Váratlan helyen találtak életet a Földön
Amerikai kutatók elsõ ízben dokumentálták genomikai eljárásokkal, hogy 7-11 kilométerre a Föld felszínétõl jelentõs mennyiségû élõ mikroorganizmus - fõként baktérium - fordul elõ a légkörben. Az eredmény annak fényében meglepõ, hogy a szakemberek eddig úgy gondolták, a légkörnek ez a része már szinte alkalmatlan az élethez.
A Georgia Mûszaki Egyetem kutatói a troposzféra középsõ és felsõ rétegét vizsgálták, 7-11 kilométeres magasságban. A vártnál jóval több mikroorganizmusra bukkantak a mintákban. Az egyelõre még bizonytalan, hogy ezek az élõlények állandó jeleggel népesítik-e be az atmoszférának ezt a részét - az itt található szénvegyületeken élve -, vagy csak a légáramlások vitték fel õket a földfelszínrõl.

Az eredmény több szempontból is fontos. Egyrészt érdekelheti az atmoszférakutatókat, mivel a mikroorganizmusok szerepet játszhatnak a jégképzõdésben, ami viszont hatással lehet az idõjárásra és az éghajlatra. Másrészt a baktériumok hosszú távú jelenléte fontos lehet a betegségterjedési modellek kidolgozásához.

A kutatók a NASA által még 2010-ben begyûjtött mintákat vizsgálták. A mintagyûjtést trópusi viharokkal kapcsolatos légtömegekben végezték. A mintavétel két nagyobb trópusi hurrikán (Earl és Karl) idején és után történt a szárazföld és az óceán felett, egy DC-8-as repülõvel.

A repülõgép fedélzetén a kutatócsoport által tervezett szûrõrendszer gyûjtötte a részecskéket - köztük a mikroorganizmusokat - a repülõgép mintagyûjtõibe beáramló külsõ levegõbõl. A szûrõket genomikai módszerekkel (többek közt polimeráz láncreakcióval és génszekvenálással) elemezték. Ez lehetõvé tette a mikroorganizmusok észlelését és mennyiségük megbecsülését a hagyományos sejttenyésztéses módszerek nélkül is. Az óceánok fölötti levegõminták zömmel tengeri baktériumokat, a szárazföld fölöttiek pedig jórész szárazföldi baktériumokat tartalmaztak.

Az amerikai tudományos akadémia folyóiratában (PNAS) megjelent tanulmány beszámol arról, hogy a 0,25-1 mikrométeres begyûjtött részecskék nagyjából a 20 százaléka bizonyult életképes baktériumsejtnek. A baktériumok száma legalább egy nagyságrenddel felülmúlta a gombákét a mintákban. A kutatók 17 különbözõ baktériumcsoportot találtak, ezek közül olyanokat is, amelyek képesek hasznosítani az atmoszférában mindenütt jelenlévõ szénvegyületeket, például az oxálsavat.

A mikroorganizmusok eddig nem ismert hatással lehetnek a felhõképzõdésre oly módon, hogy kiegészítik azokat az élettelen részecskéket, amelyek normál körülmények közt a jégkristályok képzõdéséhez szükséges magokat alkotják.

Az elmúlt években kiderült, hogy az élet a legzordabb helyeken is képes fennmaradni a Földön, még a földkéreg kõzeteit is hatalmas menyiségû baktérium népesíti be. Ezeknek az úgynevezett extremofil (szélsõséges környezeti viszonyokat kedvelõ) fajoknak a tanulmányozása más égitesteken is hasznosítható lesz (asztrobiológia), amikor majd életet keresnek például a Marson vagy az Europán.
troposzféra baktériumok légkör idojárás
<|im_start|>user
A Georgia Mûszaki Egyetem kutatói a troposzféra középsõ és felsõ rétegét vizsgálták, 7-11 kilométeres magasságban. A vártnál jóval több mikroorganizmusra bukkantak a mintákban. Az egyelõre még bizonytalan, hogy ezek az élõlények állandó jeleggel népesítik-e be az atmoszférának ezt a részét - az itt található szénvegyületeken élve -, vagy csak a légáramlások vitték fel õket a földfelszínrõl.

Az eredmény több szempontból is fontos. Egyrészt érdekelheti az atmoszférakutatókat, mivel a mikroorganizmusok szerepet játszhatnak a jégképzõdésben, ami viszont hatással lehet az idõjárásra és az éghajlatra. Másrészt a baktériumok hosszú távú jelenléte fontos lehet a betegségterjedési modellek kidolgozásához.

A kutatók a NASA által még 2010-ben begyûjtött mintákat vizsgálták. A mintagyûjtést trópusi viharokkal kapcsolatos légtömegekben végezték. A mintavétel két nagyobb trópusi hurrikán (Earl és Karl) idején és után történt a szárazföld és az óceán felett, egy DC-8-as repülõvel.

A repülõgép fedélzetén a kutatócsoport által tervezett szûrõrendszer gyûjtötte a részecskéket - köztük a mikroorganizmusokat - a repülõgép mintagyûjtõibe beáramló külsõ levegõbõl. A szûrõket genomikai módszerekkel (többek közt polimeráz láncreakcióval és génszekvenálással) elemezték. Ez lehetõvé tette a mikroorganizmusok észlelését és mennyiségük megbecsülését a hagyományos sejttenyésztéses módszerek nélkül is. Az óceánok fölötti levegõminták zömmel tengeri baktériumokat, a szárazföld fölöttiek pedig jórész szárazföldi baktériumokat tartalmaztak.

Az amerikai tudományos akadémia folyóiratában (PNAS) megjelent tanulmány beszámol arról, hogy a 0,25-1 mikrométeres begyûjtött részecskék nagyjából a 20 százaléka bizonyult életképes baktériumsejtnek. A baktériumok száma legalább egy nagyságrenddel felülmúlta a gombákét a mintákban. A kutatók 17 különbözõ baktériumcsoportot találtak, ezek közül olyanokat is, amelyek képesek hasznosítani az atmoszférában mindenütt jelenlévõ szénvegyületeket, például az oxálsavat.

A mikroorganizmusok eddig nem ismert hatással lehetnek a felhõképzõdésre oly módon, hogy kiegészítik azokat az élettelen részecskéket, amelyek normál körülmények közt a jégkristályok képzõdéséhez szükséges magokat alkotják.

Az elmúlt években kiderült, hogy az élet a legzordabb helyeken is képes fennmaradni a Földön, még a földkéreg kõzeteit is hatalmas menyiségû baktérium népesíti be. Ezeknek az úgynevezett extremofil (szélsõséges környezeti viszonyokat kedvelõ) fajoknak a tanulmányozása más égitesteken is hasznosítható lesz (asztrobiológia), amikor majd életet keresnek például a Marson vagy az Europán.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Amerikai kutatók elsõ ízben dokumentálták genomikai eljárásokkal, hogy 7-11 kilométerre a Föld felszínétõl jelentõs mennyiségû élõ mikroorganizmus - fõként baktérium - fordul elõ a légkörben. Az eredmény annak fényében meglepõ, hogy a szakemberek eddig úgy gondolták, a légkörnek ez a része már szinte alkalmatlan az élethez.<|im_end|>