A balos elnökjelölt vezet Peruban
A baloldali elnökjelölt szerezte eddig a legtöbb szavazatot a vasárnapi perui elnökválasztáson. Ollenta Humala leginkább a bolíviai Evo Moraleshez, illetve a venezuelai Hugo Chávezhez hasonló ideológiát követ. Kampányában egyebek mellett a multinacionális vállalatok visszaszorítását, a kokatermesztés legalizálását, illetve a szegény indián lakosság felemelését ígérte.
A baloldali jelölt vezet a perui elnök-választáson. A dél-amerikai országban Magyarországhoz hasonlóan szintén vasárnap tartottak választásokat. A 16,5 millió szavazó elnököt, alelnököket, illetve képviselõket választhatott a 120 tagú törvényhozásba.

Az elnökválasztáson, a szavazatok 53 százalékának összeszámlálásakor a baloldali Ollenta Humala vezetett 27,8 százalékkal, de mögötte nem sokkal lemaradva ott sorakozik a másik két jelölt is: a konzervatív Lourdes Flores 26,3, illetve Alan Garcia volt elnök 25,6 százalékkal. Összesen húsz jelölt indult az elnöki posztért az elsõ fordulóban. Mivel azonban várhatóan egyikük sem fogja elérni az 50 százalékos eredményt, május 7-én második fordulót tartanak. Az elnököt öt évre választják.

Humala vezetése erõsíti a kontinensen a baloldal elõretörésének az utóbbi években megfigyelhetõ tendenciáját. A kampányában a szegényeknek több támogatást ígérõ, katonatisztbõl politikussá lett Humala gyõzelmével a Hugo Chávez-féle Venezuelához hasonló rendszerre lehet számítani Peruban is - írja a BBC News.

A választást több tízezer rendõr biztosította, ám így sem sikerült elkerülni az atrocitásokat. Humalát például tiltakozók fogadták, amikor vasárnap feleségével megjelent szavazókörében. "Ugyanolyan vagy, mint Chávez", illetve "orgyilkos" szavakat kiabálták rá a szavazóhelyiség közelében összegyûlt ellenfelei, akik miatt egy órán keresztül nem tudták elhagyni a helyiséget. Végül rohamrendõrök oszlatták szét a tömeget és menekítették ki a politikust. Távozáskor a tömeg kövekkel, gyümölcsökkel és cipõkkel hajigálta meg Humalát és feleségét.

Az elnökjelölt sokban hasonlít a venezuelai Hugo Chávezre. Eredetileg katona volt, a '90-es évek elején például a Peru keleti részében elterülõ dzsungelben vezetett egy katonai bázist. A hadsereg ekkor a fegyveres felkelõk ellen harcolt a térségben. Itteni tevékenysége miatt sokan emberi jogok megsértésével vádolták, de õ tagadja, hogy rosszat tett volna. A tiltakozók erre utaltak, amikor orgyilkosnak nevezték.

Humala ugyanakkor - akárcsak Chávez - maga is egy katonai puccsal hallatott elõször magáról: 2000-ben Alberto Fujimori kormánya ellen szervezett katonai felkelést. Ráadásul azt ígérte, szorosabbra fûzi kapcsolatait Chávez Venezuelájával. Sokban lehet ugyanakkor Evo Morales bolíviai elnökhöz is hasonlítani Humalát. Mindketten a kokatermesztés legalizálásával, illetve az Andok indiánjainak felemelésével kampányoltak.

A "Peruban folyó modern gyarmatosítás folyamatának megelõzése" érdekében történõ alkotmánymódosításról beszélõ, az Egyesült Államokkal tervezett szabadkereskedelmi egyezményt elutasító elnök a jelentések szerint több jelentõs külföldi befektetõt is elbizonytalanított. Humala fõképp az ország természeti kincseit kiaknázó multinacionális bányavállalatokat kritizálta.

A jelenleg ugyancsak baloldali vezetés - Alejandro Toledo elnök uralma - alatt lévõ Peru viszonylag jó gazdasági mutatókkal rendelkezik, de a fejlõdést csak nagyon kevesen érzékelik. A lakosság közel kétharmada nagy szegénységben él. Az üzleti körök leginkább a kongresszus volt tagját, Lourdes Florest látnák szívesen az elnöki székben. A 48 éves jogot végzett asszony gyõzelmi reményeit a Chilében diadalmaskodó Michelle Bachelet sikere fokozta.

A harmadik helyen álló Alan Garcia már volt egyszer államfõ. 1985-90 közötti elnökségét a magas infláció, erõszakos lázadók aktivitása jellemezte, ennek ellenére jelentõs népszerûségnek örvend. Kampányában fõleg a fiatalokat igyekezett megszólítani - írja róla a BBC.
legalizálás elnökválasztás Kolumbia Peru Venezuela Hugo Chávez Evo Morales felemelés Ecuador
<|im_start|>user
A baloldali jelölt vezet a perui elnök-választáson. A dél-amerikai országban Magyarországhoz hasonlóan szintén vasárnap tartottak választásokat. A 16,5 millió szavazó elnököt, alelnököket, illetve képviselõket választhatott a 120 tagú törvényhozásba.

Az elnökválasztáson, a szavazatok 53 százalékának összeszámlálásakor a baloldali Ollenta Humala vezetett 27,8 százalékkal, de mögötte nem sokkal lemaradva ott sorakozik a másik két jelölt is: a konzervatív Lourdes Flores 26,3, illetve Alan Garcia volt elnök 25,6 százalékkal. Összesen húsz jelölt indult az elnöki posztért az elsõ fordulóban. Mivel azonban várhatóan egyikük sem fogja elérni az 50 százalékos eredményt, május 7-én második fordulót tartanak. Az elnököt öt évre választják.

Humala vezetése erõsíti a kontinensen a baloldal elõretörésének az utóbbi években megfigyelhetõ tendenciáját. A kampányában a szegényeknek több támogatást ígérõ, katonatisztbõl politikussá lett Humala gyõzelmével a Hugo Chávez-féle Venezuelához hasonló rendszerre lehet számítani Peruban is - írja a BBC News.

A választást több tízezer rendõr biztosította, ám így sem sikerült elkerülni az atrocitásokat. Humalát például tiltakozók fogadták, amikor vasárnap feleségével megjelent szavazókörében. "Ugyanolyan vagy, mint Chávez", illetve "orgyilkos" szavakat kiabálták rá a szavazóhelyiség közelében összegyûlt ellenfelei, akik miatt egy órán keresztül nem tudták elhagyni a helyiséget. Végül rohamrendõrök oszlatták szét a tömeget és menekítették ki a politikust. Távozáskor a tömeg kövekkel, gyümölcsökkel és cipõkkel hajigálta meg Humalát és feleségét.

Az elnökjelölt sokban hasonlít a venezuelai Hugo Chávezre. Eredetileg katona volt, a '90-es évek elején például a Peru keleti részében elterülõ dzsungelben vezetett egy katonai bázist. A hadsereg ekkor a fegyveres felkelõk ellen harcolt a térségben. Itteni tevékenysége miatt sokan emberi jogok megsértésével vádolták, de õ tagadja, hogy rosszat tett volna. A tiltakozók erre utaltak, amikor orgyilkosnak nevezték.

Humala ugyanakkor - akárcsak Chávez - maga is egy katonai puccsal hallatott elõször magáról: 2000-ben Alberto Fujimori kormánya ellen szervezett katonai felkelést. Ráadásul azt ígérte, szorosabbra fûzi kapcsolatait Chávez Venezuelájával. Sokban lehet ugyanakkor Evo Morales bolíviai elnökhöz is hasonlítani Humalát. Mindketten a kokatermesztés legalizálásával, illetve az Andok indiánjainak felemelésével kampányoltak.

A "Peruban folyó modern gyarmatosítás folyamatának megelõzése" érdekében történõ alkotmánymódosításról beszélõ, az Egyesült Államokkal tervezett szabadkereskedelmi egyezményt elutasító elnök a jelentések szerint több jelentõs külföldi befektetõt is elbizonytalanított. Humala fõképp az ország természeti kincseit kiaknázó multinacionális bányavállalatokat kritizálta.

A jelenleg ugyancsak baloldali vezetés - Alejandro Toledo elnök uralma - alatt lévõ Peru viszonylag jó gazdasági mutatókkal rendelkezik, de a fejlõdést csak nagyon kevesen érzékelik. A lakosság közel kétharmada nagy szegénységben él. Az üzleti körök leginkább a kongresszus volt tagját, Lourdes Florest látnák szívesen az elnöki székben. A 48 éves jogot végzett asszony gyõzelmi reményeit a Chilében diadalmaskodó Michelle Bachelet sikere fokozta.

A harmadik helyen álló Alan Garcia már volt egyszer államfõ. 1985-90 közötti elnökségét a magas infláció, erõszakos lázadók aktivitása jellemezte, ennek ellenére jelentõs népszerûségnek örvend. Kampányában fõleg a fiatalokat igyekezett megszólítani - írja róla a BBC.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A baloldali elnökjelölt szerezte eddig a legtöbb szavazatot a vasárnapi perui elnökválasztáson. Ollenta Humala leginkább a bolíviai Evo Moraleshez, illetve a venezuelai Hugo Chávezhez hasonló ideológiát követ. Kampányában egyebek mellett a multinacionális vállalatok visszaszorítását, a kokatermesztés legalizálását, illetve a szegény indián lakosság felemelését ígérte.<|im_end|>