Baljós jelek Madridban
Nehéz lesz kormányt alakítani a június 26-i parlamenti választások után - ennyi biztosan kiderült az előző voksoláson az élen végzett négy párt miniszterelnök-jelöltjének hétfő esti tévévitáján. Mariano Rajoy, az ideiglenes kormányfő az új erőviszonyok fényében vállalkozott a négyes vitára, tavaly decemberben csak a szocialisták vezetőjével, Pedro Sánchezzel volt hajlandó szópárbajra.
Mariano Rajoy számára a legkedvezőbb lenne, ha a középjobb katalán párttal, a Ciudadanossal fogna össze, ez azonban a tavaly decemberi parlamenti választáson sem jött össze, s az előrejelzések szerint továbbra sem lesz elegendő mandátumuk a koalíciókötéshez. Ennél is nagyobb gond, hogy Albert Rivera, a Ciudadanos vezetője nem akar segédkezet nyújtani a néppárti kormányzás folytatásához, s a vitából ki is derült, számos kérdésben ellentétes álláspontot képviselnek a PP vezetőjével.
A PSOE főtitkára, Pedro Sánchez a vitában „B-kategóriás” miniszterelnöknek nevezte az ideiglenes kormányfőt. Rajoy ugyanakkor figyelmeztette három vitapartnerét: "könnyű beszélni, ám sokkal nehezebb kormányozni”. Az eddigi miniszterelnök legstabilabbnak továbbra is a nagykoalíciót látná, de ehhez nincsenek partnerei. Megoldást jelenthetne, ha a PP lecserélné Mariano Rajoyt, de erre kevés jel mutat.
Külön meccset vívott a tévévitában a két baloldali tömörülés vezetője. A radikális baloldali Podemos vezetője, Pablo Iglesias felszólította Sánchezt, döntse végre el, hogy progresszív, baloldali kormányzatot akar a Podemossal és más baloldali erőkkel összefogva, vagy a konzervatív jobboldal kormányalakításához akar asszisztálni. A PSOE főtitkára Iglesiast hibáztatta azért, hogy még mindig Mariano Rajoy lakik a Moncloa palotában, a miniszterelnöki rezidencián. Az autonómiák kérdése megosztja a baloldali erőket, a Podemos mindeddig ragaszkodott ahhoz, hogy Katalónia (nemkülönben Baszkföld és Galícia) lakosai kapjanak jogot függetlenségi népszavazás megrendezésére.
A szocialisták ugyanakkor legfeljebb az autonómiák rendszerének újratárgyalását hajlandók kilátásba helyezni. A katalán liberális párt, a Ciudadanos vezetője, Alberto Rivera közölte, pártja megreformálni, nem pedig feldarabolni szeretné Spanyolországot. A Podemos vezetője emlékeztetett, a radiális baloldal Katalóniában és Baszkföldön is kormányzó erő lett, s a helyhatósági választások óta eltelt időben bebizonyították, hogy hatékonyabban tudnak kormányozni, mint a konzervatívok. A kis helyi pártok a vita után azzal vádolták Iglesiast, hogy korábbi álláspontjához képest visszalépett, azt mondta, a katalán népszavazás "nem lesz vörös vonal" a jövendő kormányalakításnál.
Pedro Sánchez újfent felhozta a konzervatívok korrupciós ügyeit, mint közölte, Rajoynak le kellett volna mondania, amikor kirobbant a Bárcenas-botrány: a kormánypárt pénztárnokát azzal vádolják, hogy kettős könyvelést vezetett, s a befolyt adományokból feketén fizetett pluszjövedelmet a néppárti vezetőknek.
A konzervatív ABC napilap online szavazásán az ideiglenes spanyol kormányfőre, Mariano Rajoyra 49 százalék voksolt, 27 százalék tetszését nyerte el a Podemos vezetője, Pablo Iglesias. Alberto Riverát 17 százalék ítélte győztesnek, a szocialista PSOE kormányfőjelöltjét, Pedro Sánchezt pedig csak 5 százalék látta jónak. A szocialistákhoz közelálló El Paísnál Iglesias nyerte a netes szavazást 37 százalékkal, Rajoy 23, Rivera 22, Sánchez 16 százalék szerint bizonyult legjobbnak.
Danóék a kilakoltatásuk napján egy családok átmeneti otthona krízisszállására költöztek a gyerekekkel. Ezt az elhelyezést a gyámhivatal munkatársa megfelelőnek találta. A gyerekek nevelőszülőkhöz kerültek vidékre, a szülők és a nagymama pedig hajléktalanszállóra, mivel az átmeneti otthonban csak olyan családok tartózkodhatnak, amelyekben kiskorú gyermek él.
A kilakoltatás során Sára Botond alpolgármester közleményében arra hivatkozott, hogy nem elhelyezés nélkül lakoltatták ki a családot, mivel Danóéknak volt hova költözniük. Azt nem tette hozzá, hogy a kríziselhelyezés maximum két hétre szólt. Ráadásul a gyermekek kiemelése miatt most ezt a kríziselhelyezést is elveszítették. Az AVM közleménye szerint gyermekeket anyagi okokból, például a család lakáshelyzetére hivatkozva, nem emelhetné ki a gyámhivatal a családból, ezt a gyermekvédelmi törvény és az ENSZ Gyermekjogi Egyezménye is kifejezetten tiltja.
Az AVM szerint embertelen, hogy bő egy héttel a kilakoltatásuk után még a gyerekeket is kiemelte az állam a Danó-családból. Az államnak az lenne a feladata, hogy segítse a nehéz helyzetbe került családokat, akár adósságuk rendezésében, akár alternatív lakhatási lehetőség biztosításával. Ha a hivatal szerint kétséges, hogy a család megfelelően gondoskodik a gyermekeiről, akkor sem a kiemelést, a lehető legdrasztikusabb és a gyermekeket leginkább traumatizáló megoldást kellene alkalmaznia. Elfogadhatatlan, hogy ma Magyarországon egy család bő egy hét alatt elveszítheti a lakását, gyermekeit, a szociális intézmények pedig ahelyett, hogy ezt a folyamatot megakadályoznák, azon dolgoznak, hogy a gyerekek állami gondozottakká, a szülők pedig hajléktalanná váljanak - olvasható A Város Mindenkié honlapján.
Itt elhangzott, hogy bár a megbízható, az elvárt minőségű képeket határidőre szállítani képes fotósokra a jövőben is szükség lesz, az okostelefonok szerepe is egyre nagyobb: az egyre több ember zsebében ott lévő készülékkel dokumentálni lehet fontos eseményeket a legváratlanabb helyzetekben is.
A szakmai zsűri öt pályaművet díjazott, amelyek közül egyet megosztva ítéltek oda két pályázónak. Belicza Bea, a Hír 24 újságírójának a zsűri A szenteknek is volt múltjuk, a bűnösöknek is kell, hogy legyen jövőjük című videóját díjazta, kiemelve a videoriport többi részének magas szakmai színvonalát is. Elismerést nyert az RTL Klubtól Moskovics Judit Sándor Máriáról szóló anyaga és a Kemény kommentelő esete az igazi menekülttel című indexes alkotás (Jelinek Dóra és Szász Barna, Pándi Balázs), melyben a migránsokat korábban bíráló fórumos kommentelőket szembesítettek a Keleti pályaudvarnál lévő menekültekkel.
Megosztott díjat kapot az Átlátszó szerkesztősége Kisemmizett gazdák a Hortobágyon (Horn Gabriella) és az Északi Támpont Egyesület Józan babák című (Bíró Bori) alkotása. Az Átlátszó két díjat is bezsebelhetett, mert ők kapták a Telenor idei különdíját is: a terepen végzett riportjaik elkészítésében egy éven át a vállalat által biztosított mobil wifi eszköz és Hipernet-előfizetés segíti a szerkesztőséget.






Mariano Rajoy Hégető Honorka-díj Hulladék pályázat tévévita Mozaik Spanyolország kilakoltatás Danó-család A Város Mindenkié parlamenti választások
<|im_start|>user
Mariano Rajoy számára a legkedvezőbb lenne, ha a középjobb katalán párttal, a Ciudadanossal fogna össze, ez azonban a tavaly decemberi parlamenti választáson sem jött össze, s az előrejelzések szerint továbbra sem lesz elegendő mandátumuk a koalíciókötéshez. Ennél is nagyobb gond, hogy Albert Rivera, a Ciudadanos vezetője nem akar segédkezet nyújtani a néppárti kormányzás folytatásához, s a vitából ki is derült, számos kérdésben ellentétes álláspontot képviselnek a PP vezetőjével.
A PSOE főtitkára, Pedro Sánchez a vitában „B-kategóriás” miniszterelnöknek nevezte az ideiglenes kormányfőt. Rajoy ugyanakkor figyelmeztette három vitapartnerét: "könnyű beszélni, ám sokkal nehezebb kormányozni”. Az eddigi miniszterelnök legstabilabbnak továbbra is a nagykoalíciót látná, de ehhez nincsenek partnerei. Megoldást jelenthetne, ha a PP lecserélné Mariano Rajoyt, de erre kevés jel mutat.
Külön meccset vívott a tévévitában a két baloldali tömörülés vezetője. A radikális baloldali Podemos vezetője, Pablo Iglesias felszólította Sánchezt, döntse végre el, hogy progresszív, baloldali kormányzatot akar a Podemossal és más baloldali erőkkel összefogva, vagy a konzervatív jobboldal kormányalakításához akar asszisztálni. A PSOE főtitkára Iglesiast hibáztatta azért, hogy még mindig Mariano Rajoy lakik a Moncloa palotában, a miniszterelnöki rezidencián. Az autonómiák kérdése megosztja a baloldali erőket, a Podemos mindeddig ragaszkodott ahhoz, hogy Katalónia (nemkülönben Baszkföld és Galícia) lakosai kapjanak jogot függetlenségi népszavazás megrendezésére.
A szocialisták ugyanakkor legfeljebb az autonómiák rendszerének újratárgyalását hajlandók kilátásba helyezni. A katalán liberális párt, a Ciudadanos vezetője, Alberto Rivera közölte, pártja megreformálni, nem pedig feldarabolni szeretné Spanyolországot. A Podemos vezetője emlékeztetett, a radiális baloldal Katalóniában és Baszkföldön is kormányzó erő lett, s a helyhatósági választások óta eltelt időben bebizonyították, hogy hatékonyabban tudnak kormányozni, mint a konzervatívok. A kis helyi pártok a vita után azzal vádolták Iglesiast, hogy korábbi álláspontjához képest visszalépett, azt mondta, a katalán népszavazás "nem lesz vörös vonal" a jövendő kormányalakításnál.
Pedro Sánchez újfent felhozta a konzervatívok korrupciós ügyeit, mint közölte, Rajoynak le kellett volna mondania, amikor kirobbant a Bárcenas-botrány: a kormánypárt pénztárnokát azzal vádolják, hogy kettős könyvelést vezetett, s a befolyt adományokból feketén fizetett pluszjövedelmet a néppárti vezetőknek.
A konzervatív ABC napilap online szavazásán az ideiglenes spanyol kormányfőre, Mariano Rajoyra 49 százalék voksolt, 27 százalék tetszését nyerte el a Podemos vezetője, Pablo Iglesias. Alberto Riverát 17 százalék ítélte győztesnek, a szocialista PSOE kormányfőjelöltjét, Pedro Sánchezt pedig csak 5 százalék látta jónak. A szocialistákhoz közelálló El Paísnál Iglesias nyerte a netes szavazást 37 százalékkal, Rajoy 23, Rivera 22, Sánchez 16 százalék szerint bizonyult legjobbnak.
Danóék a kilakoltatásuk napján egy családok átmeneti otthona krízisszállására költöztek a gyerekekkel. Ezt az elhelyezést a gyámhivatal munkatársa megfelelőnek találta. A gyerekek nevelőszülőkhöz kerültek vidékre, a szülők és a nagymama pedig hajléktalanszállóra, mivel az átmeneti otthonban csak olyan családok tartózkodhatnak, amelyekben kiskorú gyermek él.
A kilakoltatás során Sára Botond alpolgármester közleményében arra hivatkozott, hogy nem elhelyezés nélkül lakoltatták ki a családot, mivel Danóéknak volt hova költözniük. Azt nem tette hozzá, hogy a kríziselhelyezés maximum két hétre szólt. Ráadásul a gyermekek kiemelése miatt most ezt a kríziselhelyezést is elveszítették. Az AVM közleménye szerint gyermekeket anyagi okokból, például a család lakáshelyzetére hivatkozva, nem emelhetné ki a gyámhivatal a családból, ezt a gyermekvédelmi törvény és az ENSZ Gyermekjogi Egyezménye is kifejezetten tiltja.
Az AVM szerint embertelen, hogy bő egy héttel a kilakoltatásuk után még a gyerekeket is kiemelte az állam a Danó-családból. Az államnak az lenne a feladata, hogy segítse a nehéz helyzetbe került családokat, akár adósságuk rendezésében, akár alternatív lakhatási lehetőség biztosításával. Ha a hivatal szerint kétséges, hogy a család megfelelően gondoskodik a gyermekeiről, akkor sem a kiemelést, a lehető legdrasztikusabb és a gyermekeket leginkább traumatizáló megoldást kellene alkalmaznia. Elfogadhatatlan, hogy ma Magyarországon egy család bő egy hét alatt elveszítheti a lakását, gyermekeit, a szociális intézmények pedig ahelyett, hogy ezt a folyamatot megakadályoznák, azon dolgoznak, hogy a gyerekek állami gondozottakká, a szülők pedig hajléktalanná váljanak - olvasható A Város Mindenkié honlapján.
Itt elhangzott, hogy bár a megbízható, az elvárt minőségű képeket határidőre szállítani képes fotósokra a jövőben is szükség lesz, az okostelefonok szerepe is egyre nagyobb: az egyre több ember zsebében ott lévő készülékkel dokumentálni lehet fontos eseményeket a legváratlanabb helyzetekben is.
A szakmai zsűri öt pályaművet díjazott, amelyek közül egyet megosztva ítéltek oda két pályázónak. Belicza Bea, a Hír 24 újságírójának a zsűri A szenteknek is volt múltjuk, a bűnösöknek is kell, hogy legyen jövőjük című videóját díjazta, kiemelve a videoriport többi részének magas szakmai színvonalát is. Elismerést nyert az RTL Klubtól Moskovics Judit Sándor Máriáról szóló anyaga és a Kemény kommentelő esete az igazi menekülttel című indexes alkotás (Jelinek Dóra és Szász Barna, Pándi Balázs), melyben a migránsokat korábban bíráló fórumos kommentelőket szembesítettek a Keleti pályaudvarnál lévő menekültekkel.
Megosztott díjat kapot az Átlátszó szerkesztősége Kisemmizett gazdák a Hortobágyon (Horn Gabriella) és az Északi Támpont Egyesület Józan babák című (Bíró Bori) alkotása. Az Átlátszó két díjat is bezsebelhetett, mert ők kapták a Telenor idei különdíját is: a terepen végzett riportjaik elkészítésében egy éven át a vállalat által biztosított mobil wifi eszköz és Hipernet-előfizetés segíti a szerkesztőséget.







Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nehéz lesz kormányt alakítani a június 26-i parlamenti választások után - ennyi biztosan kiderült az előző voksoláson az élen végzett négy párt miniszterelnök-jelöltjének hétfő esti tévévitáján. Mariano Rajoy, az ideiglenes kormányfő az új erőviszonyok fényében vállalkozott a négyes vitára, tavaly decemberben csak a szocialisták vezetőjével, Pedro Sánchezzel volt hajlandó szópárbajra.<|im_end|>