"Az otthoniak 100 ezret keresnek, ami röhej" - külföldön ragadnak a magyar orvosok
Jelenlegi fizetésük duplájáért már itthon maradnának a külföldre kacsintgató magyar orvosok, a már kint dolgozók hazatéréséhez pedig még ennél is nagyobb emelés kellene. Sokan eredetileg csak pár évre tervezték a nyugati kiruccanást, de kinn ragadtak. Az orvosi életpályamodellrõl már folynak az egyeztetések, a rezidensszövetség õszi megállapodásban bízik, de a fizetések gyors emelkedésére nincs esély.
"A magyar rezidensi fizetésemnek most a tízszeresét keresem, de a három otthoni állásomból, heti 70-80 óra munkával megkeresett pénznek is hazaviszem a négy-ötszörösét" - mondta az [origo]-nak egy két hónapja egy angol nagyvárosban dolgozó orvos. Jelenleg 2700 fontos (931 ezer forint) alapfizetése - mely kiegészülhet a 40 órán felül teljesített túlórák kimondottan magas díjával - helyi összehasonlításban egyáltalán nem számít magasnak, szerinte csak a külföldiek érzik annak. "Õrültségnek hangozhat, de a kétéves szerzõdésem leteltével mindenképp haza akarok menni, mert nagyon szerettem az otthoni munkahelyeimet. A kintlét alatt szeretnék egy magyarországi lakásra elegendõ pénzt összespórolni. Hallottam az életpályamodellrõl szóló tárgyalásokról, remélem, hogy mire hazatérek, valamelyest javul a helyzet" - jegyezte meg.

Egy néhány évvel ezelõtt a Semmelweis Egyetemen végzett, de most már Németországban dolgozó kutatóorvos azt mondta, hogy az elsõ évben havi 1000 eurót kapott, utána pedig 1900 euró volt a bére, ennél 300-400 euróval tobbet kapnak azok, akik többet foglalkoznak betegekkel, azaz, akik az otthoni rezidensek itteni megfelelõi. "Ezzel szemben az otthoniak 100 ezret keresnek, ami röhej. Ha háromszorosára emelnék a fizetést, az még mindig nem lenne teljesen igazságos, de már elgondolkodtatónak mondanám. Abból már meg lehetne élni és szerintem sokan hazamennének külföldrõl. Én is mennék, de nem biztos, hogy rögtön, mert itt elég jók a lehetõségek a tudományos elõrelépéshez. De elõbb-utóbb hazamennék, mert otthon jobb" - mondta, és hozzátette, hogy azért még vannak kétségei a béremelési lehetõségekkel kapcsolatban.

Nem csak pénzkérdés

"Németország nyugati részén, forintban számolva nettó 640 ezer forintot kapnak kezdetben az orvosok, de ennél több is lehet, adókategóriától függõen. Magyarországon ugyanezért a pozícióért havi 97 ezer forint jár, vagyis több mint hatszoros a szorzó" - mondta az [origo]-nak egy szintén németországi kórházban dolgozó magyar orvos. "Sokan azt mondják, hogy az orvosok anyagiasak, és hogy nem erre tettek esküt. Az anyagiakról csak arányaiban van értelme beszélni, nem abszolút értelemben, és máris más színben tûnik fel az egész. Németországban a megélhetési költségek, véleményem szerint mára szinte megegyeznek a magyarországival (az élelmiszerek jóval olcsóbbak, a szolgáltatások valamivel drágábbak). Vagyis körülbelül minimum ötszörösen jobb életszínvonalat jelent már a fiatal/kezdõ orvos számára is, ha külföldön dolgozik, szakorvos esetében pláne" - mondta.

"Jelentõs különbség az is, hogy míg Magyarországon egy orvos a hivatalos fizetésével a társadalom legalján van, addig ez Németországban egyáltalán nem így van, tehát teljesen nyilvánvaló a társadalmi megbecsültségben mutatkozó különbség is. Magyarországon egy pilóta akár 20-30-szor annyit kereshet, mint egy orvos, addig egy német pilóta csak maximum  5-10-szeresét viszi haza, tehát az arányeltolódás egyértelmûen érezhetõ az orvosok kárára" - mutatott rá a külöbségekre a orvos, aki szerint nem csak a konkrét összegtõl függ, hogy hazajön-e egy külföldön dolgozó magyar orvos, hanem egy normális életszínvonal biztosításának lehetõségére és nagyobb társadalmi megbecsültségre is szükség van. "Egy orvos ne keresse töredékét annak, amit egy duguláselhárító, mert ennél lélekrombolóbbat el sem lehet képzelni" - fogalmazta meg markáns véleményét a németországi orvos.

Az [origo] által megkérdezett Magyarországon dolgozó fiatal orvosok egybehangzóan állították, hogy "normális pénzt", azaz nagyjából havi 150-200 ezer forintot csak rendkívül sok túlórával, ügyelettel tudnak összeszedni. Egyikük azt mondta, ha nem lenne biztos családi háttere, akkor külföldre menne, vagyis csak a szülõktõl kapott támogatás miatt tudott itthon maradni, és több más egykori évfolyamtársa is így van ezzel.
 

Folynak az egyeztetések

"Remélem, hogy még az õsz során meg tudunk egyezni a kormánnyal, amire nagy szükség lenne, mert évente 800 orvos hagyja el hazánkat, ami körülbelül megegyezik a végzõs hallgatók számával" - mondta Papp Magor, az egyeztetésekbe bevont Magyar Rezidens Szövetség elnöke az [origo]-nak. Az egyeztetések már folynak az egészségügyi dolgozók és a szaktárca között az úgynevezett orvosi életpályamodell kialakításáról.

A Nemzeti Erõforrás Minisztériuma szerint már van elõreheladás, az elsõ kézzelfogható eredmény a rezidensek röghöz kötésérõl szóló, elhibázott rendelet eltörlése volt, aminek következtében "mérhetõen csökken az elvándorlási kedv". A minisztérium szerint a kormánynak az a célja, hogy kiszámítható életpályát dolgozzon ki az orvosok számára és feltöltse a hiányszakmák üres helyeit, miközben tisztában van azzal, hogy az egészségügy forráshiányos területté vált. "A kormány jobb szervezéssel, a szakma bevonásával és az ágazat szereplõi felé odafordulva változtat ezen a helyzeten olyan mértékben, ahogy ezt az ország gazdasági fellendülése lehetõvé teszi. Az orvosok béremelésével járó költségvetési számításokat a tárca a szakma bevonásával végzi, a tárgyalások még nem zárultak le" - közölte a tárca.

Négy kérdés

A Magyar Rezidens Szövetség elnöke szerint "nem arról van szó, hogy októbertõl vagy akár januártól többszörös orvosi fizetést várnánk. Hanem arról, hogy olyan lépcsõzetes átalakításokat kezdeményezünk, amelyek Magyarországon hosszabb távon tervezhetõ, vonzó életkilátásokat eredményeznek. Ehhez természetesen megfelelõ bérezést is kell biztosítani". A másik fontos cél, hogy az életpályamodell a jelenleg külföldön dolgozó orvosok számára annyira vonzó legyen, hogy hazatérjenek - tette hozzá Papp Magor, aki szerint a pályája elején, a szakmai motiváción túl négy fontos célt fogalmaz meg egy frissen végzett orvos, mégpedig a következõket:

- az egyetemi évek után anyagi függetlenséget, azaz önállóságot szeretne,
- szabadidõt, magánéletet, azaz ne kelljen éjt nappallá téve dolgoznia ahhoz, hogy biztosítsa a megélhetését,
- morálisan is vállalható munkát akar végezni, ami azt jelenti, hogy ne legyen rászorulva a hálapénzre.
- magyarországi életvitelt, vagyis azt, hogy hosszú távon itthon tudja gyakorolni a hivatását, és tervezni a jövõjét.

Papp Magor az [origo]-nak elmondta: ma az orvosokat dilemma elé állítják, hiszen nem tudják mind a négy fenti célt egyszerre megvalósítani. "Azt várják tõlünk, hogy kényszerdöntést hozzunk és valamelyikrõl mondjunk le" - mondta. Az elnök közölte, hogy évek óta készítenek felméréseket rezidensekkel és medikusokkal. Ezekbõl világosan látszik, hogy a fiatal orvosok számára az anyagi függetlenség rendkívül nehezen megoldható. 2-3 állással össze lehet hozni ugyan a szükséges pénzt, ám ez esetben, általában a magánélet sínyli meg a többletjövedelmet. Azt szeretnénk elérni, hogy olyan keretrendszer alakuljon ki, amelyben nem kell kompromisszumot kötniük az orvosoknak. "A fáradt, túlhajtott orvos a beteg szemszögébõl is különösen hátrányos, és a szakmai színvonalat is nehezebben tudja biztosítani" - tette hozzá.

Orvosok: morálisan vállalhatatlan a hálapénz

Júniusban készítettek egy felmérést, amelyben az akkor államvizsgázó 510 orvos közül 470 vett részt. A válaszadók a keresetek mellett a szakmai elõmenetel nehézségeit is fontos problémának tekintik. Jelenleg, Magyarországon ugyanis a szakmai fejlõdés nem biztosított, részben azért, mert az oktató orvosoknak egyszerûen nincsen idejük foglalkozni a rezidensekkel, részben azért, mert a kezdõ orvosokra túlzottan  nagy adminisztrációs többletteher hárul - mondta Papp Magor, és hozzáfûzte: az oktatást is át kell szervezni, mert az elméleti képzés rendkívül magas színvonalú ugyan, ám a gyakorlati képzés közel sem az.

"A fizetésbõl szeretnének megélni" - utalt újra az orvosi karrier anyagi oldalára vonatkozó válaszokra az elnök. "Bár lehet, hogy a közvéleményben ez nem tudatosult, de a hálapénzrendszer riasztó hatású az orvosok számára, ez az egyik alapvetõ ok, ami a fiatal orvosokat külföldre ûzi. Akkora bért szeretnének, amihez nem kell boríték. A megkérdezettek 93 százaléka egyébként az állította, hogy a jelenlegi fizetés  kétszereséért már szerzõdésben vállalná, hogy visszautasítja a hálapénzt" - fogalmazott Papp.

Egyre több a betöltetlen munkahely

Magyarországon nagyjából 30 ezer orvos dolgozik, évente 800-an válnak inaktívvá (nyugdíjazás, elhalálozás, pályaváltás miatt), és évente eddig közel 700 orvos végzett az egyetemeken, ám a képzésben többen vesznek részt, így nagyjából a jövõben egyensúlyban lesz az inaktívvá válók és a pályakezdõk száma.  Az évente külföldre távozó orvosok száma azonban szintén 800 körül van, így egyre több a betöltetlen munkahely az egészségügyben. Papp Magor kifejtette, hogy azért is szükség lenne mielõbb az életpályamodell kidolgozására, mert bár a korábban külföldre távozó orvosok azt mondták, csak néhány évig lesznek távol, a 2004-ben, 2005-ben hazánkból elvándorló orvosok közül nagyon kevesen jöttek vissza. "Egyszerûen nem tudnék megélni abból, amit otthon kapok" - idézett egy évek óta kint élõ orvost Papp Magor.

A szövetség elnöke azt is elmondta, hajlandóságot látnak a megállapodásra a minisztérium részérõl, ezért a szervezet minden lehetséges szakmai együttmûködést biztosít. Fontos, hogy valódi elõrelépés legyen, különben az orvoselvándorlás még komolyabb méreteket ölthet.
munka Nemzeti Erõforrás Minisztérium karrier Magyar Rezidens Szövetség orvos állás Magyar Orvosi Kamara egészségügy tippek-tanácsok
<|im_start|>user
"A magyar rezidensi fizetésemnek most a tízszeresét keresem, de a három otthoni állásomból, heti 70-80 óra munkával megkeresett pénznek is hazaviszem a négy-ötszörösét" - mondta az [origo]-nak egy két hónapja egy angol nagyvárosban dolgozó orvos. Jelenleg 2700 fontos (931 ezer forint) alapfizetése - mely kiegészülhet a 40 órán felül teljesített túlórák kimondottan magas díjával - helyi összehasonlításban egyáltalán nem számít magasnak, szerinte csak a külföldiek érzik annak. "Õrültségnek hangozhat, de a kétéves szerzõdésem leteltével mindenképp haza akarok menni, mert nagyon szerettem az otthoni munkahelyeimet. A kintlét alatt szeretnék egy magyarországi lakásra elegendõ pénzt összespórolni. Hallottam az életpályamodellrõl szóló tárgyalásokról, remélem, hogy mire hazatérek, valamelyest javul a helyzet" - jegyezte meg.

Egy néhány évvel ezelõtt a Semmelweis Egyetemen végzett, de most már Németországban dolgozó kutatóorvos azt mondta, hogy az elsõ évben havi 1000 eurót kapott, utána pedig 1900 euró volt a bére, ennél 300-400 euróval tobbet kapnak azok, akik többet foglalkoznak betegekkel, azaz, akik az otthoni rezidensek itteni megfelelõi. "Ezzel szemben az otthoniak 100 ezret keresnek, ami röhej. Ha háromszorosára emelnék a fizetést, az még mindig nem lenne teljesen igazságos, de már elgondolkodtatónak mondanám. Abból már meg lehetne élni és szerintem sokan hazamennének külföldrõl. Én is mennék, de nem biztos, hogy rögtön, mert itt elég jók a lehetõségek a tudományos elõrelépéshez. De elõbb-utóbb hazamennék, mert otthon jobb" - mondta, és hozzátette, hogy azért még vannak kétségei a béremelési lehetõségekkel kapcsolatban.

Nem csak pénzkérdés

"Németország nyugati részén, forintban számolva nettó 640 ezer forintot kapnak kezdetben az orvosok, de ennél több is lehet, adókategóriától függõen. Magyarországon ugyanezért a pozícióért havi 97 ezer forint jár, vagyis több mint hatszoros a szorzó" - mondta az [origo]-nak egy szintén németországi kórházban dolgozó magyar orvos. "Sokan azt mondják, hogy az orvosok anyagiasak, és hogy nem erre tettek esküt. Az anyagiakról csak arányaiban van értelme beszélni, nem abszolút értelemben, és máris más színben tûnik fel az egész. Németországban a megélhetési költségek, véleményem szerint mára szinte megegyeznek a magyarországival (az élelmiszerek jóval olcsóbbak, a szolgáltatások valamivel drágábbak). Vagyis körülbelül minimum ötszörösen jobb életszínvonalat jelent már a fiatal/kezdõ orvos számára is, ha külföldön dolgozik, szakorvos esetében pláne" - mondta.

"Jelentõs különbség az is, hogy míg Magyarországon egy orvos a hivatalos fizetésével a társadalom legalján van, addig ez Németországban egyáltalán nem így van, tehát teljesen nyilvánvaló a társadalmi megbecsültségben mutatkozó különbség is. Magyarországon egy pilóta akár 20-30-szor annyit kereshet, mint egy orvos, addig egy német pilóta csak maximum  5-10-szeresét viszi haza, tehát az arányeltolódás egyértelmûen érezhetõ az orvosok kárára" - mutatott rá a külöbségekre a orvos, aki szerint nem csak a konkrét összegtõl függ, hogy hazajön-e egy külföldön dolgozó magyar orvos, hanem egy normális életszínvonal biztosításának lehetõségére és nagyobb társadalmi megbecsültségre is szükség van. "Egy orvos ne keresse töredékét annak, amit egy duguláselhárító, mert ennél lélekrombolóbbat el sem lehet képzelni" - fogalmazta meg markáns véleményét a németországi orvos.

Az [origo] által megkérdezett Magyarországon dolgozó fiatal orvosok egybehangzóan állították, hogy "normális pénzt", azaz nagyjából havi 150-200 ezer forintot csak rendkívül sok túlórával, ügyelettel tudnak összeszedni. Egyikük azt mondta, ha nem lenne biztos családi háttere, akkor külföldre menne, vagyis csak a szülõktõl kapott támogatás miatt tudott itthon maradni, és több más egykori évfolyamtársa is így van ezzel.
 

Folynak az egyeztetések

"Remélem, hogy még az õsz során meg tudunk egyezni a kormánnyal, amire nagy szükség lenne, mert évente 800 orvos hagyja el hazánkat, ami körülbelül megegyezik a végzõs hallgatók számával" - mondta Papp Magor, az egyeztetésekbe bevont Magyar Rezidens Szövetség elnöke az [origo]-nak. Az egyeztetések már folynak az egészségügyi dolgozók és a szaktárca között az úgynevezett orvosi életpályamodell kialakításáról.

A Nemzeti Erõforrás Minisztériuma szerint már van elõreheladás, az elsõ kézzelfogható eredmény a rezidensek röghöz kötésérõl szóló, elhibázott rendelet eltörlése volt, aminek következtében "mérhetõen csökken az elvándorlási kedv". A minisztérium szerint a kormánynak az a célja, hogy kiszámítható életpályát dolgozzon ki az orvosok számára és feltöltse a hiányszakmák üres helyeit, miközben tisztában van azzal, hogy az egészségügy forráshiányos területté vált. "A kormány jobb szervezéssel, a szakma bevonásával és az ágazat szereplõi felé odafordulva változtat ezen a helyzeten olyan mértékben, ahogy ezt az ország gazdasági fellendülése lehetõvé teszi. Az orvosok béremelésével járó költségvetési számításokat a tárca a szakma bevonásával végzi, a tárgyalások még nem zárultak le" - közölte a tárca.

Négy kérdés

A Magyar Rezidens Szövetség elnöke szerint "nem arról van szó, hogy októbertõl vagy akár januártól többszörös orvosi fizetést várnánk. Hanem arról, hogy olyan lépcsõzetes átalakításokat kezdeményezünk, amelyek Magyarországon hosszabb távon tervezhetõ, vonzó életkilátásokat eredményeznek. Ehhez természetesen megfelelõ bérezést is kell biztosítani". A másik fontos cél, hogy az életpályamodell a jelenleg külföldön dolgozó orvosok számára annyira vonzó legyen, hogy hazatérjenek - tette hozzá Papp Magor, aki szerint a pályája elején, a szakmai motiváción túl négy fontos célt fogalmaz meg egy frissen végzett orvos, mégpedig a következõket:

- az egyetemi évek után anyagi függetlenséget, azaz önállóságot szeretne,
- szabadidõt, magánéletet, azaz ne kelljen éjt nappallá téve dolgoznia ahhoz, hogy biztosítsa a megélhetését,
- morálisan is vállalható munkát akar végezni, ami azt jelenti, hogy ne legyen rászorulva a hálapénzre.
- magyarországi életvitelt, vagyis azt, hogy hosszú távon itthon tudja gyakorolni a hivatását, és tervezni a jövõjét.

Papp Magor az [origo]-nak elmondta: ma az orvosokat dilemma elé állítják, hiszen nem tudják mind a négy fenti célt egyszerre megvalósítani. "Azt várják tõlünk, hogy kényszerdöntést hozzunk és valamelyikrõl mondjunk le" - mondta. Az elnök közölte, hogy évek óta készítenek felméréseket rezidensekkel és medikusokkal. Ezekbõl világosan látszik, hogy a fiatal orvosok számára az anyagi függetlenség rendkívül nehezen megoldható. 2-3 állással össze lehet hozni ugyan a szükséges pénzt, ám ez esetben, általában a magánélet sínyli meg a többletjövedelmet. Azt szeretnénk elérni, hogy olyan keretrendszer alakuljon ki, amelyben nem kell kompromisszumot kötniük az orvosoknak. "A fáradt, túlhajtott orvos a beteg szemszögébõl is különösen hátrányos, és a szakmai színvonalat is nehezebben tudja biztosítani" - tette hozzá.

Orvosok: morálisan vállalhatatlan a hálapénz

Júniusban készítettek egy felmérést, amelyben az akkor államvizsgázó 510 orvos közül 470 vett részt. A válaszadók a keresetek mellett a szakmai elõmenetel nehézségeit is fontos problémának tekintik. Jelenleg, Magyarországon ugyanis a szakmai fejlõdés nem biztosított, részben azért, mert az oktató orvosoknak egyszerûen nincsen idejük foglalkozni a rezidensekkel, részben azért, mert a kezdõ orvosokra túlzottan  nagy adminisztrációs többletteher hárul - mondta Papp Magor, és hozzáfûzte: az oktatást is át kell szervezni, mert az elméleti képzés rendkívül magas színvonalú ugyan, ám a gyakorlati képzés közel sem az.

"A fizetésbõl szeretnének megélni" - utalt újra az orvosi karrier anyagi oldalára vonatkozó válaszokra az elnök. "Bár lehet, hogy a közvéleményben ez nem tudatosult, de a hálapénzrendszer riasztó hatású az orvosok számára, ez az egyik alapvetõ ok, ami a fiatal orvosokat külföldre ûzi. Akkora bért szeretnének, amihez nem kell boríték. A megkérdezettek 93 százaléka egyébként az állította, hogy a jelenlegi fizetés  kétszereséért már szerzõdésben vállalná, hogy visszautasítja a hálapénzt" - fogalmazott Papp.

Egyre több a betöltetlen munkahely

Magyarországon nagyjából 30 ezer orvos dolgozik, évente 800-an válnak inaktívvá (nyugdíjazás, elhalálozás, pályaváltás miatt), és évente eddig közel 700 orvos végzett az egyetemeken, ám a képzésben többen vesznek részt, így nagyjából a jövõben egyensúlyban lesz az inaktívvá válók és a pályakezdõk száma.  Az évente külföldre távozó orvosok száma azonban szintén 800 körül van, így egyre több a betöltetlen munkahely az egészségügyben. Papp Magor kifejtette, hogy azért is szükség lenne mielõbb az életpályamodell kidolgozására, mert bár a korábban külföldre távozó orvosok azt mondták, csak néhány évig lesznek távol, a 2004-ben, 2005-ben hazánkból elvándorló orvosok közül nagyon kevesen jöttek vissza. "Egyszerûen nem tudnék megélni abból, amit otthon kapok" - idézett egy évek óta kint élõ orvost Papp Magor.

A szövetség elnöke azt is elmondta, hajlandóságot látnak a megállapodásra a minisztérium részérõl, ezért a szervezet minden lehetséges szakmai együttmûködést biztosít. Fontos, hogy valódi elõrelépés legyen, különben az orvoselvándorlás még komolyabb méreteket ölthet.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Jelenlegi fizetésük duplájáért már itthon maradnának a külföldre kacsintgató magyar orvosok, a már kint dolgozók hazatéréséhez pedig még ennél is nagyobb emelés kellene. Sokan eredetileg csak pár évre tervezték a nyugati kiruccanást, de kinn ragadtak. Az orvosi életpályamodellrõl már folynak az egyeztetések, a rezidensszövetség õszi megállapodásban bízik, de a fizetések gyors emelkedésére nincs esély.<|im_end|>