Akadozó mûholdrendszer az iraki háborúban
A Pentagon korábbi közlései szerint a Szaddám Huszein seregei felett aratott gyõzelemben kulcsszerepe volt a mûholdak útján továbbított képi és egyéb információknak. Fél év elteltével árnyaltabb kép tárul fel a kongresszusi meghallgatásokon - írja a Space News amerikai hetilap.
A mozgó hadosztályoknak gyakran nélkülözniük kellett a mûholdas szolgáltatásokat. A csapatok a haditengerészet "UHF Follow-on" mûholdas rendszerét használták, amely azonban gyakran túlterheltté vált, s képtelen volt a taktikai szintû parancsnokok kiszolgálására. A mûholdas rendszer helyett hagyományos rádiózásra kényszerültek, de ez csak a látóhatáron belül biztosított összeköttetést. A támadó csapatok parancsnoki posztjain hihetetlen mennyiségû információ állt rendelkezésre, tájékoztatta a kongresszusi albizottságot személyes tapasztalatairól egy tábornok. A fényképfelvételeket és a többi adatot azonban nem tudták gyorsan a csapatokhoz továbbítani. A hírszerzõk rendelkezésére állt például egy robotrepülõgép által készített felvétel, amelyen világosan láthatók voltak egy híd iraki védõi. A hidat támadó amerikai csapatoknak azonban nem tudták továbbítani a felvételt, mert azoknak nem volt mobil mûholdas vevõrendszere.

A katonai vezetõk arról tájékoztatták a politikusokat, hogy a helyzet majd javulni fog, mert új távközlési rendszereket vezetnek be ebben az évtizedben. Az "UHF Follow-on" rendszer kiváltása például 2008-ban kezdõdik meg. Az új rendszerek szolgálatba állásáig is javítani lehet a jelenlegi rendszerek alkalmazásán. Komoly elemzés tárgya az a javaslat, miszerint beszédhang helyett szöveges üzenetekkel oldanák meg az információcserét. A hang továbbítása nagyobb sávszélességet igényel, mint az ugyanazon információt tartalmazó írott szövegé. Becslések szerint szövegtovábbítással 30-50%-kal kisebb sávszélességre lenne szükség.

A kongresszusi bizottság meghallgatta Daniel Leaf repülõtábornokot, aki a háború alatt Kuvaitban és Irakban a légi hadmûveleteket hangolta össze. Szerinte a célpontokra vonatkozó információk megtárgyalásánál a beszédnél hatékonyabb lehet a szöveges eszmecsere. A célpontok megvitatásánál ugyanis gyakran beszélnek egyszerre többen, ez jóval nehezebben követhetõ, mint a képernyõn egyidõben megjelenõ üzenetek. Az írott üzenetek továbbítása azt is lehetõvé teszi, hogy késõbbi célokra rendelkezésre álljon a célpont megvitatásának teljes anyaga. A beszéd azonban továbbra is az egyetlen megoldás marad, ha a csapatoknak gyorsan kell reagálniuk a helyzetre, és nincs a kezük ügyében számítógépes összeköttetés.

A sávszélességgel való takarékoskodásra az elõkészületek során is figyeltek. A mûholdas felvételeket winchesterekre írták, így a csapatok magukkal vihették számítógépeikben a fényképgyûjteményt. Adatzsugorítási megoldások szélesebb körû alkalmazását is tervezik.

A Space News egy másik írásban arról számol be, hogy a vártnál kevesebb gondot okozott az eredetileg tervezettnél évekkel korábban bevezetett "Force 21 Battle Command Brigade and Below" (FBCB2) rendszer mûködtetése. Az FBCB2 rendszer a saját erõkre való tüzelés kizárását szolgálja. A saját erõk helyzetét a GPS globális helymeghatározó rendszer adatai, az ellenséges erõk helyzetét pedig hírszerzési adatok alapján kezeli. A gyártó cég vezetõje szerint a katonák Irakban azért tudták gyorsan használatba venni a rendszert, mert már kellõ tapasztalattal bírtak számítógépek és videojátékok kezelésében.

Jéki László
Space News Jéki László Pentagon Szaddám Huszein mûholdrendszer mûholdak
<|im_start|>user
A mozgó hadosztályoknak gyakran nélkülözniük kellett a mûholdas szolgáltatásokat. A csapatok a haditengerészet "UHF Follow-on" mûholdas rendszerét használták, amely azonban gyakran túlterheltté vált, s képtelen volt a taktikai szintû parancsnokok kiszolgálására. A mûholdas rendszer helyett hagyományos rádiózásra kényszerültek, de ez csak a látóhatáron belül biztosított összeköttetést. A támadó csapatok parancsnoki posztjain hihetetlen mennyiségû információ állt rendelkezésre, tájékoztatta a kongresszusi albizottságot személyes tapasztalatairól egy tábornok. A fényképfelvételeket és a többi adatot azonban nem tudták gyorsan a csapatokhoz továbbítani. A hírszerzõk rendelkezésére állt például egy robotrepülõgép által készített felvétel, amelyen világosan láthatók voltak egy híd iraki védõi. A hidat támadó amerikai csapatoknak azonban nem tudták továbbítani a felvételt, mert azoknak nem volt mobil mûholdas vevõrendszere.

A katonai vezetõk arról tájékoztatták a politikusokat, hogy a helyzet majd javulni fog, mert új távközlési rendszereket vezetnek be ebben az évtizedben. Az "UHF Follow-on" rendszer kiváltása például 2008-ban kezdõdik meg. Az új rendszerek szolgálatba állásáig is javítani lehet a jelenlegi rendszerek alkalmazásán. Komoly elemzés tárgya az a javaslat, miszerint beszédhang helyett szöveges üzenetekkel oldanák meg az információcserét. A hang továbbítása nagyobb sávszélességet igényel, mint az ugyanazon információt tartalmazó írott szövegé. Becslések szerint szövegtovábbítással 30-50%-kal kisebb sávszélességre lenne szükség.

A kongresszusi bizottság meghallgatta Daniel Leaf repülõtábornokot, aki a háború alatt Kuvaitban és Irakban a légi hadmûveleteket hangolta össze. Szerinte a célpontokra vonatkozó információk megtárgyalásánál a beszédnél hatékonyabb lehet a szöveges eszmecsere. A célpontok megvitatásánál ugyanis gyakran beszélnek egyszerre többen, ez jóval nehezebben követhetõ, mint a képernyõn egyidõben megjelenõ üzenetek. Az írott üzenetek továbbítása azt is lehetõvé teszi, hogy késõbbi célokra rendelkezésre álljon a célpont megvitatásának teljes anyaga. A beszéd azonban továbbra is az egyetlen megoldás marad, ha a csapatoknak gyorsan kell reagálniuk a helyzetre, és nincs a kezük ügyében számítógépes összeköttetés.

A sávszélességgel való takarékoskodásra az elõkészületek során is figyeltek. A mûholdas felvételeket winchesterekre írták, így a csapatok magukkal vihették számítógépeikben a fényképgyûjteményt. Adatzsugorítási megoldások szélesebb körû alkalmazását is tervezik.

A Space News egy másik írásban arról számol be, hogy a vártnál kevesebb gondot okozott az eredetileg tervezettnél évekkel korábban bevezetett "Force 21 Battle Command Brigade and Below" (FBCB2) rendszer mûködtetése. Az FBCB2 rendszer a saját erõkre való tüzelés kizárását szolgálja. A saját erõk helyzetét a GPS globális helymeghatározó rendszer adatai, az ellenséges erõk helyzetét pedig hírszerzési adatok alapján kezeli. A gyártó cég vezetõje szerint a katonák Irakban azért tudták gyorsan használatba venni a rendszert, mert már kellõ tapasztalattal bírtak számítógépek és videojátékok kezelésében.

Jéki László

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A Pentagon korábbi közlései szerint a Szaddám Huszein seregei felett aratott gyõzelemben kulcsszerepe volt a mûholdak útján továbbított képi és egyéb információknak. Fél év elteltével árnyaltabb kép tárul fel a kongresszusi meghallgatásokon - írja a Space News amerikai hetilap.<|im_end|>