A kormány támogatja a magyar pályázókat a kutatás-fejlesztési forrásszerzésben
Palkovics László innovációs és technológiai miniszter kedden egy szakmai rendezvényen vett részt. Itt beszélt a magyar kutatás-fejlesztésre jutó támogatás keretösszegérõl, és hogy azt idén jelentõsen megemelik. A miniszter azt mondta, hogy a cél az, hogy a magyar gazdaság legalább 2 százalékponttal az európai uniós átlag felett növekedjen a jövõben is.
Palkovics László innovációs és technológiai miniszter kedden a szaktárca és a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal közös szakmai rendezvényén szólalt fel.

Itt azt mondta, hogy a kormány támogatja a magyar pályázókat, hogy minél sikeresebbek legyenek a brüsszeli közvetlen kutatás-fejlesztési és innovációs források (Horizont 2020) megszerzésében. 

Palkovics arról is beszélt, hogy a gazdaság fejlõdésében elért eredményt hosszú távon úgy lehet fenntartani, ha a munkaalapú gazdaságot az innovációalapú felé irányítják, ezzel is biztosítva, hogy 

a magyar gazdaság legalább 2 százalékponttal az európai uniós átlag felett növekedjen a jövõben is.

Palkovics László hangsúlyozta, a kormány a 2020-as költségvetési tervezetben 32 milliárd forinttal javasolja megemelni az idei, mintegy 120-130 milliárd forint közötti k+f+i támogatási keretet.

A miniszter azt mondta, hogy 2003 óta nem volt példa ilyen szintû kormányzati elkötelezettségre.

Jól áll Magyarország

Palkovics László kitért arra, hogy Magyarország az Európai Unióhoz 2004 után csatlakozott országok (EU13) között jól áll a közvetlen brüsszeli kutatás-fejlesztési és innovációs források megszerzésében, a 2014-2020 közötti Horizont 2020 programban 259 millió euró forrást hozott el, ezzel a régióban a 3. helyen, az EU-tagországok között a 18. helyen áll. 

A miniszter rámutatott arra, azt is látni kell, hogy az EU13-országok pályázói a forráskeret 5 százalékát, a régi tagországok (EU15) 86,5 százalékát, míg a programból részesülõ unión kívüliek a keret 8,5 százalékát tudták elnyerni. 

Magyarország a 95-5 százalék arány változtatása érdekében a különbözõ tárgyalásokon azt az álláspontot képviseli, hogy a jövõben a közvetlen brüsszeli keret 20 százalékát különítsék el a EU13-tagországok számára, ezzel is ösztönöznék az érintetteket a pályázatok beadására.

A miniszter szerint szükség van a hazai kutatási és innovációs rendszer hatékonyságának növelésére, a kutatóintézetek, egyetemek, a vállalati szféra szereplõi közötti fokozottabb együttmûködésre, nemzetközi kapcsolatrendszerük beágyazottságának erõsítésére.

Birkner Zoltán, az NKFIH elnöke a rendezvényen hangsúlyozta, a magyar részvétel javítását az uniós kutatás-fejlesztési és innovációs források megszerzésében a hivatal stratégiai feladatának tekinti. Felhívta a figyelmet arra, hogy a 2020-ig futó mostani keretprogram is még sok pályázati forrást kínál, emellett segítik a felkészülést a 2021-ben induló új keretprogram lehetõségeire.

A hivatal elnöke felidézte, hogy rendszeresen kikéri a piaci szereplõk véleményét, és segíti a magyar egyetemi hálózatokon a tudásmenedzsment kiépítését. Kiemelte, a hivatal egyre inkább szolgáltató szervezetté alakul a finanszírozással összefüggõ feladat ellátása mellett.
kutatás-fejlesztés innováció Palkovics László ITM támogatás
<|im_start|>user
Palkovics László innovációs és technológiai miniszter kedden a szaktárca és a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal közös szakmai rendezvényén szólalt fel.

Itt azt mondta, hogy a kormány támogatja a magyar pályázókat, hogy minél sikeresebbek legyenek a brüsszeli közvetlen kutatás-fejlesztési és innovációs források (Horizont 2020) megszerzésében. 

Palkovics arról is beszélt, hogy a gazdaság fejlõdésében elért eredményt hosszú távon úgy lehet fenntartani, ha a munkaalapú gazdaságot az innovációalapú felé irányítják, ezzel is biztosítva, hogy 

a magyar gazdaság legalább 2 százalékponttal az európai uniós átlag felett növekedjen a jövõben is.

Palkovics László hangsúlyozta, a kormány a 2020-as költségvetési tervezetben 32 milliárd forinttal javasolja megemelni az idei, mintegy 120-130 milliárd forint közötti k+f+i támogatási keretet.

A miniszter azt mondta, hogy 2003 óta nem volt példa ilyen szintû kormányzati elkötelezettségre.

Jól áll Magyarország

Palkovics László kitért arra, hogy Magyarország az Európai Unióhoz 2004 után csatlakozott országok (EU13) között jól áll a közvetlen brüsszeli kutatás-fejlesztési és innovációs források megszerzésében, a 2014-2020 közötti Horizont 2020 programban 259 millió euró forrást hozott el, ezzel a régióban a 3. helyen, az EU-tagországok között a 18. helyen áll. 

A miniszter rámutatott arra, azt is látni kell, hogy az EU13-országok pályázói a forráskeret 5 százalékát, a régi tagországok (EU15) 86,5 százalékát, míg a programból részesülõ unión kívüliek a keret 8,5 százalékát tudták elnyerni. 

Magyarország a 95-5 százalék arány változtatása érdekében a különbözõ tárgyalásokon azt az álláspontot képviseli, hogy a jövõben a közvetlen brüsszeli keret 20 százalékát különítsék el a EU13-tagországok számára, ezzel is ösztönöznék az érintetteket a pályázatok beadására.

A miniszter szerint szükség van a hazai kutatási és innovációs rendszer hatékonyságának növelésére, a kutatóintézetek, egyetemek, a vállalati szféra szereplõi közötti fokozottabb együttmûködésre, nemzetközi kapcsolatrendszerük beágyazottságának erõsítésére.

Birkner Zoltán, az NKFIH elnöke a rendezvényen hangsúlyozta, a magyar részvétel javítását az uniós kutatás-fejlesztési és innovációs források megszerzésében a hivatal stratégiai feladatának tekinti. Felhívta a figyelmet arra, hogy a 2020-ig futó mostani keretprogram is még sok pályázati forrást kínál, emellett segítik a felkészülést a 2021-ben induló új keretprogram lehetõségeire.

A hivatal elnöke felidézte, hogy rendszeresen kikéri a piaci szereplõk véleményét, és segíti a magyar egyetemi hálózatokon a tudásmenedzsment kiépítését. Kiemelte, a hivatal egyre inkább szolgáltató szervezetté alakul a finanszírozással összefüggõ feladat ellátása mellett.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Palkovics László innovációs és technológiai miniszter kedden egy szakmai rendezvényen vett részt. Itt beszélt a magyar kutatás-fejlesztésre jutó támogatás keretösszegérõl, és hogy azt idén jelentõsen megemelik. A miniszter azt mondta, hogy a cél az, hogy a magyar gazdaság legalább 2 százalékponttal az európai uniós átlag felett növekedjen a jövõben is.<|im_end|>