Újabb terrorakcióval fenyegetnek a csecsenek
Bászájev csecsen hadúr elismerte, hogy õ állt a moszkvai terrorakció mögött. A hadúr fenyegetése szerint legközelebb nem túszejtõk mennek, hanem olyanok, akiknek legfõbb céljuk, hogy "megsemmisítsék az ellenséget, és maximális veszteséget okozzanak neki".
Sámil Bászájev csecsen hadúr pénteken, a Kavkaz-Centr csecsen szakadár internetes honlapon közzétett nyilatkozatában elismerte, hogy õ állt a moszkvai Dubrovka színház elfoglalásának a hátterében. Bászájev ugyanakkor leszögezte, hogy Aszlan Maszhadov, a szakadárok politikai vezetõje nem tudott a készülõ túszejtõ akcióról. Ezért felmentését kérte a csecsen szakadár katonai hierarchiában betöltött vezetõi posztjáról.

Bászájev szerint a túszejtõ akció ugyan nem érte el fõ célját, azaz "a háború és a népirtás befejezését Csecsenföldön", de "a feladatok többségét Allah segítségével sikerült végrehajtani". A hadúr szerint az akció végrehajtói nem azért mentek Moszkvába, hogy társadalmi támogatást szerezzenek, vagy részvétet ébresszenek, hanem hogy "leállítsák a háborút, vagy mártírokká váljanak". A hadúr fenyegetése szerint legközelebb nem túszejtõk mennek, hanem olyanok, akiknek legfõbb céljuk, hogy "megsemmisítsék az ellenséget, és maximális veszteséget okozzanak neki".

Bászájev a csecsenföldi polgári áldozatokra hivatkozott azzal kapcsolatban, hogy a moszkvai túszejtõ akció célpontjai ártatlan emberek voltak. Bírálta a nemzetközi közvéleményt, amely egyöntetûen elítélte a túszejtést, de ha "tizedennyi együttérzést kaptak volna a véres csecsen háború áldozatai, akkor a háború már régen befejezõdött volna, és nem került volna sor arra sem, ami Moszkvában történt". A hadúr szerint az orosz vezetés azt bizonyította be a túszdráma során, hogy "képes a saját polgárait is vadállati kegyetlenséggel lemészárolni".

Bászájev állítása ellenére Moszkva továbbra is Maszhadov érintettségét gyanítja a túszügyben, egyebek között a színházépületben lehallgatott terroristák beszélgetései alapján. Oroszország azt várja Dániától, hogy adja ki a szerdán õrizetbe vett Ahmed Zakajevet, Maszhadov európai megbízottját, aki ügyvédje szerint ártatlan a moszkvai akcióban.

A hivatalos szervek cáfolatai ellenére az orosz NTV televízió arról számolt be pénteken, hogy 139 túszról még mindig nem tudnak semmit a hozzátartozóik. Mihail Avgyukov moszkvai fõügyész szerint nincsenek eltûntek, de információi szerint voltak olyan túszok, akik a kommandósok akciója után elhagyták el a helyszínt. Állandóan változik viszont a kórházakban fekvõ gázmérgezetteknek a hatóságok által megadott száma - jelenleg 174 sérültrõl szólnak a hivatalos jelentések.

Az orosz törvényhozás alsóháza, az állami duma pénteken harmadik olvasatban is megszavazta az orosz sajtótörvény módosítását, amely megtiltja a terroristák szerepeltetését, illetõleg nézeteik propagálását a médiában. A jogszabály-módosítás értelmében tilos lesz információk közreadása a hasonló túszszabadító akciók részleteirõl is.

Sajtóvélemények szerint ez azt jelenti, hogy például a média a mostani helyzettõl eltérõen nem foglalkozhatna az eltûnt túszok ügyével. A már a túszdráma elõtt a törvényhozás elé került elõterjesztést néhány kivételtõl eltekintve nem támogatta a kommunista és a liberális ellenzék sem. Szergej Jusenkov liberális honatya szerint a módosítás visszaállítja a cenzúrát Oroszországban, de aggályokat fogalmazott meg a Kreml-párti Borisz Reznyik, a törvényhozás sajtóbizottságának az alelnöke is.

A duma pénteken azt javasolta a hatóságoknak, hogy ne adják ki rokonaiknak a kommandós akció során megölt, hivatalos adatok szerint 50 terrorista holttestét, és maradjon titokban sírjuk holléte is.
Csecsenföld Moszkva terrorakció Oroszország csecsen konfliktus hadúr
<|im_start|>user
Sámil Bászájev csecsen hadúr pénteken, a Kavkaz-Centr csecsen szakadár internetes honlapon közzétett nyilatkozatában elismerte, hogy õ állt a moszkvai Dubrovka színház elfoglalásának a hátterében. Bászájev ugyanakkor leszögezte, hogy Aszlan Maszhadov, a szakadárok politikai vezetõje nem tudott a készülõ túszejtõ akcióról. Ezért felmentését kérte a csecsen szakadár katonai hierarchiában betöltött vezetõi posztjáról.

Bászájev szerint a túszejtõ akció ugyan nem érte el fõ célját, azaz "a háború és a népirtás befejezését Csecsenföldön", de "a feladatok többségét Allah segítségével sikerült végrehajtani". A hadúr szerint az akció végrehajtói nem azért mentek Moszkvába, hogy társadalmi támogatást szerezzenek, vagy részvétet ébresszenek, hanem hogy "leállítsák a háborút, vagy mártírokká váljanak". A hadúr fenyegetése szerint legközelebb nem túszejtõk mennek, hanem olyanok, akiknek legfõbb céljuk, hogy "megsemmisítsék az ellenséget, és maximális veszteséget okozzanak neki".

Bászájev a csecsenföldi polgári áldozatokra hivatkozott azzal kapcsolatban, hogy a moszkvai túszejtõ akció célpontjai ártatlan emberek voltak. Bírálta a nemzetközi közvéleményt, amely egyöntetûen elítélte a túszejtést, de ha "tizedennyi együttérzést kaptak volna a véres csecsen háború áldozatai, akkor a háború már régen befejezõdött volna, és nem került volna sor arra sem, ami Moszkvában történt". A hadúr szerint az orosz vezetés azt bizonyította be a túszdráma során, hogy "képes a saját polgárait is vadállati kegyetlenséggel lemészárolni".

Bászájev állítása ellenére Moszkva továbbra is Maszhadov érintettségét gyanítja a túszügyben, egyebek között a színházépületben lehallgatott terroristák beszélgetései alapján. Oroszország azt várja Dániától, hogy adja ki a szerdán õrizetbe vett Ahmed Zakajevet, Maszhadov európai megbízottját, aki ügyvédje szerint ártatlan a moszkvai akcióban.

A hivatalos szervek cáfolatai ellenére az orosz NTV televízió arról számolt be pénteken, hogy 139 túszról még mindig nem tudnak semmit a hozzátartozóik. Mihail Avgyukov moszkvai fõügyész szerint nincsenek eltûntek, de információi szerint voltak olyan túszok, akik a kommandósok akciója után elhagyták el a helyszínt. Állandóan változik viszont a kórházakban fekvõ gázmérgezetteknek a hatóságok által megadott száma - jelenleg 174 sérültrõl szólnak a hivatalos jelentések.

Az orosz törvényhozás alsóháza, az állami duma pénteken harmadik olvasatban is megszavazta az orosz sajtótörvény módosítását, amely megtiltja a terroristák szerepeltetését, illetõleg nézeteik propagálását a médiában. A jogszabály-módosítás értelmében tilos lesz információk közreadása a hasonló túszszabadító akciók részleteirõl is.

Sajtóvélemények szerint ez azt jelenti, hogy például a média a mostani helyzettõl eltérõen nem foglalkozhatna az eltûnt túszok ügyével. A már a túszdráma elõtt a törvényhozás elé került elõterjesztést néhány kivételtõl eltekintve nem támogatta a kommunista és a liberális ellenzék sem. Szergej Jusenkov liberális honatya szerint a módosítás visszaállítja a cenzúrát Oroszországban, de aggályokat fogalmazott meg a Kreml-párti Borisz Reznyik, a törvényhozás sajtóbizottságának az alelnöke is.

A duma pénteken azt javasolta a hatóságoknak, hogy ne adják ki rokonaiknak a kommandós akció során megölt, hivatalos adatok szerint 50 terrorista holttestét, és maradjon titokban sírjuk holléte is.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Bászájev csecsen hadúr elismerte, hogy õ állt a moszkvai terrorakció mögött. A hadúr fenyegetése szerint legközelebb nem túszejtõk mennek, hanem olyanok, akiknek legfõbb céljuk, hogy "megsemmisítsék az ellenséget, és maximális veszteséget okozzanak neki".<|im_end|>