Meg nem erõsített hírek szerint benyújtotta lemondását a Duna Tv sokat támadott elnöke
Az MTI információja szerint benyújtotta lemondását Cselényi László, a Duna Tv elnöke, de az értesülést sem a Duna Tv, sem a kuratórium elnöke nem erõsítette meg. Cselényi a múlt héten kényelmetlen helyzetbe került, miután a televízió mûködését felügyelõ közalapítvány fideszes kurátora bejelentette, gyanús szerzõdéseket talált a televíziónál. A csatorna több mint egymilliárd forint értékben kötött megállapodásokat olyan rejtélyes körülmények között mûködõ cégekkel, amelyek aztán a mûsorok gyártását továbbadták más vállalkozásoknak.
Benyújtotta lemondását Cselényi László, a Duna Televízió elnöke - közölte pénteken az MTI a televíziót felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány kuratóriumához közeli forrásra hivatkozva. Az MTI szerint Cselényi László a kuratóriumi elnökség csütörtök esti ülésén beszélt döntésérõl, amelyet azonban hivatalosan csak a jövõ héten jelent be.

A Duna Televízió Zrt. elnöke, Cselényi László lemondásáról szóló MTI-hírt sem Cselényi László, a közmédium elnöke, sem a Duna Televíziót felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány Kuratóriumi Elnöksége nem erõsíti meg - közölte a televízió az [origo] kérésére pénteken küldött közleményében, igaz, a közlemény nem is tagadja az MTI értesülését. Szabó László, a Duna Tv-t felügyelõ kuratórium elnökségének Fidesz által delegált tagja mindössze annyit mondott, hogy csütörtökön este a kuratórium ülésezett, de a résztvevõk abban állapodtak meg, hogy jövõ csütörtökig, a következõ ülésig nem nyilatkoznak az ott elhangzottakról.

Az [origo] pénteken este telefonon elérte Halák Lászlót, a kuratórium elnökségének MSZP által delegált tagját, aki azt mondta, részt vett a csütörtöki ülésen, de arról semmit nem szeretne mondani, ahogy az MTI hírét sem akarta kommentálni.

Furcsa szerzõdések

A Duna Televíziót felügyelõ közalapítvány Fidesz által delegált kurátora múlt hét elején azt állította: két gyanús szerzõdésre bukkantak a televíziónál. Szabó szerint mindkét esetben a produkció külsõ gyártására szerzõdött cég lényegesen kisebb összegért továbbadta a tényleges mûsorkészítést. A fideszes kurátor ezért vizsgálatot sürgetett, és azt javasolta, hogy a közalapítvány akár büntetõjogi lépéseket is tegyen.

A Szabó által kifogásolt szerzõdések azon szerzõdések közé tartoznak, amelyeket a Duna Tv abból a 2,34 milliárd forintból fizetett, amit tavaly novemberben Jánosi György szocialista képviselõ indítványára szavazott meg a Duna Tv-nek a parlament. Cselényi akkor azt ígérte, hogy a plusztámogatást - amelyet eredetileg az MTV-nek szántak - többek között új sorozatokra és a filmkínálat bõvítésére fordítják majd.

Az [origo] több cikket közölt a kifogásolt szerzõdésekrõl. A pénzbõl a Duna Tv összesen nyolc sorozatot rendelt meg külsõs cégektõl. Két ifjúsági sorozat, három felnõtteknek szóló sorozat és három dokumentumsorozat készül a szerzõdések alapján. Cselényi László az [origo] birtokába került levélében azzal indokolta a külsõs cégek megbízását, hogy ezeket a produkciókat "a Duna Televízió sem személyi, sem technikai kapacitását, felszereltségét tekintve nem tudná kivitelezni", de ezek olyan produkciók, amelyket "egy 'nagykorú' televíziónak kötelessége felmutatni". A nyolc sorozatra összesen 1,358 milliárd forintot fizet ki a Duna Tv a szerzõdések szerint.

Különös cégek

A nyolc tervezett sorozatból kettõre - a Suli-buli és az Egy különleges ember története címûekre - Turi János Sándor titokzatos cégeivel kötött szerzõdést a Duna Tv, de mint azt az [origo] a Nemzeti Filmirodától megtudta, a sorozatokat valójában Kálomista Gábor filmproducer és rendezõ cége készíti a Duna Tv által fizetett ár töredékéért (a két szerzõdés részleteirõl és Turi érintett cégeirõl ebben a cikkünkben olvashat részletesen). A Balaton történetérõl szóló sorozatot is Turi egyik cégétõl rendelte meg a Duna Tv.

A Duna Tv nyilvános szerzõdései szerint Turi cégein kívül még három céggel szerzõdött a sorozatokra a csatorna. Ezek közül kettõ nem sokkal a több százmilliós szerzõdések megkötése elõtt alakult, székhelyüket több tucat másik céggel osztják meg, egy-egy panelház földszinti kis irodájában. Az ismeretlen és utolérhetetlen producerek minden esetben ismert filmipari vállalkozásoknak adták tovább a munkát (ezekrõl a cégekrõl ebben a cikkünkben olvashat részletesen).

A Duna Tv-t felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány hétfõi ülésén egyhangú határozatot hozott arról, hogy felkérik a Duna Tv elnökét, Cselényi Lászlót, hogy adjon teljes körû információt a felügyelõbizottságnak azokról a szerzõdésekrõl, amelyeket Szabó kifogásolt. Egyúttal a felügyelõbizottságot is felkérték arra, hogy folytasson le részletes vizsgálatot a kifogásolt szerzõdések "jogszerûségérõl, gazdasági hatékonyságáról, azok piaci ár-érték arányairól, beleértve a szerzõdõ partnerek alvállalkozói szerzõdéseit is". A vizsgálatra a közalapítvány tizenöt napot adott.

Egy gazdag év

Az utóbbi bõ fél évben látványosan beerõsített a Duna Tv, több új mûsorral jelentkezett, illetve sorra állt elõ a különbözõ tervekkel. Egy év eleji összeállításunkból például kiderült, hogy míg a nagyobb kereskedelmi csatornák 2009-hez képest visszafogottabb költségvetésre készülnek, addig a Duna Tv (és a Viasat) több kiadással számolt 2010-re.

A mûholdon fogható, részben a határon túli magyaroknak szóló közszolgálati adó annak eredményeként kezdhetett költekezésbe, hogy tavaly õsszel az országgyûlés mintegy 3,2 millió forint pluszforrást biztosított számára. Az akkori szocialista többségû parlament az után döntött az eredetileg az MTV-nek szánt pénz átcsoportosításáról, hogy az a kormánypárt által kifogásolt döntéseket hozott (például felmondta a Nap-kelte szerzõdését).

Cselényi László egy tavaly novemberi nyilatkozatában a parlamenti döntést nem kommentálta, de látványos változásokat ígért 2010-re. "Millió területen felhasználható, a mûszaki fejlesztés, a díszlet, a honlap építése, sok dolog szóba jöhet. Kulturális szerepünket és közéleti tartalmainkat erõsítjük, és elõre iszunk a medve bõrére, mert a támogatástól függetlenül indul az új, reggeli mûsorunk" - fejtegette akkor Cselényi.

2005 óta elnök Cselényi

Cselényi László 2005. február 17. óta a Duna Tv elnöke. A csatornát felügyelõ, 31 tagú Hungária Televízió Közalapítvány kuratóriuma 25 szavazattal választotta meg elnöknek, öten szavaztak ellene. A szavazás elõtt a pártdelegáltakból álló nyolctagú kuratóriumi elnökség hat vokssal szavazta meg elnökjelöltnek a tisztségre. Megválasztása után az új elnök azt MTI-nek azt mondta: saját arculatú, markánsan nemzeti, össznemzeti jellegû kulturális-mûvészeti csatornát kíván a Duna Televízióból létrehozni.

Cselényi László televíziós rendezõ, szerkesztõ 1951-ben született Kolozsváron, ahol a hetvenes években pszichológiát, majd Bukarestben rendezést tanult. Szülõvárosa bábszínházában rendezõ volt, majd 1977-tõl négy éven át Bukarestben, a román televízió magyar adásánál dolgozott rendezõként, szerkesztõként. Ugyanilyen beosztásban dolgozott 1983-as áttelepülése után 13 esztendõn keresztül a Magyar Televízióban. 1996-tól a Duna Televízió szerkesztõje, 2002 óta Uránia Filmszínház ügyvezetõje.
köztelevízió Cselényi László Duna TV
<|im_start|>user
Benyújtotta lemondását Cselényi László, a Duna Televízió elnöke - közölte pénteken az MTI a televíziót felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány kuratóriumához közeli forrásra hivatkozva. Az MTI szerint Cselényi László a kuratóriumi elnökség csütörtök esti ülésén beszélt döntésérõl, amelyet azonban hivatalosan csak a jövõ héten jelent be.

A Duna Televízió Zrt. elnöke, Cselényi László lemondásáról szóló MTI-hírt sem Cselényi László, a közmédium elnöke, sem a Duna Televíziót felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány Kuratóriumi Elnöksége nem erõsíti meg - közölte a televízió az [origo] kérésére pénteken küldött közleményében, igaz, a közlemény nem is tagadja az MTI értesülését. Szabó László, a Duna Tv-t felügyelõ kuratórium elnökségének Fidesz által delegált tagja mindössze annyit mondott, hogy csütörtökön este a kuratórium ülésezett, de a résztvevõk abban állapodtak meg, hogy jövõ csütörtökig, a következõ ülésig nem nyilatkoznak az ott elhangzottakról.

Az [origo] pénteken este telefonon elérte Halák Lászlót, a kuratórium elnökségének MSZP által delegált tagját, aki azt mondta, részt vett a csütörtöki ülésen, de arról semmit nem szeretne mondani, ahogy az MTI hírét sem akarta kommentálni.

Furcsa szerzõdések

A Duna Televíziót felügyelõ közalapítvány Fidesz által delegált kurátora múlt hét elején azt állította: két gyanús szerzõdésre bukkantak a televíziónál. Szabó szerint mindkét esetben a produkció külsõ gyártására szerzõdött cég lényegesen kisebb összegért továbbadta a tényleges mûsorkészítést. A fideszes kurátor ezért vizsgálatot sürgetett, és azt javasolta, hogy a közalapítvány akár büntetõjogi lépéseket is tegyen.

A Szabó által kifogásolt szerzõdések azon szerzõdések közé tartoznak, amelyeket a Duna Tv abból a 2,34 milliárd forintból fizetett, amit tavaly novemberben Jánosi György szocialista képviselõ indítványára szavazott meg a Duna Tv-nek a parlament. Cselényi akkor azt ígérte, hogy a plusztámogatást - amelyet eredetileg az MTV-nek szántak - többek között új sorozatokra és a filmkínálat bõvítésére fordítják majd.

Az [origo] több cikket közölt a kifogásolt szerzõdésekrõl. A pénzbõl a Duna Tv összesen nyolc sorozatot rendelt meg külsõs cégektõl. Két ifjúsági sorozat, három felnõtteknek szóló sorozat és három dokumentumsorozat készül a szerzõdések alapján. Cselényi László az [origo] birtokába került levélében azzal indokolta a külsõs cégek megbízását, hogy ezeket a produkciókat "a Duna Televízió sem személyi, sem technikai kapacitását, felszereltségét tekintve nem tudná kivitelezni", de ezek olyan produkciók, amelyket "egy 'nagykorú' televíziónak kötelessége felmutatni". A nyolc sorozatra összesen 1,358 milliárd forintot fizet ki a Duna Tv a szerzõdések szerint.

Különös cégek

A nyolc tervezett sorozatból kettõre - a Suli-buli és az Egy különleges ember története címûekre - Turi János Sándor titokzatos cégeivel kötött szerzõdést a Duna Tv, de mint azt az [origo] a Nemzeti Filmirodától megtudta, a sorozatokat valójában Kálomista Gábor filmproducer és rendezõ cége készíti a Duna Tv által fizetett ár töredékéért (a két szerzõdés részleteirõl és Turi érintett cégeirõl ebben a cikkünkben olvashat részletesen). A Balaton történetérõl szóló sorozatot is Turi egyik cégétõl rendelte meg a Duna Tv.

A Duna Tv nyilvános szerzõdései szerint Turi cégein kívül még három céggel szerzõdött a sorozatokra a csatorna. Ezek közül kettõ nem sokkal a több százmilliós szerzõdések megkötése elõtt alakult, székhelyüket több tucat másik céggel osztják meg, egy-egy panelház földszinti kis irodájában. Az ismeretlen és utolérhetetlen producerek minden esetben ismert filmipari vállalkozásoknak adták tovább a munkát (ezekrõl a cégekrõl ebben a cikkünkben olvashat részletesen).

A Duna Tv-t felügyelõ Hungária Televízió Közalapítvány hétfõi ülésén egyhangú határozatot hozott arról, hogy felkérik a Duna Tv elnökét, Cselényi Lászlót, hogy adjon teljes körû információt a felügyelõbizottságnak azokról a szerzõdésekrõl, amelyeket Szabó kifogásolt. Egyúttal a felügyelõbizottságot is felkérték arra, hogy folytasson le részletes vizsgálatot a kifogásolt szerzõdések "jogszerûségérõl, gazdasági hatékonyságáról, azok piaci ár-érték arányairól, beleértve a szerzõdõ partnerek alvállalkozói szerzõdéseit is". A vizsgálatra a közalapítvány tizenöt napot adott.

Egy gazdag év

Az utóbbi bõ fél évben látványosan beerõsített a Duna Tv, több új mûsorral jelentkezett, illetve sorra állt elõ a különbözõ tervekkel. Egy év eleji összeállításunkból például kiderült, hogy míg a nagyobb kereskedelmi csatornák 2009-hez képest visszafogottabb költségvetésre készülnek, addig a Duna Tv (és a Viasat) több kiadással számolt 2010-re.

A mûholdon fogható, részben a határon túli magyaroknak szóló közszolgálati adó annak eredményeként kezdhetett költekezésbe, hogy tavaly õsszel az országgyûlés mintegy 3,2 millió forint pluszforrást biztosított számára. Az akkori szocialista többségû parlament az után döntött az eredetileg az MTV-nek szánt pénz átcsoportosításáról, hogy az a kormánypárt által kifogásolt döntéseket hozott (például felmondta a Nap-kelte szerzõdését).

Cselényi László egy tavaly novemberi nyilatkozatában a parlamenti döntést nem kommentálta, de látványos változásokat ígért 2010-re. "Millió területen felhasználható, a mûszaki fejlesztés, a díszlet, a honlap építése, sok dolog szóba jöhet. Kulturális szerepünket és közéleti tartalmainkat erõsítjük, és elõre iszunk a medve bõrére, mert a támogatástól függetlenül indul az új, reggeli mûsorunk" - fejtegette akkor Cselényi.

2005 óta elnök Cselényi

Cselényi László 2005. február 17. óta a Duna Tv elnöke. A csatornát felügyelõ, 31 tagú Hungária Televízió Közalapítvány kuratóriuma 25 szavazattal választotta meg elnöknek, öten szavaztak ellene. A szavazás elõtt a pártdelegáltakból álló nyolctagú kuratóriumi elnökség hat vokssal szavazta meg elnökjelöltnek a tisztségre. Megválasztása után az új elnök azt MTI-nek azt mondta: saját arculatú, markánsan nemzeti, össznemzeti jellegû kulturális-mûvészeti csatornát kíván a Duna Televízióból létrehozni.

Cselényi László televíziós rendezõ, szerkesztõ 1951-ben született Kolozsváron, ahol a hetvenes években pszichológiát, majd Bukarestben rendezést tanult. Szülõvárosa bábszínházában rendezõ volt, majd 1977-tõl négy éven át Bukarestben, a román televízió magyar adásánál dolgozott rendezõként, szerkesztõként. Ugyanilyen beosztásban dolgozott 1983-as áttelepülése után 13 esztendõn keresztül a Magyar Televízióban. 1996-tól a Duna Televízió szerkesztõje, 2002 óta Uránia Filmszínház ügyvezetõje.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az MTI információja szerint benyújtotta lemondását Cselényi László, a Duna Tv elnöke, de az értesülést sem a Duna Tv, sem a kuratórium elnöke nem erõsítette meg. Cselényi a múlt héten kényelmetlen helyzetbe került, miután a televízió mûködését felügyelõ közalapítvány fideszes kurátora bejelentette, gyanús szerzõdéseket talált a televíziónál. A csatorna több mint egymilliárd forint értékben kötött megállapodásokat olyan rejtélyes körülmények között mûködõ cégekkel, amelyek aztán a mûsorok gyártását továbbadták más vállalkozásoknak.<|im_end|>