Többszörösen túlárazott közvélemény-kutatást rendelt meg a FŐTÁV, vizsgálat indul
Tüttő Kata bejelentette, hogy az előző városvezetés alatt, a Mitnyan György által vezetett FŐTÁV a Vízművekhez képest nyolcszoros áron rendelt meg egy felmérést, ráadásul egy követeléskezelő cégtől.
Vizsgálat indul egy „fideszes közvélemény-kutatás” miatt, amelyet a FŐTÁV Zrt. rendelt meg nyolcszoros áron egy követelésbehajtó cégtől – jelentette be Tüttő Kata városüzemeltetésért felelős főpolgármester-helyettes Facebook-oldalán. Közölte, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal arra kötelezi a szolgáltatókat – például a vízműveket, csatornázási műveket és a távfűtő céget –, hogy kétévente független közvélemény-kutató szervezettel méressék fel a lakossági felhasználók szolgáltatással kapcsolatos elégedettségét. Megszabják, hogy mit, mekkora mintán és hogyan kell kérdezni. Azt a cégekre bízzák, hogy kivel végeztetik el a munkát.  Tüttő Kata azt írta, hogy amikor a városüzemeltetési holding munkatársai megnézték, hogy a három erre kötelezett fővárosi közszolgáltató ugyanazt a munkát kivel és mennyiért csináltatta meg az elmúlt években, meghökkentek egy kicsit.  Eszerint az alábbiak feltételekkel rendelték meg gyakorlatilag ugyanazt a kutatást ( 500 fős minta):
Ez Tüttő Kata szerint azt jelenti, hogy az előző városvezetés alatt, a Mitnyan György által vezetett FŐTÁV a Vízművekhez képest nyolcszoros áron rendelt meg egy közvélemény-kutatást, ráadásul egy követeléskezelő cégtől.
Tüttő Kata közölte azt is, hogy ez a behajtó cég referenciaként a Főtávval kötött korábbi szerződését csatolta be az eljáráshoz, amely egy ügyfél elégedettségi szerződés 24,9 millió forintért a 2017-2018-as évekre.
A Főpolgármesteri Hivatal még december elején közölte, hogy Karácsony Gergely főpolgármester december 10-i hatállyal meneszti Mitnyan György vezérigazgatót. A Főtáv közvetlenül az önkormányzati választás előtti napon kötött három évre szóló kétmilliárdos létesítményüzemeltetési szerződést.
A szociális ellátás munkavállalói nem a nemzet részei a hatalom szemében – mondták el az érdekvédők az ellenzéki pártokkal tartott közös sajtótájékoztatójukon.
Július 2. a magyar egészségügy napja, ebből az alkalomból a szociális dolgozók arra kérik az egészségügyi munkavállalókat, hogy – hozzájuk hasonlóan – ebédidőben ne ebédeljenek, ezzel az „éhségsztrájkkal” hívják fel közösen a figyelmet arra, hogy a szociális szférának is jár az egyszeri bruttó 500 ezer forintos bérkiegészítés. Erről Boros Péterné, a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezetének (MKKSZ) elnöke beszélt egy, az ellenzéki pártokkal közösen tartott sajtótájékoztatón. Az érdekvédő szerint a gyermekvédelemben, idős ellátásban, hajléktalanellátásban, a szenvedélybetegek ellátásában, otthonápolásban dolgozók ugyanúgy kivették a részüket a koronavírus járvány elleni védekezésből, mint az egészségügy munkavállalói, így őket is jogosan illetné meg a pénz. Ezt szeretnék nyomatékosítani a jövő csütörtöki akciójukkal. – Azért július másodikán, mert ez pár nappal a fizetés előtt van, amikor már sok kollégánknak olyan kevés a pénze, hogy egyébként sem telik neki egy normális ebédre – fogalmazott. Köves Ferenc, a Szociális Ágazatban Dolgozók Szakszervezetének elnöke azt mondta, amíg Orbán Viktor rendszeresen arról beszél, hogy a védekezés sikere az egész nemzetnek köszönhető, a kormány részéről minimális elismerésben sem részesültek, vagyis ezzel a miniszterelnök azt üzeni a számukra, hogy ők mégsem tartoznak a nemzethez. – Pedig sokan szinte beköltöztek az intézményekbe ezekben a hetekben, hogy minél jobban el tudják látni a feladatukat. A szociális dolgozók olyan emberekkel foglalkoznak, akiknek az ellátását törvényben írta elő az állam – mondta. Lukács László, a Jobbik képviselője arról beszélt, a bérkiegészítés mellett a szociális ágazatot is fel kellene készíteni egy őszi második járványra, de ezen a téren sem történik egyelőre semmi. A Népszava kérdésére ezzel kapcsolatban Boros Péterné és Köves Ferenc azt mondta, a védekezésben a vírustesztek, a maszkok hiánya és a munkaerőhiány hátráltatta őket a leginkább. Korózs Lajos, a parlament népjóléti bizottságának szocialista elnöke szerint bár a fizetési listákon az utolsók között vannak Magyarországon a szociális dolgozók, a kormánynak esze ágában sincs segíteni rajtuk. Varga Zoltán a DK részéről arról beszélt, sok szociális dolgozó a hónap végén már egy szelet vajas kenyeret is nehezen tud csak adni a gyermekének, olyan nyomorúságosak a jövedelmek. Kocsis Cake Olivio (Párbeszéd) szerint 46 milliárd forint lenne az egyszeri bérkiegészítés összege, erre bőven lenne pénz a költségvetésben, a haveroknak a sokszorosát szórta szét a kormány a veszélyhelyzet alatt is. Ungár Péter (LMP) szintén támogatásáról biztosította az „éhségsztrájkot”.
Momentumos vezetésű vizsgálóbizottság alakulna többek között az M3-as metró felújítása, a Bálna eladása, illetve a biodóm-projekt kivizsgálására.
A közpénzek felhasználásának átláthatósága és a múlt árnyaival való szembenézés érvényre juttatása érdekében a DK, az MSZP, a Momentum és a Párbeszéd képviselői vizsgálóbizottság felállítását javasolták a Tarlós-korszak nyolc meghatározó ügyének kivizsgálására. A Fővárosi Közgyűlésben többségben lévő, az Országgyűlésben ellenzékként működő pártok képviseletében Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettes, Horváth Csaba a fővárosi MSZP-frakció vezetője, Soproni Tamás, a Momentum és V. Naszályi Márta, a Párbeszéd képviselője jegyzi az előterjesztést. Az eseti vizsgálóbizottság az alábbi ügyek kivizsgálását kapná feladatul:
A bizottságnak december 31-ig kellene elkészíteni a jelentését. Az eseti bizottság létrehozásáról a Fővárosi Közgyűlés mai ülésén szavaznak a képviselők. – A Fidesz-kormány neve az elmúlt időszakban összeforrt a korrupcióval. Nincs ember ma Magyarországon, aki elhinné, hogy az ország leggazdagabb embere egy százmilliárdos egykori gázszerelő, és nem Orbán Viktor miniszterelnök. És aligha van olyan ember, aki azt gondolja, hogy a fideszes vezetésű budapesti Városháza mentes volt a korrupciós ügyektől az elmúlt tíz évben – írta közösségi oldalán Soproni Tamás. A terézvárosi polgármester szerint a „budapestieknek joguk van tudni, mit csináltak a pénzükkel – hogy hová tűntek azok a százmilliók, egyes esetben milliárdok, amiket ők adóként fizettek be, és amelyekből fejlesztések helyett magánvagyonok lettek”. Ezért állítanának fel egy új vizsgálóbizottságot Havasi Gábor, Budapest momentumos egészségügyi tanácsnokának vezetésével, amelynek célja az ügyek felderítése. Olyan ügyeket fognak vizsgálni, amelyekben Soproni szerint okkal feltételezhető, hogy bűncselekmény történt, és feljelentéseket fognak tenni. A pénznek nincs se szaga, se pártállása – lába viszont, úgy látszik, nagyon is van – tette hozzá.
<|im_start|>user
Vizsgálat indul egy „fideszes közvélemény-kutatás” miatt, amelyet a FŐTÁV Zrt. rendelt meg nyolcszoros áron egy követelésbehajtó cégtől – jelentette be Tüttő Kata városüzemeltetésért felelős főpolgármester-helyettes Facebook-oldalán. Közölte, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal arra kötelezi a szolgáltatókat – például a vízműveket, csatornázási műveket és a távfűtő céget –, hogy kétévente független közvélemény-kutató szervezettel méressék fel a lakossági felhasználók szolgáltatással kapcsolatos elégedettségét. Megszabják, hogy mit, mekkora mintán és hogyan kell kérdezni. Azt a cégekre bízzák, hogy kivel végeztetik el a munkát.  Tüttő Kata azt írta, hogy amikor a városüzemeltetési holding munkatársai megnézték, hogy a három erre kötelezett fővárosi közszolgáltató ugyanazt a munkát kivel és mennyiért csináltatta meg az elmúlt években, meghökkentek egy kicsit.  Eszerint az alábbiak feltételekkel rendelték meg gyakorlatilag ugyanazt a kutatást ( 500 fős minta):
Ez Tüttő Kata szerint azt jelenti, hogy az előző városvezetés alatt, a Mitnyan György által vezetett FŐTÁV a Vízművekhez képest nyolcszoros áron rendelt meg egy közvélemény-kutatást, ráadásul egy követeléskezelő cégtől.
Tüttő Kata közölte azt is, hogy ez a behajtó cég referenciaként a Főtávval kötött korábbi szerződését csatolta be az eljáráshoz, amely egy ügyfél elégedettségi szerződés 24,9 millió forintért a 2017-2018-as évekre.
A Főpolgármesteri Hivatal még december elején közölte, hogy Karácsony Gergely főpolgármester december 10-i hatállyal meneszti Mitnyan György vezérigazgatót. A Főtáv közvetlenül az önkormányzati választás előtti napon kötött három évre szóló kétmilliárdos létesítményüzemeltetési szerződést.
A szociális ellátás munkavállalói nem a nemzet részei a hatalom szemében – mondták el az érdekvédők az ellenzéki pártokkal tartott közös sajtótájékoztatójukon.
Július 2. a magyar egészségügy napja, ebből az alkalomból a szociális dolgozók arra kérik az egészségügyi munkavállalókat, hogy – hozzájuk hasonlóan – ebédidőben ne ebédeljenek, ezzel az „éhségsztrájkkal” hívják fel közösen a figyelmet arra, hogy a szociális szférának is jár az egyszeri bruttó 500 ezer forintos bérkiegészítés. Erről Boros Péterné, a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezetének (MKKSZ) elnöke beszélt egy, az ellenzéki pártokkal közösen tartott sajtótájékoztatón. Az érdekvédő szerint a gyermekvédelemben, idős ellátásban, hajléktalanellátásban, a szenvedélybetegek ellátásában, otthonápolásban dolgozók ugyanúgy kivették a részüket a koronavírus járvány elleni védekezésből, mint az egészségügy munkavállalói, így őket is jogosan illetné meg a pénz. Ezt szeretnék nyomatékosítani a jövő csütörtöki akciójukkal. – Azért július másodikán, mert ez pár nappal a fizetés előtt van, amikor már sok kollégánknak olyan kevés a pénze, hogy egyébként sem telik neki egy normális ebédre – fogalmazott. Köves Ferenc, a Szociális Ágazatban Dolgozók Szakszervezetének elnöke azt mondta, amíg Orbán Viktor rendszeresen arról beszél, hogy a védekezés sikere az egész nemzetnek köszönhető, a kormány részéről minimális elismerésben sem részesültek, vagyis ezzel a miniszterelnök azt üzeni a számukra, hogy ők mégsem tartoznak a nemzethez. – Pedig sokan szinte beköltöztek az intézményekbe ezekben a hetekben, hogy minél jobban el tudják látni a feladatukat. A szociális dolgozók olyan emberekkel foglalkoznak, akiknek az ellátását törvényben írta elő az állam – mondta. Lukács László, a Jobbik képviselője arról beszélt, a bérkiegészítés mellett a szociális ágazatot is fel kellene készíteni egy őszi második járványra, de ezen a téren sem történik egyelőre semmi. A Népszava kérdésére ezzel kapcsolatban Boros Péterné és Köves Ferenc azt mondta, a védekezésben a vírustesztek, a maszkok hiánya és a munkaerőhiány hátráltatta őket a leginkább. Korózs Lajos, a parlament népjóléti bizottságának szocialista elnöke szerint bár a fizetési listákon az utolsók között vannak Magyarországon a szociális dolgozók, a kormánynak esze ágában sincs segíteni rajtuk. Varga Zoltán a DK részéről arról beszélt, sok szociális dolgozó a hónap végén már egy szelet vajas kenyeret is nehezen tud csak adni a gyermekének, olyan nyomorúságosak a jövedelmek. Kocsis Cake Olivio (Párbeszéd) szerint 46 milliárd forint lenne az egyszeri bérkiegészítés összege, erre bőven lenne pénz a költségvetésben, a haveroknak a sokszorosát szórta szét a kormány a veszélyhelyzet alatt is. Ungár Péter (LMP) szintén támogatásáról biztosította az „éhségsztrájkot”.
Momentumos vezetésű vizsgálóbizottság alakulna többek között az M3-as metró felújítása, a Bálna eladása, illetve a biodóm-projekt kivizsgálására.
A közpénzek felhasználásának átláthatósága és a múlt árnyaival való szembenézés érvényre juttatása érdekében a DK, az MSZP, a Momentum és a Párbeszéd képviselői vizsgálóbizottság felállítását javasolták a Tarlós-korszak nyolc meghatározó ügyének kivizsgálására. A Fővárosi Közgyűlésben többségben lévő, az Országgyűlésben ellenzékként működő pártok képviseletében Gy. Németh Erzsébet főpolgármester-helyettes, Horváth Csaba a fővárosi MSZP-frakció vezetője, Soproni Tamás, a Momentum és V. Naszályi Márta, a Párbeszéd képviselője jegyzi az előterjesztést. Az eseti vizsgálóbizottság az alábbi ügyek kivizsgálását kapná feladatul:
A bizottságnak december 31-ig kellene elkészíteni a jelentését. Az eseti bizottság létrehozásáról a Fővárosi Közgyűlés mai ülésén szavaznak a képviselők. – A Fidesz-kormány neve az elmúlt időszakban összeforrt a korrupcióval. Nincs ember ma Magyarországon, aki elhinné, hogy az ország leggazdagabb embere egy százmilliárdos egykori gázszerelő, és nem Orbán Viktor miniszterelnök. És aligha van olyan ember, aki azt gondolja, hogy a fideszes vezetésű budapesti Városháza mentes volt a korrupciós ügyektől az elmúlt tíz évben – írta közösségi oldalán Soproni Tamás. A terézvárosi polgármester szerint a „budapestieknek joguk van tudni, mit csináltak a pénzükkel – hogy hová tűntek azok a százmilliók, egyes esetben milliárdok, amiket ők adóként fizettek be, és amelyekből fejlesztések helyett magánvagyonok lettek”. Ezért állítanának fel egy új vizsgálóbizottságot Havasi Gábor, Budapest momentumos egészségügyi tanácsnokának vezetésével, amelynek célja az ügyek felderítése. Olyan ügyeket fognak vizsgálni, amelyekben Soproni szerint okkal feltételezhető, hogy bűncselekmény történt, és feljelentéseket fognak tenni. A pénznek nincs se szaga, se pártállása – lába viszont, úgy látszik, nagyon is van – tette hozzá.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Tüttő Kata bejelentette, hogy az előző városvezetés alatt, a Mitnyan György által vezetett FŐTÁV a Vízművekhez képest nyolcszoros áron rendelt meg egy felmérést, ráadásul egy követeléskezelő cégtől.<|im_end|>