A legfőbb ügyész is megpróbálta megállítani a PM kavarását
Draskovics Tibort és a Pénzügyminisztérium több korábbi vezetőjét is gyanúsnak találta az egyik olajügyben az ügyészség. Le is hallgatták őket, de a bűnösségüket nem tudták bizonyítani. Viszont Györgyi Kálmán akkori legfőbb ügyésznek sem tetszett több akkori dolog. Hiába.
A héten közzétett a rendőrség újabb húsz dokumentumot, amik egy 1996-os ügyről szólnak. Ezekből kiderül, hogy a Pénzügyminisztérium két vezető tisztségviselőjével, a közigazgatási államtitkárral és az egyik helyettes államtitkárral kapcsolatban felmerülő hivatali visszaélés gyanúját vizsgálták, operatív eszközökkel is, de a gyanút a rendőrségen nem találták bizonyítottnak.

Arnold Mihály, a Vám- és Pénzügyőrség volt parancsnoka (1992-2003)

Az eddig megjelent hírekben azonban az nem szerepelt, hogy emiatt a legfőbb ügyész óvást jelentett be a Pénzügyminisztériummal szemben, és indítványozta, hogy helyezzék hatályon kívül azt a Draskovicsék utasítására hozott határozatot, ami 83 millió forinttal rövidítette meg a költségvetést.

Györgyi Kálmán legfőbb ügyész 1996.július 8-án keltezett levelében szó szerint a következőket írja: A Kuwait Petróleum Magyarország Kft. a PM-hez kérelemmel fordult, melyet a Minisztérium helyettes államtitkára 1996. január 22-én kelt 62.027/1996. sz. levelében intézkedésére kérte Pitti Zoltán miniszteri biztost. (A szervezeti felépítés alapján a helyettes államtitkár a közigaztatási államtitkár irányítása alatt tartotta a kapcsolatot a VPOP-val.) Ám a VPOP nem volt hajlandó a bírságot mérsékelni.

Eután, a Kuwait Petróleum újabb kérését a PM helyettes államtitkára küldte meg 1996. március 29-én kelt 62.179/1996. számú intézkedésével Arnold Mihálynak. A helyettes államtitkár arra kérte az alárendelt Vám és Pénzügyőrség vezetőjét, hogy a felügyeleti intézkedést soron kívüli eljárásban tegye meg.

Ezt Györgyi Kálmán az óvás indoklásában később utasításnak minősítette, aminek a VPOP eleget is tett, és így hozott - a legfőbb ügyész szerint - törvénysértő határozatot: az eredetileg kiszabott 83 millió forintos bírságot 100 ezer forintra mérsékelte

A legfőbb ügyész indoklásában azt írja, a VPOP által a PM utasítására felügyeleti intézkedés során hozott határozat a törvényesség sérelme mellett a költségvetés bevételét 83 127 804 forinttal rövidítette meg. Ezért indítványozta a törvénysértő határozat hatályon kívül helyezését.

Ennek a VPOP eleget tett, ám a Pénzügyminisztérium egy visszamenőleges hatállyal hozott törvénymódosítással lehetővé tette, hogy a Kuwait Petróleum Kft.nek a 83 millió forintot ne kelljen az államkasszába befizetnie.

Draskovics Tibor a rendőrségi honlapon nyilvánosságra hozott iratokkal kapcsolatban hangsúlyozta, a rendőrség az ügyet alaposan kivizsgálta, és megállapította, hogy nem történt bűncselekmény. Felhívta a figyelmet arra, hogy az eltérő intézkedéseket eredményező jogértelmezési vitát egy törvénymódosítás zárta le. A legfőbb ügyész óvásáról nem tett említést.

"Itt tehát nem volt és nincs is olajügy. Egyébként örülök, hogy a rendőrség tette a dolgát, tegye ezután is" - nyilatkozott a tárca nélküli miniszter az MTI-nek.
draskovics tibor Belföld arnold mihály olajszőkítés
<|im_start|>user
A héten közzétett a rendőrség újabb húsz dokumentumot, amik egy 1996-os ügyről szólnak. Ezekből kiderül, hogy a Pénzügyminisztérium két vezető tisztségviselőjével, a közigazgatási államtitkárral és az egyik helyettes államtitkárral kapcsolatban felmerülő hivatali visszaélés gyanúját vizsgálták, operatív eszközökkel is, de a gyanút a rendőrségen nem találták bizonyítottnak.

Arnold Mihály, a Vám- és Pénzügyőrség volt parancsnoka (1992-2003)

Az eddig megjelent hírekben azonban az nem szerepelt, hogy emiatt a legfőbb ügyész óvást jelentett be a Pénzügyminisztériummal szemben, és indítványozta, hogy helyezzék hatályon kívül azt a Draskovicsék utasítására hozott határozatot, ami 83 millió forinttal rövidítette meg a költségvetést.

Györgyi Kálmán legfőbb ügyész 1996.július 8-án keltezett levelében szó szerint a következőket írja: A Kuwait Petróleum Magyarország Kft. a PM-hez kérelemmel fordult, melyet a Minisztérium helyettes államtitkára 1996. január 22-én kelt 62.027/1996. sz. levelében intézkedésére kérte Pitti Zoltán miniszteri biztost. (A szervezeti felépítés alapján a helyettes államtitkár a közigaztatási államtitkár irányítása alatt tartotta a kapcsolatot a VPOP-val.) Ám a VPOP nem volt hajlandó a bírságot mérsékelni.

Eután, a Kuwait Petróleum újabb kérését a PM helyettes államtitkára küldte meg 1996. március 29-én kelt 62.179/1996. számú intézkedésével Arnold Mihálynak. A helyettes államtitkár arra kérte az alárendelt Vám és Pénzügyőrség vezetőjét, hogy a felügyeleti intézkedést soron kívüli eljárásban tegye meg.

Ezt Györgyi Kálmán az óvás indoklásában később utasításnak minősítette, aminek a VPOP eleget is tett, és így hozott - a legfőbb ügyész szerint - törvénysértő határozatot: az eredetileg kiszabott 83 millió forintos bírságot 100 ezer forintra mérsékelte

A legfőbb ügyész indoklásában azt írja, a VPOP által a PM utasítására felügyeleti intézkedés során hozott határozat a törvényesség sérelme mellett a költségvetés bevételét 83 127 804 forinttal rövidítette meg. Ezért indítványozta a törvénysértő határozat hatályon kívül helyezését.

Ennek a VPOP eleget tett, ám a Pénzügyminisztérium egy visszamenőleges hatállyal hozott törvénymódosítással lehetővé tette, hogy a Kuwait Petróleum Kft.nek a 83 millió forintot ne kelljen az államkasszába befizetnie.

Draskovics Tibor a rendőrségi honlapon nyilvánosságra hozott iratokkal kapcsolatban hangsúlyozta, a rendőrség az ügyet alaposan kivizsgálta, és megállapította, hogy nem történt bűncselekmény. Felhívta a figyelmet arra, hogy az eltérő intézkedéseket eredményező jogértelmezési vitát egy törvénymódosítás zárta le. A legfőbb ügyész óvásáról nem tett említést.

"Itt tehát nem volt és nincs is olajügy. Egyébként örülök, hogy a rendőrség tette a dolgát, tegye ezután is" - nyilatkozott a tárca nélküli miniszter az MTI-nek.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Draskovics Tibort és a Pénzügyminisztérium több korábbi vezetőjét is gyanúsnak találta az egyik olajügyben az ügyészség. Le is hallgatták őket, de a bűnösségüket nem tudták bizonyítani. Viszont Györgyi Kálmán akkori legfőbb ügyésznek sem tetszett több akkori dolog. Hiába.<|im_end|>