Trump megelőzte az oroszokat a megölt civilek számában
A hétvégén már a Pentagon sem talált több kifogást: kivizsgálják, hogyan ölethetett meg egy amerikai légi csapás kétszáznál több polgári személyt Moszulban. Az elmúlt évtizedek legsúlyosabb ilyen incidensének egyik magyarázata Donald Trump új stratégiája lehet.
Donald Trump semmit sem akar pontosan tudni, a részletek ugyanis untatják. Ez számtalan esetben derült már ki még fiatal elnöksége során. Pár héttel ezelőtt rajta nevetett fél Amerika, amikor azt mondta: senki sem tudta, hogy az egészségügyi rendszer ennyire bonyolult. De Donald, ezt mindenki tudta rajtad kívül – üzenték vissza kórusban politikusok, újságírók, humoristák és Facebook-felhasználók. Azóta Trump is megtanulta, hiszen egészségügyi reformja múlt pénteken elbukott a kongresszusban, miközben pártjának többsége lett volna.

Nincs azonban mit nevetni azon, hogy Trump épp ilyen felületesen intézi azokat a feladatait is, amelyek a hadsereg főparancsnokaként őt illetik. Leírások szerint csak nagy vonalaiban hallgatta meg annak a jemeni bevetésnek a terveit, amelyet napokkal hatalomra kerülése után neki kellett jóváhagynia, és amelynek során egy amerikai elitkommandó csapott le egy al-Kaida-bázisra (Trump ekkor leginkább azzal volt elfoglalva, hogy az ő beiktatását többen ünnepelték-e a helyszínen, mint Obamáét. A válasz: nem).

Az akciót sokan kudarcként értelmezik, a tűzharcban meghalt egy amerikai katona, és megsebesült négy társa. A Pentagon elvesztett egy Bell Boeing V-22 Osprey típusú hibrid repülőt.

Megöltek egy nyolcéves amerikai állampolgárt

A január 29-i támadásban tizennégy feltételezett terrorista mellett 25 polgári személy is meghalt, köztük – ahogy azt a Guardian elsőként jelentette – Anvar al-Avlaki nyolcéves lánya. A gyermek épp úgy amerikai állampolgár volt, mint egy korábbi légi csapásban megölt apja, az al-Kaida egykori prédikátora. A drónháború eddig is nehezen volt összeegyeztethető a nemzetközi joggal. Barack Obama minden tárgyalás nélkül hozott "halálos ítéletet" több száz esetben, amikor egymaga döntötte el, hogy más országok vagy amerikai állampolgárok meggyilkolása érdekében áll-e az Egyesült Államoknak. Ám Donald Trump esetében felmerülhet a hallatlan gyanú, hogy akár tudatos is lehetett a 8 éves lány halála.

A gyanút pedig épp az elnök korábbi nyilatkozata indokolja. Donald Trump 2015 decemberében, még elnökjelöltként kedvenc hírcsatornája, a FoxNews műsorában azt nyilatkozta: a terroristák családját is célba kell venni. "A terroristák azt mondják, nem féltik az életüket, hát akkor le kell vadászni a családjukat" – mondta háborús bűnökre uszítva Trump.

Csakhogy azóta megválasztották elnöknek, és az első általa engedélyezett bevetésnél meghalt az elmúlt évtized egyik legveszélyesebb al-Kaida vezetőjének a lánya. Az elnök egy nappal a jemeni katasztrófa előtt, amely során többéves dokumentumokon túl mást nem tudtak összegyűjteni, aláírt egy elnöki jegyzéket. Ebben többek között az írja,

  változtassanak meg minden bevetési szabályt, amely meghaladja a nemzetközi jog követelményeit a fegyveres bevetések során.

Magyarán a hadsereg búcsúzzon el azoktól az előírásoktól, amelyek az Obama-kormány idején a nemzetközi egyezményekből származó kötelezettségen túl ügyelt a fegyveres bevetéseknél a civilek védelmére. 

Gyilkosabb gépezet, mint Putyiné

A számok azt mutatják, hogy ennek a következményei már meg is látszódnak. Az Airwars civil szervezet honlapján igyekszik számvetést adni az amerikaiak által vezetett koalíció polgári áldozatairól az Iszlám Állam elleni harcban. A számításnál akkor vesznek figyelembe áldozatokról szóló jelentéseket, ha ahhoz két helyi forrást találnak, és a Pentagon is beismeri, hogy abban a térségben támadást hajtottak végre (Samuel Oakford oknyomozó újságíró ebben a videóban elmagyarázza az Airwars működését).

Az jól látszik: Trump elnökségének első hónapjaiban magasabb a civil áldozatok száma, mint 2014 augusztusa óta bármikor. Ami ennél is drámaibb: Trump első két hónapjában több volt az amerikai bombázások civil áldozatainak száma, mint ugyanebben a periódusban az orosz bombázásoké (a március pedig minden bizonnyal még rosszabb képet fest majd). Amióta a két nukleáris hatalom párhuzamosan támad a levegőből szíriai célpontokat, ilyen még nem fordult elő.

Az elnöki jegyzéket olvasva és a sűrűsödő súlyos bombázásokról értesülve nemzetbiztonsági szakemberek egy csoportja levelet írt a Pentagon új vezérének. Azt kérik James Mattis védelmi minisztertől, hogy ne engedjen az eddigi bevetési szabályokból. Szerintük nem csak emberileg helyes, de stratégiailag célravezető is a polgári áldozatok elkerülése.

Bizalom nélkül nincs győzelem a terroristák felett

A terrorizmus elleni harcban a bevetett eszközök legitimitása és nyilvánosság bizalma kulcskérdés – írják a korábban magas beosztást betöltő, hangsúlyozottan vegyesen jobb- és baloldali szakértők.

  Ha a bizalmat elvesztjük, kevesebb támogatást és létfontosságú információt kapunk szövetségeseinktől, partnereinktől és a helyi lakosságtól, a terroristák utánpótlása és propagandája felerősödik, és az amerikai csapatok elleni támadás valószínűbbé válik

– olvasható a szövegben.

Trump a hírek szerint a jemeni döntést sem tudta végigülni, és a maga részéről a bevetésekre adott végső parancs jogát is több esetben átengedné. Vagyis egyes dróntámadásoknál megelégszik azzal, ha a CIA vagy a Pentagon illetékese dönt. A felelősség elkenése azonban csak ront a helyzeten. Pedig az önmagában is drámai.

Kétszáz polgári áldozat egyetlen légi csapásban

Március 17-én az Iszlám Állam elleni harc részeként amerikai vadászgépek felrobbantottak egy teherautót Nyugat-Moszulban, amellyel a terroristák egy öngyilkos merényletet akartak elkövetni – legalábbis a csapást megrendelő iraki alakulatok szerint. Azóta a területet feladta az IS, így pontosabb a kép arról, milyen súlyos volt az incidens. A hétvégére már a Pentagonnak is el kellett ismernie, amit az iraki város lakói a bombázás után mondtak: kétszáznál több civil áldozata lehetett az amerikai légi csapásnak. Ez egyes hírek szerint a vietnami háború óta a legsúlyosabb ilyen incidens lenne. Irak alelnöke humanitárius katasztrófáról beszél, és még az amerikai hadügy is kivizsgálást ígér.

A Trump-csapat által hevesen kritizált CNN iraki tudósítója nem ment bele a "fundamentalista jogvédők" csapdájába. Szerinte a háború része, hogy civilek is meghalnak, főleg olyan sűrűn lakott belvárosokban, mint amilyen Moszul központja, amely még a mindenre elszánt Iszlám Állam kezén van. Ám a jelek szerint az amerikai bombázók is egyre elszántabbak.

Március 16-án Aleppó közelében a Pentagon szerint egy al-Kaida-tanácskozást robbantottak fel amerikai bombák. A helyiek szerint viszont egy mecsetet ért találat, amelyben 46-an haltak meg, többségükben civilek – köztük 10 és 14 éves gyerekek. (Nem elírás, a Pentagon újabban nem csak az Iszlám Állam állásait támadja Szíriában, de az al-Kaidához hű terroristacsoportokat is – a szerk.)

Március 21-én pedig egy iskolaépületet ért amerikai találat Rakka térségében. Ez a település az Iszlám Állam szíriai központja, ám a lebombázott házban menekültek tartózkodtak. Több mint harmincan haltak meg.

Trumpot üldözi ígérete: 30 nap alatt megoldja

Donald Trump a választási kampány során részletes program helyett nagyívű ígéreteket tett. Például azt, hogy az ő vezetésével harminc nap alatt kiirtható az Iszlám Állam (amelyet egyébként is Obama személyesen alapított – így, szó szerint). A január 28-án kelt, fent idézett jegyzékében arra utasítja az amerikai fegyveres erőket és titkosszolgálatok, hogy dolgozzák ki a harmincnapos tervet. A jelek szerint a részletek helyett eredményeket követelő új főparancsnokot katonái minden eddiginél keményebb fellépéssel szeretnék kiszolgálni. Ahogy a szakértők figyelmeztetnek: ez éppen a terroristák érdekeit szolgálhatja.
Donald Trump Moszul orosz hadsereg szíriai polgárháború
<|im_start|>user
Donald Trump semmit sem akar pontosan tudni, a részletek ugyanis untatják. Ez számtalan esetben derült már ki még fiatal elnöksége során. Pár héttel ezelőtt rajta nevetett fél Amerika, amikor azt mondta: senki sem tudta, hogy az egészségügyi rendszer ennyire bonyolult. De Donald, ezt mindenki tudta rajtad kívül – üzenték vissza kórusban politikusok, újságírók, humoristák és Facebook-felhasználók. Azóta Trump is megtanulta, hiszen egészségügyi reformja múlt pénteken elbukott a kongresszusban, miközben pártjának többsége lett volna.

Nincs azonban mit nevetni azon, hogy Trump épp ilyen felületesen intézi azokat a feladatait is, amelyek a hadsereg főparancsnokaként őt illetik. Leírások szerint csak nagy vonalaiban hallgatta meg annak a jemeni bevetésnek a terveit, amelyet napokkal hatalomra kerülése után neki kellett jóváhagynia, és amelynek során egy amerikai elitkommandó csapott le egy al-Kaida-bázisra (Trump ekkor leginkább azzal volt elfoglalva, hogy az ő beiktatását többen ünnepelték-e a helyszínen, mint Obamáét. A válasz: nem).

Az akciót sokan kudarcként értelmezik, a tűzharcban meghalt egy amerikai katona, és megsebesült négy társa. A Pentagon elvesztett egy Bell Boeing V-22 Osprey típusú hibrid repülőt.

Megöltek egy nyolcéves amerikai állampolgárt

A január 29-i támadásban tizennégy feltételezett terrorista mellett 25 polgári személy is meghalt, köztük – ahogy azt a Guardian elsőként jelentette – Anvar al-Avlaki nyolcéves lánya. A gyermek épp úgy amerikai állampolgár volt, mint egy korábbi légi csapásban megölt apja, az al-Kaida egykori prédikátora. A drónháború eddig is nehezen volt összeegyeztethető a nemzetközi joggal. Barack Obama minden tárgyalás nélkül hozott "halálos ítéletet" több száz esetben, amikor egymaga döntötte el, hogy más országok vagy amerikai állampolgárok meggyilkolása érdekében áll-e az Egyesült Államoknak. Ám Donald Trump esetében felmerülhet a hallatlan gyanú, hogy akár tudatos is lehetett a 8 éves lány halála.

A gyanút pedig épp az elnök korábbi nyilatkozata indokolja. Donald Trump 2015 decemberében, még elnökjelöltként kedvenc hírcsatornája, a FoxNews műsorában azt nyilatkozta: a terroristák családját is célba kell venni. "A terroristák azt mondják, nem féltik az életüket, hát akkor le kell vadászni a családjukat" – mondta háborús bűnökre uszítva Trump.

Csakhogy azóta megválasztották elnöknek, és az első általa engedélyezett bevetésnél meghalt az elmúlt évtized egyik legveszélyesebb al-Kaida vezetőjének a lánya. Az elnök egy nappal a jemeni katasztrófa előtt, amely során többéves dokumentumokon túl mást nem tudtak összegyűjteni, aláírt egy elnöki jegyzéket. Ebben többek között az írja,

  változtassanak meg minden bevetési szabályt, amely meghaladja a nemzetközi jog követelményeit a fegyveres bevetések során.

Magyarán a hadsereg búcsúzzon el azoktól az előírásoktól, amelyek az Obama-kormány idején a nemzetközi egyezményekből származó kötelezettségen túl ügyelt a fegyveres bevetéseknél a civilek védelmére. 

Gyilkosabb gépezet, mint Putyiné

A számok azt mutatják, hogy ennek a következményei már meg is látszódnak. Az Airwars civil szervezet honlapján igyekszik számvetést adni az amerikaiak által vezetett koalíció polgári áldozatairól az Iszlám Állam elleni harcban. A számításnál akkor vesznek figyelembe áldozatokról szóló jelentéseket, ha ahhoz két helyi forrást találnak, és a Pentagon is beismeri, hogy abban a térségben támadást hajtottak végre (Samuel Oakford oknyomozó újságíró ebben a videóban elmagyarázza az Airwars működését).

Az jól látszik: Trump elnökségének első hónapjaiban magasabb a civil áldozatok száma, mint 2014 augusztusa óta bármikor. Ami ennél is drámaibb: Trump első két hónapjában több volt az amerikai bombázások civil áldozatainak száma, mint ugyanebben a periódusban az orosz bombázásoké (a március pedig minden bizonnyal még rosszabb képet fest majd). Amióta a két nukleáris hatalom párhuzamosan támad a levegőből szíriai célpontokat, ilyen még nem fordult elő.

Az elnöki jegyzéket olvasva és a sűrűsödő súlyos bombázásokról értesülve nemzetbiztonsági szakemberek egy csoportja levelet írt a Pentagon új vezérének. Azt kérik James Mattis védelmi minisztertől, hogy ne engedjen az eddigi bevetési szabályokból. Szerintük nem csak emberileg helyes, de stratégiailag célravezető is a polgári áldozatok elkerülése.

Bizalom nélkül nincs győzelem a terroristák felett

A terrorizmus elleni harcban a bevetett eszközök legitimitása és nyilvánosság bizalma kulcskérdés – írják a korábban magas beosztást betöltő, hangsúlyozottan vegyesen jobb- és baloldali szakértők.

  Ha a bizalmat elvesztjük, kevesebb támogatást és létfontosságú információt kapunk szövetségeseinktől, partnereinktől és a helyi lakosságtól, a terroristák utánpótlása és propagandája felerősödik, és az amerikai csapatok elleni támadás valószínűbbé válik

– olvasható a szövegben.

Trump a hírek szerint a jemeni döntést sem tudta végigülni, és a maga részéről a bevetésekre adott végső parancs jogát is több esetben átengedné. Vagyis egyes dróntámadásoknál megelégszik azzal, ha a CIA vagy a Pentagon illetékese dönt. A felelősség elkenése azonban csak ront a helyzeten. Pedig az önmagában is drámai.

Kétszáz polgári áldozat egyetlen légi csapásban

Március 17-én az Iszlám Állam elleni harc részeként amerikai vadászgépek felrobbantottak egy teherautót Nyugat-Moszulban, amellyel a terroristák egy öngyilkos merényletet akartak elkövetni – legalábbis a csapást megrendelő iraki alakulatok szerint. Azóta a területet feladta az IS, így pontosabb a kép arról, milyen súlyos volt az incidens. A hétvégére már a Pentagonnak is el kellett ismernie, amit az iraki város lakói a bombázás után mondtak: kétszáznál több civil áldozata lehetett az amerikai légi csapásnak. Ez egyes hírek szerint a vietnami háború óta a legsúlyosabb ilyen incidens lenne. Irak alelnöke humanitárius katasztrófáról beszél, és még az amerikai hadügy is kivizsgálást ígér.

A Trump-csapat által hevesen kritizált CNN iraki tudósítója nem ment bele a "fundamentalista jogvédők" csapdájába. Szerinte a háború része, hogy civilek is meghalnak, főleg olyan sűrűn lakott belvárosokban, mint amilyen Moszul központja, amely még a mindenre elszánt Iszlám Állam kezén van. Ám a jelek szerint az amerikai bombázók is egyre elszántabbak.

Március 16-án Aleppó közelében a Pentagon szerint egy al-Kaida-tanácskozást robbantottak fel amerikai bombák. A helyiek szerint viszont egy mecsetet ért találat, amelyben 46-an haltak meg, többségükben civilek – köztük 10 és 14 éves gyerekek. (Nem elírás, a Pentagon újabban nem csak az Iszlám Állam állásait támadja Szíriában, de az al-Kaidához hű terroristacsoportokat is – a szerk.)

Március 21-én pedig egy iskolaépületet ért amerikai találat Rakka térségében. Ez a település az Iszlám Állam szíriai központja, ám a lebombázott házban menekültek tartózkodtak. Több mint harmincan haltak meg.

Trumpot üldözi ígérete: 30 nap alatt megoldja

Donald Trump a választási kampány során részletes program helyett nagyívű ígéreteket tett. Például azt, hogy az ő vezetésével harminc nap alatt kiirtható az Iszlám Állam (amelyet egyébként is Obama személyesen alapított – így, szó szerint). A január 28-án kelt, fent idézett jegyzékében arra utasítja az amerikai fegyveres erőket és titkosszolgálatok, hogy dolgozzák ki a harmincnapos tervet. A jelek szerint a részletek helyett eredményeket követelő új főparancsnokot katonái minden eddiginél keményebb fellépéssel szeretnék kiszolgálni. Ahogy a szakértők figyelmeztetnek: ez éppen a terroristák érdekeit szolgálhatja.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A hétvégén már a Pentagon sem talált több kifogást: kivizsgálják, hogyan ölethetett meg egy amerikai légi csapás kétszáznál több polgári személyt Moszulban. Az elmúlt évtizedek legsúlyosabb ilyen incidensének egyik magyarázata Donald Trump új stratégiája lehet.<|im_end|>