Külföldi támogatások nélkül mûködésképtelen lenne a hazai Soros-hálózat
Nyilvánosságra kerültek Soros civil szervezeteinek egyszázalékos adófelajánlásai, nem támogatták õket agyon a magyarok, ez derül ki a Figyelõ érdekes összeállításából. Nyilván nem véletlen, hogy a magyarok elsöprõ többsége nem a bevándorláspárti milliárdos szervezeteit szeretné pénzelni.
Tavaly júniusban fogadta el a civil törvényt a magyar parlament. A jogszabály elõírta, hogy a hatálya alá tartozó valamennyi egyesület és alapítvány köteles bejelenteni a bíróságon, ha a külföldrõl kapott tárgyévi támogatások összege eléri a 7,2 millió forintot. Ha a Magyarországon kívülrõl érkezõ hozzájárulások ezt az összeget elérik, vagy meghaladják, abban az esetben az érintett szervezeteknek fel kell tüntetniük a honlapjukon, valamint az általuk kiadott sajtótermékekben és egyéb kiadványokban, hogy „külföldrõl támogatott szervezetnek” minõsülnek. Értelemszerûen nem nyerte el a külföldrõl pénzelt szervezetek tetszését az amúgy amerikai és izraeli mintára készült törvény, hiszen ezzel mindenki számára lekövethetõ lenne, honnan érkezik a pénz kormányellenes tevékenységükhöz. Éppen ezért a civil törvény visszavonásáért, és így forrásaik „származási helyének” eltitkolásáért mindent megtesznek: hazai terepen és nemzetközi fórumokon egyaránt rendre azt hangoztatják, hogy a kormány bünteti, megbélyegzi, sõt üldözi õket. (Ami természetesen nem igaz.)

Éppen ezért kiváló lehetõség volt számukra a tavaly decemberben összehívott Európai Parlament állampolgári jogok, igazságügyi és belügyi bizottságának (LIBE) ülése, ahol Magyarországról tartottak meghallgatást. Emlékezetes, hogy Magyarországot Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter képviselte, a másik oldalon a Soros György által pénzelt Magyar Helsinki Bizottság foglalt helyet és álláspontot, Pardavi Márta képviseletében. Pardavi nem kevesebbet állított, mint hogy a Soros-féle civil szervezetek, köztük a Helsinki Bizottság a hatalom kontrollját jelentik, azaz a magyar társadalmat képviselik a kormánnyal szemben. Szijjártó Péter gyorsan lecsapta a magas labdát, és reakciójában kitért arra, hogy Magyarországon nagyjából hatvanezer civil egyesület mûködik, a meghallgatáson azonban mégis egy olyan szervezet szólalhatott fel, amelynek összesen 282 állampolgár adta oda egyszázalékos hozzájárulását.

A Soros-birodalom egyik hazai zászlóshajójának 516 magyar ajánlotta fel adójának egy százalékát

A Figyelõ ennek apropóján fésülte át a NAV legfrissebb, 2017-es adatsorát, amely nem vet túl jó fényt a médiamegjelenésekben dúskáló, és így a magyar közbeszédben jelentõs teret kapó hazai Soros-hálózatra. A LIBE meghallgatásán 2016-os adatra utalt a külügyminiszter, hiszen tavaly „már” 516-an támogatták a Helsinkit, és ezzel a Soros-birodalomban radikálisnak tekinthetõ növekedéssel „elõkelõ” helyre került a magyar adófizetõk körében. Az Origo nem volt rest, igyekezett minél jobb arányszámokat találni annak érdekében, hogy megmutassa, mekkora társadalmi támogatottsággal bír Pardavi Márta alakulata:

-   619 fõ foglalhat helyet egy elõadáson a Nemzeti Színházban, azaz a Helsinki magyar támogatói kevesebben vannak, mint ahányan beférnek az ország elsõ számú teátrumába.
-   A szakadó hóban megtartott Nyíregyháza Spartacus–Budafoki MTE másodosztályú bajnoki meccsen ezren szurkoltak a csapatoknak, akik így közel kétszer annyi voltak, mint Pardaviék támogatói.
-   A Helsinki Bizottságnál 27-en dolgoznak, így ha az összes munkavállaló beírta volna adóbevallásába szeretett munkahelyét, akkor már csak 489 támogatására lett volna szükség!
-   A 78 éves Ann Atkin kerti törpéivel került be a Guinness rekordok könyvébe 2016-ban: összesen 2042 kerti törpét halmozott fel kertjében. Mondani sem kell, hogy a Helsinki Bizottságot egy százalékkal támogató magyarok száma negyedannyi, mint a devoni mûvész törpeparadicsomának tagjai.

Nézzük, hogy a kirívóan nagyszámú támogatótól mekkora bevétel jött be a Helsinkihez 2017-ben: egész pontosan 3 166 400 forint. Mire lenne ez elég?

-   Ebbõl a pénzbõl még a Mercedes Benz alapárlistája alapján a legolcsóbb A 160 d típusú Mercedes-t sem tudnák megvenni Pardaviék, ami amúgy 5 787 000 forintba kerül.
-   Egy átlagos hawaii körút 400 ezer forintba kerül, így a magyar adófizetõk által felajánlott összegbõl mindössze 8 ilyen útra tudnának befizetni a Helsinkinél.

Nem meglepõ módon nem a magyaroktól származó egyszázalékos adófelajánlások jelentik a Helsinki Bizottság fõ bevételi forrását. A szervezet honlapján található adatok szerint Pardaviék éves bevétele tavalyelõtt nem kevesebb, mint 365 135 622 forint volt. Soros mellett a legtöbb pénzt az ENSZ-tõl és az Európai Uniótól kapták.

Nincs valós társadalmi támogatottsága Soroséknak

Nemcsak a Helsinki produkált kínos számokat, a hazai Soros-hálózat további tagjai ennél is nagyobbat égtek. A NAV adatsora a következõket mutatja meg az érdeklõdõknek:

-   Menedék – Migránsokat Segítõ egyesületnek 52-en ajánlották fel adójuk egy százalékát, amibõl 310 596 forint jött össze.
-   Majtényi László, a baloldal köztársasági-jelöltje által vezetett Eötvös Károly Intézetet harminc, azaz 30 ember támogatta, össze is gyûlt 200 ezer forint.
-   Esélyt a Hátrányos Helyzetû Gyerekeknek Alapítvány valamivel jobban járt, õket már harmincegyen preferálták, 354 800 forintot kalapáltak össze.
-   Krétakör Alapítvány esetében nem segített az sem, hogy a szervezet arca, a gatyalehúzásról méltán hírnevet szerzõ Schilling Árpád: 26 magánszemély írta bele adóbevallásába a nevüket, alig több mint 100 ezer forint jött össze.
-   Társaság a Szabadságjogokért járt a legjobban az egész Soros-hálózatban, hiszen 2359-en találták támogatásra érdemesnek õket, és így több mint 15 millió forint gyûlt össze.
-   Transparency International Magyarország Alapítvány is az éltanulók között végzett: a 3 345 196 forintos adóforrást 400 felajánló hozta össze.

 A NAV adatainak átnézése után különösen erõsnek hat az az állítás, miszerint a Soros-féle civil szervezetek a magyar társadalmat képviselik a kormánnyal szemben. Jól látszik, hogy a bevételüknek a jelentõs része külföldrõl érkezik, így a valóságnak a legkevésbé megfeleltethetõ, hogy a magyar társadalom tartja el a nép nevében fellépõ NGO-kat. A számokból pedig az is következik, hogy külföldi támogatás nélkül a hazai Soros-hálózat mûködésképtelen lenne.
adó Helsinki Bizottság civil szervezet Soros György
<|im_start|>user
Tavaly júniusban fogadta el a civil törvényt a magyar parlament. A jogszabály elõírta, hogy a hatálya alá tartozó valamennyi egyesület és alapítvány köteles bejelenteni a bíróságon, ha a külföldrõl kapott tárgyévi támogatások összege eléri a 7,2 millió forintot. Ha a Magyarországon kívülrõl érkezõ hozzájárulások ezt az összeget elérik, vagy meghaladják, abban az esetben az érintett szervezeteknek fel kell tüntetniük a honlapjukon, valamint az általuk kiadott sajtótermékekben és egyéb kiadványokban, hogy „külföldrõl támogatott szervezetnek” minõsülnek. Értelemszerûen nem nyerte el a külföldrõl pénzelt szervezetek tetszését az amúgy amerikai és izraeli mintára készült törvény, hiszen ezzel mindenki számára lekövethetõ lenne, honnan érkezik a pénz kormányellenes tevékenységükhöz. Éppen ezért a civil törvény visszavonásáért, és így forrásaik „származási helyének” eltitkolásáért mindent megtesznek: hazai terepen és nemzetközi fórumokon egyaránt rendre azt hangoztatják, hogy a kormány bünteti, megbélyegzi, sõt üldözi õket. (Ami természetesen nem igaz.)

Éppen ezért kiváló lehetõség volt számukra a tavaly decemberben összehívott Európai Parlament állampolgári jogok, igazságügyi és belügyi bizottságának (LIBE) ülése, ahol Magyarországról tartottak meghallgatást. Emlékezetes, hogy Magyarországot Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter képviselte, a másik oldalon a Soros György által pénzelt Magyar Helsinki Bizottság foglalt helyet és álláspontot, Pardavi Márta képviseletében. Pardavi nem kevesebbet állított, mint hogy a Soros-féle civil szervezetek, köztük a Helsinki Bizottság a hatalom kontrollját jelentik, azaz a magyar társadalmat képviselik a kormánnyal szemben. Szijjártó Péter gyorsan lecsapta a magas labdát, és reakciójában kitért arra, hogy Magyarországon nagyjából hatvanezer civil egyesület mûködik, a meghallgatáson azonban mégis egy olyan szervezet szólalhatott fel, amelynek összesen 282 állampolgár adta oda egyszázalékos hozzájárulását.

A Soros-birodalom egyik hazai zászlóshajójának 516 magyar ajánlotta fel adójának egy százalékát

A Figyelõ ennek apropóján fésülte át a NAV legfrissebb, 2017-es adatsorát, amely nem vet túl jó fényt a médiamegjelenésekben dúskáló, és így a magyar közbeszédben jelentõs teret kapó hazai Soros-hálózatra. A LIBE meghallgatásán 2016-os adatra utalt a külügyminiszter, hiszen tavaly „már” 516-an támogatták a Helsinkit, és ezzel a Soros-birodalomban radikálisnak tekinthetõ növekedéssel „elõkelõ” helyre került a magyar adófizetõk körében. Az Origo nem volt rest, igyekezett minél jobb arányszámokat találni annak érdekében, hogy megmutassa, mekkora társadalmi támogatottsággal bír Pardavi Márta alakulata:

-   619 fõ foglalhat helyet egy elõadáson a Nemzeti Színházban, azaz a Helsinki magyar támogatói kevesebben vannak, mint ahányan beférnek az ország elsõ számú teátrumába.
-   A szakadó hóban megtartott Nyíregyháza Spartacus–Budafoki MTE másodosztályú bajnoki meccsen ezren szurkoltak a csapatoknak, akik így közel kétszer annyi voltak, mint Pardaviék támogatói.
-   A Helsinki Bizottságnál 27-en dolgoznak, így ha az összes munkavállaló beírta volna adóbevallásába szeretett munkahelyét, akkor már csak 489 támogatására lett volna szükség!
-   A 78 éves Ann Atkin kerti törpéivel került be a Guinness rekordok könyvébe 2016-ban: összesen 2042 kerti törpét halmozott fel kertjében. Mondani sem kell, hogy a Helsinki Bizottságot egy százalékkal támogató magyarok száma negyedannyi, mint a devoni mûvész törpeparadicsomának tagjai.

Nézzük, hogy a kirívóan nagyszámú támogatótól mekkora bevétel jött be a Helsinkihez 2017-ben: egész pontosan 3 166 400 forint. Mire lenne ez elég?

-   Ebbõl a pénzbõl még a Mercedes Benz alapárlistája alapján a legolcsóbb A 160 d típusú Mercedes-t sem tudnák megvenni Pardaviék, ami amúgy 5 787 000 forintba kerül.
-   Egy átlagos hawaii körút 400 ezer forintba kerül, így a magyar adófizetõk által felajánlott összegbõl mindössze 8 ilyen útra tudnának befizetni a Helsinkinél.

Nem meglepõ módon nem a magyaroktól származó egyszázalékos adófelajánlások jelentik a Helsinki Bizottság fõ bevételi forrását. A szervezet honlapján található adatok szerint Pardaviék éves bevétele tavalyelõtt nem kevesebb, mint 365 135 622 forint volt. Soros mellett a legtöbb pénzt az ENSZ-tõl és az Európai Uniótól kapták.

Nincs valós társadalmi támogatottsága Soroséknak

Nemcsak a Helsinki produkált kínos számokat, a hazai Soros-hálózat további tagjai ennél is nagyobbat égtek. A NAV adatsora a következõket mutatja meg az érdeklõdõknek:

-   Menedék – Migránsokat Segítõ egyesületnek 52-en ajánlották fel adójuk egy százalékát, amibõl 310 596 forint jött össze.
-   Majtényi László, a baloldal köztársasági-jelöltje által vezetett Eötvös Károly Intézetet harminc, azaz 30 ember támogatta, össze is gyûlt 200 ezer forint.
-   Esélyt a Hátrányos Helyzetû Gyerekeknek Alapítvány valamivel jobban járt, õket már harmincegyen preferálták, 354 800 forintot kalapáltak össze.
-   Krétakör Alapítvány esetében nem segített az sem, hogy a szervezet arca, a gatyalehúzásról méltán hírnevet szerzõ Schilling Árpád: 26 magánszemély írta bele adóbevallásába a nevüket, alig több mint 100 ezer forint jött össze.
-   Társaság a Szabadságjogokért járt a legjobban az egész Soros-hálózatban, hiszen 2359-en találták támogatásra érdemesnek õket, és így több mint 15 millió forint gyûlt össze.
-   Transparency International Magyarország Alapítvány is az éltanulók között végzett: a 3 345 196 forintos adóforrást 400 felajánló hozta össze.

 A NAV adatainak átnézése után különösen erõsnek hat az az állítás, miszerint a Soros-féle civil szervezetek a magyar társadalmat képviselik a kormánnyal szemben. Jól látszik, hogy a bevételüknek a jelentõs része külföldrõl érkezik, így a valóságnak a legkevésbé megfeleltethetõ, hogy a magyar társadalom tartja el a nép nevében fellépõ NGO-kat. A számokból pedig az is következik, hogy külföldi támogatás nélkül a hazai Soros-hálózat mûködésképtelen lenne.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nyilvánosságra kerültek Soros civil szervezeteinek egyszázalékos adófelajánlásai, nem támogatták õket agyon a magyarok, ez derül ki a Figyelõ érdekes összeállításából. Nyilván nem véletlen, hogy a magyarok elsöprõ többsége nem a bevándorláspárti milliárdos szervezeteit szeretné pénzelni.<|im_end|>