Mindenki máshogy tudja - LMP kontra Jobbik az önkormányzati választás árnyékában
Gyöngyösi Márton szerint az LMP feltételül szabta, hogy a Jobbikot is vonják be a tárgyalásokba. Az LMP-s Moldován László nem hallott erről.
Az LMP-vel megállapodást írtunk alá a fővárosban, közöttünk nincs semmiféle feszültség. Az „óbaloldali pártokat”, főleg a szocialistákat azonban furcsa hozzáállás és agresszív stílus, arrogancia jellemzi – közölte Gyöngyösi Márton, a Jobbik elnökhelyettese és EP-listájának vezetője a budapesti helyzetről. Gyöngyösi elsősorban az MSZP-nek tulajdonítja, hogy a Momentummal kiegészülő baloldal kihagyta a Jobbikot, amikor az önkormányzati választásokra készülve a kerületi ellenzéki polgármesterjelöltekről folytak a tárgyalások. Az LMP számára a baloldal „nyitva hagyott” néhány kerületet, de a Jobbikkal – legalábbis az eddigi nyilatkozatok alapján – a későbbiekben sem akar közösködni Budapesten. Az LMP-nek feltétele volt, hogy addig nem egyeztet a polgármesterjelöltekről, amíg a körbe nem vonják be a Jobbikot – említett egy új szempontot Gyöngyösi Márton. Az LMP tehát szerinte korrekt módon viselkedett. Úgy tudja, az MSZP-Párbeszéd főpolgármester-jelöltje, Karácsony Gergely is azt az álláspontot képviselte, hogy a Jobbikkal együtt kellene működni. (Karácsonyt nem sikerült megszólaltatnunk.) Arról Gyöngyösinek már nincsenek információi, miért alakult másként. A történtekből a jobbikos EP-listavezető azt a következtetést szűrte le, hogy a szocialistáknak „csak a maguk számára megszerezhető pozíciók fontosak”, és kényelmesen elvannak, ha „csurran-cseppen nekik valami a NER-en belül”. Korábban Sneider Tamás, a Jobbik pártelnöke azt mondta lapunknak, hogy Karácsony Gergely mögött az a baloldal áll, amelynek szerinte a fővárosban „gazdasági összefonódásai vannak a Fidesszel, például a parkolási pénzek ügyében”. Ezért akkor sem állnak be Karácsony mögé, ha a Jobbik által támogatott Puzsér Róberttel szemben ő nyeri meg az előválasztást. Sneider szerint inkább az elképzelhető, hogy Tarlós István leváltása érdekében a Jobbik majd nem indít saját jelöltet. Kérdés, ha a Jobbiknak ennyire rossz véleménye van a baloldalról, akkor Gyöngyösi Márton a közelmúltban – egy szenvedélyes hangvételű Facebookos bejegyzésében – miért ajánlott békejobbot a baloldalnak, és miért sérelmezi, hogy nem vonták be pártját a tárgyalásokba. Gyöngyösi szerint nincs ellentmondás: „még most sem késő, hogy a szocialisták rendezzék soraikat, és eldöntsék, a rezsimmel kollaboráló vagy valódi ellenzéki pártként akarnak-e működni”. Megkérdeztük, hogy a Jobbik hány polgármesterjelölti posztot szeretett volna magának Budapesten, de Gyöngyösi erre csak annyit mondott: „ez a kérdés most már nem releváns”. A fontos az – jelentette ki –, hogy olyan hiteles jelöltek legyenek, akiket mindegyik ellenzéki párt képes támogatni. Gyöngyösitől eltérően Moldován László, az LMP fővárosi elnöke azt állította lapunknak, pártja nem támasztott olyan feltételt, hogy csak akkor hajlandó egyeztetni a baloldallal, ha a Jobbik is ott ül az ellenzéki tárgyalóasztalnál. A politikus ezzel együtt úgy vélte: a Jobbik kimaradása egyértelműen a baloldal hibája. Csak éppen ő nem a szocialistákat, hanem a Demokratikus Koalíciót tette felelőssé. Az MSZP talán hajlott volna a megegyezésre, de a DK megmakacsolta magát – fogalmazott.  Annyiban viszont Moldován is megerősítette a Gyöngyösi által elmondottakat, hogy „semmiféle feszültség nincs” a fővárosi LMP és a fővárosi Jobbik között, kapcsolatukat nem befolyásolták a budapesti LMP kongresszusán hozott döntések. (Április elején a kongresszus többek között arról határozott, hogy nem lépnek fel közösen a Jobbikkal az ellenzéki egyeztetéseken.)  Az LMP egy esetleg következő tárgyalási körben is nyitott a tárgyalásra a baloldallal, ám változatlanul úgy gondolja, hogy a Jobbikkal is össze kell fogni a fővárosban a Fidesz leváltása érdekében – derült ki Moldován László szavaiból. Budapesten a polgármester-jelölti szinten a kutatások, az elemzések és a stratégiák alapján a megegyezésben részt vevő pártok véleménye találkozott abban, hogy a Jobbiknak nem tartunk fenn helyeket – ezt már Molnár Zsolt, az MSZP budapesti elnöke nyilatkozta a Népszavának. Molnár ellentmondásosnak minősítette az LMP kommunikációját. Az LMP-seknek legutolsó döntésük az volt a tárgyalódelegációjuk vezetőjének tájékoztatása alapján, hogy nincs olyan feltételük, amely miatt a Jobbiknak is fenn kell tartani polgármester-jelölti pozíciót – magyarázta Molnár. A szocialista politikus szerint „egyértelmű”, hogy az MSZP-Párbeszéd-DK-Momentum jelöltjei az esélyes aspiránsok. Ha a Jobbik-LMP valamelyik kerületben mégis szerintük esélyesebb jelöltet talál, akkor a főpolgármesteri előválasztással egy időben kezdeményezzenek kerületi előválasztást is – javasolta Molnár Zsolt. A szombati bejelentés előtti nap volt az utolsó tárgyalás, ahonnan az LMP-s Moldován László felállt. Azt mondta, hogy nem akarnak tárgyalni május 26-áig, a belső döntési mechanizmusuk miatt – bonyolította tovább a helyzetet Gy. Németh Erzsébet. A DK fővárosi politikusa szerint az biztos, hogy az MSZP-Párbeszéd és pártja részéről egység volt abban: a Jobbikot nem kell bevenni a polgármester-jelöltekről szóló tárgyalásba. Egyéni jelöltek azonban – folytatta a politikus – lehetnek jobbikosok, olyanok, akik megfelelnek a minimális demokratikus elvárásoknak. Mielőtt a baloldali ellenzéket vádolnák a Jobbik kihagyásával, Gy. Németh fontosnak tartotta megjegyezni: Sneider Tamáséknak van egy olyan döntésük, hogy sem az MSZP-vel, sem a DK-val nem fognak össze.
Vasárnap lesznek komolyabb forgalomkorlátozások.
A hétvégén rendezik meg a Telekom Vivicittá Városvédő Futás, ami miatt szombaton és vasárnap is forgalomkorlátozásokra kell készülni Budapesten - közölték a szervezők. A közlemény szerint szombaton a futamok főként a Margitszigetet érintik, ezért lezárják a központi utat 6 és 17 óra között. Forgalmi változásokra kell számítani az Árpád hídon, a Népfürdő utcán, a Jászai Mari téren, a pesti alsó rakparton (a Széchenyi István tér és Népfürdő utca között) és a Margit hídon 14.50 és 16 óra között. Vasárnap is lezárják a margitszigeti központi utat 6 óra és 17 óra között, de 8.50-től 14.30-ig forgalmi változásokra kell számítani a Margit hídon, a Széchenyi István téren, a Lánchídon, az Alagút utcában, az Attila úton, a Fő utcában, a Bem rakparton, a Pázmány Péter sétányon, a Műegyetem rakparton, a Szabadság hídon, a Fővám téren, a Jászai Mari téren és az újpesti rakparton.  Hozzátették, hogy 7 óra és 10.30 között lezárják a budai alsó rakpartot (az Üstökös utca és Pázmány Péter sétány között), illetve 7 óra és 14 óra között a pesti alsó rakpartot.
Nagy örömmel fogadták csütörtökön a Müncheni Műszaki Egyetemen (TUM) a budapesti Közép-európai Egyetem (CEU) képviselőit, ahol a két intézmény jövőbeni együttműködésének lehetőségeiről tárgyaltak – közölte érdeklődésünkre a CEU kommunikációs irodája. A TUM vezetésével egy, a CEU elnök-rektora, Michael Ignatieff által vezetett, professzorokból álló delegáció tárgyal. A kétnapos látogatáson elsősorban a két egyetem közötti kutatási, oktatási lehetőségekről egyeztetnek. Megírtuk: a jövőben az amerikai Stanford Egyetemmel is együttműködne a CEU, ám az egyetem tájékoztatása szerint a lehetséges együttműködési útvonalak feltérképezése, az erről szóló egyeztetések még váratnak magukra, egyelőre a TUM-mal szeretnék körvonalazni a részleteket. Az biztos, hogy az egyetem vezetését ellátó Kuratóriumnak tagja Gerhard Casper, a Stanford volt rektora, jogászprofesszor is, így az információcsere vélhetően gördülékenyebb lesz a két intézmény között. Egy CEU-s forrásunk szerint viszont az egyetem jövőjéről már folyik is valamilyen kommunikáció a Stanforddal, de részleteket nem tudott elárulni. – A Kuratórium legközelebb júniusban ülésezik, bármilyen formális döntés legkorábban akkor születhet majd – mondta, hozzátéve, személy szerint „nem optimista” a végkifejletet illetően. A CEU kommunikációs irodája megerősítette az egyetem rektorhelyettesének, Enyedi Zsolt lapunknak tett korábbi kijelentését: csak akkor jöhet létre együttműködés bármilyen másik egyetemmel, ha a magyar kormány jogi garanciát ad arra, hogy a CEU amerikai diplomát kiadó képzései tovább működhessenek Magyarországon. Ezeket a képzéseket a következő tanévtől Bécsben kénytelenek elindítani, mert a felsőoktatási törvény lex CEU-ként elhíresült, jelenleg érvényben lévő módosítása nem teszi lehetővé a budapesti folytatást. Amíg ez nem változik, Enyedi megfogalmazása szerint a Stanforddal és a TUM-mal való együttműködés is csak egyfajta „lehetőségként” van jelen. Néhány napja még úgy tűnt, a kormány változtat korábbi álláspontján. A Miniszterelnökség államtitkára, Orbán Balázs Szél Bernadett független képviselő írásbeli kérdésére úgy válaszolt: „a Müncheni Műszaki Egyetem együttműködése a CEU-val olyan bizalomerősítő lépés a kormány számára, aminek nyomán készek megvizsgálni az Egyesült Államokban, Németországon és Magyarországon egyaránt elismert diplomák kiadásának lehetőségét”. Egy nappal később Kovács Zoltán külföldi kommunikációért felelős államtitkár ellenben már azt mondta, a kormány álláspontja nem változott, semmiképpen nem módosítanak a felsőoktatási törvényen a CEU kedvéért. A két, egymásnak ellentmondó nyilatkozattal kapcsolatban küldött megkeresésünkre a Miniszterelnökség úgy reagált: álláspontjuk szerint Budapesten a „Soros-egyetem” magyar törvények szerinti működésének feltételei ma is biztosítva vannak. Ugyanakkor hozzátették: a kormány minden oktatási együttműködésre nyitott – ezt bizonyítja Orbán Viktor bajor kormánynak küldött levele is. „A tárgyalásokra a miniszterelnök Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető minisztert jelölte ki. A magyar kormány idáig sem a bajor kormánytól, sem a bajor egyetemtől konkrét megkeresést nem kapott” – írták. Egy fideszes forrásunk mindezzel kapcsolatban úgy vélekedett: a májusi európai parlamenti választásokig biztos nem várható komolyabb döntés a CEU-ról. – Ettől függetlenül folyamatos a kommunikáció a Fidesz és az Európai Néppárt (EPP) vezetése, így Manfred Weber frakcióvezető és európai bizottsági elnökjelölt között is, ebben pedig természetesen a CEU ügye is szóba kerülhet – mondta forrásunk, aki szerint, ha úgy alakul, „Orbán Viktor nem fog presztízskérdést csinálni az ügyből”. Abban CEU-s és fideszes forrásunk is egyetértett: az egyetem sorsa nagyban függ attól, bent marad-e a Fidesz az EPP-ben. Mivel utóbbira nyilván az EP-választások nyomán kialakult új európai parlamenti erőviszonyok lesznek hatással – ezt nem is nagyon titkolja a Fidesz és a Néppárt vezetése sem – a július 2-i alakuló ülés előtt senki nem számít végleges döntésre.
főpolgármesterválasztás CEU futás EP-választás ellenzék Michael Ignatieff Vivicittá
<|im_start|>user
Az LMP-vel megállapodást írtunk alá a fővárosban, közöttünk nincs semmiféle feszültség. Az „óbaloldali pártokat”, főleg a szocialistákat azonban furcsa hozzáállás és agresszív stílus, arrogancia jellemzi – közölte Gyöngyösi Márton, a Jobbik elnökhelyettese és EP-listájának vezetője a budapesti helyzetről. Gyöngyösi elsősorban az MSZP-nek tulajdonítja, hogy a Momentummal kiegészülő baloldal kihagyta a Jobbikot, amikor az önkormányzati választásokra készülve a kerületi ellenzéki polgármesterjelöltekről folytak a tárgyalások. Az LMP számára a baloldal „nyitva hagyott” néhány kerületet, de a Jobbikkal – legalábbis az eddigi nyilatkozatok alapján – a későbbiekben sem akar közösködni Budapesten. Az LMP-nek feltétele volt, hogy addig nem egyeztet a polgármesterjelöltekről, amíg a körbe nem vonják be a Jobbikot – említett egy új szempontot Gyöngyösi Márton. Az LMP tehát szerinte korrekt módon viselkedett. Úgy tudja, az MSZP-Párbeszéd főpolgármester-jelöltje, Karácsony Gergely is azt az álláspontot képviselte, hogy a Jobbikkal együtt kellene működni. (Karácsonyt nem sikerült megszólaltatnunk.) Arról Gyöngyösinek már nincsenek információi, miért alakult másként. A történtekből a jobbikos EP-listavezető azt a következtetést szűrte le, hogy a szocialistáknak „csak a maguk számára megszerezhető pozíciók fontosak”, és kényelmesen elvannak, ha „csurran-cseppen nekik valami a NER-en belül”. Korábban Sneider Tamás, a Jobbik pártelnöke azt mondta lapunknak, hogy Karácsony Gergely mögött az a baloldal áll, amelynek szerinte a fővárosban „gazdasági összefonódásai vannak a Fidesszel, például a parkolási pénzek ügyében”. Ezért akkor sem állnak be Karácsony mögé, ha a Jobbik által támogatott Puzsér Róberttel szemben ő nyeri meg az előválasztást. Sneider szerint inkább az elképzelhető, hogy Tarlós István leváltása érdekében a Jobbik majd nem indít saját jelöltet. Kérdés, ha a Jobbiknak ennyire rossz véleménye van a baloldalról, akkor Gyöngyösi Márton a közelmúltban – egy szenvedélyes hangvételű Facebookos bejegyzésében – miért ajánlott békejobbot a baloldalnak, és miért sérelmezi, hogy nem vonták be pártját a tárgyalásokba. Gyöngyösi szerint nincs ellentmondás: „még most sem késő, hogy a szocialisták rendezzék soraikat, és eldöntsék, a rezsimmel kollaboráló vagy valódi ellenzéki pártként akarnak-e működni”. Megkérdeztük, hogy a Jobbik hány polgármesterjelölti posztot szeretett volna magának Budapesten, de Gyöngyösi erre csak annyit mondott: „ez a kérdés most már nem releváns”. A fontos az – jelentette ki –, hogy olyan hiteles jelöltek legyenek, akiket mindegyik ellenzéki párt képes támogatni. Gyöngyösitől eltérően Moldován László, az LMP fővárosi elnöke azt állította lapunknak, pártja nem támasztott olyan feltételt, hogy csak akkor hajlandó egyeztetni a baloldallal, ha a Jobbik is ott ül az ellenzéki tárgyalóasztalnál. A politikus ezzel együtt úgy vélte: a Jobbik kimaradása egyértelműen a baloldal hibája. Csak éppen ő nem a szocialistákat, hanem a Demokratikus Koalíciót tette felelőssé. Az MSZP talán hajlott volna a megegyezésre, de a DK megmakacsolta magát – fogalmazott.  Annyiban viszont Moldován is megerősítette a Gyöngyösi által elmondottakat, hogy „semmiféle feszültség nincs” a fővárosi LMP és a fővárosi Jobbik között, kapcsolatukat nem befolyásolták a budapesti LMP kongresszusán hozott döntések. (Április elején a kongresszus többek között arról határozott, hogy nem lépnek fel közösen a Jobbikkal az ellenzéki egyeztetéseken.)  Az LMP egy esetleg következő tárgyalási körben is nyitott a tárgyalásra a baloldallal, ám változatlanul úgy gondolja, hogy a Jobbikkal is össze kell fogni a fővárosban a Fidesz leváltása érdekében – derült ki Moldován László szavaiból. Budapesten a polgármester-jelölti szinten a kutatások, az elemzések és a stratégiák alapján a megegyezésben részt vevő pártok véleménye találkozott abban, hogy a Jobbiknak nem tartunk fenn helyeket – ezt már Molnár Zsolt, az MSZP budapesti elnöke nyilatkozta a Népszavának. Molnár ellentmondásosnak minősítette az LMP kommunikációját. Az LMP-seknek legutolsó döntésük az volt a tárgyalódelegációjuk vezetőjének tájékoztatása alapján, hogy nincs olyan feltételük, amely miatt a Jobbiknak is fenn kell tartani polgármester-jelölti pozíciót – magyarázta Molnár. A szocialista politikus szerint „egyértelmű”, hogy az MSZP-Párbeszéd-DK-Momentum jelöltjei az esélyes aspiránsok. Ha a Jobbik-LMP valamelyik kerületben mégis szerintük esélyesebb jelöltet talál, akkor a főpolgármesteri előválasztással egy időben kezdeményezzenek kerületi előválasztást is – javasolta Molnár Zsolt. A szombati bejelentés előtti nap volt az utolsó tárgyalás, ahonnan az LMP-s Moldován László felállt. Azt mondta, hogy nem akarnak tárgyalni május 26-áig, a belső döntési mechanizmusuk miatt – bonyolította tovább a helyzetet Gy. Németh Erzsébet. A DK fővárosi politikusa szerint az biztos, hogy az MSZP-Párbeszéd és pártja részéről egység volt abban: a Jobbikot nem kell bevenni a polgármester-jelöltekről szóló tárgyalásba. Egyéni jelöltek azonban – folytatta a politikus – lehetnek jobbikosok, olyanok, akik megfelelnek a minimális demokratikus elvárásoknak. Mielőtt a baloldali ellenzéket vádolnák a Jobbik kihagyásával, Gy. Németh fontosnak tartotta megjegyezni: Sneider Tamáséknak van egy olyan döntésük, hogy sem az MSZP-vel, sem a DK-val nem fognak össze.
Vasárnap lesznek komolyabb forgalomkorlátozások.
A hétvégén rendezik meg a Telekom Vivicittá Városvédő Futás, ami miatt szombaton és vasárnap is forgalomkorlátozásokra kell készülni Budapesten - közölték a szervezők. A közlemény szerint szombaton a futamok főként a Margitszigetet érintik, ezért lezárják a központi utat 6 és 17 óra között. Forgalmi változásokra kell számítani az Árpád hídon, a Népfürdő utcán, a Jászai Mari téren, a pesti alsó rakparton (a Széchenyi István tér és Népfürdő utca között) és a Margit hídon 14.50 és 16 óra között. Vasárnap is lezárják a margitszigeti központi utat 6 óra és 17 óra között, de 8.50-től 14.30-ig forgalmi változásokra kell számítani a Margit hídon, a Széchenyi István téren, a Lánchídon, az Alagút utcában, az Attila úton, a Fő utcában, a Bem rakparton, a Pázmány Péter sétányon, a Műegyetem rakparton, a Szabadság hídon, a Fővám téren, a Jászai Mari téren és az újpesti rakparton.  Hozzátették, hogy 7 óra és 10.30 között lezárják a budai alsó rakpartot (az Üstökös utca és Pázmány Péter sétány között), illetve 7 óra és 14 óra között a pesti alsó rakpartot.
Nagy örömmel fogadták csütörtökön a Müncheni Műszaki Egyetemen (TUM) a budapesti Közép-európai Egyetem (CEU) képviselőit, ahol a két intézmény jövőbeni együttműködésének lehetőségeiről tárgyaltak – közölte érdeklődésünkre a CEU kommunikációs irodája. A TUM vezetésével egy, a CEU elnök-rektora, Michael Ignatieff által vezetett, professzorokból álló delegáció tárgyal. A kétnapos látogatáson elsősorban a két egyetem közötti kutatási, oktatási lehetőségekről egyeztetnek. Megírtuk: a jövőben az amerikai Stanford Egyetemmel is együttműködne a CEU, ám az egyetem tájékoztatása szerint a lehetséges együttműködési útvonalak feltérképezése, az erről szóló egyeztetések még váratnak magukra, egyelőre a TUM-mal szeretnék körvonalazni a részleteket. Az biztos, hogy az egyetem vezetését ellátó Kuratóriumnak tagja Gerhard Casper, a Stanford volt rektora, jogászprofesszor is, így az információcsere vélhetően gördülékenyebb lesz a két intézmény között. Egy CEU-s forrásunk szerint viszont az egyetem jövőjéről már folyik is valamilyen kommunikáció a Stanforddal, de részleteket nem tudott elárulni. – A Kuratórium legközelebb júniusban ülésezik, bármilyen formális döntés legkorábban akkor születhet majd – mondta, hozzátéve, személy szerint „nem optimista” a végkifejletet illetően. A CEU kommunikációs irodája megerősítette az egyetem rektorhelyettesének, Enyedi Zsolt lapunknak tett korábbi kijelentését: csak akkor jöhet létre együttműködés bármilyen másik egyetemmel, ha a magyar kormány jogi garanciát ad arra, hogy a CEU amerikai diplomát kiadó képzései tovább működhessenek Magyarországon. Ezeket a képzéseket a következő tanévtől Bécsben kénytelenek elindítani, mert a felsőoktatási törvény lex CEU-ként elhíresült, jelenleg érvényben lévő módosítása nem teszi lehetővé a budapesti folytatást. Amíg ez nem változik, Enyedi megfogalmazása szerint a Stanforddal és a TUM-mal való együttműködés is csak egyfajta „lehetőségként” van jelen. Néhány napja még úgy tűnt, a kormány változtat korábbi álláspontján. A Miniszterelnökség államtitkára, Orbán Balázs Szél Bernadett független képviselő írásbeli kérdésére úgy válaszolt: „a Müncheni Műszaki Egyetem együttműködése a CEU-val olyan bizalomerősítő lépés a kormány számára, aminek nyomán készek megvizsgálni az Egyesült Államokban, Németországon és Magyarországon egyaránt elismert diplomák kiadásának lehetőségét”. Egy nappal később Kovács Zoltán külföldi kommunikációért felelős államtitkár ellenben már azt mondta, a kormány álláspontja nem változott, semmiképpen nem módosítanak a felsőoktatási törvényen a CEU kedvéért. A két, egymásnak ellentmondó nyilatkozattal kapcsolatban küldött megkeresésünkre a Miniszterelnökség úgy reagált: álláspontjuk szerint Budapesten a „Soros-egyetem” magyar törvények szerinti működésének feltételei ma is biztosítva vannak. Ugyanakkor hozzátették: a kormány minden oktatási együttműködésre nyitott – ezt bizonyítja Orbán Viktor bajor kormánynak küldött levele is. „A tárgyalásokra a miniszterelnök Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető minisztert jelölte ki. A magyar kormány idáig sem a bajor kormánytól, sem a bajor egyetemtől konkrét megkeresést nem kapott” – írták. Egy fideszes forrásunk mindezzel kapcsolatban úgy vélekedett: a májusi európai parlamenti választásokig biztos nem várható komolyabb döntés a CEU-ról. – Ettől függetlenül folyamatos a kommunikáció a Fidesz és az Európai Néppárt (EPP) vezetése, így Manfred Weber frakcióvezető és európai bizottsági elnökjelölt között is, ebben pedig természetesen a CEU ügye is szóba kerülhet – mondta forrásunk, aki szerint, ha úgy alakul, „Orbán Viktor nem fog presztízskérdést csinálni az ügyből”. Abban CEU-s és fideszes forrásunk is egyetértett: az egyetem sorsa nagyban függ attól, bent marad-e a Fidesz az EPP-ben. Mivel utóbbira nyilván az EP-választások nyomán kialakult új európai parlamenti erőviszonyok lesznek hatással – ezt nem is nagyon titkolja a Fidesz és a Néppárt vezetése sem – a július 2-i alakuló ülés előtt senki nem számít végleges döntésre.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Gyöngyösi Márton szerint az LMP feltételül szabta, hogy a Jobbikot is vonják be a tárgyalásokba. Az LMP-s Moldován László nem hallott erről.<|im_end|>