Lepkeszárnyak „szagolhatják ki” a rossz levegőt
A lepkeszárnyak irizáló színjátékáért felelős nanocsempék alkalmasak az illékony káros anyagok kimutatására egy magyar kutatás szerint.
Az MTA Energiatudományi Kutatóközpont munkatársainak felfedezése utat nyithat az akár mobiltelefonokba is beépíthető mikroszenzorok fejlesztése felé.
A levegő minőségének meghatározása egyre fontosabbá válik kül- és beltérben egyaránt. Lényeges az is, hogy milyen szennyező anyagok, például illékony szerves anyagok gőzei szennyezik a belélegzett levegőt. Asztali készülékek már régóta rendelkezésre állnak ilyen analitikai feladatok ellátására, de azok nem „zsebre tehetőek” – derül ki a Magyar Tudományos Akadémia közleményéből.
Az ideális kémiai szenzor olcsó, hordozható, kis energiafogyasztású, megbízható, azonnali, anyagszelektív és jól kiolvasható választ ad a környezeti levegő körülményei között is.
A mobiltelefonban már adott a hangolható fényforrás (a képernyő), adott a fényérzékelő (a kamera), szükséges lenne még egy optikai úton kiolvasható, és kémiailag szelektív érzékelő. Ilyen anyagok kutatásával foglalkozik az MTA két kutatója, Kertész Krisztián és Piszter Gábor. Felfedezésük külön érdekessége, hogy a kémiailag szelektív szenzor nem egy bonyolult előállítási folyamat végterméke, hanem lepkék szárnyán képződik. Egyes lepkék szárnyainak színét ugyanis nem festékek adják, hanem kitinből és levegőből felépülő nanoarchitektúrák, amelyeket úgy lehet elképzelni, mint az emberi hajszálnál mintegy ezerszer kisebb szemekből álló háromdimenziós „csipkét”.
A pikkelyekben előforduló fotonikus nanoarchitektúra úgy hozza létre a színt, hogy szerkezetéből adódóan bizonyos hullámhosszúságú fény nem tud terjedni ebben a háromdimenziós csipkében, ezért visszaverődik róla. Hogy pontosan milyen színű fény verődik vissza a pikkelyekről, azt a csipke szerkezetét jellemző méretek szabják meg, valamint a csipkét alkotó anyag, és a levegő optikai tulajdonságainak különbsége. Ezt a különbséget törésmutató kontrasztnak nevezik.
A „csipkének” az a különleges tulajdonsága van, hogy különböző illó anyagok gőzeinek hatására megváltoztatja a színét. Ez annak tulajdonítható, hogy a „csipke” parányi üregei arra késztetik a gőzöket, hogy cseppfolyóssá alakuljanak bennük, és így megváltozik a fent említett törésmutató kontraszt.
Az MTA kutatói elsőként igazolták, hogy a kémiai érzékeléshez nincs szükség egy egész szárnyra, elégséges egyetlen pikkely is. Egy pikkely jellemzően 100 mikron hosszú, mintegy 50 mikron széles (ennyi az emberi hajszál vastagsága), és mindössze egyetlen mikron vastagságú. Ezért kiválóan alkalmas lehet mikroszkopikus méretű szenzorok építésére – olvasható a közleményben.
A Magyar Nemzeti Múzeum Málenkij robot emlékhelyét is esélyesnek tartották Az év európai múzeuma díjra, amelyért 17 ország negyven kiállítóhelye versengett.
A leideni Rijksmuseum Boerhaave, a holland nemzeti tudományos és orvostudományi múzeum nyerte el Az év európai múzeuma díjat, amelyért 17 ország negyven kiállítóhelye versengett 2019-ben. A Magyar Nemzeti Múzeum Málenkij robot emlékhelyét is esélyesnek tartották a díjra, de a finalisták között szerepelt például a tamperei Mumin Múzeum, a billundi Lego Ház, a frankfurti Történeti Múzeum és a Brit Motormúzeum is.
A zsűri a döntése indoklásában egyebek között méltatta a tudományos témák tálalásának művészi megközelítését az intézmény munkájában. A múzeum fontos és szép elemeket mutat be a legkorszerűbb technológiákat és azoknak a személyes történeteit felhasználva, akiket a tudás iránti vágy hajtott. Az eredmény pedig az emberarcú tudomány, amely kíváncsiságot és csodálatot kelt, ugyanakkor a széles közönséget is bevonja a mai kort foglalkoztató fontos tudományos és etikai kérdések megvitatásába.
Az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének díja a berni Kommunikáció Múzeumé lett, míg a múzeumok társadalmi szerepét a legrendhagyóbb és legvakmerőbb módon felfogó projektnek járó Kenneth Hudson-díjat, a bécsi Világmúzeum nyerte el. A helyi közösséggel, valamint az önkéntesekkel való kiváló együttműködésért járó Silletto-díjat a dán Strandingsmuseum St. George kapta, az idén alapított Portimao-díjat pedig az SS Great Britain óceánjárón kialakított tárlat érdemelte ki szívélyességért és könnyű hozzáférhetőségért.
A díjkiosztót egy háromnapos múzeumi konferencia zárórendezvényeként tartották meg Szarajevóban.
Az év európai múzeuma díjat 1977-ben alapították. Legfontosabb célja, hogy a múzeumok innovatív, a társadalom javát szolgáló projektjeire felhívja a figyelmet.
Az új nagy adatátvételi sebességre képes, 5G technológia Nemzeti Óceán- és Légkörkutatási Hivatal (NOAA) szakértői szerint 1980-ig veti vissza az időjárás-előrejelzéseket az Egyesült Államokban.
Az 5G-vel működő készülékek olyan interferenciát okoznak, amely 30 százalékkal csökkentheti a meteorológiai előrejelzések pontosságát, nagyjából az 1980-as szintre csökkentve a prognózisok megbízhatóságát, amelynek igen komoly anyagi és emberi következményei lehetnek – mondta a NOAA megbízott vezetője, Neil Jacobs az amerikai képviselőház környezetvédelmi albizottsága előtt.
A kutatók a NASA szakértőivel együtt most olyan kompromisszumos megoldáson dolgoznak, amely nem hátráltatja az ötödik generációs telekommunikációs hálózat kiépítését, de nem is veszélyezteti a meteorológiai előrejelzések pontosságát sem – írta a Qubit.
A problémát a 24 gigahertzes frekvencia okozza, amit az Amerikai Szövetségi Távközlési Bizottság (FCC) már március óta árul a drótnélküli szolgáltatóknak, bár a NASA és NOAA illetékesei már akkor tiltakoztak. A légköri vízpermet ugyanis alig érzékelhető, de éppen 23,8 gigahertzes jelet bocsát ki, ami segít a meteorológusoknak a tájékozódásban – mondta Jordan Gerth, a Wisconsini Egyetem kutató meteorológusa.
Két szenátor levelet is írt az ügyben Ajit Painak, az FCC elnökének, ugyanis míg a hatóság megteheti, hogy a spektrum más részeiről válasszon áruba bocsátható frekvenciát, a meteorológusoknak tartaniuk kell magukat a természet jelzéseihez.
Ráadásul nem a 24 GHz-s frekvencia az egyetlen, amelyet a hatóság használatba bocsát, a jövőben az 5G jegyében várható további frekvenciák értékesítése olyan hullámhosszokon, amelyek a csapadék-előrejelzésben (36-37 GHz), a légköri hőmérséklet prognózisában (50,2-50,4 GHz), valamint a jég és a felhők mozgásának meghatározásában (80-90 Ghz) igazítják el a meteorológusokat.
Az év európai múzeuma díj lepke levegőszennyezés adatátvitel MTA múzeum
<|im_start|>user
Az MTA Energiatudományi Kutatóközpont munkatársainak felfedezése utat nyithat az akár mobiltelefonokba is beépíthető mikroszenzorok fejlesztése felé.
A levegő minőségének meghatározása egyre fontosabbá válik kül- és beltérben egyaránt. Lényeges az is, hogy milyen szennyező anyagok, például illékony szerves anyagok gőzei szennyezik a belélegzett levegőt. Asztali készülékek már régóta rendelkezésre állnak ilyen analitikai feladatok ellátására, de azok nem „zsebre tehetőek” – derül ki a Magyar Tudományos Akadémia közleményéből.
Az ideális kémiai szenzor olcsó, hordozható, kis energiafogyasztású, megbízható, azonnali, anyagszelektív és jól kiolvasható választ ad a környezeti levegő körülményei között is.
A mobiltelefonban már adott a hangolható fényforrás (a képernyő), adott a fényérzékelő (a kamera), szükséges lenne még egy optikai úton kiolvasható, és kémiailag szelektív érzékelő. Ilyen anyagok kutatásával foglalkozik az MTA két kutatója, Kertész Krisztián és Piszter Gábor. Felfedezésük külön érdekessége, hogy a kémiailag szelektív szenzor nem egy bonyolult előállítási folyamat végterméke, hanem lepkék szárnyán képződik. Egyes lepkék szárnyainak színét ugyanis nem festékek adják, hanem kitinből és levegőből felépülő nanoarchitektúrák, amelyeket úgy lehet elképzelni, mint az emberi hajszálnál mintegy ezerszer kisebb szemekből álló háromdimenziós „csipkét”.
A pikkelyekben előforduló fotonikus nanoarchitektúra úgy hozza létre a színt, hogy szerkezetéből adódóan bizonyos hullámhosszúságú fény nem tud terjedni ebben a háromdimenziós csipkében, ezért visszaverődik róla. Hogy pontosan milyen színű fény verődik vissza a pikkelyekről, azt a csipke szerkezetét jellemző méretek szabják meg, valamint a csipkét alkotó anyag, és a levegő optikai tulajdonságainak különbsége. Ezt a különbséget törésmutató kontrasztnak nevezik.
A „csipkének” az a különleges tulajdonsága van, hogy különböző illó anyagok gőzeinek hatására megváltoztatja a színét. Ez annak tulajdonítható, hogy a „csipke” parányi üregei arra késztetik a gőzöket, hogy cseppfolyóssá alakuljanak bennük, és így megváltozik a fent említett törésmutató kontraszt.
Az MTA kutatói elsőként igazolták, hogy a kémiai érzékeléshez nincs szükség egy egész szárnyra, elégséges egyetlen pikkely is. Egy pikkely jellemzően 100 mikron hosszú, mintegy 50 mikron széles (ennyi az emberi hajszál vastagsága), és mindössze egyetlen mikron vastagságú. Ezért kiválóan alkalmas lehet mikroszkopikus méretű szenzorok építésére – olvasható a közleményben.
A Magyar Nemzeti Múzeum Málenkij robot emlékhelyét is esélyesnek tartották Az év európai múzeuma díjra, amelyért 17 ország negyven kiállítóhelye versengett.
A leideni Rijksmuseum Boerhaave, a holland nemzeti tudományos és orvostudományi múzeum nyerte el Az év európai múzeuma díjat, amelyért 17 ország negyven kiállítóhelye versengett 2019-ben. A Magyar Nemzeti Múzeum Málenkij robot emlékhelyét is esélyesnek tartották a díjra, de a finalisták között szerepelt például a tamperei Mumin Múzeum, a billundi Lego Ház, a frankfurti Történeti Múzeum és a Brit Motormúzeum is.
A zsűri a döntése indoklásában egyebek között méltatta a tudományos témák tálalásának művészi megközelítését az intézmény munkájában. A múzeum fontos és szép elemeket mutat be a legkorszerűbb technológiákat és azoknak a személyes történeteit felhasználva, akiket a tudás iránti vágy hajtott. Az eredmény pedig az emberarcú tudomány, amely kíváncsiságot és csodálatot kelt, ugyanakkor a széles közönséget is bevonja a mai kort foglalkoztató fontos tudományos és etikai kérdések megvitatásába.
Az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének díja a berni Kommunikáció Múzeumé lett, míg a múzeumok társadalmi szerepét a legrendhagyóbb és legvakmerőbb módon felfogó projektnek járó Kenneth Hudson-díjat, a bécsi Világmúzeum nyerte el. A helyi közösséggel, valamint az önkéntesekkel való kiváló együttműködésért járó Silletto-díjat a dán Strandingsmuseum St. George kapta, az idén alapított Portimao-díjat pedig az SS Great Britain óceánjárón kialakított tárlat érdemelte ki szívélyességért és könnyű hozzáférhetőségért.
A díjkiosztót egy háromnapos múzeumi konferencia zárórendezvényeként tartották meg Szarajevóban.
Az év európai múzeuma díjat 1977-ben alapították. Legfontosabb célja, hogy a múzeumok innovatív, a társadalom javát szolgáló projektjeire felhívja a figyelmet.
Az új nagy adatátvételi sebességre képes, 5G technológia Nemzeti Óceán- és Légkörkutatási Hivatal (NOAA) szakértői szerint 1980-ig veti vissza az időjárás-előrejelzéseket az Egyesült Államokban.
Az 5G-vel működő készülékek olyan interferenciát okoznak, amely 30 százalékkal csökkentheti a meteorológiai előrejelzések pontosságát, nagyjából az 1980-as szintre csökkentve a prognózisok megbízhatóságát, amelynek igen komoly anyagi és emberi következményei lehetnek – mondta a NOAA megbízott vezetője, Neil Jacobs az amerikai képviselőház környezetvédelmi albizottsága előtt.
A kutatók a NASA szakértőivel együtt most olyan kompromisszumos megoldáson dolgoznak, amely nem hátráltatja az ötödik generációs telekommunikációs hálózat kiépítését, de nem is veszélyezteti a meteorológiai előrejelzések pontosságát sem – írta a Qubit.
A problémát a 24 gigahertzes frekvencia okozza, amit az Amerikai Szövetségi Távközlési Bizottság (FCC) már március óta árul a drótnélküli szolgáltatóknak, bár a NASA és NOAA illetékesei már akkor tiltakoztak. A légköri vízpermet ugyanis alig érzékelhető, de éppen 23,8 gigahertzes jelet bocsát ki, ami segít a meteorológusoknak a tájékozódásban – mondta Jordan Gerth, a Wisconsini Egyetem kutató meteorológusa.
Két szenátor levelet is írt az ügyben Ajit Painak, az FCC elnökének, ugyanis míg a hatóság megteheti, hogy a spektrum más részeiről válasszon áruba bocsátható frekvenciát, a meteorológusoknak tartaniuk kell magukat a természet jelzéseihez.
Ráadásul nem a 24 GHz-s frekvencia az egyetlen, amelyet a hatóság használatba bocsát, a jövőben az 5G jegyében várható további frekvenciák értékesítése olyan hullámhosszokon, amelyek a csapadék-előrejelzésben (36-37 GHz), a légköri hőmérséklet prognózisában (50,2-50,4 GHz), valamint a jég és a felhők mozgásának meghatározásában (80-90 Ghz) igazítják el a meteorológusokat.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A lepkeszárnyak irizáló színjátékáért felelős nanocsempék alkalmasak az illékony káros anyagok kimutatására egy magyar kutatás szerint.<|im_end|>