Sztorik Ábrahám bácsikról és Sára nénikrõl
Száz magyar zsidó család sorsa ismerhetõ meg egy új honlapon. A centropa.hu kutatói családi fotókat közöltek és részletes életrajzokat készítettek, egyenként sokórás interjúk alapján. Megelevenednek a kárpátaljai szegény falvak zsidó otthonai és a pesti cionosta gimnazisták, az elgázosított, kivándorolt, meggazdagodott, elszegényedett rokonok és barátok történetei. A családtörténeti oldal angol változatán már hétszáz közép-európai sors olvasható.
Edward Serotta amerikai újságíró szervezi a nagy kelet-európai zsidó családkutatást. A térség tizenegy országából gyûjtik a kutatók az élettörténeteket, Lettországtól Bulgáriáig, Ausztriától Oroszországig. A módszer mindenütt ugyanaz: lehetõség szerint 1930 elõtt született személyeket keresnek a kutatók, akiknek mindkét szülõjük zsidó volt. Az interjúalanyokkal elõször családfát készítenek, majd következik a 15 fõ szempontot tartalmazó életinterjú. A nagyszülõktõl az unokákig így több generáció sorsa elevenedik meg. Végül jönnek a fényképek, több mint száz év fotói, mindegyikrõl mesélnek tulajdonosai, mert a képek mellett ezek a szövegek is felkerülnek a honlapra.

A centropa.org honlapon - a nemzetközi változaton - angol fordításban 700 életút ismerhetõ meg képekkel, családfával. Csak a magyar interjúalanyoknak van külön, a nemzeti nyelven készült oldaluk, ez a centropa.hu, amelyet csütörtökön mutattak be hivatalosan a szerkesztõk, bár már nyár óta elérhetõ a magyar oldal is. A magyar változaton 100 interjú olvasható. A következõ években ehhez még 200-at készítenek majd. Az egész vállalkozás 2001 õszén kezdõdött és a tervek szerint 2007-ig tart a kutatás. Ekkor könyv is készül az interjúkból és film is, ahol a fényképek felolvasott interjú részletekkel együtt lesz hallható és látható.

A magyar interjúalanyokat kezdetben hólabda elv szerint válogatták: aki kötélnek állt, attól kértek címeket, telefonszámokat. Most már látható, hogy milyen térségekbõl, csoportokból hiányoznak interjúalanyok, és megpróbálnak a kutatók célzatosabban keresni. Ortodoxokból például aránytalanul kevés van.

A magyar családokra vonatkozó kutatás nem csak a mostani Magyarország területére szorítkozik, hanem a Felvidékre, Erdélyre, Kárpátaljára és a Vajdaságra is. Az interjúk a honlapon szerkesztve olvashatók, rengeteg segítséggel az olvasó számára. Az egyes települések, jiddis vagy héber szavak, bizonyos intézmények vagy történelmi kifejezések mind egy-egy linkként szerepelnek a szövegben, amire kattintva részletes magyarázat olvasható például arról, hogy mikortól hány zsidó élt Kassán, vagy mit jelent a Jom Kippur, a munkaszolgálat, a védett ház - mikor mirõl beszél az interjúalany.

Ez az elsõ olyan oral history - szóbeli emlékezésen alapuló - kutatás, ami általában foglalkozik családtörténettel, és nem kifejezetten a holokausztra koncentrál. A nagyszülõk sorsától az unokák boldogulásáig, a kikeresztelkedésektõl az Izraelbe vándorlásig sokféle sors követi egymást.

A térképekkel, sokféle keresési szemponttal telerakott oldal nem csak kutatásra jó. Szórakoztató és megrendítõ olvasmány is beleolvasni, hogy Nothi Bernát máramarosi jegyzõ hogyan házasodott, hová bújt a vészkorszak idején a munkácsi biciklijavító és hogyan szökött meg vizelés ürügyével lelépve egy munkaszolgálatos fiatalember, a magyar csendõrök hogyan rabolták ki a zsidó otthonokat, az oroszok kinek adtak kenyeret és kit vittek el Szibériába ok nélkül, és miért volt dühös anyuka, amikor kártyázáskor túl hangosak voltak Jenõék.

Az oldalon, receptek, bibliográfia, könyvajánlók és tanulmányok is olvashatók, néhány havonta tervezik frissíteni az oldalt.
Ábrahám Sarolta
<|im_start|>user
Edward Serotta amerikai újságíró szervezi a nagy kelet-európai zsidó családkutatást. A térség tizenegy országából gyûjtik a kutatók az élettörténeteket, Lettországtól Bulgáriáig, Ausztriától Oroszországig. A módszer mindenütt ugyanaz: lehetõség szerint 1930 elõtt született személyeket keresnek a kutatók, akiknek mindkét szülõjük zsidó volt. Az interjúalanyokkal elõször családfát készítenek, majd következik a 15 fõ szempontot tartalmazó életinterjú. A nagyszülõktõl az unokákig így több generáció sorsa elevenedik meg. Végül jönnek a fényképek, több mint száz év fotói, mindegyikrõl mesélnek tulajdonosai, mert a képek mellett ezek a szövegek is felkerülnek a honlapra.

A centropa.org honlapon - a nemzetközi változaton - angol fordításban 700 életút ismerhetõ meg képekkel, családfával. Csak a magyar interjúalanyoknak van külön, a nemzeti nyelven készült oldaluk, ez a centropa.hu, amelyet csütörtökön mutattak be hivatalosan a szerkesztõk, bár már nyár óta elérhetõ a magyar oldal is. A magyar változaton 100 interjú olvasható. A következõ években ehhez még 200-at készítenek majd. Az egész vállalkozás 2001 õszén kezdõdött és a tervek szerint 2007-ig tart a kutatás. Ekkor könyv is készül az interjúkból és film is, ahol a fényképek felolvasott interjú részletekkel együtt lesz hallható és látható.

A magyar interjúalanyokat kezdetben hólabda elv szerint válogatták: aki kötélnek állt, attól kértek címeket, telefonszámokat. Most már látható, hogy milyen térségekbõl, csoportokból hiányoznak interjúalanyok, és megpróbálnak a kutatók célzatosabban keresni. Ortodoxokból például aránytalanul kevés van.

A magyar családokra vonatkozó kutatás nem csak a mostani Magyarország területére szorítkozik, hanem a Felvidékre, Erdélyre, Kárpátaljára és a Vajdaságra is. Az interjúk a honlapon szerkesztve olvashatók, rengeteg segítséggel az olvasó számára. Az egyes települések, jiddis vagy héber szavak, bizonyos intézmények vagy történelmi kifejezések mind egy-egy linkként szerepelnek a szövegben, amire kattintva részletes magyarázat olvasható például arról, hogy mikortól hány zsidó élt Kassán, vagy mit jelent a Jom Kippur, a munkaszolgálat, a védett ház - mikor mirõl beszél az interjúalany.

Ez az elsõ olyan oral history - szóbeli emlékezésen alapuló - kutatás, ami általában foglalkozik családtörténettel, és nem kifejezetten a holokausztra koncentrál. A nagyszülõk sorsától az unokák boldogulásáig, a kikeresztelkedésektõl az Izraelbe vándorlásig sokféle sors követi egymást.

A térképekkel, sokféle keresési szemponttal telerakott oldal nem csak kutatásra jó. Szórakoztató és megrendítõ olvasmány is beleolvasni, hogy Nothi Bernát máramarosi jegyzõ hogyan házasodott, hová bújt a vészkorszak idején a munkácsi biciklijavító és hogyan szökött meg vizelés ürügyével lelépve egy munkaszolgálatos fiatalember, a magyar csendõrök hogyan rabolták ki a zsidó otthonokat, az oroszok kinek adtak kenyeret és kit vittek el Szibériába ok nélkül, és miért volt dühös anyuka, amikor kártyázáskor túl hangosak voltak Jenõék.

Az oldalon, receptek, bibliográfia, könyvajánlók és tanulmányok is olvashatók, néhány havonta tervezik frissíteni az oldalt.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Száz magyar zsidó család sorsa ismerhetõ meg egy új honlapon. A centropa.hu kutatói családi fotókat közöltek és részletes életrajzokat készítettek, egyenként sokórás interjúk alapján. Megelevenednek a kárpátaljai szegény falvak zsidó otthonai és a pesti cionosta gimnazisták, az elgázosított, kivándorolt, meggazdagodott, elszegényedett rokonok és barátok történetei. A családtörténeti oldal angol változatán már hétszáz közép-európai sors olvasható.<|im_end|>