Koronahatás: 68 ezer forinttal csökkent a cipőbolti eladók fizetése
Több mint 400 ezer forint volt áprilisban, a koronavírus miatti korlátozások kellős közepén a bruttó magyar átlagfizetés – állítja a KSH. Persze a kisebb cégek alulfizetett dolgozóit továbbra sem veszik figyelembe.
A KSH friss adatsora szerint áprilisban - amikor már javában életbeléptek a koronavírus miatti korlátozások és munkaidőcsökkentések – átlagosan bruttó 400 200, nettó 266 100 forintot kerestek a dolgozók. Vagyis mindössze 200 forinttal kevesebbet, mint márciusban. Éves alapon is még keresetnövekedés látszik, igaz, az előző hónapokhoz képest – amikor még 9-9,2 százalékkal emelkedtek a bérek - áprilisra 7,8 százalékra lassult az ütem. A keresetnövekedés hátterében a még év elején megkötött béremelési megállapodások állnak, de a lassulás üteme mutatja, hogy a koronavírus nem hagyta érintetlenül a fizetéseket sem.  Az év első négy hónapjára így összességében 388 ezer forintos bruttó, és 258 ezer forintos nettó átlagkereset jött ki, ami 8,7 százalékos fizetésnövekedést jelent tavalyhoz képest. A fogyasztói árak 3,9 százalékos emelkedése mellett ez 4,6 százalékos reálkeresetnövekedés. Ezek azonban csak átlagok, amit „békeidőben” is rengeteg kritika ér, hiszen igen távol áll a dolgozók tapasztalatától. Egyrészt azért, mert egy magasabb bér jelentősen felhúzza az átlagot, miközben a többség valójában nem keres annyit. Másrészt pedig csak az öt fősnél nagyobb munkahelyeken dolgozókról közöl adatot továbbra is a KSH, holott – miután már tavaly év eleje óta az adóhivatalnál elérhető bevallásokból számítják az átlagkereseteket – rendelkezésére áll az ennél kisebb cégek béradata is. A kis cégeknél jellemzően alacsonyabb bérért foglalkoztatják a dolgozókat, így ha ezeket is beszámítanák, szakértők szerint legalább harmadával alacsonyabb átlagkereset jönne ki. Egy átlagkereseti adat azért sem mond most valójában semmit a valós bérviszonyokról, mert a járványhelyzet és az amiatt bevezetett korlátozó intézkedések eltérően hatottak az egyes szektorokra és cégekre, így az ott kapott fizetésekre is. A válságot éppen a statisztikában kevéssé szereplő kis és középvállalkozások (kkv) szenvedték meg: a Budapesti Gazdasági Egyetem felmérése szerint például minden tizedik kkv csökkentette emiatt a fizetéseket. Meglehetősen ellentétes folyamatok zajlottak ugyanakkor például a kereskedelemben, amelynek egy része igencsak megsínylette a vírust, másik része viszont szárnyalt. Emiatt, míg például az élelmiszerboltokban több, mint 12 ezer, a webáruházakban több mint 16 ezer forinttal nőttek a keresetek február és április között, addig egy cipőbolti eladó bruttója 68 ezer, egy ruhaboltban dolgozóé  35 ezer forinttal csökkent. A kijárási korlátozások miatt ugyanis nem lehetett ruhaboltba vagy cipőboltba menni vásárolni, az élelmiszerkészleteket viszont ész nélkül töltötték fel az emberek, és a webáruházak is alig győzték teljesíteni a megrendeléseket. Ennek megfelelően eltérően alakultak a bevételek, és az ott dolgozók fizetései is. Az élelmiszerláncok jutalmakkal, túlórákkal, máshonnan átvett munkaerővel próbálták március közepétől állni a rohamokat, a nagyobbak így még több bért is tudtak fizetni a több munkáért. Az iparcikkes boltok viszont minden fillért a túlélés reményében forgattak, ameddig el nem fogyott. Sokuknak idő előtt el is fogyott – összegezte a kialakult helyzetet a Blokkk.com szakportál. Egy élelmiszerbolti eladó keresete azonban még így is nagyon messze áll a nemzetgazdasági átlagfizetéstől: áprilisban bruttó 288 253 forint volt – az egyébként szintén a KSH által kiszámolt – átlagbérük.
A biztosítók lényegében másfél hónap alatt többet fizettek, mint tavaly négy év hónap alatt.
Az elmúlt évek legpusztítóbb viharperiódusa volt az idei júniusi, a biztosítók által már kifizetett összegek, illetve a kártartalékok elérhetik az ötmilliárd forintot - közölte a Magyar Biztosítók Szövetsége (Mabisz). A biztosítókhoz a hét végéig több mint harmincnégyezer lakossági bejelentés érkezett, amelyek alapján 3 milliárd forintot megközelítő kárráfordítással lehet számolni. Ebben az összegzésben még nincsenek benne a hétvégén főként Miskolc és Eger környékén pusztító felhőszakadás következményei. (Az addigi bejelentések túlnyomó része Budapestről, illetve Pest, Borsod-Abaúj-Zemplén, Bács, Szolnok, Hajdú-Bihar, Szabolcs-Szatmár megyéből érkezett.)      A Mabisz összesítése szerint a vállalati, ipari, állami, önkormányzati vagyont érintő, több mint háromezer bejelentés nyomán kifizetendő összegek további több mint kétmilliárd forintot tesznek ki. A júniusi biztosítói számla így nagy valószínűséggel meg fogja haladni az ötmilliárd forintot. A tavaly május-augusztusi viharmérleg körülbelül 4,1 milliárd forintnyi kifizetéssel zárult közel százezer, egyéni és társasházak részéről érkezett bejelentés nyomán, ebből másfél milliárd jutott júniusra, amely tehát nagy súllyal szerepelt az elmúlt évek statisztikáiban - írja a Mabisz. Az idén már februárban elindult a viharszezon, az év második hónapjában a lakásbiztosításokra kifizetett összegek jóval meghaladták a kétmilliárd forintot, amit közel három milliárdra növeltek az ipari létesítményekben bekövetkezett károk - írta a Mabisz közleményében.
Gyengült a forint kedd reggelre a főbb devizákkal szemben a nemzetközi devizakereskedelemben.
Az euró jegyzése a hétfő esti 356,20 forintról 356,42 forintra emelkedett kedd reggel nyolc órára.
Emelkedett a dollár és a svájci frank jegyzése is, az előbbi 316,87 forintról 317,52-re, az utóbbi 333,52 forintról 333,59 forintra.
Az MNB egy héttel ezelőtti, a piacokat váratlanul érő kamatcsökkentése óta a forint az euróval szemben 3 százalékkal, a dollárral és a svájci frankkal szemben pedig egyaránt 2,6 százalékkal gyengült. A hónap eleje óta a forint 2,8 százalékot veszített az euróval, 1,6 százalékot a dollárral és 2,6 százalékot a svájci frankkal szemben. Az év eleji árfolyamához képest a forint euróban 7,6 százalékkal, dollárban 7,4 százalékkal, svájci frankban 9,3 százalékkal áll gyengébben.
biztosítás KSH dollár devizapiac fizetés koronavírus forint kereskedelem euró vihar
<|im_start|>user
A KSH friss adatsora szerint áprilisban - amikor már javában életbeléptek a koronavírus miatti korlátozások és munkaidőcsökkentések – átlagosan bruttó 400 200, nettó 266 100 forintot kerestek a dolgozók. Vagyis mindössze 200 forinttal kevesebbet, mint márciusban. Éves alapon is még keresetnövekedés látszik, igaz, az előző hónapokhoz képest – amikor még 9-9,2 százalékkal emelkedtek a bérek - áprilisra 7,8 százalékra lassult az ütem. A keresetnövekedés hátterében a még év elején megkötött béremelési megállapodások állnak, de a lassulás üteme mutatja, hogy a koronavírus nem hagyta érintetlenül a fizetéseket sem.  Az év első négy hónapjára így összességében 388 ezer forintos bruttó, és 258 ezer forintos nettó átlagkereset jött ki, ami 8,7 százalékos fizetésnövekedést jelent tavalyhoz képest. A fogyasztói árak 3,9 százalékos emelkedése mellett ez 4,6 százalékos reálkeresetnövekedés. Ezek azonban csak átlagok, amit „békeidőben” is rengeteg kritika ér, hiszen igen távol áll a dolgozók tapasztalatától. Egyrészt azért, mert egy magasabb bér jelentősen felhúzza az átlagot, miközben a többség valójában nem keres annyit. Másrészt pedig csak az öt fősnél nagyobb munkahelyeken dolgozókról közöl adatot továbbra is a KSH, holott – miután már tavaly év eleje óta az adóhivatalnál elérhető bevallásokból számítják az átlagkereseteket – rendelkezésére áll az ennél kisebb cégek béradata is. A kis cégeknél jellemzően alacsonyabb bérért foglalkoztatják a dolgozókat, így ha ezeket is beszámítanák, szakértők szerint legalább harmadával alacsonyabb átlagkereset jönne ki. Egy átlagkereseti adat azért sem mond most valójában semmit a valós bérviszonyokról, mert a járványhelyzet és az amiatt bevezetett korlátozó intézkedések eltérően hatottak az egyes szektorokra és cégekre, így az ott kapott fizetésekre is. A válságot éppen a statisztikában kevéssé szereplő kis és középvállalkozások (kkv) szenvedték meg: a Budapesti Gazdasági Egyetem felmérése szerint például minden tizedik kkv csökkentette emiatt a fizetéseket. Meglehetősen ellentétes folyamatok zajlottak ugyanakkor például a kereskedelemben, amelynek egy része igencsak megsínylette a vírust, másik része viszont szárnyalt. Emiatt, míg például az élelmiszerboltokban több, mint 12 ezer, a webáruházakban több mint 16 ezer forinttal nőttek a keresetek február és április között, addig egy cipőbolti eladó bruttója 68 ezer, egy ruhaboltban dolgozóé  35 ezer forinttal csökkent. A kijárási korlátozások miatt ugyanis nem lehetett ruhaboltba vagy cipőboltba menni vásárolni, az élelmiszerkészleteket viszont ész nélkül töltötték fel az emberek, és a webáruházak is alig győzték teljesíteni a megrendeléseket. Ennek megfelelően eltérően alakultak a bevételek, és az ott dolgozók fizetései is. Az élelmiszerláncok jutalmakkal, túlórákkal, máshonnan átvett munkaerővel próbálták március közepétől állni a rohamokat, a nagyobbak így még több bért is tudtak fizetni a több munkáért. Az iparcikkes boltok viszont minden fillért a túlélés reményében forgattak, ameddig el nem fogyott. Sokuknak idő előtt el is fogyott – összegezte a kialakult helyzetet a Blokkk.com szakportál. Egy élelmiszerbolti eladó keresete azonban még így is nagyon messze áll a nemzetgazdasági átlagfizetéstől: áprilisban bruttó 288 253 forint volt – az egyébként szintén a KSH által kiszámolt – átlagbérük.
A biztosítók lényegében másfél hónap alatt többet fizettek, mint tavaly négy év hónap alatt.
Az elmúlt évek legpusztítóbb viharperiódusa volt az idei júniusi, a biztosítók által már kifizetett összegek, illetve a kártartalékok elérhetik az ötmilliárd forintot - közölte a Magyar Biztosítók Szövetsége (Mabisz). A biztosítókhoz a hét végéig több mint harmincnégyezer lakossági bejelentés érkezett, amelyek alapján 3 milliárd forintot megközelítő kárráfordítással lehet számolni. Ebben az összegzésben még nincsenek benne a hétvégén főként Miskolc és Eger környékén pusztító felhőszakadás következményei. (Az addigi bejelentések túlnyomó része Budapestről, illetve Pest, Borsod-Abaúj-Zemplén, Bács, Szolnok, Hajdú-Bihar, Szabolcs-Szatmár megyéből érkezett.)      A Mabisz összesítése szerint a vállalati, ipari, állami, önkormányzati vagyont érintő, több mint háromezer bejelentés nyomán kifizetendő összegek további több mint kétmilliárd forintot tesznek ki. A júniusi biztosítói számla így nagy valószínűséggel meg fogja haladni az ötmilliárd forintot. A tavaly május-augusztusi viharmérleg körülbelül 4,1 milliárd forintnyi kifizetéssel zárult közel százezer, egyéni és társasházak részéről érkezett bejelentés nyomán, ebből másfél milliárd jutott júniusra, amely tehát nagy súllyal szerepelt az elmúlt évek statisztikáiban - írja a Mabisz. Az idén már februárban elindult a viharszezon, az év második hónapjában a lakásbiztosításokra kifizetett összegek jóval meghaladták a kétmilliárd forintot, amit közel három milliárdra növeltek az ipari létesítményekben bekövetkezett károk - írta a Mabisz közleményében.
Gyengült a forint kedd reggelre a főbb devizákkal szemben a nemzetközi devizakereskedelemben.
Az euró jegyzése a hétfő esti 356,20 forintról 356,42 forintra emelkedett kedd reggel nyolc órára.
Emelkedett a dollár és a svájci frank jegyzése is, az előbbi 316,87 forintról 317,52-re, az utóbbi 333,52 forintról 333,59 forintra.
Az MNB egy héttel ezelőtti, a piacokat váratlanul érő kamatcsökkentése óta a forint az euróval szemben 3 százalékkal, a dollárral és a svájci frankkal szemben pedig egyaránt 2,6 százalékkal gyengült. A hónap eleje óta a forint 2,8 százalékot veszített az euróval, 1,6 százalékot a dollárral és 2,6 százalékot a svájci frankkal szemben. Az év eleji árfolyamához képest a forint euróban 7,6 százalékkal, dollárban 7,4 százalékkal, svájci frankban 9,3 százalékkal áll gyengébben.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Több mint 400 ezer forint volt áprilisban, a koronavírus miatti korlátozások kellős közepén a bruttó magyar átlagfizetés – állítja a KSH. Persze a kisebb cégek alulfizetett dolgozóit továbbra sem veszik figyelembe.<|im_end|>