A lakosság egy harmada a létminimum küszöbén él
Magyarországon 3-3,5 millióan élnek a létminimum küszöbén vagy alatta. Mély szegénységben pedig 1,2 millióan, ez azt jelenti, hogy napi 500-1000 forintból tengődnek. Éppen ezért a Magyar Szociális Fórum - Szociális Kerekasztal felszólítja a kormányt, hogy emeljék meg a 2006 óta változatlan összegben meghatározott létminimum összegét egy reális értékre.
Magyarországon súlyosbodnak a megélhetési gondok: a költségek emelkedése és az alacsonyan tartott bérek, juttatások egyre több ember és család létét és egészségét veszélyeztetik, állítja a Magyar Szociális Fórum - Szociális Kerekasztal. A legfrissebb elemzések és adatok szerint 3-3,5 millióan élnek ma Magyarországon a létminimum küszöbén vagy alatta. A létminimum összegét 2006 óta változatlanul 60 ezer 128 forintban tartják nyilván. Ebből az összegből nem biztosítható az alapvető szükségletek kielégítése.

Simó Endre, a fórum egyik szervezője arról beszélt, hogy az egytagú nyugdíjas háztartásra számított létminimum összege 54 ezer 115 forint, ennyiből több mint 850 ezren élnek. A 28 ezer 500 forintos nyugdíjminimumban pedig csaknem 280 ezren részesülnek. A szegénység az összes háztartás 28 százalékát érinti, a gyermekes háztartások 41 százalékát, a három vagy több gyermekes családok 60 százalékát. Ez azt jelenti, hogy a hivatalosan megállapított létminimum alatt élnek. A mély szegénység pedig 1,2 millió embert érint, azaz napi 500-1000 forintból tengődnek.

Az elszegényedési folyamat kísérő jelensége az egészségi állapot idő előtt romlása. Simó Endre példák között említette, hogy a szegények körében a szívinfarktus aránya háromszor nagyobb, mint a gazdagok körében, és a depressziós megbetegedések is kétszer gyakrabban fordulnak elő a nélkülözőknél.

Simó három tanút is bemutatott, akik arról meséltek, mennyi pénzből gazdálkodhatnak. Egy rokkantnyugdíjas elmondta, hogy az 58 ezer 350 forintjából a lakbér, rezsiköltségek és a BKV bérlet megvétele után 7720 forintja marad élelemre, gyógyszerre, ruházkodásra és kultúrára. Hozzátette, hogy az új szabályok szerint szociális segélyre sem jogosult.

Egy kétgyermekes családból az édesanya ismertette helyzetüket: összesen 174 ezer forintból és a két gyerek után járó 24 ezer forintos családi pótlékból élnek. Összes fix költségük havonta 132 ezer forint, így négyüknek 66 ezer forintjuk marad ételre, ruházkodásra, tanszerekre és egyéb kiadásokra. A harmadik "tanú" egy négygyermekes apuka volt, aki elmondta, hogy 198 ezer forintból kell havonta kijönniük, ebből 120 ezer elmegy lakbérre és a rezsire. Szociális bérlakásért folyamodtak, de pont pénteken kapták meg az elutasító határozatot.
Belföld
<|im_start|>user
Magyarországon súlyosbodnak a megélhetési gondok: a költségek emelkedése és az alacsonyan tartott bérek, juttatások egyre több ember és család létét és egészségét veszélyeztetik, állítja a Magyar Szociális Fórum - Szociális Kerekasztal. A legfrissebb elemzések és adatok szerint 3-3,5 millióan élnek ma Magyarországon a létminimum küszöbén vagy alatta. A létminimum összegét 2006 óta változatlanul 60 ezer 128 forintban tartják nyilván. Ebből az összegből nem biztosítható az alapvető szükségletek kielégítése.

Simó Endre, a fórum egyik szervezője arról beszélt, hogy az egytagú nyugdíjas háztartásra számított létminimum összege 54 ezer 115 forint, ennyiből több mint 850 ezren élnek. A 28 ezer 500 forintos nyugdíjminimumban pedig csaknem 280 ezren részesülnek. A szegénység az összes háztartás 28 százalékát érinti, a gyermekes háztartások 41 százalékát, a három vagy több gyermekes családok 60 százalékát. Ez azt jelenti, hogy a hivatalosan megállapított létminimum alatt élnek. A mély szegénység pedig 1,2 millió embert érint, azaz napi 500-1000 forintból tengődnek.

Az elszegényedési folyamat kísérő jelensége az egészségi állapot idő előtt romlása. Simó Endre példák között említette, hogy a szegények körében a szívinfarktus aránya háromszor nagyobb, mint a gazdagok körében, és a depressziós megbetegedések is kétszer gyakrabban fordulnak elő a nélkülözőknél.

Simó három tanút is bemutatott, akik arról meséltek, mennyi pénzből gazdálkodhatnak. Egy rokkantnyugdíjas elmondta, hogy az 58 ezer 350 forintjából a lakbér, rezsiköltségek és a BKV bérlet megvétele után 7720 forintja marad élelemre, gyógyszerre, ruházkodásra és kultúrára. Hozzátette, hogy az új szabályok szerint szociális segélyre sem jogosult.

Egy kétgyermekes családból az édesanya ismertette helyzetüket: összesen 174 ezer forintból és a két gyerek után járó 24 ezer forintos családi pótlékból élnek. Összes fix költségük havonta 132 ezer forint, így négyüknek 66 ezer forintjuk marad ételre, ruházkodásra, tanszerekre és egyéb kiadásokra. A harmadik "tanú" egy négygyermekes apuka volt, aki elmondta, hogy 198 ezer forintból kell havonta kijönniük, ebből 120 ezer elmegy lakbérre és a rezsire. Szociális bérlakásért folyamodtak, de pont pénteken kapták meg az elutasító határozatot.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Magyarországon 3-3,5 millióan élnek a létminimum küszöbén vagy alatta. Mély szegénységben pedig 1,2 millióan, ez azt jelenti, hogy napi 500-1000 forintból tengődnek. Éppen ezért a Magyar Szociális Fórum - Szociális Kerekasztal felszólítja a kormányt, hogy emeljék meg a 2006 óta változatlan összegben meghatározott létminimum összegét egy reális értékre.<|im_end|>