Putyinnak nincs pénze a Déli Áramlatra
Hosszú távon kérdéses, hogy egyáltalán jó üzlet lett volna-e a Déli Áramlat. Magyarországnak az olcsó gáz és a vezeték után járó tranzitdíj lett volna a nyeresége, de azelõtt még ki kellett volna termelnie a vezeték költségeit. A mostani energiapiaci trendek mellett nem tudni, ehhez mennyi idõ kellene.
Vlagyimir Putyin bejelentéséig szinte semmi nem utalt arra, hogy az oroszok lemondani készülnek a Déli Áramlatról. Olyannyira, hogy Ausztria hivatalos megerõsítést kért Oroszországtól, mert csak a sajtóból értesültek róla, hogy Putyin lemondta a vezeték megépítését. Egy héttel ezelõtt a magyar kormány még arról beszélt, hogy hamarosan kezdõdhet a magyar szakasz építése. És akkor olyan apróságokról nem beszéltünk, hogy a kézilabdában a Gazprom finanszírozásával töretlenül zajlik a Déli Áramlat Liga.

Hazaárulás vagy nemzeti érdek?

Amikor a Gyurcsány-kormány megegyezett az oroszokkal a Déli Áramlat megépítésérõl, a Fidesz és Orbán Viktor következetesen ellenezték a tervet, sõt Gyurcsányt hazaárulónak bélyegezték. Legalábbis a nyilvánosság elõtt. A WikiLeaks-botrányban kiderült, hogy Orbán Viktor már akkor megmondta az amerikaiaknak, hogy valójában támogatja a vezeték megépítését, mert Magyarország ebben a kérdésben kényszerpályán mozog.

Mindent a célért

A Fidesz a kormányra kerülése után már a nyilvánosság elõtt is kiállt a Déli Áramlat mellett. Nemcsak többször, több formában, több szintrõl jelentették ki, hogy a vezeték megépítése Magyarország érdeke, de komoly konfliktusokat vállaltak miatta Brüsszellel. Például amikor elfogadták azt a törvényt, ami olyan cégeknek is lehetõvé tette a gázvezeték-építést, amelyeknek nincsen szállítási és rendszer-üzemeltetési engedélyük, és ezzel kijátszották az uniót.

Taktika vagy pénzkérdés?

Putyin bejelentését kétféleképpen lehet értékelni. Vagy csak belengette a Déli Áramlat felmondását, hogy így gyakoroljon nyomást Bulgáriára (ahol a vezeték Európában partot érne) és Brüsszelre, vagy valóban le akarja fújni a beruházást.

Taktika

Brüsszelnek az a baja a Déli Áramlattal, hogy sérti az uniós jogot, mert a vezeték a Gazprom tulajdona lett volna, és õk szolgáltatták volna a gázt is, ami ellenkezik a harmadik energiacsomaggal. Brüsszel álláspontja szerint így az oroszok annyiért adták volna a gázt, amennyiért akarják (ez nyilván túlzás, megvenni nem kötelezõ), nem érvényesültek volna a piac szabályai. Lehetséges, hogy a mostani bejelentéssel Putyin csak nyomást akar gyakorolni az unióra ebben a vitában.

Pénzkérdés

A másik lehetõség, hogy az oroszok valóban letettek a Déli Áramlat megépítésérõl. Ha így van, akkor még mindig kérdés, hogy miért. A legegyszerûbb magyarázat az, hogy nincsen rá pénzük, mondta el az Origónak Hegedûs Miklós, a GKI Energiakutató igazgatója. A Gazprom szerint az oroszországi hálózatfejlesztésekkel együtt 40 milliárd dollárba kerülne nekik a vezeték. Viszont a kõolaj ára zuhan, márpedig az orosz költségvetés bevételeinek fele a kõolajeladásokból származik. A rubel árfolyama szintén zuhan, szinte naponta döntögeti a negatív rekordokat. És aztán ott vannak a katonai kiadások, amelyeket az utóbbi idõben megemeltek, ezek szintén megviselik az orosz költségvetést.

A szankciók ereje

Az orosz költségvetést a nyugati szankciók és az azokra adott orosz válaszlépések is terhelik, emlékeztet Deák András, az MTA Világgazdasági Intézetének kutatója. A szankciók miatt az orosz bankok és energetikai cégek (például a Gazprom) nem tudnak külföldi hitelekhez, vagyis devizához jutni. A meglévõ devizaadósságukat ezért rubelben kell kitermelniük. A szankciók miatt a vezeték építése is jóval többe került volna, mint eredetileg tervezték, errõl már 2014 októberében beszéltek a Gazprom vezetõi. Mihail Korcsemkin, az East European Gas Analysis egyik elemzõje azt mondta: "a Déli Áramlaton történõ gázszállítás lényegesen többe kerül majd, mint Ukrajnán át exportálni Európába".

Szibéria Ereje

Ugyan Putyin bejelentése minden érintettet váratlanul ért (legalábbis senki nem szólt, hogy ne érte volna váratlanul), a Komerszant orosz lap már három héttel korábban arról írt, hogy a Gazprom hivatalosan magára vállalta a Kínába vezetõ, Szibéria Ereje nevû vezeték megépítésének 55 milliárd dolláros költségét. Mindezt ráadásul hitel nélkül. Orosz gázüzletági források a bejelentés után arra tippeltek, a Gazpromnak más fejlesztéseket, például a Déli Áramlatot kell befagyasztania a Szibéria Ereje miatt.

Nincs rá szükség

Jelenleg Európa földgázigénye csökken, emlékeztet Hegedûs Miklós, és Brüsszel mindent megtesz azért, hogy minél alacsonyabb legyen. A jövõben el akarják érni, hogy a megújuló energiaforrások részesedése elérje a 20 százalékot, takarékossággal pedig évente 1,5 százalékkal csökkentenék az unió energiaigényét. Az Északi Áramlat évek óta a kapacitásának felével üzemel, és bár Ukrajna ugyan bizonytalansági tényezõ az orosz-uniós gázszállításokban, de azért nem kell mindenáron megkerülni.

Tovább nem törik magukat

Az oroszok több mint 15 éve próbálnak megoldást találni az európai gáztranzit problémájára, de az unió, különféle okokból, minden megoldási kísérletet blokkolt, véli Deák András. Ha a Putyin által bejelentett forgatókönyv valósul meg, akkor az oroszok a Déli Áramlat helyett elviszik a gázt a török-görög határig, de nem tovább. Aztán az unió azt kezd a lehetõséggel, amit akar. Hogy vesznek-e gázt, és ha igen, milyen csövön szállítják tovább, már az õ dolguk. Vagyis az oroszok úgy döntöttek, ha a vevõvel nem lehet együttmûködni, õk tovább nem törik magukat.

Megfordította a táblát

Ha ez a filozófia fog érvényesülni Oroszország teljes tranzitpolitikájában, annak Ukrajnában súlyos következményei lehetnek, figyelmeztet Deák András. Ezzel a filozófiával Moszkva nem fog megoldási lehetõségeket keresni, ha az ukránok esetleg kivennének a tranzitgázból. Egyszerûen elzárják a csapot, és felszólítják az uniót, hogy oldja meg a problémát az ukránokkal. Vlagyimir Putyin ezzel a lépéssel megfordította a táblát, mondja Deák András, a gáztranzit problémáját lepasszolta az uniónak.

Magyarország veszít?

Rövid távon Magyarország anyagilag nem sokat veszít a Déli Áramlat feladásával. A vezeték magyar szakaszának megépítése 600 millió euróba került volna, ennek 70 százalékát a kormány hitelbõl tervezte fedezni. Hosszú távon kérdéses, hogy jó üzlet lett volna-e a Déli Áramlat. Magyarország nyeresége az olcsó gáz és a vezeték után járó tranzitdíj lett volna, de azelõtt még ki kellett volna termelnie a fent említett 600 millió dollárt (és 70 százalékának kamatait). A mostani energiapiaci trendek mellett nem tudni, ehhez mennyi idõ kellene. Ellátásbiztonság szempontjából az ukrán vezeték megkerülése mindenképpen elõny lett volna.

Mennyibe került eddig?

Maga a vezeték Magyarországnak eddig egy forintjába sem került, még egy kapavágást sem tettek. A projekt magyar részének lebonyolítására 2010 elején hozott létre közös céget a Gazprom és a Magyar Fejlesztési Bank (MFB). A Déli Áramlat Zrt. tõkéjét azóta többször emelték, most épp 4 milliárd 5 millió forint - bár ennek egy részét vélhetõen ki is lehet venni belõle. Az alapítás óta a céget az MFB-tõl megvette a Villamos Mûvek (MVM), azaz az ügylet két állami cég között zajlott. A Déli Áramlat Zrt. viszont 2010 óta minden évben veszteséget termel, már 101 millió forint kötelezettsége van a cégadatbázis szerint. Ezenkívül nyilván felmerültek költségek, engedélyek az építkezéshez, utazások és szállás a tárgyalások során.

A mérleg

Ez tehát a vezeték magyarországi mérlege: a Déli Áramlat Zrt. eddigi veszteségén kívül anyagi kár nem keletkezett. Brüsszellel a kormány komoly konfliktusokat vállalt a vezeték miatt, de az egyéb összetûzések mellett ez már valószínûleg se nem oszt, se nem szoroz. Vlagyimir Putyin talán nem felejti el, hogy a Fidesz mindent megtett a Déli Áramlatért, de ez nem biztos, hogy sokat jelent. Ha valóban letett a vezeték megépítésérõl, akkor az azt bizonyítja, hogy Putyint elsõsorban Oroszország gazdasági érdeke vezérli. És még Orbán Viktornak sem szólt elõre, hogy mire készül. A Déli Áramlat elvesztésével Magyarországnak más utakat kell keresnie, hogy ne függjön ennyire az Ukrajnán keresztül érkezõ orosz gáztól: a kormány már be is jelentette, hogy új lehetõségek után néznek.
gazdaság plusz gázvezeték Déli Áramlat Vlagyimir Putyin Orbán Viktor Oroszország
<|im_start|>user
Vlagyimir Putyin bejelentéséig szinte semmi nem utalt arra, hogy az oroszok lemondani készülnek a Déli Áramlatról. Olyannyira, hogy Ausztria hivatalos megerõsítést kért Oroszországtól, mert csak a sajtóból értesültek róla, hogy Putyin lemondta a vezeték megépítését. Egy héttel ezelõtt a magyar kormány még arról beszélt, hogy hamarosan kezdõdhet a magyar szakasz építése. És akkor olyan apróságokról nem beszéltünk, hogy a kézilabdában a Gazprom finanszírozásával töretlenül zajlik a Déli Áramlat Liga.

Hazaárulás vagy nemzeti érdek?

Amikor a Gyurcsány-kormány megegyezett az oroszokkal a Déli Áramlat megépítésérõl, a Fidesz és Orbán Viktor következetesen ellenezték a tervet, sõt Gyurcsányt hazaárulónak bélyegezték. Legalábbis a nyilvánosság elõtt. A WikiLeaks-botrányban kiderült, hogy Orbán Viktor már akkor megmondta az amerikaiaknak, hogy valójában támogatja a vezeték megépítését, mert Magyarország ebben a kérdésben kényszerpályán mozog.

Mindent a célért

A Fidesz a kormányra kerülése után már a nyilvánosság elõtt is kiállt a Déli Áramlat mellett. Nemcsak többször, több formában, több szintrõl jelentették ki, hogy a vezeték megépítése Magyarország érdeke, de komoly konfliktusokat vállaltak miatta Brüsszellel. Például amikor elfogadták azt a törvényt, ami olyan cégeknek is lehetõvé tette a gázvezeték-építést, amelyeknek nincsen szállítási és rendszer-üzemeltetési engedélyük, és ezzel kijátszották az uniót.

Taktika vagy pénzkérdés?

Putyin bejelentését kétféleképpen lehet értékelni. Vagy csak belengette a Déli Áramlat felmondását, hogy így gyakoroljon nyomást Bulgáriára (ahol a vezeték Európában partot érne) és Brüsszelre, vagy valóban le akarja fújni a beruházást.

Taktika

Brüsszelnek az a baja a Déli Áramlattal, hogy sérti az uniós jogot, mert a vezeték a Gazprom tulajdona lett volna, és õk szolgáltatták volna a gázt is, ami ellenkezik a harmadik energiacsomaggal. Brüsszel álláspontja szerint így az oroszok annyiért adták volna a gázt, amennyiért akarják (ez nyilván túlzás, megvenni nem kötelezõ), nem érvényesültek volna a piac szabályai. Lehetséges, hogy a mostani bejelentéssel Putyin csak nyomást akar gyakorolni az unióra ebben a vitában.

Pénzkérdés

A másik lehetõség, hogy az oroszok valóban letettek a Déli Áramlat megépítésérõl. Ha így van, akkor még mindig kérdés, hogy miért. A legegyszerûbb magyarázat az, hogy nincsen rá pénzük, mondta el az Origónak Hegedûs Miklós, a GKI Energiakutató igazgatója. A Gazprom szerint az oroszországi hálózatfejlesztésekkel együtt 40 milliárd dollárba kerülne nekik a vezeték. Viszont a kõolaj ára zuhan, márpedig az orosz költségvetés bevételeinek fele a kõolajeladásokból származik. A rubel árfolyama szintén zuhan, szinte naponta döntögeti a negatív rekordokat. És aztán ott vannak a katonai kiadások, amelyeket az utóbbi idõben megemeltek, ezek szintén megviselik az orosz költségvetést.

A szankciók ereje

Az orosz költségvetést a nyugati szankciók és az azokra adott orosz válaszlépések is terhelik, emlékeztet Deák András, az MTA Világgazdasági Intézetének kutatója. A szankciók miatt az orosz bankok és energetikai cégek (például a Gazprom) nem tudnak külföldi hitelekhez, vagyis devizához jutni. A meglévõ devizaadósságukat ezért rubelben kell kitermelniük. A szankciók miatt a vezeték építése is jóval többe került volna, mint eredetileg tervezték, errõl már 2014 októberében beszéltek a Gazprom vezetõi. Mihail Korcsemkin, az East European Gas Analysis egyik elemzõje azt mondta: "a Déli Áramlaton történõ gázszállítás lényegesen többe kerül majd, mint Ukrajnán át exportálni Európába".

Szibéria Ereje

Ugyan Putyin bejelentése minden érintettet váratlanul ért (legalábbis senki nem szólt, hogy ne érte volna váratlanul), a Komerszant orosz lap már három héttel korábban arról írt, hogy a Gazprom hivatalosan magára vállalta a Kínába vezetõ, Szibéria Ereje nevû vezeték megépítésének 55 milliárd dolláros költségét. Mindezt ráadásul hitel nélkül. Orosz gázüzletági források a bejelentés után arra tippeltek, a Gazpromnak más fejlesztéseket, például a Déli Áramlatot kell befagyasztania a Szibéria Ereje miatt.

Nincs rá szükség

Jelenleg Európa földgázigénye csökken, emlékeztet Hegedûs Miklós, és Brüsszel mindent megtesz azért, hogy minél alacsonyabb legyen. A jövõben el akarják érni, hogy a megújuló energiaforrások részesedése elérje a 20 százalékot, takarékossággal pedig évente 1,5 százalékkal csökkentenék az unió energiaigényét. Az Északi Áramlat évek óta a kapacitásának felével üzemel, és bár Ukrajna ugyan bizonytalansági tényezõ az orosz-uniós gázszállításokban, de azért nem kell mindenáron megkerülni.

Tovább nem törik magukat

Az oroszok több mint 15 éve próbálnak megoldást találni az európai gáztranzit problémájára, de az unió, különféle okokból, minden megoldási kísérletet blokkolt, véli Deák András. Ha a Putyin által bejelentett forgatókönyv valósul meg, akkor az oroszok a Déli Áramlat helyett elviszik a gázt a török-görög határig, de nem tovább. Aztán az unió azt kezd a lehetõséggel, amit akar. Hogy vesznek-e gázt, és ha igen, milyen csövön szállítják tovább, már az õ dolguk. Vagyis az oroszok úgy döntöttek, ha a vevõvel nem lehet együttmûködni, õk tovább nem törik magukat.

Megfordította a táblát

Ha ez a filozófia fog érvényesülni Oroszország teljes tranzitpolitikájában, annak Ukrajnában súlyos következményei lehetnek, figyelmeztet Deák András. Ezzel a filozófiával Moszkva nem fog megoldási lehetõségeket keresni, ha az ukránok esetleg kivennének a tranzitgázból. Egyszerûen elzárják a csapot, és felszólítják az uniót, hogy oldja meg a problémát az ukránokkal. Vlagyimir Putyin ezzel a lépéssel megfordította a táblát, mondja Deák András, a gáztranzit problémáját lepasszolta az uniónak.

Magyarország veszít?

Rövid távon Magyarország anyagilag nem sokat veszít a Déli Áramlat feladásával. A vezeték magyar szakaszának megépítése 600 millió euróba került volna, ennek 70 százalékát a kormány hitelbõl tervezte fedezni. Hosszú távon kérdéses, hogy jó üzlet lett volna-e a Déli Áramlat. Magyarország nyeresége az olcsó gáz és a vezeték után járó tranzitdíj lett volna, de azelõtt még ki kellett volna termelnie a fent említett 600 millió dollárt (és 70 százalékának kamatait). A mostani energiapiaci trendek mellett nem tudni, ehhez mennyi idõ kellene. Ellátásbiztonság szempontjából az ukrán vezeték megkerülése mindenképpen elõny lett volna.

Mennyibe került eddig?

Maga a vezeték Magyarországnak eddig egy forintjába sem került, még egy kapavágást sem tettek. A projekt magyar részének lebonyolítására 2010 elején hozott létre közös céget a Gazprom és a Magyar Fejlesztési Bank (MFB). A Déli Áramlat Zrt. tõkéjét azóta többször emelték, most épp 4 milliárd 5 millió forint - bár ennek egy részét vélhetõen ki is lehet venni belõle. Az alapítás óta a céget az MFB-tõl megvette a Villamos Mûvek (MVM), azaz az ügylet két állami cég között zajlott. A Déli Áramlat Zrt. viszont 2010 óta minden évben veszteséget termel, már 101 millió forint kötelezettsége van a cégadatbázis szerint. Ezenkívül nyilván felmerültek költségek, engedélyek az építkezéshez, utazások és szállás a tárgyalások során.

A mérleg

Ez tehát a vezeték magyarországi mérlege: a Déli Áramlat Zrt. eddigi veszteségén kívül anyagi kár nem keletkezett. Brüsszellel a kormány komoly konfliktusokat vállalt a vezeték miatt, de az egyéb összetûzések mellett ez már valószínûleg se nem oszt, se nem szoroz. Vlagyimir Putyin talán nem felejti el, hogy a Fidesz mindent megtett a Déli Áramlatért, de ez nem biztos, hogy sokat jelent. Ha valóban letett a vezeték megépítésérõl, akkor az azt bizonyítja, hogy Putyint elsõsorban Oroszország gazdasági érdeke vezérli. És még Orbán Viktornak sem szólt elõre, hogy mire készül. A Déli Áramlat elvesztésével Magyarországnak más utakat kell keresnie, hogy ne függjön ennyire az Ukrajnán keresztül érkezõ orosz gáztól: a kormány már be is jelentette, hogy új lehetõségek után néznek.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Hosszú távon kérdéses, hogy egyáltalán jó üzlet lett volna-e a Déli Áramlat. Magyarországnak az olcsó gáz és a vezeték után járó tranzitdíj lett volna a nyeresége, de azelõtt még ki kellett volna termelnie a vezeték költségeit. A mostani energiapiaci trendek mellett nem tudni, ehhez mennyi idõ kellene.<|im_end|>