Talán a lelkifurdalás vezeti, de George W. Bush egyre jobb festő
Kezdetben megmosolyogták George W. Bush festői képességeit, aki saját lábáról készítette első művét. Mostanra magabiztossá vált az egykori elnök, és a realizmusnak is hátat fordított egy kicsit. Legújabb portréit olyan katonákról készítette, akik saját főparancsnoki döntése nyomán szereztek háborús sebeket.
Figyelemre méltó portrékból álló könyvet adott ki két kivitelben az intézet, amely George W. Bush elnöki emlékezetét hivatott ápolni. Az Egyesült Államok 43. államfője egy ideje fest, volt már kiállítása a világ vezető politikusairól, többek között Putyin- és Merkel-portrékon mosolygott 2014-ben fél Amerika. Az amatőr festő saját felesége és édesanyja ábrázolásával is próbálkozott, azóta saját tapasztalatból mondja: ezt a hibát kerülje el mindenki.

A legújabb festményei várhatóan kevesebb gúnyt váltanak ki, mint a korábbiak. Bush ugyanis hétköznapi emberekről készített portrékat. Részint a technikája is sokat fejlődött az elmúlt nyolc, visszavonultan töltött évben, már nem ragaszkodik a lehető legrealisztikusabb ábrázoláshoz, asszociatív színhasználattal próbálja alanyai személyiségét visszaadni. Másrészt a projektet egy érdekes kiválasztási szempont fogja össze: minden modell háborús veterán, és azokban a fegyveres konfliktusokban sérült meg, amelyeket George W. Bush maga rendelt el a hadsereg főparancsnokaként.

A 98 festményből álló könyvnek végül "A bátorság portréi" címet adták, és az eladásából származó minden bevétel a veteránokat segítő szervezeteket illet. Bush egyébként a portrék mellé saját maga írta meg a katonák rövid élettörténetét.

Bush érdekes változáson esett át, napokkal ezelőtt Donald Trump a sajtó ellen indított hadjáratával kapcsolatban is megszólalt, méghozzá a média védelmében. Holott az Irakban található – pontosabban nem található – tömegpusztító fegyverek kapcsán a Bush vezette Fehér Ház még az újságírók forrásait próbálta bírósági eljárásokkal kizsarolni. Azóta viszont Bush is megtanulta, a szabad sajtó a demokrácia alapfeltétele.
George W. Bush Egyesült Államok
<|im_start|>user
Figyelemre méltó portrékból álló könyvet adott ki két kivitelben az intézet, amely George W. Bush elnöki emlékezetét hivatott ápolni. Az Egyesült Államok 43. államfője egy ideje fest, volt már kiállítása a világ vezető politikusairól, többek között Putyin- és Merkel-portrékon mosolygott 2014-ben fél Amerika. Az amatőr festő saját felesége és édesanyja ábrázolásával is próbálkozott, azóta saját tapasztalatból mondja: ezt a hibát kerülje el mindenki.

A legújabb festményei várhatóan kevesebb gúnyt váltanak ki, mint a korábbiak. Bush ugyanis hétköznapi emberekről készített portrékat. Részint a technikája is sokat fejlődött az elmúlt nyolc, visszavonultan töltött évben, már nem ragaszkodik a lehető legrealisztikusabb ábrázoláshoz, asszociatív színhasználattal próbálja alanyai személyiségét visszaadni. Másrészt a projektet egy érdekes kiválasztási szempont fogja össze: minden modell háborús veterán, és azokban a fegyveres konfliktusokban sérült meg, amelyeket George W. Bush maga rendelt el a hadsereg főparancsnokaként.

A 98 festményből álló könyvnek végül "A bátorság portréi" címet adták, és az eladásából származó minden bevétel a veteránokat segítő szervezeteket illet. Bush egyébként a portrék mellé saját maga írta meg a katonák rövid élettörténetét.

Bush érdekes változáson esett át, napokkal ezelőtt Donald Trump a sajtó ellen indított hadjáratával kapcsolatban is megszólalt, méghozzá a média védelmében. Holott az Irakban található – pontosabban nem található – tömegpusztító fegyverek kapcsán a Bush vezette Fehér Ház még az újságírók forrásait próbálta bírósági eljárásokkal kizsarolni. Azóta viszont Bush is megtanulta, a szabad sajtó a demokrácia alapfeltétele.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Kezdetben megmosolyogták George W. Bush festői képességeit, aki saját lábáról készítette első művét. Mostanra magabiztossá vált az egykori elnök, és a realizmusnak is hátat fordított egy kicsit. Legújabb portréit olyan katonákról készítette, akik saját főparancsnoki döntése nyomán szereztek háborús sebeket.<|im_end|>