Több mint kétszázmilliárdos nagyvállalati fejlesztés történt
A kormány 78 milliárd forint vissza nem térítendõ támogatást nyújtott eddig a cégeknek a nagyvállalati beruházási támogatási program keretében, amelynek köszönhetõen több mint kétszázmilliárd forintnyi fejlesztés és 2.400 új munkahely jött létre – közölte Varga Mihály, amikor Sárváron átadta a Gallus cégcsoporthoz tartozó Taravis Kft. csirkefeldolgozó üzemét. A cégcsoport sárvári, 1,2 milliárd forint értékû fejlesztését 290 millió forinttal támogatta a kormány.
A nagyvállalati beruházási programmal a pénzügyminiszter szavai szerint olyan vállalkozásoknak kívánnak új lendületet adni, amelyek a szigorú közösségi elvárásoknak ugyan megfelelnek, mégis elesnek az uniós támogatásoktól, mert méreteikbõl adódóan már nem felelnek meg a kiírásoknak, ugyanakkor fejleszteni akarnak, és ehhez szükségük van támogatásokra.

A pénzügyminiszter hangsúlyozta: a Gallus cégcsoport, amelynek a sárvári Taravis Kft. is tagja, évek óta a Dunántúl egyik legjelentõsebb baromfitermékeket elõállító vállalatcsoportja, dinamikusan fejlõdik, és a jövõben is képes a növekedésre. Az ehhez hasonló beruházások jelentik azt, hogy nemcsak a múlt és a jelen lehet egy növekedési pálya a magyar gazdaság számára, hanem a jövõ is" – mondta.

Kitért a világgazdaságban várható gazdasági lassulásra is a pénzügyminiszter; azt mondta, recesszió még nincs, de a kormány azon dolgozik, hogy a lassulás a lehetõ legkisebb mértékben érintse a magyar gazdaságot. A beruházások és fejlesztések a növekedést, a munkahelyek teremtését, a bérek növekedését lendületben tudják tartani.

Emlékeztetett rá, hogy a munkanélküliségi ráta 3,4 százalékra csökkent, és egyre több olyan szektor van – köztük egyre inkább az élelmiszerágazat is – ahol munkaerõhiány van. A kormány köztehercsökkentõ programjának részeként pedig az állam több pénzt hagy a vállalkozásoknál, amelyek a felszabaduló forrást fejlesztésekre vagy éppen a munkaerõ megtartását szolgáló bérfejlesztésre fordíthatják – mondta, és példaként említette a szociális hozzájárulási adó mértékének csökkentését két százalékponttal 19,5 százalékról 17,5 százalékra.

Varga Mihály az élelmiszeripart a magyar gazdaság húzóágazatai közé sorolva ismertette, a 4.500 élelmiszeripari vállalkozás 86 ezer embernek ad munkát, ezért a kormány ezt az ágazatot a jövõben is kiemelten kezeli, fejlõdését, modernizálását támogatja.

Kis Miklós, az Agrárminisztérium vidékfejlesztésért felelõs államtitkára arról beszélt egyebek mellett, hogy a szaktárca 200 milliárd forint támogatást nyújtott az élelmiszer-feldolgozással foglalkozó vállalkozásoknak, ebbõl 35 milliárd forinttal támogatták a húsfeldolgozást, húskészítmények gyártását. A vidékfejlesztési források felhasználásának köszönhetõen mintegy 70 milliárd forintnyi beruházás jött létre a húsiparban.

Szabó István ügyvezetõ igazgatója elmondta: a Gallus a brojlercsirke-keltetésben messze piacvezetõ Magyarországon, idén mintegy 83 millió csirke keltetését tervezik, ez a magyar brojlertermelés 30-32 százaléka, ennek 50-60 százalékát exportálják. A felnevelt és a vágóhidakon végül levágott csirkékbõl elõállított termékek jelentõs része is exportra kerül, a hazai értékesítés zöme pedig a nagy áruházláncokon keresztül történik.

A Gallus cégcsoport 1.100-1.200 embert foglalkoztat, árbevétele 2018-ban elérte a 40 milliárd forintot, a cégcsoport az elmúlt években 8 milliárd forintot fordított fejlesztésre.

A sárvári Taravis Kft-nél az újabb 1,2 milliárd forintos fejlesztés során teljesen megújult a vágóhíd, kicserélték a gépek és berendezések 90 százalékát, a mûködést a lehetõségek szerint automatizálták, illetve megépült egy nagy kapacitású hûtõház is.
nagyvállalati beruházási program Varga Mihály fejlesztés
<|im_start|>user
A nagyvállalati beruházási programmal a pénzügyminiszter szavai szerint olyan vállalkozásoknak kívánnak új lendületet adni, amelyek a szigorú közösségi elvárásoknak ugyan megfelelnek, mégis elesnek az uniós támogatásoktól, mert méreteikbõl adódóan már nem felelnek meg a kiírásoknak, ugyanakkor fejleszteni akarnak, és ehhez szükségük van támogatásokra.

A pénzügyminiszter hangsúlyozta: a Gallus cégcsoport, amelynek a sárvári Taravis Kft. is tagja, évek óta a Dunántúl egyik legjelentõsebb baromfitermékeket elõállító vállalatcsoportja, dinamikusan fejlõdik, és a jövõben is képes a növekedésre. Az ehhez hasonló beruházások jelentik azt, hogy nemcsak a múlt és a jelen lehet egy növekedési pálya a magyar gazdaság számára, hanem a jövõ is" – mondta.

Kitért a világgazdaságban várható gazdasági lassulásra is a pénzügyminiszter; azt mondta, recesszió még nincs, de a kormány azon dolgozik, hogy a lassulás a lehetõ legkisebb mértékben érintse a magyar gazdaságot. A beruházások és fejlesztések a növekedést, a munkahelyek teremtését, a bérek növekedését lendületben tudják tartani.

Emlékeztetett rá, hogy a munkanélküliségi ráta 3,4 százalékra csökkent, és egyre több olyan szektor van – köztük egyre inkább az élelmiszerágazat is – ahol munkaerõhiány van. A kormány köztehercsökkentõ programjának részeként pedig az állam több pénzt hagy a vállalkozásoknál, amelyek a felszabaduló forrást fejlesztésekre vagy éppen a munkaerõ megtartását szolgáló bérfejlesztésre fordíthatják – mondta, és példaként említette a szociális hozzájárulási adó mértékének csökkentését két százalékponttal 19,5 százalékról 17,5 százalékra.

Varga Mihály az élelmiszeripart a magyar gazdaság húzóágazatai közé sorolva ismertette, a 4.500 élelmiszeripari vállalkozás 86 ezer embernek ad munkát, ezért a kormány ezt az ágazatot a jövõben is kiemelten kezeli, fejlõdését, modernizálását támogatja.

Kis Miklós, az Agrárminisztérium vidékfejlesztésért felelõs államtitkára arról beszélt egyebek mellett, hogy a szaktárca 200 milliárd forint támogatást nyújtott az élelmiszer-feldolgozással foglalkozó vállalkozásoknak, ebbõl 35 milliárd forinttal támogatták a húsfeldolgozást, húskészítmények gyártását. A vidékfejlesztési források felhasználásának köszönhetõen mintegy 70 milliárd forintnyi beruházás jött létre a húsiparban.

Szabó István ügyvezetõ igazgatója elmondta: a Gallus a brojlercsirke-keltetésben messze piacvezetõ Magyarországon, idén mintegy 83 millió csirke keltetését tervezik, ez a magyar brojlertermelés 30-32 százaléka, ennek 50-60 százalékát exportálják. A felnevelt és a vágóhidakon végül levágott csirkékbõl elõállított termékek jelentõs része is exportra kerül, a hazai értékesítés zöme pedig a nagy áruházláncokon keresztül történik.

A Gallus cégcsoport 1.100-1.200 embert foglalkoztat, árbevétele 2018-ban elérte a 40 milliárd forintot, a cégcsoport az elmúlt években 8 milliárd forintot fordított fejlesztésre.

A sárvári Taravis Kft-nél az újabb 1,2 milliárd forintos fejlesztés során teljesen megújult a vágóhíd, kicserélték a gépek és berendezések 90 százalékát, a mûködést a lehetõségek szerint automatizálták, illetve megépült egy nagy kapacitású hûtõház is.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A kormány 78 milliárd forint vissza nem térítendõ támogatást nyújtott eddig a cégeknek a nagyvállalati beruházási támogatási program keretében, amelynek köszönhetõen több mint kétszázmilliárd forintnyi fejlesztés és 2.400 új munkahely jött létre – közölte Varga Mihály, amikor Sárváron átadta a Gallus cégcsoporthoz tartozó Taravis Kft. csirkefeldolgozó üzemét. A cégcsoport sárvári, 1,2 milliárd forint értékû fejlesztését 290 millió forinttal támogatta a kormány.<|im_end|>