Csak részben jelezhetõk elõre a pusztító szupercellák
Szinte mindig nagy jégdarabokból álló jégesõt, felhõszakadást és orkánerejû széllökéseket hoz a nyári félév legfélelmetesebb idõjárási jelensége, a szupercellás zivatar. A legveszélyesebbek a valóságos csatárlánccá fejlõdõ, az egész országon végigsöprõ szupercellák.
A nyári félévben gyakran elõforduló zivatarok között olyanok is vannak, melyek esetenként súlyos károkat okoznak a bennük kialakuló, nagy jégdarabokból álló jégesõ, felhõszakadás és a gyakran rendkívül erõs szél miatt. Ezek sokszor a nagyobb vízszintes kiterjedésû, önmagukat több órán keresztül is fenntartó, úgynevezett szupercellákban jönnek létre. (Ehhez képest az átlagos nyári zivatarok általában elcsendesednek egy órán belül.)

A szupercellák a legveszélyesebb idõjárási jelenségek közé tartoznak, mert a bennük fellépõ heves feláramlások miatt óriási, húsz-harminc kilométer hosszúságban elnyúló felhõtömbök jönnek létre, amelyek szinte törvényszerûen nagy mennyiségû csapadékot zúdítanak a felszínre. Hasonló jelenséget legutóbb június 23-án fotóztak le Szerencs közelében.

A cellák pusztító hatását a bennük felhalmozódott hatalmas energia mellett az is fokozza, hogy fennállásuk során akár 250-300 kilométert is megtehetnek. Ha elég nagy a hõmérsékleti különbség a légrétegek között, és elég nagy a nedvességtartalom és a légköri instabilitás is, akkor a szupercella folyamatosan regenerálódik, így ciklikus cellává válik. A legnagyobb károkat a láncba szervezõdött szupercellás zivatarok okozhatják.

Bizonyos korlátok között elõre jelezhetõ, hogy milyen feltételek szükségesek az ilyen, különlegesen erõs zivatarok létrejöttéhez. Az erre vonatkozó, részletes információkat az Országos Meteorológiai Szolgálat honlapjának veszélyjelzési oldalán teszi közzé; a veszélyes idõjárási jelenségekrõl szóló elõrejelzéseket, riasztásokat rovatunk is közli itt.

Szupercella Nyúl község (Gyõr) közelében 2010 augusztusában...

Kialakulásukhoz nem elég a zivatarokra általában jellemzõ, erõs feláramlás, amit a felszálló, nedves levegõben lévõ pára kicsapódásakor felszabaduló, latens hõ erõsít. Szükséges a magasban fújó, rendkívül erõs szél (jet stream) miatt kialakuló szélnyírás is, ami a jól "húzó" kéményhez hasonlóan, tovább fokozza a feláramlás hevességét. (Ezeket a szeleket a kereskedelmi repülésben is felhasználják az utazási idõ lerövidítésére és üzemanyag-megtakarításra.)

Álhidegfront és orkánerejû szelek

A szélnyírásból eredõ, vízszintes tengelyû örvénylést a függõleges irányú mozgások függõlegessé változtatják, ami miatt a zivatarfelhõ forogni kezd. Jellemzõ, hogy a csapadék nagy része nem a legintenzívebb feláramlás területén esik le.

Szerencsére e veszélyes idõjárási jelenség jól azonosítható a zivatarfelhõk jellegzetes, üllõ alakú képzõdményérõl, amely jégtûkbõl áll, ezért fehéres a színe. Az üllõszerû alakzat azért jön létre, mert ez a felhõréteg körülbelül tizenkét kilométeres magasságban szétáramlik. Ebben a magasságban helyezkedik el a tropopauza, vagyis az átmeneti réteg az idõjárás alakulásáért felelõs alsó réteg, a troposzféra és a fölötte elhelyezkedõ sztratoszféra között. A tropopauzában mínusz 42 Celsius-fok uralkodik.

...és ugyanaz a szupercella nappali fényben

A szupercellában az intenzív esõ és jégesõ gyorsan lehûti a felszíni hõmérsékletet, a hideg levegõ pedig az elõtte lévõ meleg területek felé tör, egy úgynevezett álhidegfront jön létre.

A szupercellák felelõsek a tornádók kialakulásáért is. Ez akkor következik be, ha sokáig nem gátolja a feláramlás erõsödését az úgynevezett gust front, de a beáramlás területét egyre jobban szûkíti. A gust front magyarul kifutószél-frontot jelent. Ez a jelenség a cellából kihulló csapadék légáramlása miatt keletkezik, gyakorlatilag úgy, hogy a csapadékkal együtt leáramló hideg levegõ széllökéseket okoz a talaj közelében. Ha tehát egy szupercella közelében hirtelen feltámad a szél, az a kifutószél-front áthaladását jelzi. A kifutószél orkánszerû erõsségû is lehet. A kifutószél sebessége akár a 120 kilométer/órás sebességet is elérheti, így kicsavarhatja a fákat, megrongálhatja az épületek tetõzetét.
meteorológiai jelenség jégesõ extrém idõjárás zivatarfelhõ szupercella felhõszakadás
<|im_start|>user
A nyári félévben gyakran elõforduló zivatarok között olyanok is vannak, melyek esetenként súlyos károkat okoznak a bennük kialakuló, nagy jégdarabokból álló jégesõ, felhõszakadás és a gyakran rendkívül erõs szél miatt. Ezek sokszor a nagyobb vízszintes kiterjedésû, önmagukat több órán keresztül is fenntartó, úgynevezett szupercellákban jönnek létre. (Ehhez képest az átlagos nyári zivatarok általában elcsendesednek egy órán belül.)

A szupercellák a legveszélyesebb idõjárási jelenségek közé tartoznak, mert a bennük fellépõ heves feláramlások miatt óriási, húsz-harminc kilométer hosszúságban elnyúló felhõtömbök jönnek létre, amelyek szinte törvényszerûen nagy mennyiségû csapadékot zúdítanak a felszínre. Hasonló jelenséget legutóbb június 23-án fotóztak le Szerencs közelében.

A cellák pusztító hatását a bennük felhalmozódott hatalmas energia mellett az is fokozza, hogy fennállásuk során akár 250-300 kilométert is megtehetnek. Ha elég nagy a hõmérsékleti különbség a légrétegek között, és elég nagy a nedvességtartalom és a légköri instabilitás is, akkor a szupercella folyamatosan regenerálódik, így ciklikus cellává válik. A legnagyobb károkat a láncba szervezõdött szupercellás zivatarok okozhatják.

Bizonyos korlátok között elõre jelezhetõ, hogy milyen feltételek szükségesek az ilyen, különlegesen erõs zivatarok létrejöttéhez. Az erre vonatkozó, részletes információkat az Országos Meteorológiai Szolgálat honlapjának veszélyjelzési oldalán teszi közzé; a veszélyes idõjárási jelenségekrõl szóló elõrejelzéseket, riasztásokat rovatunk is közli itt.

Szupercella Nyúl község (Gyõr) közelében 2010 augusztusában...

Kialakulásukhoz nem elég a zivatarokra általában jellemzõ, erõs feláramlás, amit a felszálló, nedves levegõben lévõ pára kicsapódásakor felszabaduló, latens hõ erõsít. Szükséges a magasban fújó, rendkívül erõs szél (jet stream) miatt kialakuló szélnyírás is, ami a jól "húzó" kéményhez hasonlóan, tovább fokozza a feláramlás hevességét. (Ezeket a szeleket a kereskedelmi repülésben is felhasználják az utazási idõ lerövidítésére és üzemanyag-megtakarításra.)

Álhidegfront és orkánerejû szelek

A szélnyírásból eredõ, vízszintes tengelyû örvénylést a függõleges irányú mozgások függõlegessé változtatják, ami miatt a zivatarfelhõ forogni kezd. Jellemzõ, hogy a csapadék nagy része nem a legintenzívebb feláramlás területén esik le.

Szerencsére e veszélyes idõjárási jelenség jól azonosítható a zivatarfelhõk jellegzetes, üllõ alakú képzõdményérõl, amely jégtûkbõl áll, ezért fehéres a színe. Az üllõszerû alakzat azért jön létre, mert ez a felhõréteg körülbelül tizenkét kilométeres magasságban szétáramlik. Ebben a magasságban helyezkedik el a tropopauza, vagyis az átmeneti réteg az idõjárás alakulásáért felelõs alsó réteg, a troposzféra és a fölötte elhelyezkedõ sztratoszféra között. A tropopauzában mínusz 42 Celsius-fok uralkodik.

...és ugyanaz a szupercella nappali fényben

A szupercellában az intenzív esõ és jégesõ gyorsan lehûti a felszíni hõmérsékletet, a hideg levegõ pedig az elõtte lévõ meleg területek felé tör, egy úgynevezett álhidegfront jön létre.

A szupercellák felelõsek a tornádók kialakulásáért is. Ez akkor következik be, ha sokáig nem gátolja a feláramlás erõsödését az úgynevezett gust front, de a beáramlás területét egyre jobban szûkíti. A gust front magyarul kifutószél-frontot jelent. Ez a jelenség a cellából kihulló csapadék légáramlása miatt keletkezik, gyakorlatilag úgy, hogy a csapadékkal együtt leáramló hideg levegõ széllökéseket okoz a talaj közelében. Ha tehát egy szupercella közelében hirtelen feltámad a szél, az a kifutószél-front áthaladását jelzi. A kifutószél orkánszerû erõsségû is lehet. A kifutószél sebessége akár a 120 kilométer/órás sebességet is elérheti, így kicsavarhatja a fákat, megrongálhatja az épületek tetõzetét.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Szinte mindig nagy jégdarabokból álló jégesõt, felhõszakadást és orkánerejû széllökéseket hoz a nyári félév legfélelmetesebb idõjárási jelensége, a szupercellás zivatar. A legveszélyesebbek a valóságos csatárlánccá fejlõdõ, az egész országon végigsöprõ szupercellák.<|im_end|>