Bebiztosítanák magukat az OTP-vezérek
Az OTP Bank vezetése egy esetleges felvásárlás veszélyére hivatkozva egy év szünet után újra megpróbálja szûkíteni az egy kézben összpontosítható szavazati erõt a közgyûlésen. Egy ilyen lépés kétségtelenül elriaszthatja a vevõket, de abban már homályos a kép, hogy ki ellen is kellene épp most védekezni. Egy biztos: ha megszavazzák az elõterjesztést, akkor a mostani vezetés a jelenleginél is kimozdíthatatlanabb lesz.
Legfeljebb 10 százalékot érjen egy-egy tulajdonosi csoport szavazati súlya - ez is szerepel az április végi OTP-közgyûlésre, a bank vezetése által felterjesztett javaslatok között. A legnagyobb magyar kereskedelmi bankban már most is érvényben van egy szavazati limit, jelenleg legfeljebb 25 százalékos, illetve speciális esetben 33 százalékos szavazati aránnyal lehet voksolni. Amennyiben a közgyûlés támogatja az ötletet, úgy nem lenne elég 2-3 tulajdonosi csoport együttmûködése egy döntés meghozatalához, hanem jóval többnek kellene összefognia - ami által többek között a bank felvásárlása, illetve a menedzsment eltávolítása is nehezebbé válna.

Az OTP szempontjából azért van különös jelentõsége egy ilyen szabálynak, mert a papírok tulajdonosainak nagy többsége nem ismert - lehet tudni, hogy a bank tulajdonosai között ott vannak az OTP-vezetõk, illetve ismertek az 5 százalék fölötti tulajdonosok is, de a részvények több mint kétharmadának birtokosait az ismeretlenség védi.

Megkerestük az OTP Bankot is, hogy miért tartanak épp most felvásárlástól, illetve hogy mely cégek közeledésére számítanak, de a pénzintézet konkrétumokat nem közölt. "A jelenlegi pénzügyi-gazdasági környezetben az aktuális részvényárak mellett viszonylag könnyen elõfordulhat a részvényesi szerkezet jelentõs átrendezõdése" - válaszolta felvetésünkre a bank, amely szerint azért van szükség az új szabályra, mert "az elmúlt évben az OTP-részvények árfolyama teljesen elszakadt a fundamentumoktól" és a szavazati korláttal "biztosítható, hogy egyetlen részvényes vagy részvényesi csoport se rendelkezzen túlzott erõfölénnyel a közgyûlési döntések meghozatala során".

Félelem vagy bebetonozás

A tulajdonosok nagy többsége tehát nem beazonosítható, és jelenleg pletyka szinten sincs vételi szándékkal érdeklõdõ, ezért a bank leginkább megelõzésként alkalmazhatná a szabálymódosítást, fõleg hogy az OTP jó számai és fõleg leányvállalatai miatt jó célpont lehetne egy olyan befektetõnek, aki a régióban szeretne terjeszkedni. A banki közlemény is rámutat, hogy a 10 százalékos limit bevezetése nem csak a felvásárlással kapcsolatos döntésekre terjedne ki, hanem az összes közgyûlési határozatra - vagyis, ha a szabályt megszavazzák, akkor a mostani bankvezetés pozíciói az eddiginél is biztosabbak lesznek.

A felvásárlási félelem és a menedzsment bebetonozása nem független egymástól, amennyiben ugyanis egy új tulajdonos jelenne meg a pénzintézetben, akkor az épp a vezetõség leváltásával és új menedzsment delegálásával veheti át a hatalmat a cégen belül. Ez az összefüggés azt is jelenti, hogy az ismeretlen és egyelõre észrevehetetlen felvásárlás elleni küzdelem és a cég jelenlegi vezetésének ettõl független bebiztosítása csak nehezen választható el egymástól.

A bankvezetõk óvatossága érthetõ is: az [origo]-nak név nélkül nyilatkozó piaci források szerint a válság elõtt sok OTP-részvény volt a menedzsment szempontjából "baráti" kézben, de ez az arány az árfolyam zuhanása és az ebbõl adódó veszteségek miatt (tavaly márciusban 1232 forintig zuhant a kurzus, míg 2007-ben bõven 10 ezer forint fölött volt a jegyzés) megcsappant. Vagyis több olyan tulajdonos is megjelenhet, aki nem föltétlenül a mostani menedzsmenttel képzeli el a jövõt, vagy akár a bank felvásárlásában is érdekelt lehet.

Az OTP esetleges felvásárlása 2007-ig nem is merülhetett fel, addig ugyanis volt egy olyan passzus a bank alapszabályában, amely az összes leadható szavazat 50 százalékában maximálta a külföldiek által közvetlenül vagy közvetve gyakorolható szavazati jog mértékét - márpedig az OTP esetében reálisan csak külföldi vásárló merülhetett fel. Az utóbbi három évben 2008 végén, a tõzsdei zuhanáskor volt a legközelebb az OTP az esetleges felvásárláshoz, ekkor el is terjedtek ilyen pletykák, de a bank vezetése cáfolta ezeket. A bankfelvásárlás amúgy nem kivételes esemény, Magyarországon is van olyan, külföldi tulajdonú bank, amelynek az anyacégét felvásárolták, a mostani válságban pedig több nagy felvásárlásra is sor került az Egyesült Államokban (lásd keretes írásunkat).

Baráti és legbarátibb kezek

A baráti kezek alatt olyan befektetõket kell érteni, akik jó eséllyel támogatják a menedzsmentet: a legismertebb ilyen részvénytulajdonos barát a Mol (amely a harmadik legnagyobb tulajdonos), a magyar olajcég egy évvel ezelõtt több mint 5 millió saját részvényt adott az OTP-nek, az OTP pedig 24 millió törzsrészvényt adott át a Molnak - akkor ezzel a módszerrel a Mol készült fel egy esetleges orosz felvásárlási kísérletre, amit ki is védett, de nem lenne nehéz elképzelni egy hasonló lépést az OTP érdekében sem. Beszédes az is, hogy van már olyan cég Magyarországon, amely 10 százalékos szavazati korlátot alkalmaz, mégpedig épp a Mol, amely az OMV és a Szurgut "közeledését" is nagy részben ezzel a technikával verte vissza.

A "legbarátibb" kezekben, a bank vezetésénél lévõ részvények számán is nyomon követhetõ a csökkenés. Az összes forgalomban lévõ papír körülbelül 1 százalékát kitevõ rész több mint 324 ezer darabbal csökkent egyetlen év alatt, a menedzserek befolyása alatt levõ pakettek pedig ennél is jobban zsugorodtak: Csányi Sándor elnök-vezérigazgató esetében a közvetlen tulajdonában lévõ papírok száma nem változott, a közvetetten birtokolt részvények száma azonban 600 ezer darabbal ment le 2009-ben.

Az OTP vezetõ tisztségviselõinek tulajdonában lévõ részvények száma

*Csányi Sándor közvetlen és közvetett tulajdonában lévõ részvények száma:
2008-ban 3 302 000 darab, 2009-ben: 2 700 000 darab

Forrás: OTP Tájékoztató a 2009-es és 2008-as évi eredményekrõl

 

A baráti részvényesek számának csökkenése azzal fenyeget, hogy megismétlõdik a pesti tõzsde esete: a Budapesti Értéktõzsde (BÉT) lényegében a bécsi börze irányítása alá került, méghozzá úgy, hogy több kisebb szeletben osztrák cégek vásárolgatták fel a papírokat, majd egyszer csak továbbadták a papírokat a felvásárlásban érdekelt bécsi tõzsdének. Amennyiben a 10 százalékos korlát érvénybe lép, úgy nem lesz értelme az ilyen kísérleteknek sem - hisz az OTP vezetését úgysem lehetne leváltani.

Tavaly áprilisban már próbálkozott hasonló lépéssel az OTP-menedzsment. Akkor két évre, tehát 2011. április 30-ig korlátozták volna 10 százalékban a maximális befolyását egy tulajdonosi csoportnak. Akkor viszont a közgyûlés nem ment bele az alapszabály megváltoztatásába, a szükséges 75 százaléknyi szavazat helyett csak 71 százalék voksolt mellette. Csányi Sándor, a bank elnök-vezérigazgatója akkor azzal indokolta ezt, hogy megelõzhessenek egy esetleges "lopakodó, csendes" felvásárlási kísérletet. A tervet ugyan leszavazták, de Csányiék ebbõl is jeleket tudtak kiolvasni. Mint magyarázta: "nem baj, hogy a közgyûlés nem fogadta el a részvényesi szavazatok korlátozásáról szóló indítványunkat", ugyanis a szavazás megmutatta a vezetõségnek, hogy mekkora arányban számíthat a részvényesek támogatására.

Kerülik a rossz üzenetet

Kuti Ákos, a Cashline részvénypiaci szakértõje szerint sokan lehetnek potenciális vevõk az OTP-re, de konkrétan sose lehet tudni, hogy éppen ki veszi a bank papírjait. Mellesleg a jelenlegi piaci környezetben a bankszektor még óvatos, nagy felvásárlásokra rövid távon senkinek nem lesz egy ideig pénze, ezért az OTP vezetésének javaslata mögött inkább több évre való elõre gondolkodást lehet sejteni. Kuti szerint azért most kerül erre sor, mert a menedzsment az idõzítéssel nem akart kockáztatni: egy rendkívüli közgyûlés összehívásának rossz üzenete lenne, míg az éves rendes közgyûlésen különösebb feltünés nélkül át lehet vinni egy ilyen felvetést.

"A bank felvásárláshoz most nem alkalmas a környezet" - fogalmazott kérdésünkre a szakértõ, aki szerint ahhoz vagy nagyon optimista hangulat, azaz a befektetõk magas kockázatvállalása kell, vagy szélsõségesen pesszimista, amelyben a zuhanó árak jelenthetik a motivációt. Kuti szerint az ellenséges kivásárlás, amilyen például az OMV próbálkozása volt az Molnál, a jelenlegi helyzetben így nem valószínû.

Árfolyamtörténet

Az OTP-részvények árfolyama a tavalyi 1200 forint körüli mélypontról 7400-ig tört föl, ezen belül is három olyan hónap volt, amikor különösen gyors volt az erõsödés üteme: 2008. márciusa és júliusa, valamint 2009 márciusa, amikor több mint 1000 forintot drágultak a papírok.

A tavaly a válság ellenére is több mint másfélszáz milliárd forintos adózott eredményt elért és a napokban az állami hitelt is visszafizetõ OTP akár keletrõl, akár nyugatról érkezõ befektetõk érdeklõdését felkeltheti: az elemzõk szerint aki a kelet-európai régióban keresgél, annak az OTP ugyanis kiváló választás lehet.

A bank a jó számok és a leányvállalatok mellett elsõsorban földrajzi elhelyezkedése miatt lehet érdekes befektetési célpont: egy-egy egzotikusabb, azaz ázsiai vagy épp arab országbeli nagybefektetõt az motiválhat, hogy a pénzintézet Kelet-Európában, azaz kockázatos és fejlõdõ piacokon mûködik, miközben az Európai Unió védelmét és elõnyeit is élvezi, ami mérsékli a rizikót.

Egy amerikai vagy nyugat-európai intézmény esetleges bevásárlása mellett az szólhat, hogy a kimentett óriásbankok nagy összegeket tartanak jelenleg alacsony kockázatú portfóliókban, például árúban (arany, olaj), kötvényekben, illetve a jegybank számláin. Ezek a felhalmozott pénzek a válság végeztével a kockázatosabb befektetések felé indulhatnak, mivel amennyiben nem hasznosulnak a gazdasági növekedésben, úgy csak az inflációt gerjesztenék.

Aranytojást tojó tyúk

Háda Bálint, a Quaestor vezetõ elemzõje szerint is van fantázia felvásárlási szempontból az OTP-ben, szerinte ugyanis egyrészrõl ez a legbiztonságosabb bank a régióban, másrészrõl pedig, aki megszerzi, az egyszerre a térség több országában piachoz jut, hiszen a banknak leányvállalatai vannak Szlovákiában, Romániában, Szerbiában, Horvátországban, Ukrajnában, sõt Oroszországban is. Ez utóbbi kettõ ráadásul nagy növekedési potenciállal bír.

Jelenleg Háda szerint is valószínûtlen egy felvásárlás, s ezt azzal magyarázta, hogy a válság elõtt még 22 ezer forintos potenciális árfolyamról beszéltek a piacokon, ahhoz képest a jelenlegi 7 ezer forint elég kevésnek tûnik. "Ez az árfolyam egy vevõnek értelemszerûen jó lenne, de az eladóknak nem, hiszen õk a magasabb szintekben reménykedhetnek" - mondta Háda Bálint.

Az elemzõk szerint "van az a pénz", amiért fel lehet vásárolni az OTP Bankot - az is biztos azonban, hogy a szavazati korlát elfogadásával a sikeres felvásárláshoz szükség lenne Csányi Sándor beleegyezésére is, aki immár 1992 óta vezeti Magyarország piacvezetõ bankját.
vállalati felvásárlás bank OTP Bank pénzintézet céghírek
<|im_start|>user
Legfeljebb 10 százalékot érjen egy-egy tulajdonosi csoport szavazati súlya - ez is szerepel az április végi OTP-közgyûlésre, a bank vezetése által felterjesztett javaslatok között. A legnagyobb magyar kereskedelmi bankban már most is érvényben van egy szavazati limit, jelenleg legfeljebb 25 százalékos, illetve speciális esetben 33 százalékos szavazati aránnyal lehet voksolni. Amennyiben a közgyûlés támogatja az ötletet, úgy nem lenne elég 2-3 tulajdonosi csoport együttmûködése egy döntés meghozatalához, hanem jóval többnek kellene összefognia - ami által többek között a bank felvásárlása, illetve a menedzsment eltávolítása is nehezebbé válna.

Az OTP szempontjából azért van különös jelentõsége egy ilyen szabálynak, mert a papírok tulajdonosainak nagy többsége nem ismert - lehet tudni, hogy a bank tulajdonosai között ott vannak az OTP-vezetõk, illetve ismertek az 5 százalék fölötti tulajdonosok is, de a részvények több mint kétharmadának birtokosait az ismeretlenség védi.

Megkerestük az OTP Bankot is, hogy miért tartanak épp most felvásárlástól, illetve hogy mely cégek közeledésére számítanak, de a pénzintézet konkrétumokat nem közölt. "A jelenlegi pénzügyi-gazdasági környezetben az aktuális részvényárak mellett viszonylag könnyen elõfordulhat a részvényesi szerkezet jelentõs átrendezõdése" - válaszolta felvetésünkre a bank, amely szerint azért van szükség az új szabályra, mert "az elmúlt évben az OTP-részvények árfolyama teljesen elszakadt a fundamentumoktól" és a szavazati korláttal "biztosítható, hogy egyetlen részvényes vagy részvényesi csoport se rendelkezzen túlzott erõfölénnyel a közgyûlési döntések meghozatala során".

Félelem vagy bebetonozás

A tulajdonosok nagy többsége tehát nem beazonosítható, és jelenleg pletyka szinten sincs vételi szándékkal érdeklõdõ, ezért a bank leginkább megelõzésként alkalmazhatná a szabálymódosítást, fõleg hogy az OTP jó számai és fõleg leányvállalatai miatt jó célpont lehetne egy olyan befektetõnek, aki a régióban szeretne terjeszkedni. A banki közlemény is rámutat, hogy a 10 százalékos limit bevezetése nem csak a felvásárlással kapcsolatos döntésekre terjedne ki, hanem az összes közgyûlési határozatra - vagyis, ha a szabályt megszavazzák, akkor a mostani bankvezetés pozíciói az eddiginél is biztosabbak lesznek.

A felvásárlási félelem és a menedzsment bebetonozása nem független egymástól, amennyiben ugyanis egy új tulajdonos jelenne meg a pénzintézetben, akkor az épp a vezetõség leváltásával és új menedzsment delegálásával veheti át a hatalmat a cégen belül. Ez az összefüggés azt is jelenti, hogy az ismeretlen és egyelõre észrevehetetlen felvásárlás elleni küzdelem és a cég jelenlegi vezetésének ettõl független bebiztosítása csak nehezen választható el egymástól.

A bankvezetõk óvatossága érthetõ is: az [origo]-nak név nélkül nyilatkozó piaci források szerint a válság elõtt sok OTP-részvény volt a menedzsment szempontjából "baráti" kézben, de ez az arány az árfolyam zuhanása és az ebbõl adódó veszteségek miatt (tavaly márciusban 1232 forintig zuhant a kurzus, míg 2007-ben bõven 10 ezer forint fölött volt a jegyzés) megcsappant. Vagyis több olyan tulajdonos is megjelenhet, aki nem föltétlenül a mostani menedzsmenttel képzeli el a jövõt, vagy akár a bank felvásárlásában is érdekelt lehet.

Az OTP esetleges felvásárlása 2007-ig nem is merülhetett fel, addig ugyanis volt egy olyan passzus a bank alapszabályában, amely az összes leadható szavazat 50 százalékában maximálta a külföldiek által közvetlenül vagy közvetve gyakorolható szavazati jog mértékét - márpedig az OTP esetében reálisan csak külföldi vásárló merülhetett fel. Az utóbbi három évben 2008 végén, a tõzsdei zuhanáskor volt a legközelebb az OTP az esetleges felvásárláshoz, ekkor el is terjedtek ilyen pletykák, de a bank vezetése cáfolta ezeket. A bankfelvásárlás amúgy nem kivételes esemény, Magyarországon is van olyan, külföldi tulajdonú bank, amelynek az anyacégét felvásárolták, a mostani válságban pedig több nagy felvásárlásra is sor került az Egyesült Államokban (lásd keretes írásunkat).

Baráti és legbarátibb kezek

A baráti kezek alatt olyan befektetõket kell érteni, akik jó eséllyel támogatják a menedzsmentet: a legismertebb ilyen részvénytulajdonos barát a Mol (amely a harmadik legnagyobb tulajdonos), a magyar olajcég egy évvel ezelõtt több mint 5 millió saját részvényt adott az OTP-nek, az OTP pedig 24 millió törzsrészvényt adott át a Molnak - akkor ezzel a módszerrel a Mol készült fel egy esetleges orosz felvásárlási kísérletre, amit ki is védett, de nem lenne nehéz elképzelni egy hasonló lépést az OTP érdekében sem. Beszédes az is, hogy van már olyan cég Magyarországon, amely 10 százalékos szavazati korlátot alkalmaz, mégpedig épp a Mol, amely az OMV és a Szurgut "közeledését" is nagy részben ezzel a technikával verte vissza.

A "legbarátibb" kezekben, a bank vezetésénél lévõ részvények számán is nyomon követhetõ a csökkenés. Az összes forgalomban lévõ papír körülbelül 1 százalékát kitevõ rész több mint 324 ezer darabbal csökkent egyetlen év alatt, a menedzserek befolyása alatt levõ pakettek pedig ennél is jobban zsugorodtak: Csányi Sándor elnök-vezérigazgató esetében a közvetlen tulajdonában lévõ papírok száma nem változott, a közvetetten birtokolt részvények száma azonban 600 ezer darabbal ment le 2009-ben.

Az OTP vezetõ tisztségviselõinek tulajdonában lévõ részvények száma

*Csányi Sándor közvetlen és közvetett tulajdonában lévõ részvények száma:
2008-ban 3 302 000 darab, 2009-ben: 2 700 000 darab

Forrás: OTP Tájékoztató a 2009-es és 2008-as évi eredményekrõl

 

A baráti részvényesek számának csökkenése azzal fenyeget, hogy megismétlõdik a pesti tõzsde esete: a Budapesti Értéktõzsde (BÉT) lényegében a bécsi börze irányítása alá került, méghozzá úgy, hogy több kisebb szeletben osztrák cégek vásárolgatták fel a papírokat, majd egyszer csak továbbadták a papírokat a felvásárlásban érdekelt bécsi tõzsdének. Amennyiben a 10 százalékos korlát érvénybe lép, úgy nem lesz értelme az ilyen kísérleteknek sem - hisz az OTP vezetését úgysem lehetne leváltani.

Tavaly áprilisban már próbálkozott hasonló lépéssel az OTP-menedzsment. Akkor két évre, tehát 2011. április 30-ig korlátozták volna 10 százalékban a maximális befolyását egy tulajdonosi csoportnak. Akkor viszont a közgyûlés nem ment bele az alapszabály megváltoztatásába, a szükséges 75 százaléknyi szavazat helyett csak 71 százalék voksolt mellette. Csányi Sándor, a bank elnök-vezérigazgatója akkor azzal indokolta ezt, hogy megelõzhessenek egy esetleges "lopakodó, csendes" felvásárlási kísérletet. A tervet ugyan leszavazták, de Csányiék ebbõl is jeleket tudtak kiolvasni. Mint magyarázta: "nem baj, hogy a közgyûlés nem fogadta el a részvényesi szavazatok korlátozásáról szóló indítványunkat", ugyanis a szavazás megmutatta a vezetõségnek, hogy mekkora arányban számíthat a részvényesek támogatására.

Kerülik a rossz üzenetet

Kuti Ákos, a Cashline részvénypiaci szakértõje szerint sokan lehetnek potenciális vevõk az OTP-re, de konkrétan sose lehet tudni, hogy éppen ki veszi a bank papírjait. Mellesleg a jelenlegi piaci környezetben a bankszektor még óvatos, nagy felvásárlásokra rövid távon senkinek nem lesz egy ideig pénze, ezért az OTP vezetésének javaslata mögött inkább több évre való elõre gondolkodást lehet sejteni. Kuti szerint azért most kerül erre sor, mert a menedzsment az idõzítéssel nem akart kockáztatni: egy rendkívüli közgyûlés összehívásának rossz üzenete lenne, míg az éves rendes közgyûlésen különösebb feltünés nélkül át lehet vinni egy ilyen felvetést.

"A bank felvásárláshoz most nem alkalmas a környezet" - fogalmazott kérdésünkre a szakértõ, aki szerint ahhoz vagy nagyon optimista hangulat, azaz a befektetõk magas kockázatvállalása kell, vagy szélsõségesen pesszimista, amelyben a zuhanó árak jelenthetik a motivációt. Kuti szerint az ellenséges kivásárlás, amilyen például az OMV próbálkozása volt az Molnál, a jelenlegi helyzetben így nem valószínû.

Árfolyamtörténet

Az OTP-részvények árfolyama a tavalyi 1200 forint körüli mélypontról 7400-ig tört föl, ezen belül is három olyan hónap volt, amikor különösen gyors volt az erõsödés üteme: 2008. márciusa és júliusa, valamint 2009 márciusa, amikor több mint 1000 forintot drágultak a papírok.

A tavaly a válság ellenére is több mint másfélszáz milliárd forintos adózott eredményt elért és a napokban az állami hitelt is visszafizetõ OTP akár keletrõl, akár nyugatról érkezõ befektetõk érdeklõdését felkeltheti: az elemzõk szerint aki a kelet-európai régióban keresgél, annak az OTP ugyanis kiváló választás lehet.

A bank a jó számok és a leányvállalatok mellett elsõsorban földrajzi elhelyezkedése miatt lehet érdekes befektetési célpont: egy-egy egzotikusabb, azaz ázsiai vagy épp arab országbeli nagybefektetõt az motiválhat, hogy a pénzintézet Kelet-Európában, azaz kockázatos és fejlõdõ piacokon mûködik, miközben az Európai Unió védelmét és elõnyeit is élvezi, ami mérsékli a rizikót.

Egy amerikai vagy nyugat-európai intézmény esetleges bevásárlása mellett az szólhat, hogy a kimentett óriásbankok nagy összegeket tartanak jelenleg alacsony kockázatú portfóliókban, például árúban (arany, olaj), kötvényekben, illetve a jegybank számláin. Ezek a felhalmozott pénzek a válság végeztével a kockázatosabb befektetések felé indulhatnak, mivel amennyiben nem hasznosulnak a gazdasági növekedésben, úgy csak az inflációt gerjesztenék.

Aranytojást tojó tyúk

Háda Bálint, a Quaestor vezetõ elemzõje szerint is van fantázia felvásárlási szempontból az OTP-ben, szerinte ugyanis egyrészrõl ez a legbiztonságosabb bank a régióban, másrészrõl pedig, aki megszerzi, az egyszerre a térség több országában piachoz jut, hiszen a banknak leányvállalatai vannak Szlovákiában, Romániában, Szerbiában, Horvátországban, Ukrajnában, sõt Oroszországban is. Ez utóbbi kettõ ráadásul nagy növekedési potenciállal bír.

Jelenleg Háda szerint is valószínûtlen egy felvásárlás, s ezt azzal magyarázta, hogy a válság elõtt még 22 ezer forintos potenciális árfolyamról beszéltek a piacokon, ahhoz képest a jelenlegi 7 ezer forint elég kevésnek tûnik. "Ez az árfolyam egy vevõnek értelemszerûen jó lenne, de az eladóknak nem, hiszen õk a magasabb szintekben reménykedhetnek" - mondta Háda Bálint.

Az elemzõk szerint "van az a pénz", amiért fel lehet vásárolni az OTP Bankot - az is biztos azonban, hogy a szavazati korlát elfogadásával a sikeres felvásárláshoz szükség lenne Csányi Sándor beleegyezésére is, aki immár 1992 óta vezeti Magyarország piacvezetõ bankját.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az OTP Bank vezetése egy esetleges felvásárlás veszélyére hivatkozva egy év szünet után újra megpróbálja szûkíteni az egy kézben összpontosítható szavazati erõt a közgyûlésen. Egy ilyen lépés kétségtelenül elriaszthatja a vevõket, de abban már homályos a kép, hogy ki ellen is kellene épp most védekezni. Egy biztos: ha megszavazzák az elõterjesztést, akkor a mostani vezetés a jelenleginél is kimozdíthatatlanabb lesz.<|im_end|>