Szakképzési sztrájkbizottságot alapít és új akciókra készül a PDSZ
A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének elnöke szerint káosz jellemzi a szakképzés átalakítását, a szakminisztérium pedig nem tájékoztat megfelelően. Egy sztrájkbizottságot viszont már nem hagyhat figyelmen kívül a kormány – legalábbis a törvények szerint.
Információink szerint az új szakképzési törvény végrehajtási rendeletének már a hatodik verzióját tárgyalják az Innovációs és Technológiai Minisztériumban (ITM), ami jól mutatja, hogy a szakképzési rendszert ismét elkapkodott intézkedésekkel próbálják átalakítani – mondta a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének (PDSZ) elnöke a szakszervezet szerdai sajtótájékoztatóján. Bejelentette: a PDSZ szakképzési sztrájkbizottságot hozott létre annak érdekében, hogy a szakképzésért felelős ITM-el sikerüljön tárgyalóasztalhoz ülni. Az erről szóló levelet hétfőn küldték el Orbán Viktor miniszterelnöknek, akinek öt napon belül ki kell jelölnie a kormány tárgyalódelegációját. A szakképzésben dolgozó pedagógusok számára az egyik legnagyobb változást az jelenti majd, hogy 2020. július elsejétől már nem közalkalmazottak lesznek, hanem a Munka törvénykönyve alá tartozik majd a foglalkoztatásuk, ami a szakszervezetek szerint kevesebb védelmet biztosít. Éppen ezért a PDSZ egyik követelése, hogy az állami, egyetemi fenntartású szakképzési intézményekben dolgozókat továbbra is a közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztassák és továbbra is vonatkozzon rájuk a köznevelési törvény. Ezen túlmenően követelik:
Szűcs Tamás beszélt arról is, az Emberi Erőforrások Minisztériumával (Emmi) korábban indult sztrájkbizottsági tárgyalásokat is folytatnák, amelyek eddig nem vezettek eredményre. Korábbi követeléseiket (közalkalmazotti illetménytábla rendezése, heti fix 22 óra, pedagógusbérek aktuális minimálbérhez kötése, sztrájktörvény módosítása) egy újabb ponttal egészítették ki: a pedagógusilletmények minimálbérhez kötésének eltörlése miatt a tanárokat ért veszteségeket kompenzálja a kormány. Azzal ugyanis, hogy a tanárok fizetését még mindig a 2014-es minimálbér szerint számítják ki, havonta akár több mint 100 ezer forintot is veszíthet egy pedagógus. A PDSZ elnöke jelezte: ha nem kezdődnek el vagy eredménytelenek lesznek a tárgyalások, újabb akcióra kerülhet sor. A részleteket később fogják nyilvánosságra hozni, annyit azonban elárult: a munkabeszüntetés egy olyan formáját tervezik, ami jogszerű, ugyanakkor nem köthető a sztrájktörvényhez.
A kormányzat semmit nem tesz, holott a részben visszaszoruló közmunka miatt nagyon sokan maradnak lényegében egyetlen fillér nélkül - és róluk a településeknek kellene gondoskodni, de pénz hiányában nem tudnak.
Habár visszaszorulóban van a közfoglalkoztatás Magyarországon, emellett a fiatalok is egyre csökkenő arányban vesznek részt a közmunkában az utóbbi években, ez nem elsősorban a konkrét kormányzati intézkedések, mint inkább a gazdasági konjunktúra járulékos következménye. Így viszont - figyelmeztet az Új Egyenlőség - annál inkább felvetődik foglalkoztatás kérdés, kik azok a fiatalok, akik még ebben a viszonylag kedvező helyzetben is a közfoglalkoztatásban ragadnak? Mindeközben a helyi közfoglalkoztatás megszervezése érdekütközésben áll a piaci foglalkoztatók igényeivel, hiszen azok éppen a legjobban teljesítő közmunkások lehalászását célozzák. Molnár György, a Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont Közgazdaság-tudományi Intézete munkatársa, számos közfoglalkoztatással kapcsolatos kutatás vezetője és tanulmányok szerzője a múlt év végén megjelent Munkaerőpiaci Tükör 2018 című kiadványban a közmunkában részt vevő fiatalok iskolai lemorzsolódásának riasztó adatait adta közre. Nem változott a szakmai véleménye a tekintetben sem, hogy a közfoglalkoztatás jelenlegi rendszere bizonyos fajta lokális feudális viszonyok továbbélését és újratermelését idézi elő a közepes és kistelepüléseken, miközben a Belügyminisztériummal folytatott „tervalkuk” az államszocialista gazdaságirányítás legrosszabb mechanizmusait elevenítik fel. Az egyik legnagyobb probléma, hogy a mostani konjunkturális időszakban a kormányzat nem tesz lépéseket azoknak az egyenlőtlenségeknek a csökkentése érdekében, amelyek miatt tízezrek ragadnak bele a közfoglalkoztatásba, miközben a kormányzati politika arra sem készült fel, hogy a közfoglalkoztatás leépítése nyomán ellátatlanul maradó településvezetési és szociális funkciókat ki és hogyan látja majd el a jövőben. A közfoglalkoztatás 2010 után kiépült rendszere mindezeken kívül demokráciaproblémákat is felvet, hiszen a közmunka megszervezésének képessége a helyi hatalom megítélésének legfőbb mércéjévé válik, miközben a rászoruló állampolgár kiszolgáltatottá válik a helyi közfoglalkoztatás megszervezéséért felelős polgármesternek.
Hogy mit gondolnak olvasóink a közmunka-csapdáról, azt itt nézheti meg!
Nem is vezethetett volna tovább a vonatvezető, akinek szerda reggel járt le az aktuális műszakja.
Alternatív közlekedési módot kellett találjon szerda reggel a MÁV több utasa is: a Vác és Budapest között közlekedő s70-es vonat vezetőjének útközben lejárt a munkaideje, ezért a vonat Rákospalota-Újpest állomáson megállt – írja az Index. A lap emlékeztet rá, hogy A Vác és Budapest között közlekedő s71-es vonat vezetője tavaly decemberben Csomádon állította le a vonatot, mert lejárt a 12 órás műszakja. Az utasoknak meg kellett várniuk, amíg a helyszínre ér egy másik mozdonyvezető, ám többségük akkor úgy döntött, hogy leszáll a vonatról. A kritikus helyzetben igyekeztek összefogni: akikért kocsival jöttek, másokat is felvettek.
A MÁV most azt közölte ez esetről: a Vácról a Nyugati pályaudvarra közlekedő S70-es vonat mozdonyvezetőjének lejárt a szolgálati ideje, a biztonsági szabályok szerint a 12 órát meghaladó munkavégzés nem engedélyezhető. A forgalomirányításhoz érkezett az információ, hogy a mozdonyvezető ideje lejár és nem közlekedik tovább a vonat késése miatt, ezért kénytelen volt leváltót kérni. Az irányítók egy másik mozdonyvezetőt küldtek. A vonat ekkor érkezett Rákospalota-Újpest állomásra 19 perces késéssel. A forgalomirányító értesítette az állomási személyzetet, hogy a vonat nem közlekedik tovább és kérte, tájékoztassák az utasokat az átszállásról. Ezt a jegyvizsgálók megtették. A vonaton 500 utas volt, közülük 300-an a következő, Rákospalota-Újpestről 8:35-kor induló vonattal utaztak tovább a Nyugati pályaudvarra, körülbelül 200 utas a BKK járatait vette igénybe.
<|im_start|>user
Információink szerint az új szakképzési törvény végrehajtási rendeletének már a hatodik verzióját tárgyalják az Innovációs és Technológiai Minisztériumban (ITM), ami jól mutatja, hogy a szakképzési rendszert ismét elkapkodott intézkedésekkel próbálják átalakítani – mondta a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének (PDSZ) elnöke a szakszervezet szerdai sajtótájékoztatóján. Bejelentette: a PDSZ szakképzési sztrájkbizottságot hozott létre annak érdekében, hogy a szakképzésért felelős ITM-el sikerüljön tárgyalóasztalhoz ülni. Az erről szóló levelet hétfőn küldték el Orbán Viktor miniszterelnöknek, akinek öt napon belül ki kell jelölnie a kormány tárgyalódelegációját. A szakképzésben dolgozó pedagógusok számára az egyik legnagyobb változást az jelenti majd, hogy 2020. július elsejétől már nem közalkalmazottak lesznek, hanem a Munka törvénykönyve alá tartozik majd a foglalkoztatásuk, ami a szakszervezetek szerint kevesebb védelmet biztosít. Éppen ezért a PDSZ egyik követelése, hogy az állami, egyetemi fenntartású szakképzési intézményekben dolgozókat továbbra is a közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztassák és továbbra is vonatkozzon rájuk a köznevelési törvény. Ezen túlmenően követelik:
Szűcs Tamás beszélt arról is, az Emberi Erőforrások Minisztériumával (Emmi) korábban indult sztrájkbizottsági tárgyalásokat is folytatnák, amelyek eddig nem vezettek eredményre. Korábbi követeléseiket (közalkalmazotti illetménytábla rendezése, heti fix 22 óra, pedagógusbérek aktuális minimálbérhez kötése, sztrájktörvény módosítása) egy újabb ponttal egészítették ki: a pedagógusilletmények minimálbérhez kötésének eltörlése miatt a tanárokat ért veszteségeket kompenzálja a kormány. Azzal ugyanis, hogy a tanárok fizetését még mindig a 2014-es minimálbér szerint számítják ki, havonta akár több mint 100 ezer forintot is veszíthet egy pedagógus. A PDSZ elnöke jelezte: ha nem kezdődnek el vagy eredménytelenek lesznek a tárgyalások, újabb akcióra kerülhet sor. A részleteket később fogják nyilvánosságra hozni, annyit azonban elárult: a munkabeszüntetés egy olyan formáját tervezik, ami jogszerű, ugyanakkor nem köthető a sztrájktörvényhez.
A kormányzat semmit nem tesz, holott a részben visszaszoruló közmunka miatt nagyon sokan maradnak lényegében egyetlen fillér nélkül - és róluk a településeknek kellene gondoskodni, de pénz hiányában nem tudnak.
Habár visszaszorulóban van a közfoglalkoztatás Magyarországon, emellett a fiatalok is egyre csökkenő arányban vesznek részt a közmunkában az utóbbi években, ez nem elsősorban a konkrét kormányzati intézkedések, mint inkább a gazdasági konjunktúra járulékos következménye. Így viszont - figyelmeztet az Új Egyenlőség - annál inkább felvetődik foglalkoztatás kérdés, kik azok a fiatalok, akik még ebben a viszonylag kedvező helyzetben is a közfoglalkoztatásban ragadnak? Mindeközben a helyi közfoglalkoztatás megszervezése érdekütközésben áll a piaci foglalkoztatók igényeivel, hiszen azok éppen a legjobban teljesítő közmunkások lehalászását célozzák. Molnár György, a Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont Közgazdaság-tudományi Intézete munkatársa, számos közfoglalkoztatással kapcsolatos kutatás vezetője és tanulmányok szerzője a múlt év végén megjelent Munkaerőpiaci Tükör 2018 című kiadványban a közmunkában részt vevő fiatalok iskolai lemorzsolódásának riasztó adatait adta közre. Nem változott a szakmai véleménye a tekintetben sem, hogy a közfoglalkoztatás jelenlegi rendszere bizonyos fajta lokális feudális viszonyok továbbélését és újratermelését idézi elő a közepes és kistelepüléseken, miközben a Belügyminisztériummal folytatott „tervalkuk” az államszocialista gazdaságirányítás legrosszabb mechanizmusait elevenítik fel. Az egyik legnagyobb probléma, hogy a mostani konjunkturális időszakban a kormányzat nem tesz lépéseket azoknak az egyenlőtlenségeknek a csökkentése érdekében, amelyek miatt tízezrek ragadnak bele a közfoglalkoztatásba, miközben a kormányzati politika arra sem készült fel, hogy a közfoglalkoztatás leépítése nyomán ellátatlanul maradó településvezetési és szociális funkciókat ki és hogyan látja majd el a jövőben. A közfoglalkoztatás 2010 után kiépült rendszere mindezeken kívül demokráciaproblémákat is felvet, hiszen a közmunka megszervezésének képessége a helyi hatalom megítélésének legfőbb mércéjévé válik, miközben a rászoruló állampolgár kiszolgáltatottá válik a helyi közfoglalkoztatás megszervezéséért felelős polgármesternek.
Hogy mit gondolnak olvasóink a közmunka-csapdáról, azt itt nézheti meg!
Nem is vezethetett volna tovább a vonatvezető, akinek szerda reggel járt le az aktuális műszakja.
Alternatív közlekedési módot kellett találjon szerda reggel a MÁV több utasa is: a Vác és Budapest között közlekedő s70-es vonat vezetőjének útközben lejárt a munkaideje, ezért a vonat Rákospalota-Újpest állomáson megállt – írja az Index. A lap emlékeztet rá, hogy A Vác és Budapest között közlekedő s71-es vonat vezetője tavaly decemberben Csomádon állította le a vonatot, mert lejárt a 12 órás műszakja. Az utasoknak meg kellett várniuk, amíg a helyszínre ér egy másik mozdonyvezető, ám többségük akkor úgy döntött, hogy leszáll a vonatról. A kritikus helyzetben igyekeztek összefogni: akikért kocsival jöttek, másokat is felvettek.
A MÁV most azt közölte ez esetről: a Vácról a Nyugati pályaudvarra közlekedő S70-es vonat mozdonyvezetőjének lejárt a szolgálati ideje, a biztonsági szabályok szerint a 12 órát meghaladó munkavégzés nem engedélyezhető. A forgalomirányításhoz érkezett az információ, hogy a mozdonyvezető ideje lejár és nem közlekedik tovább a vonat késése miatt, ezért kénytelen volt leváltót kérni. Az irányítók egy másik mozdonyvezetőt küldtek. A vonat ekkor érkezett Rákospalota-Újpest állomásra 19 perces késéssel. A forgalomirányító értesítette az állomási személyzetet, hogy a vonat nem közlekedik tovább és kérte, tájékoztassák az utasokat az átszállásról. Ezt a jegyvizsgálók megtették. A vonaton 500 utas volt, közülük 300-an a következő, Rákospalota-Újpestről 8:35-kor induló vonattal utaztak tovább a Nyugati pályaudvarra, körülbelül 200 utas a BKK járatait vette igénybe.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének elnöke szerint káosz jellemzi a szakképzés átalakítását, a szakminisztérium pedig nem tájékoztat megfelelően. Egy sztrájkbizottságot viszont már nem hagyhat figyelmen kívül a kormány – legalábbis a törvények szerint.<|im_end|>