Megvan, ki kapta meg Margó-díjat
A legjobb elsőkötetes prózaírónak járó díj nyertese 500 ezer forintot, próbafordítást és 15 millió forint értékű médiatámogatást kap.
A ma megnyílt Margó Irodalmi Fesztivál és Könyvvásáron ötödik alkalommal adták át a Margó-díjat a legjobb első prózakötet szerzőjének, idén Fehér Boldizsárnak - írja a Könyves Blog. Az első Margó-díjat Totth Benedek nyerte a Holtverseny című regényével, másodjára Milbacher Róbert bizonyult a legjobbnak a Szűz Mária jegyesével, harmadjára Szöllősi Mátyás kapta meg az elismerést Váltóáram című könyvéért, tavaly pedig, negyedik alkalommal Mécs Anna vehette át a díjat Gyerekzár című kötetéért. A lap szerint Fehér Boldizsár könyve, a Vak majom egy kifordított fejlődésregény, a főszereplő ugyanis megkap mindent, mégis összeomlik az élete. „Sziszüphosz voltam, akitől elvették a kövét” – mondja magáról az antihős, aki a felelősségvállalás elől egészen Franciaországig képes menekülni. Sorsa a boldogtalanság tökéletes receptje: anyja elhagyja, apja bekattan, a felesége pedig már a nászéjszaka után lelécel. Viszont alig huszonnégy évesen már a Forbes magazin címlapján szerepel mint a világ leggazdagabb multimilllárdosa. Igaz, mindezért semmit se kell tennie. A céltalanság vezérli, illetve a tudat, hogy ha nem csinál semmit, nem is ronthat el semmit. Azonban hamar kiderül, hogy a világ nem így látja, ezért rá kell döbbennie, hogy a valóság kicsit máshogy működik. A Margó-díj nyertese 500 ezer forintot, kereskedelmi és médiatámogatást, valamint próbafordítást is kap, illetve 15 millió forint értékű médiatámogatással tolják meg a nyertes könyv népszerűsítését.  2019-ben összesen 34 könyvet jelöltek a kiadók és a szerzők, melyek közül a tíz legjobbat előzsűri választotta ki, majd a szakmai zsűri döntött a legjobb háromról: Fehér Boldizsár könyve mellett Moesko Péter Megyünk haza és Mucha Dorka Puncs című könyve került az élmezőnybe. A Margó-díjról döntő zsűri tagjai voltak idén: Antal Nikolett (Fiatal Írók Szövetsége), Czinki Ferenc (Szépírók társasága), Gaborják Ádám, valamint Valuska László, a Margó Irodalmi Fesztivál főszervezője.
Minden egyben: egyszerre vásár, világzenei showcase-fesztivál és konferencia. Womex 2020.
A Womex 1994 óta íródó történetében - 2015 után - jövőre másodszor is Budapesten rendezik meg az eseményt - jelentette be Liber Endre, a világ- és népzene legnagyobb szakmai expójának jövő évi szervezéséért felelős Hangvető művészeti igazgatója csütörtökön az MTI-nek. A Womexet (World Music Expo) 2020-ban a 29. CAFe Budapest Kortárs Művészeti Fesztivál részeként szervezik meg a magyar fővárosban. "Terveink szerint a 2020-as budapesti Womexen nagyobb hangsúlyt kapnak az UNESCO által világörökségként nyilvántartott műfajok: többek között a táncházmozgalom, de az eddigiekhez hasonlóan kiemelt figyelmet fordítunk a régió zenei kínálatának bemutatási lehetőségeire is" - mondta Liber. A Hangvető a Womex-tulajdonos Piranha Artsszal együttműködve szervezheti meg a 2020-as eseményt, és ez Liber szerint a Budapest Ritmo fesztivál sikerének is köszönhető, ami kelet-európai térség legnagyobb világzenei eseménye. "A Piranha Artsszal a 2015-ös budapesti rendezésű Womex óta szoros kapcsolatot ápol a Hangvető. Több közös projektben vettünk és veszünk részt. A Piranha stratégiai partnerünk egyebek mellett a nemrég MOST néven indult, számos országot átfogó konzorciumban, amit a Hangvető vezet és központjában a nyugat-balkáni világzene fejlesztése áll" - hangsúlyozta Liber Endre az MTI-nek. Liber Endre elmondta, hogy a jövő évi budapesti Womexre a tervek szerint megtartanák helyszínnek a 2015-ben sikeresen vizsgázott három intézményt, a Müpát, a Bálnát és az A38 hajót. A 2020-as budapesti Womexre kilencven ország több mint 2700 szakemberét várják. Több mint ötszáz lemezkiadó képviseltetheti magát és köthet megállapodásokat új albumokra, háromszáznál is több újságíró tudósíthat az eseményekről. "Az idei, tamperei Womexet október 23-tól 27-ig rendezik meg. A kibővített magyar stand arculatán vissza fog köszönni a 2020-as budapesti rendezés ténye. A hivatalos programban szereplő Romano Drom-koncert előtt vendégül látjuk legfontosabb partnereinket a Halmos Béla Program segítségével, illetve szintén a hivatalos program részeként a Womexen lesz a rendezői staféta átadása" - mondta végül Liber Endre az MTI-nek. A Womex a világ legfontosabb világzenei összejövetele, amelyet évente rendeznek meg Európa valamelyik kulturális központjában. A Womex egyszerre vásár, világzenei showcase-fesztivál és konferencia: a népzene és világzene területéről minden fontosabb szereplőt összegyűjt a világ mintegy száz országából. Kiadók, koncert- és fesztiválszervezők és előadók nagyszabású nemzetközi találkozása ez, amely középpontjában a különböző nemzetek - köztük a rendező, 2020-ban Magyarország - zenei kultúrájának megismertetése áll.
A Svéd Királyi Tudományos Akadémia idén két irodalmi Nobel-díjról döntött. Olga Tokarczuk a lengyel „mágikus realizmus”, Peter Handke az osztrák „hazaellenes irodalom” képviselője.
A Svéd Királyi Tudományos Akadémia a 2018-as Irodalmi Nobel-díjat Olga Tokarczuknak ítélte azért „az elbeszélői képzeletéért, mely enciklopédikus szenvedéllyel jeleníti meg a határátlépéseket, mint életformát”. A rendkívül népszerű – hazánkban 2011-ben a Budapesti Nemzetközi Könyvfesztiválon is megfordult –, 1962-ben született lengyel írónő eddig sem szűkölködött a díjakban, 2007-es Bieguni („A begunok”) című regénye tavaly elnyerte a Nobel-díj után a legmagasabb irodalmi díjnak számító Nemzetközi Man Booker díjat – lengyel szerzők közül elsőként. (A könyv címe arra az ortodox szektára utal, amelynek tagjai szerint azzal teszik ki magukat a gonosz erejének, ha mozdulatlanok maradnak, ezért aztán folyamatosan mozgásban próbáltak lenni, lelkük épsége érdekében.) De idén is díjazták már, a Księgi Jakubowe (2014; „Jákob könyvei”) című regényének francia kiadásáért az év legjobb fordításban megjelent könyve elismerést zsebelhette be. A rangos lengyel Nike-díjat is többször elnyerte egy-egy regényével.
Az eredetileg pszichológus végzettséggel rendelkező – és egészen 1998-ig terapeutaként praktizáló – írónőt a lengyel „mágikus realizmus” fő képviselőjének tartják. Az egy ideig Angliában élő – gyári munkásként és hoteltakarítóként dolgozott Tokarczuk 1989-ben jelentkezett először verseskötettel, 1993-as első regénye (Az Őskönyv nyomában) rögtön elnyerte a legjobb elsőkönyveseknek járó díjat. Nemcsak pszichológiai érdeklődésén, de az írói munkásságán is szembeszökő C. G. Jung hatása, mely erős mitológiai és misztikus tanításokkal keveredve jelenítődik meg. 2009-es regényéből, a Prowadź swój pług przez kości umarłychból („Hajtsd a szekeredet és ekédet a holtak csontjain át”) Agnieszka Holland készített filmet, mellyel 2017-ben elnyerte a Berlini filmfesztivál Ezüst Medve-díját.
 
Tizenhat könyvéből öt olvasható magyar nyelven: Az Őskönyv nyomában, a Sok dobon játszani, az Őskor és más idők, a Nappali ház, éjjeli ház, Bizarr történetek. A legutóbbi novelláskötetről a Népszava 2019. augusztus 31. számában, a Nyitott mondat irodalmi mellékletben azt írtuk summázatként, hogy „halál vár mindenkire, aki elolvassa a lengyel írónő, Olga Tokarczuk legújabb novelláskötetét. Na persze, akkor is, ha nem, de a szám szerint tíz novellában elképzelt világok kitalált hőseinek, azaz mindig másoknak az időből való kihullását megtapasztalni, pláne ennyire míves megfogalmazásban üdítő (olvasmány)élmény. (...) Merthogy halál ide, bolondos különlegességek oda, az emberi kapcsolatok a legeslegbonyolultabbak a novellák ábrázolásában is, a legbizarrabb kalandok a köztünk lévő (torz) viszonyokból eredeztethetőek: ahogy a társas kapcsolatainkról gondolkodunk, ahogy intézzük őket, akár egykor, akár most vagy a jövőben. Ehhez elég az írónak csak egy kicsit kipöccentenie az időt és teret a mondatai által – és mindjárt önmagunkat és cselekedeteinket látjuk fantasztikusan furcsának a nyelvi fénytörésben. És Tokarczuk ebben a betű-prizma-világépítésben nagymester, nem vitás.” A 2019-es irodalmi Nobel-díjat Peter Handke osztrák írónak ítélte oda a Svéd Királyi Tudományos Akadémia: az indoklás szerint nagy hatású életművéért, amely nyelvi találékonyságával az emberi tapasztalatok határvidékét és sajátosságait tárja fel. A számos műfajban alkotó szerző 1942. december 6-án született Griffenben. Grazban járt egyetemre, ahol jogot tanult. Tanulmányait 1965-ben megszakította és azóta írással foglalkozik. 1973-ban kitüntették a Büchner-díjjal. Magyarul olvasható művei: Kaspar; A kapus félelme a tizenegyesnél, Az ismétlés, Végre egy kínai, Gyerektörténet, Vágy nélkül, boldogtalan. Számos hangjáték, dráma és film forgatókönyve is fűződik nevéhez. A legismertebb a Wim Wenders által rendezett 1987-es Berlin fölött az ég, majd annak tíz évvel későbbi amerikai változata, az Angyalok városa. Ő írta a világ leghosszabb némajátékát: Az óra, amikor semmit nem tudtunk egymásról című darab száz perce alatt csak hangok, zörejek, zenetöredékek hangzanak el, s igazi cselekmény nincs, ám mintegy félezer szereplő halad át a színen. Az egyik legismertebb és nagy port felvert színdarabja a Közönséggyalázás.
A kilencvenes években sokan kritizálták az egykori Jugoszlávia szétesését, valamint koszovói konfliktust érintő politikai állásfoglalását – helytelen lépésnek tartotta, hogy Szlovénia kikiáltotta a függetlenségét. (Édesanyja karintiai szlovén.) 2006-ban beszédet mondott Slobodan Milosevic volt szerb, majd jugoszláv elnök temetésén, korábban a hágai börtönben is meglátogatta. Ezt követően a 2010-es évekig letiltották darabjait. Ugyanakkor Handke neve régóta szerepelt a Nobel-díjra esélyesek szűkített listáján, aki viszont 2014-ben így nyilatkozott: a Nobel-díj tévesen kanonizál, ezzel rendkívül rosszat tesz az irodalomnak. Mindez egyébként sem több néhány újságoldalnyi figyelemnél, a pillanatnyi világhírnél, az olvasó pedig semmit sem profitál belőle.
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Német Nyelvű Irodalmak Tanszékének vezetője, Balogh F. András a távirati irodának úgy nyilatkozott: kisebb csoda, hogy Handke irodalmi Nobel-díjat kapott – a konfliktusai miatt eléggé elszigetelődött az irodalmi életben. Ellentmondásos, de nagyon termékeny szerző, a „hazaellenes irodalom” egyik képviselője. A második világháború után megjelent irodalmi irányzat mögötti történelmi tapasztalat, hogy a kisváros, a faluközösség megfojtja az egyént, és a melegágya a nemzeti szocializmusnak. Alapállása: a haza fogalmát a nácizmus teljesen eltorzította.
 
Sokan örömhírként élték meg az osztrák szerző Nobel-díjának csütörtöki bejelentését. – Ő a kedvenc íróm, egészen különleges szerzőnek tartom – mondta lapunk megkeresésére Szilágyi Bálint, aki Handke Az aranjuezi szép napok című 2011-es darabját fordította magyarra, s rendezte a Bethlen Téri Színház és a Manna Kulturális Egyesület közös előadásában. – Életem darabja, egy nagyon titokzatos, sűrű költői szöveg, hónapokon át fejtettük a színészekkel ezeket a képeket – részletezte. – Teljesen őszintén a saját világát írja meg, függetlenül a piaci elvárásoktól és mindenféle közönségigénytől. Nagyon szabad írónak tartom. A díj ennél méltóbb helyre nem kerülhetett volna. Peter Handke olyan író, aki – ha még él az emberiség – évszázadok múltán is nyomot hagy majd – hangsúlyozta Szilágyi Bálint. S megemlítette, hazánkban jelenleg nincs igazán színház, amely vevő lenne erre a színházi nyelvre: sok költészetet használ, és ez a mai korszellemmel nem feltétlenül találkozik. Remélem, ez a Nobel-díj esetleg azt is meghozza majd, hogy több darabját bemutassák. Nagyon megérdemelné – tette hozzá.
<|im_start|>user
A ma megnyílt Margó Irodalmi Fesztivál és Könyvvásáron ötödik alkalommal adták át a Margó-díjat a legjobb első prózakötet szerzőjének, idén Fehér Boldizsárnak - írja a Könyves Blog. Az első Margó-díjat Totth Benedek nyerte a Holtverseny című regényével, másodjára Milbacher Róbert bizonyult a legjobbnak a Szűz Mária jegyesével, harmadjára Szöllősi Mátyás kapta meg az elismerést Váltóáram című könyvéért, tavaly pedig, negyedik alkalommal Mécs Anna vehette át a díjat Gyerekzár című kötetéért. A lap szerint Fehér Boldizsár könyve, a Vak majom egy kifordított fejlődésregény, a főszereplő ugyanis megkap mindent, mégis összeomlik az élete. „Sziszüphosz voltam, akitől elvették a kövét” – mondja magáról az antihős, aki a felelősségvállalás elől egészen Franciaországig képes menekülni. Sorsa a boldogtalanság tökéletes receptje: anyja elhagyja, apja bekattan, a felesége pedig már a nászéjszaka után lelécel. Viszont alig huszonnégy évesen már a Forbes magazin címlapján szerepel mint a világ leggazdagabb multimilllárdosa. Igaz, mindezért semmit se kell tennie. A céltalanság vezérli, illetve a tudat, hogy ha nem csinál semmit, nem is ronthat el semmit. Azonban hamar kiderül, hogy a világ nem így látja, ezért rá kell döbbennie, hogy a valóság kicsit máshogy működik. A Margó-díj nyertese 500 ezer forintot, kereskedelmi és médiatámogatást, valamint próbafordítást is kap, illetve 15 millió forint értékű médiatámogatással tolják meg a nyertes könyv népszerűsítését.  2019-ben összesen 34 könyvet jelöltek a kiadók és a szerzők, melyek közül a tíz legjobbat előzsűri választotta ki, majd a szakmai zsűri döntött a legjobb háromról: Fehér Boldizsár könyve mellett Moesko Péter Megyünk haza és Mucha Dorka Puncs című könyve került az élmezőnybe. A Margó-díjról döntő zsűri tagjai voltak idén: Antal Nikolett (Fiatal Írók Szövetsége), Czinki Ferenc (Szépírók társasága), Gaborják Ádám, valamint Valuska László, a Margó Irodalmi Fesztivál főszervezője.
Minden egyben: egyszerre vásár, világzenei showcase-fesztivál és konferencia. Womex 2020.
A Womex 1994 óta íródó történetében - 2015 után - jövőre másodszor is Budapesten rendezik meg az eseményt - jelentette be Liber Endre, a világ- és népzene legnagyobb szakmai expójának jövő évi szervezéséért felelős Hangvető művészeti igazgatója csütörtökön az MTI-nek. A Womexet (World Music Expo) 2020-ban a 29. CAFe Budapest Kortárs Művészeti Fesztivál részeként szervezik meg a magyar fővárosban. "Terveink szerint a 2020-as budapesti Womexen nagyobb hangsúlyt kapnak az UNESCO által világörökségként nyilvántartott műfajok: többek között a táncházmozgalom, de az eddigiekhez hasonlóan kiemelt figyelmet fordítunk a régió zenei kínálatának bemutatási lehetőségeire is" - mondta Liber. A Hangvető a Womex-tulajdonos Piranha Artsszal együttműködve szervezheti meg a 2020-as eseményt, és ez Liber szerint a Budapest Ritmo fesztivál sikerének is köszönhető, ami kelet-európai térség legnagyobb világzenei eseménye. "A Piranha Artsszal a 2015-ös budapesti rendezésű Womex óta szoros kapcsolatot ápol a Hangvető. Több közös projektben vettünk és veszünk részt. A Piranha stratégiai partnerünk egyebek mellett a nemrég MOST néven indult, számos országot átfogó konzorciumban, amit a Hangvető vezet és központjában a nyugat-balkáni világzene fejlesztése áll" - hangsúlyozta Liber Endre az MTI-nek. Liber Endre elmondta, hogy a jövő évi budapesti Womexre a tervek szerint megtartanák helyszínnek a 2015-ben sikeresen vizsgázott három intézményt, a Müpát, a Bálnát és az A38 hajót. A 2020-as budapesti Womexre kilencven ország több mint 2700 szakemberét várják. Több mint ötszáz lemezkiadó képviseltetheti magát és köthet megállapodásokat új albumokra, háromszáznál is több újságíró tudósíthat az eseményekről. "Az idei, tamperei Womexet október 23-tól 27-ig rendezik meg. A kibővített magyar stand arculatán vissza fog köszönni a 2020-as budapesti rendezés ténye. A hivatalos programban szereplő Romano Drom-koncert előtt vendégül látjuk legfontosabb partnereinket a Halmos Béla Program segítségével, illetve szintén a hivatalos program részeként a Womexen lesz a rendezői staféta átadása" - mondta végül Liber Endre az MTI-nek. A Womex a világ legfontosabb világzenei összejövetele, amelyet évente rendeznek meg Európa valamelyik kulturális központjában. A Womex egyszerre vásár, világzenei showcase-fesztivál és konferencia: a népzene és világzene területéről minden fontosabb szereplőt összegyűjt a világ mintegy száz országából. Kiadók, koncert- és fesztiválszervezők és előadók nagyszabású nemzetközi találkozása ez, amely középpontjában a különböző nemzetek - köztük a rendező, 2020-ban Magyarország - zenei kultúrájának megismertetése áll.
A Svéd Királyi Tudományos Akadémia idén két irodalmi Nobel-díjról döntött. Olga Tokarczuk a lengyel „mágikus realizmus”, Peter Handke az osztrák „hazaellenes irodalom” képviselője.
A Svéd Királyi Tudományos Akadémia a 2018-as Irodalmi Nobel-díjat Olga Tokarczuknak ítélte azért „az elbeszélői képzeletéért, mely enciklopédikus szenvedéllyel jeleníti meg a határátlépéseket, mint életformát”. A rendkívül népszerű – hazánkban 2011-ben a Budapesti Nemzetközi Könyvfesztiválon is megfordult –, 1962-ben született lengyel írónő eddig sem szűkölködött a díjakban, 2007-es Bieguni („A begunok”) című regénye tavaly elnyerte a Nobel-díj után a legmagasabb irodalmi díjnak számító Nemzetközi Man Booker díjat – lengyel szerzők közül elsőként. (A könyv címe arra az ortodox szektára utal, amelynek tagjai szerint azzal teszik ki magukat a gonosz erejének, ha mozdulatlanok maradnak, ezért aztán folyamatosan mozgásban próbáltak lenni, lelkük épsége érdekében.) De idén is díjazták már, a Księgi Jakubowe (2014; „Jákob könyvei”) című regényének francia kiadásáért az év legjobb fordításban megjelent könyve elismerést zsebelhette be. A rangos lengyel Nike-díjat is többször elnyerte egy-egy regényével.
Az eredetileg pszichológus végzettséggel rendelkező – és egészen 1998-ig terapeutaként praktizáló – írónőt a lengyel „mágikus realizmus” fő képviselőjének tartják. Az egy ideig Angliában élő – gyári munkásként és hoteltakarítóként dolgozott Tokarczuk 1989-ben jelentkezett először verseskötettel, 1993-as első regénye (Az Őskönyv nyomában) rögtön elnyerte a legjobb elsőkönyveseknek járó díjat. Nemcsak pszichológiai érdeklődésén, de az írói munkásságán is szembeszökő C. G. Jung hatása, mely erős mitológiai és misztikus tanításokkal keveredve jelenítődik meg. 2009-es regényéből, a Prowadź swój pług przez kości umarłychból („Hajtsd a szekeredet és ekédet a holtak csontjain át”) Agnieszka Holland készített filmet, mellyel 2017-ben elnyerte a Berlini filmfesztivál Ezüst Medve-díját.
 
Tizenhat könyvéből öt olvasható magyar nyelven: Az Őskönyv nyomában, a Sok dobon játszani, az Őskor és más idők, a Nappali ház, éjjeli ház, Bizarr történetek. A legutóbbi novelláskötetről a Népszava 2019. augusztus 31. számában, a Nyitott mondat irodalmi mellékletben azt írtuk summázatként, hogy „halál vár mindenkire, aki elolvassa a lengyel írónő, Olga Tokarczuk legújabb novelláskötetét. Na persze, akkor is, ha nem, de a szám szerint tíz novellában elképzelt világok kitalált hőseinek, azaz mindig másoknak az időből való kihullását megtapasztalni, pláne ennyire míves megfogalmazásban üdítő (olvasmány)élmény. (...) Merthogy halál ide, bolondos különlegességek oda, az emberi kapcsolatok a legeslegbonyolultabbak a novellák ábrázolásában is, a legbizarrabb kalandok a köztünk lévő (torz) viszonyokból eredeztethetőek: ahogy a társas kapcsolatainkról gondolkodunk, ahogy intézzük őket, akár egykor, akár most vagy a jövőben. Ehhez elég az írónak csak egy kicsit kipöccentenie az időt és teret a mondatai által – és mindjárt önmagunkat és cselekedeteinket látjuk fantasztikusan furcsának a nyelvi fénytörésben. És Tokarczuk ebben a betű-prizma-világépítésben nagymester, nem vitás.” A 2019-es irodalmi Nobel-díjat Peter Handke osztrák írónak ítélte oda a Svéd Királyi Tudományos Akadémia: az indoklás szerint nagy hatású életművéért, amely nyelvi találékonyságával az emberi tapasztalatok határvidékét és sajátosságait tárja fel. A számos műfajban alkotó szerző 1942. december 6-án született Griffenben. Grazban járt egyetemre, ahol jogot tanult. Tanulmányait 1965-ben megszakította és azóta írással foglalkozik. 1973-ban kitüntették a Büchner-díjjal. Magyarul olvasható művei: Kaspar; A kapus félelme a tizenegyesnél, Az ismétlés, Végre egy kínai, Gyerektörténet, Vágy nélkül, boldogtalan. Számos hangjáték, dráma és film forgatókönyve is fűződik nevéhez. A legismertebb a Wim Wenders által rendezett 1987-es Berlin fölött az ég, majd annak tíz évvel későbbi amerikai változata, az Angyalok városa. Ő írta a világ leghosszabb némajátékát: Az óra, amikor semmit nem tudtunk egymásról című darab száz perce alatt csak hangok, zörejek, zenetöredékek hangzanak el, s igazi cselekmény nincs, ám mintegy félezer szereplő halad át a színen. Az egyik legismertebb és nagy port felvert színdarabja a Közönséggyalázás.
A kilencvenes években sokan kritizálták az egykori Jugoszlávia szétesését, valamint koszovói konfliktust érintő politikai állásfoglalását – helytelen lépésnek tartotta, hogy Szlovénia kikiáltotta a függetlenségét. (Édesanyja karintiai szlovén.) 2006-ban beszédet mondott Slobodan Milosevic volt szerb, majd jugoszláv elnök temetésén, korábban a hágai börtönben is meglátogatta. Ezt követően a 2010-es évekig letiltották darabjait. Ugyanakkor Handke neve régóta szerepelt a Nobel-díjra esélyesek szűkített listáján, aki viszont 2014-ben így nyilatkozott: a Nobel-díj tévesen kanonizál, ezzel rendkívül rosszat tesz az irodalomnak. Mindez egyébként sem több néhány újságoldalnyi figyelemnél, a pillanatnyi világhírnél, az olvasó pedig semmit sem profitál belőle.
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Német Nyelvű Irodalmak Tanszékének vezetője, Balogh F. András a távirati irodának úgy nyilatkozott: kisebb csoda, hogy Handke irodalmi Nobel-díjat kapott – a konfliktusai miatt eléggé elszigetelődött az irodalmi életben. Ellentmondásos, de nagyon termékeny szerző, a „hazaellenes irodalom” egyik képviselője. A második világháború után megjelent irodalmi irányzat mögötti történelmi tapasztalat, hogy a kisváros, a faluközösség megfojtja az egyént, és a melegágya a nemzeti szocializmusnak. Alapállása: a haza fogalmát a nácizmus teljesen eltorzította.
 
Sokan örömhírként élték meg az osztrák szerző Nobel-díjának csütörtöki bejelentését. – Ő a kedvenc íróm, egészen különleges szerzőnek tartom – mondta lapunk megkeresésére Szilágyi Bálint, aki Handke Az aranjuezi szép napok című 2011-es darabját fordította magyarra, s rendezte a Bethlen Téri Színház és a Manna Kulturális Egyesület közös előadásában. – Életem darabja, egy nagyon titokzatos, sűrű költői szöveg, hónapokon át fejtettük a színészekkel ezeket a képeket – részletezte. – Teljesen őszintén a saját világát írja meg, függetlenül a piaci elvárásoktól és mindenféle közönségigénytől. Nagyon szabad írónak tartom. A díj ennél méltóbb helyre nem kerülhetett volna. Peter Handke olyan író, aki – ha még él az emberiség – évszázadok múltán is nyomot hagy majd – hangsúlyozta Szilágyi Bálint. S megemlítette, hazánkban jelenleg nincs igazán színház, amely vevő lenne erre a színházi nyelvre: sok költészetet használ, és ez a mai korszellemmel nem feltétlenül találkozik. Remélem, ez a Nobel-díj esetleg azt is meghozza majd, hogy több darabját bemutassák. Nagyon megérdemelné – tette hozzá.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A legjobb elsőkötetes prózaírónak járó díj nyertese 500 ezer forintot, próbafordítást és 15 millió forint értékű médiatámogatást kap.<|im_end|>