba (kétmilliárd forint) vagy Tata (egymilliárd), illetve olyan fõvárosi kerületek is növelték az adósságukat, mint Újpest (ötmilliárd) vagy Rákospalota (két és félmilliárd).

Jövõre csak kormányzati engedéllyel

Az új önkormányzati törvény tervezete szerint jövõre a kormány jóváhagyása kell majd minden önkormányzati hitelfelvetélhez vagy kötvénykibocsátáshoz, így a települések képviselõ-testületei decemberig dönthetnek önállóan a külsõ források bevonásáról. Az új önkormányzati törvény koncepciója szerint a kormány a kötelezettségvállalást csak akkor engedélyezi, ha az "a mûködési kiadások folyamatos teljesítését nem veszélyezteti".

A hitel vagy a kötvénykibocsátás mértéke pedig nem lehet majd nagyobb, mint az önkormányzat éves bevételének fele. A településeknek a tervezet szerint kötvénykibocsátásnál a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének jóváhagyását is meg kell szereznie. A Belügyminisztérium a változtatást így indokolta: "az utóbbi idõben egyértelmûvé vált, hogy a helyi önkormányzatok hitelfelvételével, kötvénykibocsátásával kapcsolatban is változások szükségesek".

Az önkormányzatok adóssága tavaly év végén 1500 milliárd forint volt a Pricewaterhouse Coopers könyvvizsgáló cég adatai szerint. Ebben nem kis szerepet játszik, hogy az önkormányzatok kötvényállománya 2005 és 2010 között 4,4 milliárdról 610 milliárd forintra ugrott, ami öt év alatt 140-szeres növekedést jelent.

Orbán Viktor kormányfõ az elmúlt hónapokban többször kijelentette, hogy Magyarországon az egyik legfontosabb feladat az államadósság elleni harc. "Magyarország számára most jött el a pillanat, hogy hadat üzenjünk az adósságnak, amely polipként ráfonódott az életünkre. Ha nem fejtjük le magunkról, végképp lehúz a mélybe" - írta a miniszterelnök például a márciusban nyilvánosságra hozott Széll Kálmán-terv elõszavában. A kormány döntött arról is szeptemberben, hogy átvállalja a megyei önkormányzatok 180 milliárdnyi adósságát.

"Idén csak minimálisat használunk fel belõle"

A kormányzati szigor ellenére több fideszes vezetésû önkormányzat is több milliárd forint értékû kötvénykibocsátásról döntött az elmúlt hónapokban. A megkérdezett polgármesterek szerint nem ellentétes a kormányprogrammal és a Széll Kálmán-tervvel a kötvénykibocsátás, mert nem mûködésre, hanem fejlesztésekre szánják a pénzeket, és terveik szerint csak késõbb költenek belõle. Késõbb döntenek tehát arról, pontosan mire használják fel a pénzt.

Vantara Gyula Békéscsaba fideszes polgármestere és országgyûlési képviselõje azt mondta az [origo]-nak, hogy a kötvényekbõl befolyó kétmilliárd forintból idén félmilliárd forintot használ fel az önkormányzat, és "kizárólag beruházásokra, fejlesztésekre, európai uniós forrásból elnyert támogatások önerõ részének biztosítására fordítja az önkormányzat". Békéscsaba adósságállománya ezzel a kötvénykibocsátással együtt 12,9 milliárd forint lett.

Tata polgármestere, Michl József KDNP-s parlamenti képviselõ azt mondta az [origo]-nak, hogy habár már júniusban eldöntötte a testület az egymilliárd forint értékû kötvénykibocsátást, a szerzõdést még nem írták alá. A polgármester azonban nem is ebben az évben akarja elkölteni a pénzt: "Idén csak minimálisat használunk fel belõle, így jövõre lesz lehetõség az új vonatkozó törvények alapján tovább gondolni a lehetõségeinket".

A kötvénykibocsátást több helyen is kritizálta az ellenzék, az ötmilliárdforintos kibocsátásról szeptemberben döntõ Újpesten pedig a helyi KDNP-s képviselõ is ellene szavazott, és népszavazást kezdeményezett a döntés ellen (az újpesti vitáról bõvebben itt olvashat). Wintermantel Zsolt fideszes polgármester akkor azt mondta az [origo]-nak: Visszautasítja, hogy az intézkedés szembemenne a kormányprogrammal és az Orbán-kormány által meghirdetett, államadósság elleni harccal. "Ezt az ötmilliárd forintot kifejezetten fejlesztésre költjük, mûködésre egyetlen fillér sem megy el, ez tehát a jövõbeli bevételeink terhére végzett, elõrehozott fejlesztés" - mondta múlt héten a polgármester.

Budapest XV. kerülete júniusban rendkívüli ülésen döntött két és félmilliárd forint értékû kötvénykibocsátásról a képviselõ-testületi jegyzõkönyv szerint az "Észak-pesti Kórház megmentésére, illetve Rákospalota városközpontjának kialakítására". Az LMP felelõtlen gazdálkodással vádolta a fideszes polgármestert, aki azt mondta, hogy a "mûködési többletbõl finanszírozzák majd a törlesztést". Megkerestük László Tamás polgármestert, hogy megtudjuk, miért döntött a kötvénykibocsátásról az önkormányzat, de nem válaszolt kérdéseinkre.

"Jogilag nem kifogásolhatók"

Az [origo]-nak nyilatkozó egyik alpolgármester azt mondta, hogy azután gondolkodtak a kötvénykibocsátásról, miután Zugló már márciusban a költségvetésébe foglalta egy öt és félmilliárd forint értékû kötvénykibocsátás lehetõségét. "Már tavasszal sejteni lehetett, hogy jövõre a kormány szigorítja a jelenlegi szabályokat, és nehéz lesz pénzhez jutni, ezért idén kell lépnie a településeknek" - mondta az alpolgármester.

Arra, hogy több település a törvény módosítása elõtt néhány hónappal jelentõsen növeli az adósságát, Belügyminisztérium csak annyit mondott: "amennyiben a kötelezettségvállalások a hatályos jogszabályok figyelembevételével történtek, abban az esetben azok jogilag nem kifogásolhatók, az új önkormányzati törvényben azonban rögzítésre kerül, hogy az önkormányzatok csak kormányzati jóváhagyással kaphatnak engedélyt újabb adósságot keletkeztetõ kötelezettségvállalásra".
önkormányzat adósságállomány Belügyminisztérium önkormányzati törvény kötvénykibocsátás
<|im_start|>user
"Még idén meg kellett lépnünk a kötvénykibocsátást, ha a jövõben eredményeket, fejlesztéseket akarunk. Az új törvény miatt jövõre már nehezen juthatunk pénzhez" - így indokolta az [origo]-nak egy fideszes önkormányzat alpolgármestere, miért döntött a település vezetése többmilliárdos kötvénykibocsátásról néhány hónappal ezelõtt. Az alpolgármester azért kérte, hogy ne írjuk le a nevét, mert polgármesterével a kötvénykibocsátás nem minden részletében értett egyet. "Nem öncélú eladósításról vagy nyerészkedésrõl van szó: egyszerûen tartalékolunk a következõ hosszú évekre" - fogalmazott az alpolgármester.

A Belügyminisztérium adatai szerint idén eddig tizennégy önkormányzati kötvénykibocsátás történt, azaz lényegében ennyi önkormányzat döntött arról, hogy növeli adósságát. A kibocsátott kötvények elsõsorban forint alapúak, harmaduk euró alapú, svájci frank alapon pedig egyetlen önkormányzat sem bocsátott ki kötvényt idén - írta a Belügyminisztérium az [origo]-nak. Idén olyan kormánypárti vezetésû városok döntöttek kötvénykibocsátásról, mint Békéscsaba (kétmilliárd forint) vagy Tata (egymilliárd), illetve olyan fõvárosi kerületek is növelték az adósságukat, mint Újpest (ötmilliárd) vagy Rákospalota (két és félmilliárd).

Jövõre csak kormányzati engedéllyel

Az új önkormányzati törvény tervezete szerint jövõre a kormány jóváhagyása kell majd minden önkormányzati hitelfelvetélhez vagy kötvénykibocsátáshoz, így a települések képviselõ-testületei decemberig dönthetnek önállóan a külsõ források bevonásáról. Az új önkormányzati törvény koncepciója szerint a kormány a kötelezettségvállalást csak akkor engedélyezi, ha az "a mûködési kiadások folyamatos teljesítését nem veszélyezteti".

A hitel vagy a kötvénykibocsátás mértéke pedig nem lehet majd nagyobb, mint az önkormányzat éves bevételének fele. A településeknek a tervezet szerint kötvénykibocsátásnál a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének jóváhagyását is meg kell szereznie. A Belügyminisztérium a változtatást így indokolta: "az utóbbi idõben egyértelmûvé vált, hogy a helyi önkormányzatok hitelfelvételével, kötvénykibocsátásával kapcsolatban is változások szükségesek".

Az önkormányzatok adóssága tavaly év végén 1500 milliárd forint volt a Pricewaterhouse Coopers könyvvizsgáló cég adatai szerint. Ebben nem kis szerepet játszik, hogy az önkormányzatok kötvényállománya 2005 és 2010 között 4,4 milliárdról 610 milliárd forintra ugrott, ami öt év alatt 140-szeres növekedést jelent.

Orbán Viktor kormányfõ az elmúlt hónapokban többször kijelentette, hogy Magyarországon az egyik legfontosabb feladat az államadósság elleni harc. "Magyarország számára most jött el a pillanat, hogy hadat üzenjünk az adósságnak, amely polipként ráfonódott az életünkre. Ha nem fejtjük le magunkról, végképp lehúz a mélybe" - írta a miniszterelnök például a márciusban nyilvánosságra hozott Széll Kálmán-terv elõszavában. A kormány döntött arról is szeptemberben, hogy átvállalja a megyei önkormányzatok 180 milliárdnyi adósságát.

"Idén csak minimálisat használunk fel belõle"

A kormányzati szigor ellenére több fideszes vezetésû önkormányzat is több milliárd forint értékû kötvénykibocsátásról döntött az elmúlt hónapokban. A megkérdezett polgármesterek szerint nem ellentétes a kormányprogrammal és a Széll Kálmán-tervvel a kötvénykibocsátás, mert nem mûködésre, hanem fejlesztésekre szánják a pénzeket, és terveik szerint csak késõbb költenek belõle. Késõbb döntenek tehát arról, pontosan mire használják fel a pénzt.

Vantara Gyula Békéscsaba fideszes polgármestere és országgyûlési képviselõje azt mondta az [origo]-nak, hogy a kötvényekbõl befolyó kétmilliárd forintból idén félmilliárd forintot használ fel az önkormányzat, és "kizárólag beruházásokra, fejlesztésekre, európai uniós forrásból elnyert támogatások önerõ részének biztosítására fordítja az önkormányzat". Békéscsaba adósságállománya ezzel a kötvénykibocsátással együtt 12,9 milliárd forint lett.

Tata polgármestere, Michl József KDNP-s parlamenti képviselõ azt mondta az [origo]-nak, hogy habár már júniusban eldöntötte a testület az egymilliárd forint értékû kötvénykibocsátást, a szerzõdést még nem írták alá. A polgármester azonban nem is ebben az évben akarja elkölteni a pénzt: "Idén csak minimálisat használunk fel belõle, így jövõre lesz lehetõség az új vonatkozó törvények alapján tovább gondolni a lehetõségeinket".

A kötvénykibocsátást több helyen is kritizálta az ellenzék, az ötmilliárdforintos kibocsátásról szeptemberben döntõ Újpesten pedig a helyi KDNP-s képviselõ is ellene szavazott, és népszavazást kezdeményezett a döntés ellen (az újpesti vitáról bõvebben itt olvashat). Wintermantel Zsolt fideszes polgármester akkor azt mondta az [origo]-nak: Visszautasítja, hogy az intézkedés szembemenne a kormányprogrammal és az Orbán-kormány által meghirdetett, államadósság elleni harccal. "Ezt az ötmilliárd forintot kifejezetten fejlesztésre költjük, mûködésre egyetlen fillér sem megy el, ez tehát a jövõbeli bevételeink terhére végzett, elõrehozott fejlesztés" - mondta múlt héten a polgármester.

Budapest XV. kerülete júniusban rendkívüli ülésen döntött két és félmilliárd forint értékû kötvénykibocsátásról a képviselõ-testületi jegyzõkönyv szerint az "Észak-pesti Kórház megmentésére, illetve Rákospalota városközpontjának kialakítására". Az LMP felelõtlen gazdálkodással vádolta a fideszes polgármestert, aki azt mondta, hogy a "mûködési többletbõl finanszírozzák majd a törlesztést". Megkerestük László Tamás polgármestert, hogy megtudjuk, miért döntött a kötvénykibocsátásról az önkormányzat, de nem válaszolt kérdéseinkre.

"Jogilag nem kifogásolhatók"

Az [origo]-nak nyilatkozó egyik alpolgármester azt mondta, hogy azután gondolkodtak a kötvénykibocsátásról, miután Zugló már márciusban a költségvetésébe foglalta egy öt és félmilliárd forint értékû kötvénykibocsátás lehetõségét. "Már tavasszal sejteni lehetett, hogy jövõre a kormány szigorítja a jelenlegi szabályokat, és nehéz lesz pénzhez jutni, ezért idén kell lépnie a településeknek" - mondta az alpolgármester.

Arra, hogy több település a törvény módosítása elõtt néhány hónappal jelentõsen növeli az adósságát, Belügyminisztérium csak annyit mondott: "amennyiben a kötelezettségvállalások a hatályos jogszabályok figyelembevételével történtek, abban az esetben azok jogilag nem kifogásolhatók, az új önkormányzati törvényben azonban rögzítésre kerül, hogy az önkormányzatok csak kormányzati jóváhagyással kaphatnak engedélyt újabb adósságot keletkeztetõ kötelezettségvállalásra".

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Milliárdos kötvénykibocsátásokról döntött az elmúlt hónapokban több fideszes vezetésû önkormányzat, bár a kormány többször jelezte, hogy a mostaninál takarékosabb gazdálkodást vár az önkormányzatoktól. Az új önkormányzati törvény tervezete szerint jövõre csak kormányzati jóváhagyással juthatnának pénzhez a települések, néhány kormánypárti vezetésû város azonban résen volt, és megelõzték a szigorú intézkedést.<|im_end|>