Egy újonnan kifejlesztett filmréteg teheti sötétben láthatóbbá az útjelzéseket
Olyan vékony "okos" filmréteget fejlesztettek ki kínai és amerikai tudósok, amely fényesen világít és színét is változtatja a sötétben, ha megvilágítják. A találmányt a közúti közlekedésben az útjelzéseknél lehet felhasználni.
A kutatók a Science Advances folyóiratban publikálták tanulmányukat az energiahatékony, költségkímélő filmrétegről, amely remekül látható különböző szögekből, ha fehér fény világítja meg.
A polimer mikrogömbökből álló filmréteget egy közönséges átlátszó szalag ragacsos oldalára viszik fel. Amikor este a sötétben egy fehér fény világítja meg, néhány megfigyelő egyetlen, stabil színt lát visszatükröződni, mások viszont változó színeket látnak, attól a szögtől függően, hogy hol állnak, illetve, hogy mozog-e a fényforrás.
A Futan Egyetem és a Buffalói Egyetem kutatói sebességkorlátozó tábla betűit és számait készítették el az új filmrétegből. Elhelyeztek a közelben egy fehér fényforrást, amely megvilágította a táblát. Amikor egy gyorsan közlekedő autó elhaladt mellette, a sofőr úgy érzékelte, hogy a tábla jeleinek színei villóznak, amint a látószöge változott menet közben.
A kutatók az út szélét jelző útjelekre is felvitték az új filmet. Amint egy autó közelített, lámpája hatására a jelek erős színnel villantak fel. Az út mellett álló gyalogos számára az autó elhaladó lámpája miatt villóztak a jelek.
A filmréteg ellenáll a víznek és a szélsőséges hőmérsékletnek is, mínusz 196 Celisus-foktól 100 Celsius-fokig. Vu Li-min, a tanulmány társszerzője, az anyagtudományok professzora elmondta, hogy a filmréteget akár hirdetésekhez is fel lehet használni, de alkalmas a közúti biztonság fokozására, és hamisítás elleni eszközöknél is bevethető.
Kovászosuborka-leves nyerte az idén ötödször kiosztott Év Strandétele-díjat.
Idén ötödször választotta meg az Év Strandételét a We Love Balaton és a Balatoni KÖR. Mint írják, a versenyre összesen 16 étellel neveztek a vendéglátóhelyek, érdekes módon főleg a Balaton déli partjáról.
A korábbi évekhez képest változás, hogy a büfék, éttermek több étellel is jelentkezhettek, és mivel olyan erős lett a döntő mezőnye, újdonság az is, hogy a nyertes mellett dobogósokat is hirdettek.
A zsűri kóstoláson is alapuló döntése alap az Év Strandétele 2019-ben a Zamárdiban lévő Tiki Beach Bisztró Kovászosuborka-levese, a második pedig a balatonmáriafürdői Port Burger Marhaszegyes ciabattája lett. A bronzérmet a lellei Málna Büfé Tex-Mex salátájának ítélték oda, míg az Év Felfedezettjének a nagypapától örökölt, két fiatal által üzemeltetett keszthelyi Pinyó, több mint büfé nevű helyet választották.
A hattagú zsűri a verseny két korábbi győzteséből, a Magyar Konyha felelős szerkesztőjéből, a Street Kitchen gasztronómiai újságírójából, a We Love Balaton főszerkesztőjéből és a Balatoni Kör szóvivőjéből állt. A döntésüknél figyeltek arra, hogy az étel egészséges, jó minőségű alapanyagokból készüljön, egyszerű, de kreatív, nyárias legyen. Fontos szempont volt, hogy az uralkodó lángos-hekk irányon túlmutasson, gyorsan és büfékben is elkészíthető és elvitelre is alkalmas legyen.
Hatan kiemelt dicséretet kaptak, így minden induló szerzett valamilyen elismerést és az arany- és az ezüstérmes csapatban is volt magyar diák a Keszthelyen megrendezett 13. Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpián – tudatták a szervezők.
A szombaton véget ért verseny volt a magyar diákok eddigi legjobb szereplése, minden induló szerzett valamilyen elismerést: négy bronzérem mellett hatan kiemelt dicséretet kaptak. A pontversenyen kívüli csapatversenyben az aranyérmes és az ezüstérmes csapatban is volt magyar diák.
Ezek az eredmények azért értékesek különösen, mert sok résztvevő országtól eltérően Magyarországon a csillagászat nem önálló iskolai tantárgy. Míg bizonyos országokban külön intézetek specializálódnak a csillagászati tehetséggondozásra, itthon csak iskolai és egyesületi csillagászati szakkörökben és egyetemi oktatók, akadémiai kutatók, amatőrcsillagászok, egyetemi hallgatók által tartott felkészítőkön képezhetik magukat az érdeklődő diákok – írták a közleményben.
A csillagászati diákolimpián összesen 17 aranyérmet, 52 ezüstérmet és 58 bronzérmet osztottak ki. Az augusztus 2-10. között megrendezett versenyre 46 országból több száz középiskolás érkezett Keszthelyre. Bár az egyes országokból csapatokban érkeztek a versenyzők, a vetélkedés jobbára mégis egyéni volt. A legtöbb pontot a vietnámi Quan Nguyen Manh érte el, ő az idei olimpia győztese.
A versenyzők először adatelemzésben mérték össze tudásukat. Ezt követően az éjszakai megfigyelésben égi objektumokat kellett megtalálniuk a keszthelyi Pethe Ferenc Kollégium sportpályáján felállított 88 csillagaszati távcsővel. Az elméleti fordulóban fizikai, matematikai, csillagászati, kozmológiai és mechanikai feladatokat oldottak meg, míg a planetáriumiban három vetített égboltképekhez kapcsolódó feladatok szerepeltek. Végül csapatverseny zárta az olimpiát.
A versenyen a jó helyezést elérők ajánlólevelet szerezhetnek a világ legjobb egyetemeire, például a Harvardra – közölte Kiss Áron Keve olimpiai biztos.
A 13. Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpia főszervezője a Szegedi Tudományegyetem és a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpontja volt. A Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpia ötlete 2006-ban született, Magyarország először 2011-ben vett részt a megmérettetésen.
<|im_start|>user
A kutatók a Science Advances folyóiratban publikálták tanulmányukat az energiahatékony, költségkímélő filmrétegről, amely remekül látható különböző szögekből, ha fehér fény világítja meg.
A polimer mikrogömbökből álló filmréteget egy közönséges átlátszó szalag ragacsos oldalára viszik fel. Amikor este a sötétben egy fehér fény világítja meg, néhány megfigyelő egyetlen, stabil színt lát visszatükröződni, mások viszont változó színeket látnak, attól a szögtől függően, hogy hol állnak, illetve, hogy mozog-e a fényforrás.
A Futan Egyetem és a Buffalói Egyetem kutatói sebességkorlátozó tábla betűit és számait készítették el az új filmrétegből. Elhelyeztek a közelben egy fehér fényforrást, amely megvilágította a táblát. Amikor egy gyorsan közlekedő autó elhaladt mellette, a sofőr úgy érzékelte, hogy a tábla jeleinek színei villóznak, amint a látószöge változott menet közben.
A kutatók az út szélét jelző útjelekre is felvitték az új filmet. Amint egy autó közelített, lámpája hatására a jelek erős színnel villantak fel. Az út mellett álló gyalogos számára az autó elhaladó lámpája miatt villóztak a jelek.
A filmréteg ellenáll a víznek és a szélsőséges hőmérsékletnek is, mínusz 196 Celisus-foktól 100 Celsius-fokig. Vu Li-min, a tanulmány társszerzője, az anyagtudományok professzora elmondta, hogy a filmréteget akár hirdetésekhez is fel lehet használni, de alkalmas a közúti biztonság fokozására, és hamisítás elleni eszközöknél is bevethető.
Kovászosuborka-leves nyerte az idén ötödször kiosztott Év Strandétele-díjat.
Idén ötödször választotta meg az Év Strandételét a We Love Balaton és a Balatoni KÖR. Mint írják, a versenyre összesen 16 étellel neveztek a vendéglátóhelyek, érdekes módon főleg a Balaton déli partjáról.
A korábbi évekhez képest változás, hogy a büfék, éttermek több étellel is jelentkezhettek, és mivel olyan erős lett a döntő mezőnye, újdonság az is, hogy a nyertes mellett dobogósokat is hirdettek.
A zsűri kóstoláson is alapuló döntése alap az Év Strandétele 2019-ben a Zamárdiban lévő Tiki Beach Bisztró Kovászosuborka-levese, a második pedig a balatonmáriafürdői Port Burger Marhaszegyes ciabattája lett. A bronzérmet a lellei Málna Büfé Tex-Mex salátájának ítélték oda, míg az Év Felfedezettjének a nagypapától örökölt, két fiatal által üzemeltetett keszthelyi Pinyó, több mint büfé nevű helyet választották.
A hattagú zsűri a verseny két korábbi győzteséből, a Magyar Konyha felelős szerkesztőjéből, a Street Kitchen gasztronómiai újságírójából, a We Love Balaton főszerkesztőjéből és a Balatoni Kör szóvivőjéből állt. A döntésüknél figyeltek arra, hogy az étel egészséges, jó minőségű alapanyagokból készüljön, egyszerű, de kreatív, nyárias legyen. Fontos szempont volt, hogy az uralkodó lángos-hekk irányon túlmutasson, gyorsan és büfékben is elkészíthető és elvitelre is alkalmas legyen.
Hatan kiemelt dicséretet kaptak, így minden induló szerzett valamilyen elismerést és az arany- és az ezüstérmes csapatban is volt magyar diák a Keszthelyen megrendezett 13. Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpián – tudatták a szervezők.
A szombaton véget ért verseny volt a magyar diákok eddigi legjobb szereplése, minden induló szerzett valamilyen elismerést: négy bronzérem mellett hatan kiemelt dicséretet kaptak. A pontversenyen kívüli csapatversenyben az aranyérmes és az ezüstérmes csapatban is volt magyar diák.
Ezek az eredmények azért értékesek különösen, mert sok résztvevő országtól eltérően Magyarországon a csillagászat nem önálló iskolai tantárgy. Míg bizonyos országokban külön intézetek specializálódnak a csillagászati tehetséggondozásra, itthon csak iskolai és egyesületi csillagászati szakkörökben és egyetemi oktatók, akadémiai kutatók, amatőrcsillagászok, egyetemi hallgatók által tartott felkészítőkön képezhetik magukat az érdeklődő diákok – írták a közleményben.
A csillagászati diákolimpián összesen 17 aranyérmet, 52 ezüstérmet és 58 bronzérmet osztottak ki. Az augusztus 2-10. között megrendezett versenyre 46 országból több száz középiskolás érkezett Keszthelyre. Bár az egyes országokból csapatokban érkeztek a versenyzők, a vetélkedés jobbára mégis egyéni volt. A legtöbb pontot a vietnámi Quan Nguyen Manh érte el, ő az idei olimpia győztese.
A versenyzők először adatelemzésben mérték össze tudásukat. Ezt követően az éjszakai megfigyelésben égi objektumokat kellett megtalálniuk a keszthelyi Pethe Ferenc Kollégium sportpályáján felállított 88 csillagaszati távcsővel. Az elméleti fordulóban fizikai, matematikai, csillagászati, kozmológiai és mechanikai feladatokat oldottak meg, míg a planetáriumiban három vetített égboltképekhez kapcsolódó feladatok szerepeltek. Végül csapatverseny zárta az olimpiát.
A versenyen a jó helyezést elérők ajánlólevelet szerezhetnek a világ legjobb egyetemeire, például a Harvardra – közölte Kiss Áron Keve olimpiai biztos.
A 13. Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpia főszervezője a Szegedi Tudományegyetem és a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpontja volt. A Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Diákolimpia ötlete 2006-ban született, Magyarország először 2011-ben vett részt a megmérettetésen.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Olyan vékony "okos" filmréteget fejlesztettek ki kínai és amerikai tudósok, amely fényesen világít és színét is változtatja a sötétben, ha megvilágítják. A találmányt a közúti közlekedésben az útjelzéseknél lehet felhasználni.<|im_end|>