Közelít a plafonhoz az államadósság
Elemzők szerint az államadósság idén elérheti a GDP 59-60 százalékát, azaz az eurócsatlakozáshoz meghúzott felső határt. A magyar államadósságnál a jövő májusban csatlakozó országok közül csak a két dél-európai szigetország, Ciprus és Málta mutatója magasabb. Bulgária és Románia is jobb helyzetben van Magyarországnál.
Újabb egymilliárd euró összegű, hét éves futamidejű kötvény kibocsátására készül az Államadósság Kezelő Központ (ÁKK) Rt. Ez az állam idei második devizakibocsátása lesz. Nyeste Orsolya, a Postabank Értékpapír Rt. vezető elemzője szerint nem lesznek rosszak a feltételek, noha a londoni Fitch hitelminősítő intézet Magyarországot július 15-én negatív kilátásokkal vette figyelőlistára, az államadósság/GDP mutató pedig az év végéig feltehetően növekszik a romló fiskális helyzet miatt.

A hozamok nem változnak

A hozamokra várhatóan nem gyakorolnak jelentősebb hatást e tényezők - mondta a Napi Gazdaságnak az elemző. Ez azzal magyarázható, hogy visszatért a piac bizalma, a befektetők elhiszik a jövő évi irányszámokat a költségvetési deficitet illetően, és számítanak az euró 2008-as bevezetésére.

Az állam devizaadósságának aránya a bruttó adósságállományon belül 2003 júniusában 25,1 százalék volt - derül ki az ÁKK közleményéből. Ez a 2002. végi 24,6 százalékkal szemben néhány bázispontos növekedést jelent, ami azonban teljes mértékben a forint január óta végbement leértékelődéséből következő árfolyamveszteségnek tulajdonítható.

A külföldi devizaadósság ugyanis gyakorlatilag száz százalékban euróban denominált. A külföldi devizában denominált kötvények lejegyzése mellett a forinthitelpiacon is aktívak a külföldi befektetők. A teljes forint állampapír-állomány 28,3 százaléka külföldi befektetők kezében volt 2003 júliusában. A külföldi befektetők elsősorban a hosszú lejáratokon mutatkoznak aktívnak; befektetéseik 95 százaléka államkötvény, s 2002-ben a piaci forint államkötvények fele volt tulajdonukban.

820 milliárddal nőtt az adóság

A 2003-as költségvetés finanszírozási tervének elkészítésekor, 2002 decemberében 832 milliárd forint nettó költségvetési finanszírozási igénnyel és a forintalapú állampapír-állomány 891 milliárdos növekedésével számoltak. Ehhez képest 2003 első hét hónapjában a költségvetés nettó finanszírozási igénye elérte a 601,9 milliárdot, és a forint állampapírok nettó értékesítése is 949,2 milliárdra rúgott, amiből 120 milliárd forinthitel előtörlesztés volt.

Összességében 820 milliárd forinttal nőtt a forint adósságállomány. Ez közel jár az éves 891 milliárdos előirányzathoz, ezért biztosan tovább növekszik 2003-ban az államadósság/GDP mutató. Az adósságráta 1995 és 2001 között folyamatosan csökkent 84,3 százalékról 52 százalékra, jóval az eurózónához való csatlakozáshoz Maastrichtban megengedett 60 százalékos felső határ alá kerülve. Tavaly - megszakítva a csökkenő trendet - ismét növekedett a GDP-arányos mutató, mégpedig 54,3 százalékra, az idén pedig az 59-60 százalékos szintet is elérheti - véli Nyeste Orsolya.

Nő a lejárati idő

A költségvetés kamatkiadása 2002-ben 728 milliárd forint volt, a 2003-as költségvetési előirányzat 715 milliárddal, a költségvetési kiadások főösszegének 13 százalékával számol. Ezzel szemben 2003 első félévében a kamatkiadások összege elérte a 410 milliárd forintot. Mindamellett pozitív folyamatok tapasztalhatók az államadósság szerkezetében. Növekszik az átlagos lejárati idő, a forintadósság esetében a 2002-es 3,21 éves szintről 2003 első félévében 3,31 évre növekedett - derül ki az ÁKK jelentéséből.

A külföldi devizában denominált adósságállomány átlagos lejárati ideje 3,82 év volt 2003 első félévében. A magyar államadósság GDP-hez mért aránya ugyan alacsonyabb a maastrichti szerződésben kikötött 60 százaléknál, de a csatlakozás előtt álló országokkal összevetve még így is magasnak tekinthető - derül ki a brüsszeli bizottság szeptemberi jelentéséből, amely a tagjelöltek áprilisban beküldött statisztikai adatait hasonlítja össze. A jelentés szerint a magyar államadósság a 2001-es 53,4 százalékról 56,8 százalékra nő idén, ennél a jövő májusban csatlakozó országok közül csak a két dél-európai szigetország, Ciprus és Málta mutatója magasabb.

Románia és Bulgária is jobb helyzetben van

A tíz tagjelölt bruttó államadóssága átlagosan a GDP 40 százaléka volt 2002-ben, 2003-ban pedig a várakozások szerint 41,2 százalék lesz ez az arány. A legkevésbé Észtország van eladósodva, a tagjelöltek felénél pedig nem éri el a 30 százalékot az államadósság GDP-hez viszonyított aránya; e tekintetben Magyarországnál jobb helyzetben van Bulgária és Románia is.

Az államadósság növekedése egyenes következménye a jelentős költségvetési túlköltekezésnek. A jelentés szerint tavaly magasan a 9,2 százalékos magyar államháztartási hiány volt a rekorder a tagjelöltek között, és a várakozások szerint az idei kiigazítás után is csak Szlovákiában és Csehországban lesz nagyobb a bevételekkel nem fedezett kiadások összege, mint Magyarországon. A kamatkiadásokat nem tartalmazó elsődleges egyenleg szempontjából is hasonlóan lesújtó a kép: Magyarország tavalyi 5,3 százalékos hiányánál nem akadt nagyobb a tíz országban.
Magyar gazdasag
<|im_start|>user
Újabb egymilliárd euró összegű, hét éves futamidejű kötvény kibocsátására készül az Államadósság Kezelő Központ (ÁKK) Rt. Ez az állam idei második devizakibocsátása lesz. Nyeste Orsolya, a Postabank Értékpapír Rt. vezető elemzője szerint nem lesznek rosszak a feltételek, noha a londoni Fitch hitelminősítő intézet Magyarországot július 15-én negatív kilátásokkal vette figyelőlistára, az államadósság/GDP mutató pedig az év végéig feltehetően növekszik a romló fiskális helyzet miatt.

A hozamok nem változnak

A hozamokra várhatóan nem gyakorolnak jelentősebb hatást e tényezők - mondta a Napi Gazdaságnak az elemző. Ez azzal magyarázható, hogy visszatért a piac bizalma, a befektetők elhiszik a jövő évi irányszámokat a költségvetési deficitet illetően, és számítanak az euró 2008-as bevezetésére.

Az állam devizaadósságának aránya a bruttó adósságállományon belül 2003 júniusában 25,1 százalék volt - derül ki az ÁKK közleményéből. Ez a 2002. végi 24,6 százalékkal szemben néhány bázispontos növekedést jelent, ami azonban teljes mértékben a forint január óta végbement leértékelődéséből következő árfolyamveszteségnek tulajdonítható.

A külföldi devizaadósság ugyanis gyakorlatilag száz százalékban euróban denominált. A külföldi devizában denominált kötvények lejegyzése mellett a forinthitelpiacon is aktívak a külföldi befektetők. A teljes forint állampapír-állomány 28,3 százaléka külföldi befektetők kezében volt 2003 júliusában. A külföldi befektetők elsősorban a hosszú lejáratokon mutatkoznak aktívnak; befektetéseik 95 százaléka államkötvény, s 2002-ben a piaci forint államkötvények fele volt tulajdonukban.

820 milliárddal nőtt az adóság

A 2003-as költségvetés finanszírozási tervének elkészítésekor, 2002 decemberében 832 milliárd forint nettó költségvetési finanszírozási igénnyel és a forintalapú állampapír-állomány 891 milliárdos növekedésével számoltak. Ehhez képest 2003 első hét hónapjában a költségvetés nettó finanszírozási igénye elérte a 601,9 milliárdot, és a forint állampapírok nettó értékesítése is 949,2 milliárdra rúgott, amiből 120 milliárd forinthitel előtörlesztés volt.

Összességében 820 milliárd forinttal nőtt a forint adósságállomány. Ez közel jár az éves 891 milliárdos előirányzathoz, ezért biztosan tovább növekszik 2003-ban az államadósság/GDP mutató. Az adósságráta 1995 és 2001 között folyamatosan csökkent 84,3 százalékról 52 százalékra, jóval az eurózónához való csatlakozáshoz Maastrichtban megengedett 60 százalékos felső határ alá kerülve. Tavaly - megszakítva a csökkenő trendet - ismét növekedett a GDP-arányos mutató, mégpedig 54,3 százalékra, az idén pedig az 59-60 százalékos szintet is elérheti - véli Nyeste Orsolya.

Nő a lejárati idő

A költségvetés kamatkiadása 2002-ben 728 milliárd forint volt, a 2003-as költségvetési előirányzat 715 milliárddal, a költségvetési kiadások főösszegének 13 százalékával számol. Ezzel szemben 2003 első félévében a kamatkiadások összege elérte a 410 milliárd forintot. Mindamellett pozitív folyamatok tapasztalhatók az államadósság szerkezetében. Növekszik az átlagos lejárati idő, a forintadósság esetében a 2002-es 3,21 éves szintről 2003 első félévében 3,31 évre növekedett - derül ki az ÁKK jelentéséből.

A külföldi devizában denominált adósságállomány átlagos lejárati ideje 3,82 év volt 2003 első félévében. A magyar államadósság GDP-hez mért aránya ugyan alacsonyabb a maastrichti szerződésben kikötött 60 százaléknál, de a csatlakozás előtt álló országokkal összevetve még így is magasnak tekinthető - derül ki a brüsszeli bizottság szeptemberi jelentéséből, amely a tagjelöltek áprilisban beküldött statisztikai adatait hasonlítja össze. A jelentés szerint a magyar államadósság a 2001-es 53,4 százalékról 56,8 százalékra nő idén, ennél a jövő májusban csatlakozó országok közül csak a két dél-európai szigetország, Ciprus és Málta mutatója magasabb.

Románia és Bulgária is jobb helyzetben van

A tíz tagjelölt bruttó államadóssága átlagosan a GDP 40 százaléka volt 2002-ben, 2003-ban pedig a várakozások szerint 41,2 százalék lesz ez az arány. A legkevésbé Észtország van eladósodva, a tagjelöltek felénél pedig nem éri el a 30 százalékot az államadósság GDP-hez viszonyított aránya; e tekintetben Magyarországnál jobb helyzetben van Bulgária és Románia is.

Az államadósság növekedése egyenes következménye a jelentős költségvetési túlköltekezésnek. A jelentés szerint tavaly magasan a 9,2 százalékos magyar államháztartási hiány volt a rekorder a tagjelöltek között, és a várakozások szerint az idei kiigazítás után is csak Szlovákiában és Csehországban lesz nagyobb a bevételekkel nem fedezett kiadások összege, mint Magyarországon. A kamatkiadásokat nem tartalmazó elsődleges egyenleg szempontjából is hasonlóan lesújtó a kép: Magyarország tavalyi 5,3 százalékos hiányánál nem akadt nagyobb a tíz országban.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Elemzők szerint az államadósság idén elérheti a GDP 59-60 százalékát, azaz az eurócsatlakozáshoz meghúzott felső határt. A magyar államadósságnál a jövő májusban csatlakozó országok közül csak a két dél-európai szigetország, Ciprus és Málta mutatója magasabb. Bulgária és Románia is jobb helyzetben van Magyarországnál.<|im_end|>