A lusta, de kombinatív diákok is jók lehettek az érettségin
Az idei vizsgák nem voltak nehezebbek a tavalyinál, de a korábbi rendszerűnél sem. A szorgalmas tanulók mellett a jó kombinációs és gondolkodási készséggel rendelkezőknek is sikerélménye lehetett.
Félidőben

A maturálók lassan végére érnek az írásbeli vizsgáknak, ezen a héten például a kémia, a földrajz és a számítástechnika érettségik zajlanak. Egy kis szusszanás után következik a szóbeli, június elején a középszintű, huszadika után az emelt szintű vizsgákkal. Ezután már csak várniuk kell: a ponthatárokat ugyanis csak július végén állapítják meg, ekkor derül ki, ki hova járhat szeptembertől. Aki nem vettek fel sehova, még mindig nekifuthat az augusztusi pótfelvételinek.

120 ezer diák 520 ezer érettségi vizsgát tesz le idén, ezeknek alig tíz százaléka (46 340) emelt szintű. Az idén végzők, tehát rendes érettségit tevő diákok 6,7 százaléka rugaszkodik neki egy vagy több emelt szintű vizsgának, ami 75 százalékkal magasabb a tavalyinál. A közép és emelt szintű vizsgák kettős rendszere tavaly nem csak a diákokat, de a tanárokat is megzavarta, idén azonban már mindenki jobban kiismerte magát. A győri Révai Miklós Gimnáziumban például elég volt egy igazgatói tájékoztató óra egy héttel az érettségi vizsgák kezdete előtt, amellett, hogy év közben az osztályfőnökökök folyamatosan válaszoltak a kérdésekre.
Emelt szint az elitegyetemekre
A diákok saját maguk választhatnak, hogy a viszonylag könnyebb, középszintű érettségit írják, vagy a nehezebb emelt szintű feladatokat, amelyekért viszont hét pluszpont jár, így nagyobb bejutási eséllyel indulnak a népszerű szakokon. A hazai élbolyba tartozó győri Révai Gimnáziumban jóval többen választották az emelt szintet egyes tárgyakból: matematikából 25 százalékkal többen, mint 2005-ben, de sokan történelemből és biológiából is megpróbálták a nehezebb vizsgát.
A diákok általában azt a hüvelykujj-szabályt követik, hogy a középszint elég a főiskolára vagy egy gyengébb egyetem alapképzésére, míg az emelt szintet az erősebb egyetemekre felvételizők vállalják be.
A kombinatív gyerekek is sikeresek
A győri gimnáziumigazgató szerint az idei vizsgák nem voltak nehezebbek a tavalyinál, de a korábbi rendszerűnél sem. „A szorgalmas gyerekek mindkét rendszerben jók – mondta Horváth Péter – De azoknak is jók lettek az eredményeik, akik lustábbak – általában a fiúk – viszont jó a gondolkodási, kombinációs képességük.”
A tanár matematika feladatsorokat javított, véleménye szerint a középszintű egyszerű volt, de az emelt szinten voltak olyan feladatok, amelyek a témák kombinációjára épültek. Mindehhez pedig értelmezni kellett a szöveges feladatokat.” A matematikát Dobos Nikolett, a Fáy András Közgazdasági Szakközépiskola diákja is könnyűnek találta, a magyarrral viszont akadtak gondjai. „Sem Márai Sándort, sem Vajda Jánost nem tanultuk órán, Juhász Gyulával is alig foglalkoztunk.” A három szerző közül pedig kötelező volt választani egyet, és elemezni a megadott művet.
A szándék jó, még ki kell forrnia
A tavaly bevezetett kétszintű érettségi-felvételi vizsga többéves reformfolyamat eredménye. Az új rendszerben először tavaly maturálóknak nem csak ahhoz kellett hozzászokniuk, hogy történelemből van írásbeli, hanem a megváltozott követelményrendszerhez is. A lexikális tudással szemben a képességekre, önálló gondolkodásra került a hangsúly. A reformot ellenzők egyik érve, hogy túl nehéz lesz a vizsga, nem állta meg a helyét, nemhogy nőtt, hanem csökkent a bukások száma. Az sem bizonyosodott be, hogy különösen nehezek lettek volna a feladatok, az érettségi átlaga ugyanis 2005-ben 3,66 volt, a 2001-2003-as átlag pedig 3,5. A harmadik kritika, ami a rendszert érte, az Alkotmánybíróságig jutott: a pontszerzési kiskapuk kihasználásával előnybe kerülhettek a régebben érettségizők, úgy, hogy kockázat nálkül vághattak neki a – legalább közepes eredmény esteén – hét pluszpontot érő emelt szintű érettséginek.
Gyermekbetegségei még mindig vannak a rendszernek. „Például még nem elég jók a feladatok, és túl engedékenyek a javítási útmutatók is” – mondta Horváth Péter. Az igazgató hozzátette, a feladatokban voltak olyan részpontszámok, amiket értelmetlen megadni, mert nem valódi tudást takarnak. A rendszer másik gyenge pontja a szóbeli vizsga, itt ugyanis nem lehet kiküszöbölni az emberi tényezőt. A háromtagú bizottságok értékelésében biztos, hogy lesznek eltérések, olyan sztenderdizált biztosan nem lehet, mint amikor az egyetemeken felvételiztek a diákok. „A szándék jó, de még ki kell forrnia az új rendszernek” – összegzett Horváth Péter. Hozzátette, a gyakorlati lebonyolításban még sok változtatásra van szükség.
állás
<|im_start|>user
Félidőben

A maturálók lassan végére érnek az írásbeli vizsgáknak, ezen a héten például a kémia, a földrajz és a számítástechnika érettségik zajlanak. Egy kis szusszanás után következik a szóbeli, június elején a középszintű, huszadika után az emelt szintű vizsgákkal. Ezután már csak várniuk kell: a ponthatárokat ugyanis csak július végén állapítják meg, ekkor derül ki, ki hova járhat szeptembertől. Aki nem vettek fel sehova, még mindig nekifuthat az augusztusi pótfelvételinek.

120 ezer diák 520 ezer érettségi vizsgát tesz le idén, ezeknek alig tíz százaléka (46 340) emelt szintű. Az idén végzők, tehát rendes érettségit tevő diákok 6,7 százaléka rugaszkodik neki egy vagy több emelt szintű vizsgának, ami 75 százalékkal magasabb a tavalyinál. A közép és emelt szintű vizsgák kettős rendszere tavaly nem csak a diákokat, de a tanárokat is megzavarta, idén azonban már mindenki jobban kiismerte magát. A győri Révai Miklós Gimnáziumban például elég volt egy igazgatói tájékoztató óra egy héttel az érettségi vizsgák kezdete előtt, amellett, hogy év közben az osztályfőnökökök folyamatosan válaszoltak a kérdésekre.
Emelt szint az elitegyetemekre
A diákok saját maguk választhatnak, hogy a viszonylag könnyebb, középszintű érettségit írják, vagy a nehezebb emelt szintű feladatokat, amelyekért viszont hét pluszpont jár, így nagyobb bejutási eséllyel indulnak a népszerű szakokon. A hazai élbolyba tartozó győri Révai Gimnáziumban jóval többen választották az emelt szintet egyes tárgyakból: matematikából 25 százalékkal többen, mint 2005-ben, de sokan történelemből és biológiából is megpróbálták a nehezebb vizsgát.
A diákok általában azt a hüvelykujj-szabályt követik, hogy a középszint elég a főiskolára vagy egy gyengébb egyetem alapképzésére, míg az emelt szintet az erősebb egyetemekre felvételizők vállalják be.
A kombinatív gyerekek is sikeresek
A győri gimnáziumigazgató szerint az idei vizsgák nem voltak nehezebbek a tavalyinál, de a korábbi rendszerűnél sem. „A szorgalmas gyerekek mindkét rendszerben jók – mondta Horváth Péter – De azoknak is jók lettek az eredményeik, akik lustábbak – általában a fiúk – viszont jó a gondolkodási, kombinációs képességük.”
A tanár matematika feladatsorokat javított, véleménye szerint a középszintű egyszerű volt, de az emelt szinten voltak olyan feladatok, amelyek a témák kombinációjára épültek. Mindehhez pedig értelmezni kellett a szöveges feladatokat.” A matematikát Dobos Nikolett, a Fáy András Közgazdasági Szakközépiskola diákja is könnyűnek találta, a magyarrral viszont akadtak gondjai. „Sem Márai Sándort, sem Vajda Jánost nem tanultuk órán, Juhász Gyulával is alig foglalkoztunk.” A három szerző közül pedig kötelező volt választani egyet, és elemezni a megadott művet.
A szándék jó, még ki kell forrnia
A tavaly bevezetett kétszintű érettségi-felvételi vizsga többéves reformfolyamat eredménye. Az új rendszerben először tavaly maturálóknak nem csak ahhoz kellett hozzászokniuk, hogy történelemből van írásbeli, hanem a megváltozott követelményrendszerhez is. A lexikális tudással szemben a képességekre, önálló gondolkodásra került a hangsúly. A reformot ellenzők egyik érve, hogy túl nehéz lesz a vizsga, nem állta meg a helyét, nemhogy nőtt, hanem csökkent a bukások száma. Az sem bizonyosodott be, hogy különösen nehezek lettek volna a feladatok, az érettségi átlaga ugyanis 2005-ben 3,66 volt, a 2001-2003-as átlag pedig 3,5. A harmadik kritika, ami a rendszert érte, az Alkotmánybíróságig jutott: a pontszerzési kiskapuk kihasználásával előnybe kerülhettek a régebben érettségizők, úgy, hogy kockázat nálkül vághattak neki a – legalább közepes eredmény esteén – hét pluszpontot érő emelt szintű érettséginek.
Gyermekbetegségei még mindig vannak a rendszernek. „Például még nem elég jók a feladatok, és túl engedékenyek a javítási útmutatók is” – mondta Horváth Péter. Az igazgató hozzátette, a feladatokban voltak olyan részpontszámok, amiket értelmetlen megadni, mert nem valódi tudást takarnak. A rendszer másik gyenge pontja a szóbeli vizsga, itt ugyanis nem lehet kiküszöbölni az emberi tényezőt. A háromtagú bizottságok értékelésében biztos, hogy lesznek eltérések, olyan sztenderdizált biztosan nem lehet, mint amikor az egyetemeken felvételiztek a diákok. „A szándék jó, de még ki kell forrnia az új rendszernek” – összegzett Horváth Péter. Hozzátette, a gyakorlati lebonyolításban még sok változtatásra van szükség.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az idei vizsgák nem voltak nehezebbek a tavalyinál, de a korábbi rendszerűnél sem. A szorgalmas tanulók mellett a jó kombinációs és gondolkodási készséggel rendelkezőknek is sikerélménye lehetett.<|im_end|>