Drogszakértők szerint nem megalapozott az AB határozata
A rendőrség drogfogyasztókkal szembeni fellépése az Alkotmánybíróság hétfői határozatának hatására valószínűleg negatív irányban változik majd, mondta a Rendőrtiszti Főiskola főigazgató-helyettese. Tucatnyi szakértő közös sajtótájékoztatón tette szóvá, hogy az AB nem vette figyelembe a szakértői véleményeket. Az MDF szerint "véget ért a liberalizált drogpolitika".
"Nem lehet minden szempontból jó törvényt hozni kábítószerügyben, és az Alkotmánybíróság rossz döntést hozott legutóbbi határozatával" - állapította meg tucatnyi - kábítószerekkel foglalkozó - szakember az AB döntése miatt összehívott csütörtöki sajtótájékoztatón. Az AB a büntető törvénykönyv kábítószerekkel kapcsolatos paragrafusai közül számosat megsemmisített, például a különféle drogok "együttes fogyasztására" vonatkozó kitételt nem tartotta jogilag egyértelműnek.

Meg sem kérdezték őket

MDF: Véget ért a liberalizáció

Dávid Ibolya MDF-es pártelnök csütörtökön délelőtt kijelentette, hogy "véget ért a liberalizált drogpolitika", amely a 2002-ben megalakult kormányt, illetve Bárándy Péter volt igazságügy-minisztert jellemezte. A politikus csütörtöki budapesti sajtótájékoztatóján úgy értékelte, hogy most az országgyűlés feladata, hogy a kiskorúak, a gyermekek, a családok védelmét, valamint az egészségre nevelést segítő szabályozás szülessen, amit az eddigi jogszabályból hiányolt az Alkotmánybíróság.

Az MDF elnöke kifejtette, hogy az 1998-2002 közötti kormány - amelynek igazságügy-minisztere volt - szigorú drogtörvényt alkotott 2000-ben, amikor a társadalom is egyértelművé tette, hogy nem hajlandó együtt élni a drogfogyasztással.

A szakértők elsősorban azt nehezményezték, hogy a testület a megkérdezésük nélkül hozott meg egy olyan súlyú döntést, amely akár hosszú évekre is meghatározhatja a magyarországi drogpolitika irányát. Topolánszky Ákos, a Fidesz-kormány drogpolitikai államtitkára szerint az Alkotmánybíróság "házon belül, szakértők megkérdezése nélkül botrányos döntést hozott". Pályafutása során soha nem találkozott még arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a kábítószerprobléma - AB szerinti - megoldásának tekintett büntetőjog sikerrel alkalmazható a drogfogyasztáshoz kapcsolódó problémák megoldásában, tette hozzá.

Hadviselés az állampolgárok ellen

Csorba József, a Nyírő Gyula Kórház drogambulanciájának főorvosa szerint az AB határozata "életszerűtlen”, mert a fűhasználat többnyire közösen történik, és a füves cigaretta átadása önmagában nem jelenthet drogterjesztést. Funk Sándor addiktológus szerint az AB határozat azt a rossz magyar hagyományt folytatja, hogy az állam hadat visel a polgárainak egy csoportja ellen, olyan indokok alapján, melyeket nem támasztanak alá bizonyítékok.

Ritter Ildikó, a Kriminológiai Intézet kutatója azt is kétségbe vonta, hogy az AB-határozat által hivatkozott nemzetközi kutatások léteznek. Zacher Gábor, az Erzsébet Kórház Toxikológiai Osztályának orvosa szerint a drogfogyasztó diákoknak az iskolapadban és nem a rácsok mögött a helyük. Németh Zsolt, a Rendőrtiszti Főiskola igazgatóhelyettese elítélte azt a gyakorlatot, hogy az állam a polgároknak a büntetőjogon keresztül üzen. "A büntetőtörvénykönyv rossz üzenetközvetítő" - jelentette ki. Beszámolt arról is, hogy a rendőrség drogfogyasztókkal szembeni fellépése a határozat hatására valószínűleg negatív irányban fog változni.

Juhász Péter, a Kendermag Egyesület elnökhelyettese utalt arra, hogy az AB döntése ellentétes az európai uniós trendekkel is, az Európai Parlament ugyanis éppen hétfőn fogadott el egy olyan jelentést, amely az ártalomcsökkentést tenné meg a drogpolitika alapjának.
Belföld
<|im_start|>user
"Nem lehet minden szempontból jó törvényt hozni kábítószerügyben, és az Alkotmánybíróság rossz döntést hozott legutóbbi határozatával" - állapította meg tucatnyi - kábítószerekkel foglalkozó - szakember az AB döntése miatt összehívott csütörtöki sajtótájékoztatón. Az AB a büntető törvénykönyv kábítószerekkel kapcsolatos paragrafusai közül számosat megsemmisített, például a különféle drogok "együttes fogyasztására" vonatkozó kitételt nem tartotta jogilag egyértelműnek.

Meg sem kérdezték őket

MDF: Véget ért a liberalizáció

Dávid Ibolya MDF-es pártelnök csütörtökön délelőtt kijelentette, hogy "véget ért a liberalizált drogpolitika", amely a 2002-ben megalakult kormányt, illetve Bárándy Péter volt igazságügy-minisztert jellemezte. A politikus csütörtöki budapesti sajtótájékoztatóján úgy értékelte, hogy most az országgyűlés feladata, hogy a kiskorúak, a gyermekek, a családok védelmét, valamint az egészségre nevelést segítő szabályozás szülessen, amit az eddigi jogszabályból hiányolt az Alkotmánybíróság.

Az MDF elnöke kifejtette, hogy az 1998-2002 közötti kormány - amelynek igazságügy-minisztere volt - szigorú drogtörvényt alkotott 2000-ben, amikor a társadalom is egyértelművé tette, hogy nem hajlandó együtt élni a drogfogyasztással.

A szakértők elsősorban azt nehezményezték, hogy a testület a megkérdezésük nélkül hozott meg egy olyan súlyú döntést, amely akár hosszú évekre is meghatározhatja a magyarországi drogpolitika irányát. Topolánszky Ákos, a Fidesz-kormány drogpolitikai államtitkára szerint az Alkotmánybíróság "házon belül, szakértők megkérdezése nélkül botrányos döntést hozott". Pályafutása során soha nem találkozott még arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a kábítószerprobléma - AB szerinti - megoldásának tekintett büntetőjog sikerrel alkalmazható a drogfogyasztáshoz kapcsolódó problémák megoldásában, tette hozzá.

Hadviselés az állampolgárok ellen

Csorba József, a Nyírő Gyula Kórház drogambulanciájának főorvosa szerint az AB határozata "életszerűtlen”, mert a fűhasználat többnyire közösen történik, és a füves cigaretta átadása önmagában nem jelenthet drogterjesztést. Funk Sándor addiktológus szerint az AB határozat azt a rossz magyar hagyományt folytatja, hogy az állam hadat visel a polgárainak egy csoportja ellen, olyan indokok alapján, melyeket nem támasztanak alá bizonyítékok.

Ritter Ildikó, a Kriminológiai Intézet kutatója azt is kétségbe vonta, hogy az AB-határozat által hivatkozott nemzetközi kutatások léteznek. Zacher Gábor, az Erzsébet Kórház Toxikológiai Osztályának orvosa szerint a drogfogyasztó diákoknak az iskolapadban és nem a rácsok mögött a helyük. Németh Zsolt, a Rendőrtiszti Főiskola igazgatóhelyettese elítélte azt a gyakorlatot, hogy az állam a polgároknak a büntetőjogon keresztül üzen. "A büntetőtörvénykönyv rossz üzenetközvetítő" - jelentette ki. Beszámolt arról is, hogy a rendőrség drogfogyasztókkal szembeni fellépése a határozat hatására valószínűleg negatív irányban fog változni.

Juhász Péter, a Kendermag Egyesület elnökhelyettese utalt arra, hogy az AB döntése ellentétes az európai uniós trendekkel is, az Európai Parlament ugyanis éppen hétfőn fogadott el egy olyan jelentést, amely az ártalomcsökkentést tenné meg a drogpolitika alapjának.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A rendőrség drogfogyasztókkal szembeni fellépése az Alkotmánybíróság hétfői határozatának hatására valószínűleg negatív irányban változik majd, mondta a Rendőrtiszti Főiskola főigazgató-helyettese. Tucatnyi szakértő közös sajtótájékoztatón tette szóvá, hogy az AB nem vette figyelembe a szakértői véleményeket. Az MDF szerint "véget ért a liberalizált drogpolitika".<|im_end|>