Elítélték egy neonáci banda vezetõit Virginiában
A három fajgyûlölõnek köze volt a Charlottesville városában 2017-ben kitört véres zavargásokhoz. A férfiaknak, akik egy dél-kaliforniai neonáci szervezetet mûködtettek, szerepük volt a két éve történt, egy halálos áldozattal járó charlottesville-i zavargásokban is.
A Rise Above Movement alapítóját, Benjamin Daleyt 37 hónapi, Thomas Gillent 33 hónapi, Michael Miselist pedig 27 hónapi börtönbüntetésre ítélték. A negyedik vádlott, Cole White ítéletét késõbb hozzák meg. Mindannyian besimerték a bûnösségüket.

"Gyûlöletkeltõ ideológiájukból fakadóan a vádlottak ösztökélték az erõszakot és maguk is erõszakos cselekményeket követtek el Charlottesville-ben és hasonlóképen cselekedtek más, feltételezhetõen ilyen célú nagygyûléseken Kaliforniában is" - fogalmazott közleményében Thomas Cullen virginiai ügyész. Leszögezte egyben, hogy a vádlottakat nem békés tüntetés vagy az amerikai alkotmány szólásszabadságról szóló kiegészítésében meghatározott jogszerû önkifejezés vezérelte, hanem az, hogy utcai csatákat provokálhassanak az általuk ellenségnek tartottak ellen.A virginiai bíróság dokumentumaiból kiderült: a fajgyûlölõ szervezet tagjai rendszeresen szerveztek közparkokban bokszedzéseket, és gyakoroltak utcai harci módszereket. 2017 márciusában a dél-kaliforniai Huntington Beachen, egy hónappal késõbb pedig Berkeleyben támadtak meg békés demonstrálókat. 2017 augusztusában kifejezetten azért utaztak Charlottesville-be egy békés megmozdulásnak szánt rendezvényre, hogy provokálják a megjelenteket.

A charlottesville-i tüntetést republikánusok egy csoportja szervezte azért, hogy a városvezetés ne szállíttassa el a polgárháború (1861-1865) déli csapatait - az úgynevezett konföderációs erõket - vezetõ tábornok, Robert Lee lovas szobrát az egyik közparkból. A fajgyûlölõk által kirobbantott véres összecsapásoknak egy halálos áldozata és több sebesültje volt.
fajgyûlölet neonáci Charlottesville
<|im_start|>user
A Rise Above Movement alapítóját, Benjamin Daleyt 37 hónapi, Thomas Gillent 33 hónapi, Michael Miselist pedig 27 hónapi börtönbüntetésre ítélték. A negyedik vádlott, Cole White ítéletét késõbb hozzák meg. Mindannyian besimerték a bûnösségüket.

"Gyûlöletkeltõ ideológiájukból fakadóan a vádlottak ösztökélték az erõszakot és maguk is erõszakos cselekményeket követtek el Charlottesville-ben és hasonlóképen cselekedtek más, feltételezhetõen ilyen célú nagygyûléseken Kaliforniában is" - fogalmazott közleményében Thomas Cullen virginiai ügyész. Leszögezte egyben, hogy a vádlottakat nem békés tüntetés vagy az amerikai alkotmány szólásszabadságról szóló kiegészítésében meghatározott jogszerû önkifejezés vezérelte, hanem az, hogy utcai csatákat provokálhassanak az általuk ellenségnek tartottak ellen.A virginiai bíróság dokumentumaiból kiderült: a fajgyûlölõ szervezet tagjai rendszeresen szerveztek közparkokban bokszedzéseket, és gyakoroltak utcai harci módszereket. 2017 márciusában a dél-kaliforniai Huntington Beachen, egy hónappal késõbb pedig Berkeleyben támadtak meg békés demonstrálókat. 2017 augusztusában kifejezetten azért utaztak Charlottesville-be egy békés megmozdulásnak szánt rendezvényre, hogy provokálják a megjelenteket.

A charlottesville-i tüntetést republikánusok egy csoportja szervezte azért, hogy a városvezetés ne szállíttassa el a polgárháború (1861-1865) déli csapatait - az úgynevezett konföderációs erõket - vezetõ tábornok, Robert Lee lovas szobrát az egyik közparkból. A fajgyûlölõk által kirobbantott véres összecsapásoknak egy halálos áldozata és több sebesültje volt.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A három fajgyûlölõnek köze volt a Charlottesville városában 2017-ben kitört véres zavargásokhoz. A férfiaknak, akik egy dél-kaliforniai neonáci szervezetet mûködtettek, szerepük volt a két éve történt, egy halálos áldozattal járó charlottesville-i zavargásokban is.<|im_end|>