A jövő nyolc technológiája
A fejlődés jelenlegi trendjeinek találkozási pontjain olyan technológiák születnek, amelyek egész életünket átformálják - állítja Brad Wieners futurológus, aki nyolc kulcsfontosságú területet nevez meg a Business 2.0 magazinban publikált tanulmányában.
1. Ruha, amely számítógép - Biointeraktív anyagok

Szenzor-csúcstechnika élő szervezetek számára. A géntechnológia, kognitív számítástechnika és a nanotechnológia találkozásából olyan speciális bioérzékelők születnek, amelyek állatok vagy növények külsején vagy akár belsejében figyelik a szervezet változásait és probléma esetén beavatkoznak.

Kezdetleges biointeraktív anyagok már ma is léteznek. A New York-i Sensatex integrált szenzorokkal rendelkező trikókat gyárt, amelyek mérik a testhőt és a szívverést, az mérési eredményeket pedig drótnélküli kapcsolat útján laptopra töltik. Emellett a hadsereg megrendelésére az MIT-n olyan terepruhát fejlesztenek, amely maga változtatja rejtőszínét, illetve jelzi a biológiai vagy kémiai fegyvereket.

A fejlődés irányát mutatja, hogy jelenleg több vállalkozás is klinikai kísérletekre készül olyan intelligens nanokristályokkal, amelyek a testbe juttatva szintetikus csonttá állnak össze súlyos törések helyén.

>>> Jönnek a nanokatonák
>>> Gyógyító műanyagok
>>> Sensatex

2. Fúrás helyett termesztés - Bioüzemanyagok

A cél adott: a kőolajszármazék üzemanyagokat genetikailag áttervezett növényekből előállított anyagokkal kell helyettesíteni. Az etanol, metanol, és a biodízel széleskörű alkalmazása csökkenti a károsanyag-kibocsátást és függetlenít az importolajtól.

A probléma az, hogy az üzemanyag-takarmánynövények hatékonysága alacsony, előállításuk viszonylag drága, mivel nagy mezőket kell lekaszálni egy marmonkannányi anyagért - a genetikailag tuningolt növények ugyanakkor azzal fenyegetnek, hogy gaz formájában elhódítják az emberiségtől a Földet, illetve aszály idején masszív tűzviharokat okoznak.

Ugyancsak komoly kihívás a hagyományos kőolajkitermelésre épülő infrastruktúra átállítása bioüzemanyag-gyártásra nagyobb háborúk kirobbanása nélkül.

>>> Autósokra számít a szeszgyár

3. Test 2.0 - Bionika

Az első generációs bionikus eszközöket - például pacemakereket, hallókészülékeket -, idővel olyan fejlett tárgyak követhetik, amelyek tökéletesen helyettesítenek működésképtelenné vált vagy korábban elvesztett szerveket.

Egy bionikus karprotézis például olyan elektroreaktív műanyagból épül majd, amely egyenesen az agyból kapja a jeleket. Az Új-Mexikói egyetemen már létezik olyan láb-prototípus, amely biciklizni tud és állítólag a csúcsfeladat, a zongorázásra is használható műkéz sincs messze.

>>> Közel már a szuperember

4. Agy és számítógép kapcsolódása - Kognitronika

A tarkócsatlakozó a kései science fictionben igen gyakori motívum és komputeres telekinézis formájában a bionikához hasonló (és azzal összefüggő) módon segítheti a mozgássérültek életét. A számítógép és az agy összekapcsolására irányuló jelenlegi próbálkozások primitívnek mondhatóak - a dolog maga azonban nem lehetetlen. A szonzorok fejlődése révén végül igen fejlett módon is beépülhet az ember életébe - pusztán gondolati úton villanyt, tévét, vagy sebességet kapcsolgatni jó dolog.

>>> Gondolatra mozduló kurzor

5. Én és a dezoxiribonukleinsavam - Genotipizálás

A közös emberi géntérkép már elkészült, és ha a gének funkcióit mind felfedezik, egyhamar megszületik a technika, amivel egy adott egyén összes öröklött jellemzője gyorsan megismerhetővé válik. Így a háziorvosok egykoron egészen pontosan meg tudják állapítani, milyen orvosságra van szüksége a betegnek (és mondjuk melyikre allergiás). Ugyancsak kiderül, hogy vannak-e valakinek indián felmenői, homoszexuális, addiktív esetleg skizofrén hajlamai. A technikai megoldások nehézségei a genotipizálásnál elég markánsan elkülönülnek az etikai, politikai és egyéb áltudományos problémáktól.

>>>Instant géntérkép kérdőjelekkel

6. Bruteforce tudomány - Masszív kombinatorika

A statisztikai analízis és a drabális számítási teljesítmény találkozása lecsökkenti a kutatás időtartamát. A masszív kombinatorika nem tudományág, hanem kutatási módszer, amelyben elméletekből származó feltételezések kísérleti tesztelése helyett a szuperszámítógép virtuális modelljére addig dobálja a véletlen megoldásokat, amíg fel nem bukkan a telitelálatos. A számítási teljesítmény szakadatlan növekedésével a kombinatorikus tudomány olyan szerepet tölthet be, mint az Excel a pénzügytörténetben és egyetlen gombnyomásra körvonalazódhat minden komplex szcenárió.

>>> Szuperszámítógéppel keresik a világ keletkezését
>>> Száz genom másodpercenként

7. Megépítünk bármit - Molekulagyártás

Az alapötlet a science fiction helyett az alkímiáig vezethető vissza: építsünk meg dolgokat a semmiből, mégpedig atomról atomra. A kutatók ma azt gondolják, hogy a legjobb út a molekuláris építkezés megvalósításához, ha a célnak megfelelően pirinyó nanorobotokat építenek, amelyek még több nanorobotot építenek, amelyek végül bármilyen fizikailag elképzelhető anyagot összeraknak atomokból.

Eddig a legelszántabb ilyen próbálkozások tíz atomnyi falvastagságú széncsöveket állítottak elő koromból.

>>> Üveggyöngyöt gurigat a mikroszkopikus robot
>>> Molekulányi szerves tranzisztorok

8. Hordozható atomerőmű - Kvantum magtechnológia

A kvantum magtechnológia célja, hogy úgy csapolja meg az atommagokban sűrűsödő óriási energiákat, hogy közben sem maghasadást, sem magfúziót nem okoz. Egy működő eljárás nagy előnye az lenne, hogy sem sugárszennyezést, sem csokipapírt nem hagy maga után.

A nukleotika fő ereklyéje egy hafniumlemez (rendkívül ritka és drága anyagból), amely magas feszültségen és erős röntgensugárzásban olyan energiapulzusokat bocsát ki, amelyek exponenciálisan erősítik a röntgensugárzást. Az amerikai légierő már felfigyelt a jelenségre, amellyel terveik szerint közeledő rakétákat lehetne elolvasztani, de állítólag ugyanez használható polilitográfiára, vagyis áramkörök vakuzás útján történő nyomtatására is.
Tudomány
<|im_start|>user
1. Ruha, amely számítógép - Biointeraktív anyagok

Szenzor-csúcstechnika élő szervezetek számára. A géntechnológia, kognitív számítástechnika és a nanotechnológia találkozásából olyan speciális bioérzékelők születnek, amelyek állatok vagy növények külsején vagy akár belsejében figyelik a szervezet változásait és probléma esetén beavatkoznak.

Kezdetleges biointeraktív anyagok már ma is léteznek. A New York-i Sensatex integrált szenzorokkal rendelkező trikókat gyárt, amelyek mérik a testhőt és a szívverést, az mérési eredményeket pedig drótnélküli kapcsolat útján laptopra töltik. Emellett a hadsereg megrendelésére az MIT-n olyan terepruhát fejlesztenek, amely maga változtatja rejtőszínét, illetve jelzi a biológiai vagy kémiai fegyvereket.

A fejlődés irányát mutatja, hogy jelenleg több vállalkozás is klinikai kísérletekre készül olyan intelligens nanokristályokkal, amelyek a testbe juttatva szintetikus csonttá állnak össze súlyos törések helyén.

>>> Jönnek a nanokatonák
>>> Gyógyító műanyagok
>>> Sensatex

2. Fúrás helyett termesztés - Bioüzemanyagok

A cél adott: a kőolajszármazék üzemanyagokat genetikailag áttervezett növényekből előállított anyagokkal kell helyettesíteni. Az etanol, metanol, és a biodízel széleskörű alkalmazása csökkenti a károsanyag-kibocsátást és függetlenít az importolajtól.

A probléma az, hogy az üzemanyag-takarmánynövények hatékonysága alacsony, előállításuk viszonylag drága, mivel nagy mezőket kell lekaszálni egy marmonkannányi anyagért - a genetikailag tuningolt növények ugyanakkor azzal fenyegetnek, hogy gaz formájában elhódítják az emberiségtől a Földet, illetve aszály idején masszív tűzviharokat okoznak.

Ugyancsak komoly kihívás a hagyományos kőolajkitermelésre épülő infrastruktúra átállítása bioüzemanyag-gyártásra nagyobb háborúk kirobbanása nélkül.

>>> Autósokra számít a szeszgyár

3. Test 2.0 - Bionika

Az első generációs bionikus eszközöket - például pacemakereket, hallókészülékeket -, idővel olyan fejlett tárgyak követhetik, amelyek tökéletesen helyettesítenek működésképtelenné vált vagy korábban elvesztett szerveket.

Egy bionikus karprotézis például olyan elektroreaktív műanyagból épül majd, amely egyenesen az agyból kapja a jeleket. Az Új-Mexikói egyetemen már létezik olyan láb-prototípus, amely biciklizni tud és állítólag a csúcsfeladat, a zongorázásra is használható műkéz sincs messze.

>>> Közel már a szuperember

4. Agy és számítógép kapcsolódása - Kognitronika

A tarkócsatlakozó a kései science fictionben igen gyakori motívum és komputeres telekinézis formájában a bionikához hasonló (és azzal összefüggő) módon segítheti a mozgássérültek életét. A számítógép és az agy összekapcsolására irányuló jelenlegi próbálkozások primitívnek mondhatóak - a dolog maga azonban nem lehetetlen. A szonzorok fejlődése révén végül igen fejlett módon is beépülhet az ember életébe - pusztán gondolati úton villanyt, tévét, vagy sebességet kapcsolgatni jó dolog.

>>> Gondolatra mozduló kurzor

5. Én és a dezoxiribonukleinsavam - Genotipizálás

A közös emberi géntérkép már elkészült, és ha a gének funkcióit mind felfedezik, egyhamar megszületik a technika, amivel egy adott egyén összes öröklött jellemzője gyorsan megismerhetővé válik. Így a háziorvosok egykoron egészen pontosan meg tudják állapítani, milyen orvosságra van szüksége a betegnek (és mondjuk melyikre allergiás). Ugyancsak kiderül, hogy vannak-e valakinek indián felmenői, homoszexuális, addiktív esetleg skizofrén hajlamai. A technikai megoldások nehézségei a genotipizálásnál elég markánsan elkülönülnek az etikai, politikai és egyéb áltudományos problémáktól.

>>>Instant géntérkép kérdőjelekkel

6. Bruteforce tudomány - Masszív kombinatorika

A statisztikai analízis és a drabális számítási teljesítmény találkozása lecsökkenti a kutatás időtartamát. A masszív kombinatorika nem tudományág, hanem kutatási módszer, amelyben elméletekből származó feltételezések kísérleti tesztelése helyett a szuperszámítógép virtuális modelljére addig dobálja a véletlen megoldásokat, amíg fel nem bukkan a telitelálatos. A számítási teljesítmény szakadatlan növekedésével a kombinatorikus tudomány olyan szerepet tölthet be, mint az Excel a pénzügytörténetben és egyetlen gombnyomásra körvonalazódhat minden komplex szcenárió.

>>> Szuperszámítógéppel keresik a világ keletkezését
>>> Száz genom másodpercenként

7. Megépítünk bármit - Molekulagyártás

Az alapötlet a science fiction helyett az alkímiáig vezethető vissza: építsünk meg dolgokat a semmiből, mégpedig atomról atomra. A kutatók ma azt gondolják, hogy a legjobb út a molekuláris építkezés megvalósításához, ha a célnak megfelelően pirinyó nanorobotokat építenek, amelyek még több nanorobotot építenek, amelyek végül bármilyen fizikailag elképzelhető anyagot összeraknak atomokból.

Eddig a legelszántabb ilyen próbálkozások tíz atomnyi falvastagságú széncsöveket állítottak elő koromból.

>>> Üveggyöngyöt gurigat a mikroszkopikus robot
>>> Molekulányi szerves tranzisztorok

8. Hordozható atomerőmű - Kvantum magtechnológia

A kvantum magtechnológia célja, hogy úgy csapolja meg az atommagokban sűrűsödő óriási energiákat, hogy közben sem maghasadást, sem magfúziót nem okoz. Egy működő eljárás nagy előnye az lenne, hogy sem sugárszennyezést, sem csokipapírt nem hagy maga után.

A nukleotika fő ereklyéje egy hafniumlemez (rendkívül ritka és drága anyagból), amely magas feszültségen és erős röntgensugárzásban olyan energiapulzusokat bocsát ki, amelyek exponenciálisan erősítik a röntgensugárzást. Az amerikai légierő már felfigyelt a jelenségre, amellyel terveik szerint közeledő rakétákat lehetne elolvasztani, de állítólag ugyanez használható polilitográfiára, vagyis áramkörök vakuzás útján történő nyomtatására is.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A fejlődés jelenlegi trendjeinek találkozási pontjain olyan technológiák születnek, amelyek egész életünket átformálják - állítja Brad Wieners futurológus, aki nyolc kulcsfontosságú területet nevez meg a Business 2.0 magazinban publikált tanulmányában.<|im_end|>