A halfogyasztás növelését szorgalmazta az agrárminiszter
Hivatalosan is megkezdõdött a Bajai Halfõzõ Fesztivál, amikor mintegy ezerötszáz bogrács alatt gyújtották meg a tüzet a Bács-Kiskun megyei városban. Nagy István agrárminiszter az eseményen célként jelölte meg, hogy emelkedjen az országos halfogyasztás átlaga.
Az agrárminiszter az ünnepélyes tûzgyújtás elõtt a bajai városháza udvarán elmondta, hogy a bajaiak és a környékbeleik tízszer több halat fogyasztanak, mint az ország más részein élõk: évente nyolcvan kilogrammot. Ezt a példát a miniszter szerint mindenkinek követnie kellene, mivel a hal nagyon egészséges, a magyar tavi gazdaságok kiválóak, "tehát olyan termék és lehetõség van a kezünkben, amellyel élni kell".

Éppen ezért a következõ idõszak egyik célja az országos halfogyasztás átlagának növelése - tette hozzá.

Beszélt arról is, hogy sok érték van Baján és szerte az országban, de a baráti kötelékeknél, az együttléteknél, a közösségeknél nagyobb érték nincs.

Magyarország büszke a bajai halászlére, és ezért védelem, oltalom alá helyezte - mondta, példaértékûnek nevezve a halétket övezõ hagyományt, azt, ahogyan megbecsülik, és részévé vált a helyiek mindennapi életének.

Az agrárminiszter a bajai halászlé népszerûségét abban látja, hogy közösségben készül, oly módon, amelyet máshol nem tapasztalni.Zsigó Róbert, az Agrárminisztérium élelmiszerbiztonságért felelõs államtitkára azt emelte ki:Baja olyan város, amelyet csak szeretni lehet. A város és térsége országgyûlési képviselõje egyúttal reményét fejezte ki, hogy a fesztivál minden résztvevõ megtapasztalhatja a híres bácskai vendégszeretetet.

Fercsák Róbert (Fidesz-KDNP), Baja polgármestere a várost Magyarország egyik legszebb helyének nevezte, hozzátéve, addig él egy város, ameddig van hagyománya.

Azt mondta, a városi rendezvények közül a Bajai Halfõzõ Fesztivál a leghíresebb hagyományõrzõ ünnep, amely "gasztrokulturális esemény".

A Duna partján, a Szent Jánosról elnevezett városrészbõl évszázadokon át naponta jártak a vízre a bajai halászok, majd hazatérve elkészítették a legfinomabb halászlevet, amelyet mindig társaságban fogyasztottak el - fûzte hozzá.

Beszélt arról is, hogy az idei fesztivál díszvendége testvérvárosuk, a horvátországi Biograd na Moru (magyarul: Tengerfehérvár).

A két települést ezer szál köti össze - mondta, megemlítve, hogy Baján jelentõs a horvát anyanyelvû lakosság, helyi nemzetiségként ápolják kultúrájukat, õrzik a kapcsolatot az anyaországgal, és kiemelkedõ a közéleti szerepük.

A helyiek kedvence, a ma már hungarikum bajai halászlé a nevezõk bográcsaiban mintegy 10 tonna hal, 1,8 tonna gyufatészta, 1 tonna hagyma, 15 ezer liter víz, 380 kilogramm õrölt pirospaprika és 260 kilogramm só felhasználásával készül.

A halfõzõ fesztivált Baja várossá nyilvánításának 300. évfordulóján szervezték meg elõször. 1996-ban "még csak" 300 kondérban fõzték a messze földön elhíresült halétket. Az esemény azóta többnapos programsorozattá, igazi népünnepéllyé vált.
Fercsák Róbert Zsigó Róbert Bács-Kiskun megye halászlé Nagy István Baja Bajai Halfõzõ Fesztivál
<|im_start|>user
Az agrárminiszter az ünnepélyes tûzgyújtás elõtt a bajai városháza udvarán elmondta, hogy a bajaiak és a környékbeleik tízszer több halat fogyasztanak, mint az ország más részein élõk: évente nyolcvan kilogrammot. Ezt a példát a miniszter szerint mindenkinek követnie kellene, mivel a hal nagyon egészséges, a magyar tavi gazdaságok kiválóak, "tehát olyan termék és lehetõség van a kezünkben, amellyel élni kell".

Éppen ezért a következõ idõszak egyik célja az országos halfogyasztás átlagának növelése - tette hozzá.

Beszélt arról is, hogy sok érték van Baján és szerte az országban, de a baráti kötelékeknél, az együttléteknél, a közösségeknél nagyobb érték nincs.

Magyarország büszke a bajai halászlére, és ezért védelem, oltalom alá helyezte - mondta, példaértékûnek nevezve a halétket övezõ hagyományt, azt, ahogyan megbecsülik, és részévé vált a helyiek mindennapi életének.

Az agrárminiszter a bajai halászlé népszerûségét abban látja, hogy közösségben készül, oly módon, amelyet máshol nem tapasztalni.Zsigó Róbert, az Agrárminisztérium élelmiszerbiztonságért felelõs államtitkára azt emelte ki:Baja olyan város, amelyet csak szeretni lehet. A város és térsége országgyûlési képviselõje egyúttal reményét fejezte ki, hogy a fesztivál minden résztvevõ megtapasztalhatja a híres bácskai vendégszeretetet.

Fercsák Róbert (Fidesz-KDNP), Baja polgármestere a várost Magyarország egyik legszebb helyének nevezte, hozzátéve, addig él egy város, ameddig van hagyománya.

Azt mondta, a városi rendezvények közül a Bajai Halfõzõ Fesztivál a leghíresebb hagyományõrzõ ünnep, amely "gasztrokulturális esemény".

A Duna partján, a Szent Jánosról elnevezett városrészbõl évszázadokon át naponta jártak a vízre a bajai halászok, majd hazatérve elkészítették a legfinomabb halászlevet, amelyet mindig társaságban fogyasztottak el - fûzte hozzá.

Beszélt arról is, hogy az idei fesztivál díszvendége testvérvárosuk, a horvátországi Biograd na Moru (magyarul: Tengerfehérvár).

A két települést ezer szál köti össze - mondta, megemlítve, hogy Baján jelentõs a horvát anyanyelvû lakosság, helyi nemzetiségként ápolják kultúrájukat, õrzik a kapcsolatot az anyaországgal, és kiemelkedõ a közéleti szerepük.

A helyiek kedvence, a ma már hungarikum bajai halászlé a nevezõk bográcsaiban mintegy 10 tonna hal, 1,8 tonna gyufatészta, 1 tonna hagyma, 15 ezer liter víz, 380 kilogramm õrölt pirospaprika és 260 kilogramm só felhasználásával készül.

A halfõzõ fesztivált Baja várossá nyilvánításának 300. évfordulóján szervezték meg elõször. 1996-ban "még csak" 300 kondérban fõzték a messze földön elhíresült halétket. Az esemény azóta többnapos programsorozattá, igazi népünnepéllyé vált.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Hivatalosan is megkezdõdött a Bajai Halfõzõ Fesztivál, amikor mintegy ezerötszáz bogrács alatt gyújtották meg a tüzet a Bács-Kiskun megyei városban. Nagy István agrárminiszter az eseményen célként jelölte meg, hogy emelkedjen az országos halfogyasztás átlaga.<|im_end|>