Újabb kétéves misszióba kezdett a Curiosity a Marson
Minden korábbinál nagyobb magaslat felé vette az irányt a Marson a Curiosity ûrszonda missziójának második kétéves periódusában, amely október elsején vette kezdetét - közölte az amerikai ûrügynökség, a NASA.
Az új célpont egy 2,5 kilométer távolságra lévõ hegygerinc, amelyet a vas-oxid ásványban gazdag vörösvasérc (hematit) borít. A szonda feladatai között a gerinc mögött lévõ területen az agyagban gazdag, felszín alatti kõzetréteg feltárása is szerepel.

Négy év alatt meglepõdhetünk

A Gale-kráter fölé 5 kilométerrel magasodó, rétegzett szerkezetû Aeolis-hegy (Mount Sharp) alsó részén a Curiosity olyan õsi, vízben gazdag környezetre utaló bizonyítékok után kutat, melyek ellentétben állnak a mai Mars felszínén uralkodó kemény, száraz körülményekkel.

"Egyre magasabban fekvõ és fiatalabb rétegeket érünk el az Aeolis-hegyen. Még négy évnyi, a hegy közelében és a hegyen végzett kutatás után is nagy esélyünk van arra, hogy meglepetések érjenek minket" - mondta Ashwin Vasavada, a NASA Curiosity-projektjének kutatója.

A legutóbbi, 14. fúrása alkalmával a Curiosity egy 180 méter vastag geológiai rétegbõl, az egy hajdani tómeder sárrétegeinek lerakódásaiból álló Murray-formációból vett mintákat.

Lehettek mikrobák a felszínen

A marsjáró 2012-ben landolt az Aeolis-hegy közelében. A hegy lábát 2014-ben érte el, miután bizonyítékot talált a környezõ síkságon arra, hogy az õsi Mars tavaiban olyan körülmények uralkodtak, amelyek kedvezõek lehettek mikrobák számára - ha valaha létezett élet a vörös bolygón.

A Curiosity csaknem 900 kilogrammjával és 3 x 2,8 méteres méreteivel a legnagyobb mobil kutatórobot, amelyet eddig a Marsra küldtek. Misszióját eredetileg csak két évre tervezték, a marsjáró azonban már több mint négy éve járja a bolygót. Ottléte óta több mint 180 ezer fotót küldött a Földre.

A NASA nyáron határozott arról, hogy másodszor is meghosszabbítja a Curiosity misszióját.
Mars vörös bolygó marsjáró Curiosity
<|im_start|>user
Az új célpont egy 2,5 kilométer távolságra lévõ hegygerinc, amelyet a vas-oxid ásványban gazdag vörösvasérc (hematit) borít. A szonda feladatai között a gerinc mögött lévõ területen az agyagban gazdag, felszín alatti kõzetréteg feltárása is szerepel.

Négy év alatt meglepõdhetünk

A Gale-kráter fölé 5 kilométerrel magasodó, rétegzett szerkezetû Aeolis-hegy (Mount Sharp) alsó részén a Curiosity olyan õsi, vízben gazdag környezetre utaló bizonyítékok után kutat, melyek ellentétben állnak a mai Mars felszínén uralkodó kemény, száraz körülményekkel.

"Egyre magasabban fekvõ és fiatalabb rétegeket érünk el az Aeolis-hegyen. Még négy évnyi, a hegy közelében és a hegyen végzett kutatás után is nagy esélyünk van arra, hogy meglepetések érjenek minket" - mondta Ashwin Vasavada, a NASA Curiosity-projektjének kutatója.

A legutóbbi, 14. fúrása alkalmával a Curiosity egy 180 méter vastag geológiai rétegbõl, az egy hajdani tómeder sárrétegeinek lerakódásaiból álló Murray-formációból vett mintákat.

Lehettek mikrobák a felszínen

A marsjáró 2012-ben landolt az Aeolis-hegy közelében. A hegy lábát 2014-ben érte el, miután bizonyítékot talált a környezõ síkságon arra, hogy az õsi Mars tavaiban olyan körülmények uralkodtak, amelyek kedvezõek lehettek mikrobák számára - ha valaha létezett élet a vörös bolygón.

A Curiosity csaknem 900 kilogrammjával és 3 x 2,8 méteres méreteivel a legnagyobb mobil kutatórobot, amelyet eddig a Marsra küldtek. Misszióját eredetileg csak két évre tervezték, a marsjáró azonban már több mint négy éve járja a bolygót. Ottléte óta több mint 180 ezer fotót küldött a Földre.

A NASA nyáron határozott arról, hogy másodszor is meghosszabbítja a Curiosity misszióját.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Minden korábbinál nagyobb magaslat felé vette az irányt a Marson a Curiosity ûrszonda missziójának második kétéves periódusában, amely október elsején vette kezdetét - közölte az amerikai ûrügynökség, a NASA.<|im_end|>