A kommunisták kiszorítására szólít az Európai Néppárt
Elhangzott a júniusi európai parlamenti választások első startlövése, méghozzá az Európai Néppárt (EPP) részéről. A jobboldali tömörülés szerdán egy határozattervezetben szólította fel azokat a politikusokat, akik valamely uniós intézményben akarnak posztot betölteni, hogy "hozzák nyilvánosságra szakmai és politikai szerepvállalásukat a volt [kelet-európai] kommunista államokban és tartózkodjanak az aktív uniós politizálástól abban az esetben, ha szerepet játszottak a rezsim elnyomó gépezetében".
A Néppárt határozattervezete, amelyet várhatóan a február 3-4-i pártkongresszus hagy jóvá, de amelyet már szerdán eljuttattak valamennyi parlamenti képviselőhöz, ideértve a csatlakozó államok megfigyelőit is, felszólítja a parlamenti politikai csoportokat, hogy a szeptembertől felálló új EP-ben ne fogadjanak soraik közé olyan személyeket, akik vezető szerepet töltöttek be a volt kommunista rendszerekben.

A két felszólítás több kelet-európai kormánypárt vezető személyiségét is érinti, például Magyarországon Medgyessy Péter miniszterelnököt. Medgyessy a magyar kormány vezetőjeként egyúttal uniós politikus is: az Unió legfelsőbb döntéshozó szervének, az Európai Tanácsnak a tagja. A párt által közzétett dokumentum természetesen senkire nézve nem kötelező.

A Fideszt is tagjai közt tudó jobboldali párttömörülés - amely a legnagyobb frakcióval rendelkezik az Európai Parlamentben és várakozások szerint a júniusi választásokat is megnyeri - azzal indokolja e keményhangú felszólítását, hogy "meg kell akadályozni a totalitárius kommunista rendszerek jövőbeli térnyerését". A tervezet szerint ugyanis a kommunista fenyegetés korántsem szűnt meg azáltal, hogy a kelet-európai rezsimek összeomlottak. "A fasizmus elleni harc bebizonyította, hogy egy rendszer szétverése nem jelenti az ideológia legyőzését is" - áll a Bruxinfo által megszerzett határozattervezetben.

A tervezet, amely tételesen felsorolja a kelet-európai kommunista rendszerek által elkövetett gazságokat - így gyilkosságokat, deportálásokat, politikai és emberi jogi visszaéléseket -, az említettek mellett arra is sürgeti az Európai Parlamentet és a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy független törvényszéket és bizottságokat, amelyek összegyűjthetik és részletesen dokumentálhatják a kommunisták bűneit. A tervezet az összes, még titkosított dokumentumot is nyilvánosságra hozná. A Néppárt egyúttal felszólítja az Európai Uniót, hogy egy nyilatkozatban ítélje el a totalitárius kommunizmust, megemlékezésül jelöljön ki egy "áldozatok napját" és állítson fel egy emlékművet is.

Az Európai Parlament szocialista frakciójának egy magyar megfigyelő tagja felháborodottan reagált a határozattervezetre, amelyet egyértelműen belpolitikai indíttatásúként értékelt. Hegyi Gyula szerint "teljesen felháborító, hogy a [júniusi] európai parlamenti választást, ami a magyar társadalom ünnepe lehetne - hiszen arról szól, hogy másfél évtized után együtt jutunk be az Európai Unióba -, valakik arra használják fel, hogy ismét újrakezdjék a gyűlölködést és [a társadalom] politikai megosztását".

"Beszélgettünk nyugati [képviselő] kollégákkal: szerintük abszurd, hogy az Európai Néppárt megpróbálja megmondani a többi frakciónak, hogy a megválasztott képviselők közül kit vegyenek fel soraikba és kit nem. Mi sem szabjuk meg, hogy ki lehet a Néppárt tagja. Egyébként nem csak Kelet-Európának van múltja, hanem Nyugat-Európának is; de engem nem zavar, hogy a [spanyolországi] francóista utódpárt tagja a Néppártnak. Sőt, örülök neki, hogy ez a nagy politikai erő is demokratizálódott" - mondta Hegyi Gyula a Bruxinfónak. A szocialista képviselő azt is mondta, hogy az eset annyira felháborította, hogy azonnal nekiállt publicisztikát fogalmazni egy napilapnak.

Szerdán este még nem volt egyértelmű, hogy a tervezet, amely csak a február 3-4-i kongresszuson kapja meg a párt hivatalos jóváhagyását, hogyan juthatott el az összes európai parlamenti képviselőhöz.
belfold EU kulfold
<|im_start|>user
A Néppárt határozattervezete, amelyet várhatóan a február 3-4-i pártkongresszus hagy jóvá, de amelyet már szerdán eljuttattak valamennyi parlamenti képviselőhöz, ideértve a csatlakozó államok megfigyelőit is, felszólítja a parlamenti politikai csoportokat, hogy a szeptembertől felálló új EP-ben ne fogadjanak soraik közé olyan személyeket, akik vezető szerepet töltöttek be a volt kommunista rendszerekben.

A két felszólítás több kelet-európai kormánypárt vezető személyiségét is érinti, például Magyarországon Medgyessy Péter miniszterelnököt. Medgyessy a magyar kormány vezetőjeként egyúttal uniós politikus is: az Unió legfelsőbb döntéshozó szervének, az Európai Tanácsnak a tagja. A párt által közzétett dokumentum természetesen senkire nézve nem kötelező.

A Fideszt is tagjai közt tudó jobboldali párttömörülés - amely a legnagyobb frakcióval rendelkezik az Európai Parlamentben és várakozások szerint a júniusi választásokat is megnyeri - azzal indokolja e keményhangú felszólítását, hogy "meg kell akadályozni a totalitárius kommunista rendszerek jövőbeli térnyerését". A tervezet szerint ugyanis a kommunista fenyegetés korántsem szűnt meg azáltal, hogy a kelet-európai rezsimek összeomlottak. "A fasizmus elleni harc bebizonyította, hogy egy rendszer szétverése nem jelenti az ideológia legyőzését is" - áll a Bruxinfo által megszerzett határozattervezetben.

A tervezet, amely tételesen felsorolja a kelet-európai kommunista rendszerek által elkövetett gazságokat - így gyilkosságokat, deportálásokat, politikai és emberi jogi visszaéléseket -, az említettek mellett arra is sürgeti az Európai Parlamentet és a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy független törvényszéket és bizottságokat, amelyek összegyűjthetik és részletesen dokumentálhatják a kommunisták bűneit. A tervezet az összes, még titkosított dokumentumot is nyilvánosságra hozná. A Néppárt egyúttal felszólítja az Európai Uniót, hogy egy nyilatkozatban ítélje el a totalitárius kommunizmust, megemlékezésül jelöljön ki egy "áldozatok napját" és állítson fel egy emlékművet is.

Az Európai Parlament szocialista frakciójának egy magyar megfigyelő tagja felháborodottan reagált a határozattervezetre, amelyet egyértelműen belpolitikai indíttatásúként értékelt. Hegyi Gyula szerint "teljesen felháborító, hogy a [júniusi] európai parlamenti választást, ami a magyar társadalom ünnepe lehetne - hiszen arról szól, hogy másfél évtized után együtt jutunk be az Európai Unióba -, valakik arra használják fel, hogy ismét újrakezdjék a gyűlölködést és [a társadalom] politikai megosztását".

"Beszélgettünk nyugati [képviselő] kollégákkal: szerintük abszurd, hogy az Európai Néppárt megpróbálja megmondani a többi frakciónak, hogy a megválasztott képviselők közül kit vegyenek fel soraikba és kit nem. Mi sem szabjuk meg, hogy ki lehet a Néppárt tagja. Egyébként nem csak Kelet-Európának van múltja, hanem Nyugat-Európának is; de engem nem zavar, hogy a [spanyolországi] francóista utódpárt tagja a Néppártnak. Sőt, örülök neki, hogy ez a nagy politikai erő is demokratizálódott" - mondta Hegyi Gyula a Bruxinfónak. A szocialista képviselő azt is mondta, hogy az eset annyira felháborította, hogy azonnal nekiállt publicisztikát fogalmazni egy napilapnak.

Szerdán este még nem volt egyértelmű, hogy a tervezet, amely csak a február 3-4-i kongresszuson kapja meg a párt hivatalos jóváhagyását, hogyan juthatott el az összes európai parlamenti képviselőhöz.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Elhangzott a júniusi európai parlamenti választások első startlövése, méghozzá az Európai Néppárt (EPP) részéről. A jobboldali tömörülés szerdán egy határozattervezetben szólította fel azokat a politikusokat, akik valamely uniós intézményben akarnak posztot betölteni, hogy "hozzák nyilvánosságra szakmai és politikai szerepvállalásukat a volt [kelet-európai] kommunista államokban és tartózkodjanak az aktív uniós politizálástól abban az esetben, ha szerepet játszottak a rezsim elnyomó gépezetében".<|im_end|>