Kifúrták a világ leghosszabb alagútját
Az ötvenhét kilométer hosszú svájci Gotthárd-bázisalagút fúrását pénteken fejezték be. A két járatból álló vasúti alagút fúrása 7 évvel ezelõtt kezdõdött, és várhatóan 2017-ben adják majd át.
A Sissi nevû fúrópajzs pénteken törte át az utolsó métereket a Gotthárd-bázisalagút keleti járatában, 27 kilométerre az északi, 30 kilométerre a déli bejárattól. A körülbelül hétmilliárd euróból készülõ alagút Európa gyorsvasúthálózatának szerves része lesz. Az elõkészületek 1996-ban kezdõdtek, a fúrási munkálatok pedig 2003-ban indultak, és 2010. október 15-én fejezõdtek be. Az alagút Erstfeldet köti össze Bodióval, s a forgalom elõtt várhatóan 2017-ben nyitják majd meg. Ennek köszönhetõen a Zürichbõl Milánóba történõ utazás idõtartama 3,5 óráról 2,5 órára csökken majd.

A svájci lakosok még 1992-ben szavazták meg az alagút megépítését. Az alagút célja, hogy csökkentse az Alpokban közlekedõ kamionok számát, mely jelenleg évente meghaladja az 1,2 milliót. Svájc már így is élen jár a rakományok vasúti szállításában, azoknak ugyanis több mint hatvan százalékát vonatokkal viszik át az országon, s ezzel messze megelõzik a szomszédos Olaszországot és Németországot. A közúti teherforgalom nagy károkat okoz az Alpok érzékeny élõvilágában, ezért Svájc már évtizedek óta "furkálja a hegyeket", hogy a felszín alatt vezessék el a jármûveket.

Az alagút két párhuzamos járatban halad, a nyugati alagút 56 978 méter hosszú, a keleti pedig 57 091 méter (lásd a grafikát a cikk végén). A nyugati alagútban négy évvel ezelõtt történt meg a nagy áttörés. A földalatti rendszer teljes hossza 151 kilométer az egyéb járatokkal együtt. Az alagutak átmérõje 8,8-9,5 méter, a kiásott szikla tömege 24 millió tonna. A fúrásban 2500 munkás vett részt, s nyolcan vesztették életüket az alagútban az évek alatt.

 

 

A Gotthárd-bázisalagút az 53,8 kilométer hosszú japán Szeikan-alagutat szorítja le a trónról. A Franciaországot Nagy-Britanniával összekötõ Csatorna-alagút a harmadik helyen található közel 50 kilométeres hosszával. (A budapesti 4-es metró építése 2007-ben kezdõdött, a vonal teljes hossza 12,7 kilométer.)

Az építés szakaszai. Zölddel a különféle alagútfúró technológiákat jelöltük (forrás: Wikimedia Commons)
Gotthárd-bázisalagút Svájc vasúti teherszállítás alagút
<|im_start|>user
A Sissi nevû fúrópajzs pénteken törte át az utolsó métereket a Gotthárd-bázisalagút keleti járatában, 27 kilométerre az északi, 30 kilométerre a déli bejárattól. A körülbelül hétmilliárd euróból készülõ alagút Európa gyorsvasúthálózatának szerves része lesz. Az elõkészületek 1996-ban kezdõdtek, a fúrási munkálatok pedig 2003-ban indultak, és 2010. október 15-én fejezõdtek be. Az alagút Erstfeldet köti össze Bodióval, s a forgalom elõtt várhatóan 2017-ben nyitják majd meg. Ennek köszönhetõen a Zürichbõl Milánóba történõ utazás idõtartama 3,5 óráról 2,5 órára csökken majd.

A svájci lakosok még 1992-ben szavazták meg az alagút megépítését. Az alagút célja, hogy csökkentse az Alpokban közlekedõ kamionok számát, mely jelenleg évente meghaladja az 1,2 milliót. Svájc már így is élen jár a rakományok vasúti szállításában, azoknak ugyanis több mint hatvan százalékát vonatokkal viszik át az országon, s ezzel messze megelõzik a szomszédos Olaszországot és Németországot. A közúti teherforgalom nagy károkat okoz az Alpok érzékeny élõvilágában, ezért Svájc már évtizedek óta "furkálja a hegyeket", hogy a felszín alatt vezessék el a jármûveket.

Az alagút két párhuzamos járatban halad, a nyugati alagút 56 978 méter hosszú, a keleti pedig 57 091 méter (lásd a grafikát a cikk végén). A nyugati alagútban négy évvel ezelõtt történt meg a nagy áttörés. A földalatti rendszer teljes hossza 151 kilométer az egyéb járatokkal együtt. Az alagutak átmérõje 8,8-9,5 méter, a kiásott szikla tömege 24 millió tonna. A fúrásban 2500 munkás vett részt, s nyolcan vesztették életüket az alagútban az évek alatt.

 

 

A Gotthárd-bázisalagút az 53,8 kilométer hosszú japán Szeikan-alagutat szorítja le a trónról. A Franciaországot Nagy-Britanniával összekötõ Csatorna-alagút a harmadik helyen található közel 50 kilométeres hosszával. (A budapesti 4-es metró építése 2007-ben kezdõdött, a vonal teljes hossza 12,7 kilométer.)

Az építés szakaszai. Zölddel a különféle alagútfúró technológiákat jelöltük (forrás: Wikimedia Commons)

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az ötvenhét kilométer hosszú svájci Gotthárd-bázisalagút fúrását pénteken fejezték be. A két járatból álló vasúti alagút fúrása 7 évvel ezelõtt kezdõdött, és várhatóan 2017-ben adják majd át.<|im_end|>