Vádat emeltek Biszku Béla ellen
Háborús bûntettel és más bûncselekménnyel vádolja a Budapesti Nyomozó Ügyészség Biszku Bélát. Akár életfogytiglanira is ítélhetik.
A Budapesti Nyomozó Ügyészség a Biszku Béla ellen indult bûnügyben háborús bûntett és más bûncselekmény miatt vádiratot nyújtott be a Fõvárosi Törvényszékhez, olvasható az ügyészség közleményében.

A vádirat lényege szerint a Magyarországon 1956 októberében kezdõdött forradalom, majd szabadságharc leverését követõen Biszku Béla vádlott szavazati és döntési joggal felruházott tagja volt az 1956. november elején megalakult Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) központi irányító és döntéshozó testületének – és ezáltal a legszûkebb pártvezetésnek –, az Ideiglenes Intézõ Bizottságnak.

A tényleges hatalmat gyakorló, a pártállami rendszerben az állampárt szerepét betöltõ MSZMP Ideiglenes Intézõ Bizottsága létrehozta az úgynevezett „karhatalmat” mint fegyveres alakulatot azzal a céllal, hogy a forradalom és szabadságharc leverése után részben rendfenntartó, részben a megtorlásban közremûködõ és a polgári lakosság ellen fellépõ szervezet legyen. Az Ideiglenes Intézõ Bizottság közvetlenül irányította a karhatalom vezetõ testületét, a Katonai Tanácsot, részére feladatokat határozott meg, és célokat tûzött ki, melyeket a karhatalmi erõk végrehajtottak.

Ennek eredményeként a karhatalmi alakulatok polgári lakosságra leadott sortûzzel elkövetett szándékos emberöléseket követtek el az ország területén: így 1956. december 6-án Budapesten, a Nyugati pályaudvari „vörös zászlós” tüntetésen, ahol három ember vesztette életét, majd 1956. december 8-án Salgótarjánban, ahol összesen 46 ember – köztük nõk és gyerekek – vesztették életüket.

Továbbá, a vád szerint, 1957. március 9-én a székesfehérvári karhatalom tagjai Martonvásárra érkeztek többek között azzal a céllal, hogy egyes ellenforradalmár-gyanús személyeknél házkutatást tartsanak. Ezen személyek között volt a Magyar Tudományos Akadémiának a forradalom eseményeiben részt vett három kutatója, akiket a házkutatások után letartóztattak, majd súlyosan bántalmaztak, három órán keresztül ütöttek; a bántalmazások következtében az egyik sértett 8 napon túl – több hét alatt – gyógyuló súlyos sérülést szenvedett.

Biszku Bélának a bûncselekményrõl szóló hivatalos jelentést 1957. április 9-én bemutatták, azonban õ büntetõeljárást (az akkor hatályos törvényi rendelkezéssel is ellentétben) hivatalból nem kezdeményezett, az ügy iratait irattározni rendelte, figyelemmel arra, hogy a bûncselekmény elkövetésére a forradalom és szabadságharc leverését követõ kíméletlen leszámolás keretében az õ és társai utasítására került sor.

A vád tárgyává tett cselekmény jogi minõsítése az ügyészség közleménye szerint: az 1954. évi 32. törvényerejû rendelettel kihirdetett, polgári lakosság háború idején való védelmére vonatkozó genfi egyezményben meghatározott súlyos jogsértésnek minõsülõ, felbujtóként, aljas indokból és célból, több emberen elkövetett emberöléssel, valamint más bûncselekményekkel megvalósított háborús bûntett, amelynek maximális büntetési tétele életfogytig tartó szabadságvesztés.

Biszku Béla lakásán 2012. szeptember 10-én házkutatást tartottak, amelynek során lefoglaltak 11 darab engedély nélkül tartott lõszert, emiatt is vádat emelnek ellene.
Biszku Béla
<|im_start|>user
A Budapesti Nyomozó Ügyészség a Biszku Béla ellen indult bûnügyben háborús bûntett és más bûncselekmény miatt vádiratot nyújtott be a Fõvárosi Törvényszékhez, olvasható az ügyészség közleményében.

A vádirat lényege szerint a Magyarországon 1956 októberében kezdõdött forradalom, majd szabadságharc leverését követõen Biszku Béla vádlott szavazati és döntési joggal felruházott tagja volt az 1956. november elején megalakult Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) központi irányító és döntéshozó testületének – és ezáltal a legszûkebb pártvezetésnek –, az Ideiglenes Intézõ Bizottságnak.

A tényleges hatalmat gyakorló, a pártállami rendszerben az állampárt szerepét betöltõ MSZMP Ideiglenes Intézõ Bizottsága létrehozta az úgynevezett „karhatalmat” mint fegyveres alakulatot azzal a céllal, hogy a forradalom és szabadságharc leverése után részben rendfenntartó, részben a megtorlásban közremûködõ és a polgári lakosság ellen fellépõ szervezet legyen. Az Ideiglenes Intézõ Bizottság közvetlenül irányította a karhatalom vezetõ testületét, a Katonai Tanácsot, részére feladatokat határozott meg, és célokat tûzött ki, melyeket a karhatalmi erõk végrehajtottak.

Ennek eredményeként a karhatalmi alakulatok polgári lakosságra leadott sortûzzel elkövetett szándékos emberöléseket követtek el az ország területén: így 1956. december 6-án Budapesten, a Nyugati pályaudvari „vörös zászlós” tüntetésen, ahol három ember vesztette életét, majd 1956. december 8-án Salgótarjánban, ahol összesen 46 ember – köztük nõk és gyerekek – vesztették életüket.

Továbbá, a vád szerint, 1957. március 9-én a székesfehérvári karhatalom tagjai Martonvásárra érkeztek többek között azzal a céllal, hogy egyes ellenforradalmár-gyanús személyeknél házkutatást tartsanak. Ezen személyek között volt a Magyar Tudományos Akadémiának a forradalom eseményeiben részt vett három kutatója, akiket a házkutatások után letartóztattak, majd súlyosan bántalmaztak, három órán keresztül ütöttek; a bántalmazások következtében az egyik sértett 8 napon túl – több hét alatt – gyógyuló súlyos sérülést szenvedett.

Biszku Bélának a bûncselekményrõl szóló hivatalos jelentést 1957. április 9-én bemutatták, azonban õ büntetõeljárást (az akkor hatályos törvényi rendelkezéssel is ellentétben) hivatalból nem kezdeményezett, az ügy iratait irattározni rendelte, figyelemmel arra, hogy a bûncselekmény elkövetésére a forradalom és szabadságharc leverését követõ kíméletlen leszámolás keretében az õ és társai utasítására került sor.

A vád tárgyává tett cselekmény jogi minõsítése az ügyészség közleménye szerint: az 1954. évi 32. törvényerejû rendelettel kihirdetett, polgári lakosság háború idején való védelmére vonatkozó genfi egyezményben meghatározott súlyos jogsértésnek minõsülõ, felbujtóként, aljas indokból és célból, több emberen elkövetett emberöléssel, valamint más bûncselekményekkel megvalósított háborús bûntett, amelynek maximális büntetési tétele életfogytig tartó szabadságvesztés.

Biszku Béla lakásán 2012. szeptember 10-én házkutatást tartottak, amelynek során lefoglaltak 11 darab engedély nélkül tartott lõszert, emiatt is vádat emelnek ellene.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Háborús bûntettel és más bûncselekménnyel vádolja a Budapesti Nyomozó Ügyészség Biszku Bélát. Akár életfogytiglanira is ítélhetik.<|im_end|>