Afrikától Amerikáig – Televíziós kalandozás a Föld körül
Szinten minden kontinensen barangolhattunk szerdán, ha a képernyő előtt ülve az ismeretterjesztő programok mellett tettük le voksunkat.
A karanténidőszak végéhez közeledve egyre inkább úgy tűnik, ha könnyed kikapcsolódásra vágyunk egy átlagos hétköznapon, ritkán érdemes csak a távirányító után nyúlni. Ám ha az unásig ismételt filmeken, sorozatokon túl az ismeretterjesztő műsorok felkeltik kíváncsiságunkat, akár szerda délelőtt-délután is belefuthatunk egy-két érdekesebb találatba. Ezúttal a napot Srí Lankán indíthattuk a Digi World Világunk gyöngyszemei című műsorával, s képzeletben az Indiai-óceán északi részén található szigetországban kalandozhattunk. A dél-ázsiai ország látványa és kulturális sokszínűsége bárkit könnyedén magával ragadhat, a buddhista hagyományok és rendhagyó építmények mellett a természeti adottságok egyaránt tartogatnak különlegességeket, közülük számos az UNESCO világörökségi listáján is szerepel. Az epizód bepillantást enged a világkereskedelmi központ, Colombo viktoriánus épületekben kialakított irodaházainak sorába, a hatalmas fűszerválasztékkal rendelkező falusi piacokra, a XIX. század elején a britek által meghonosított teatermesztés mai folyamataiba, vagy a turisták által is kedvelt Pinnawala elefántmenhelyre. A kilencvenhárommillió téglából épült Jetavanaramaya sztúpa, Anuradhapura városának műemlékei, a Szigirija (Oroszlán szikla), az országszerte megtalálható Buddha-emlékhelyek és szobrok monumentalitása, szakrális jelentősége és közösség-összetartó szerepe egyedülálló élményt kínálhat az odautazóknak.
Az epizód után Európába visszatérve a Discovery Channel Monumentális történelem című műsorában a viking kultúráról, és legfőképp a trelleborgi erődítményről szerezhettünk új ismereteket. A dániai helyszínen épült hatalmas középkori építmény geometriailag tökéletes kört formál, a mágneses égtájakhoz igazított bejáratokkal rendelkezik. A régészek legújabb kutatásai alapján átformálja eddigi tudásunkat a legendás harcosokról: több száz év portyázás és fosztogatás után telepedtek le, hogy egy katonai mesterművet, komplett erőd-hálózatot alkossanak meg az északi országban. A közeli Borgringban felfedezett leletekből kiindulva mára bizonyított, hogy a kilencszázas évek végén Dánia leghíresebb viking uralkodója, Kékfogú Harald akarta kiterjeszteni a királyságot, ezért fogott lenyűgöző méretű építkezésekbe. Számos erődítmény épült ugyanazon terv alapján, hálózatot alkotva, egymástól harci távolságon belül – ahogy azt angliai portyáik során ellesték a szigetországiaktól. Ezek a felfedezések a viking kultúráról és társadalmi berendezkedésről az eddigieknél sokkal bonyolultabb képre engednek következtetni a kutatók szerint.
A szerda délutáni órákban természetfilmekkel is múlathattuk az időt: a National Geographic Wild csatornán közvetített, Okavango, az álmok folyója című műsor az Afrika délnyugati részén, a Föld egyik legnagyobb lápvidékén élő állatok mindennapjaiba kínál bepillantást. Az angolai hegyekből érkező Cuíto és Cubango folyók egyesüléséből létrejött Okavango-delta antilopok, vízilovak, kafferbivalyok, hiénák, leopárdok, oroszlánok, vaddisznók, cerkófmajmok, elefántcsordák és számos különleges madárfaj otthona. Emberi beavatkozásoktól mentes, háborítatlan természet tárul elénk a felvételeken, annak minden bájával és brutalitásával. A fennmaradást az alkalmazkodás jelenti az ott élő fajok számára: a mocsaras, vízi környezet – és annak hiánya – alapjaiban határozza meg az állatok létét, vándorlásuk útját és idejét.
Ezt követően a Spektrum A vademberek Ben Fogl-lal című dokumentumfilm-sorozatában a laoszi Don Det szigetére vitte el a nézőket: a Mekong folyó mentén elterülő, négyszáz lakost számláló faluban a kelet-angliai származású John Watkinsont ismerhetjük meg, aki huszonhét évesen bristoli otthonát maga mögött hagyva, egy csak odaútra szóló repülőjegyet vett Délkelet-Ázsiába. Az angliai városi környezetet és folytonos rohanást megelégelő férfi Ben Fogl műsorvezetőt körbevezeti egyszobás bambuszkunyhójában, vacsora előtt békavadászatra viszi, és a helyiek összetartó, támogató közösségével is megismerteti. Mesél arról, hogy a nehézségek ellenére megérte kockáztatni, a szigeten töltött idő alapjaiban változtatta meg a munkához való hozzáállását és visszaadta az emberekbe vetett hitét.
Afrika után az Egyesült Államok felé vehettük az irányt: a First Ladyk című széria a Digi Life csatornán az amerikai elnökfeleségek személyiségének, megjelenésének a politikában játszott szerepét tárgyalja. Jackie Kennedy, Nancy Reagan és az első „First Lady”-ként említett Dolley Madison egyaránt kiemelkedő volt a Fehér Ház történetében, rajzolódik ki az epizódból. Nyomon követhetjük Jackie Kennedyt a beiktatás napjától férje haláláig, amikor az ikonikus pink ruhát viselte. A francia divatot kedvelő elnökfeleséghez hasonlóan emlékezetes Nancy Reagan a sajtó által gyakran kritizált öltözködése, amelyet a fényűzés és a vörös szín jellemzett leginkább. A részből kiderül, mindkét huszadik századi elnökfeleség a Dolley Madison által meghonosított normákat követte, megjelenésükkel jelentős diplomáciai szerepet vállaltak a politikai küzdelemben, miközben a stílus hatalmát hangsúlyozták.
Sajtótájékoztatót tartott online a Fesztiválzenekar a 2020–2021-es évad várható eseményeiről.
Az igazi hangversenyeknek minél hamarabb vissza kell jönniük, mondta Fischer Iván, mert nem lehet koncertek nélkül élni. Mielőtt azonban ő beszélt volna a számítógép kamerája előtt, elsőként Karácsony Gergely főpolgármester szólalt meg, aki elmondta, örömhír a mostani nehéz időkben, hogy a Budapesti Fesztiválzenekar finanszírozása hosszú távon biztosítottá vált a kormány és a főváros megállapodása eredményeképp. A Fesztiválzenekar olyan kulturális érték, amelynek megőrzése, fejlesztése politikai táborokon átívelő cél. A zenészek azt üzenik a világot járva, hogy Budapest a kultúra nagyon fontos fővárosa. Megköszönte a zenekarnak, hogy türelemmel kivárta, amíg az anyagi kérdések rendeződnek, külön köszönte, hogy tartották bennünk a lelket interneten közvetített karanténestjeikkel.
Volt ezután egy kis házimuzsikálás, otthonukban Fischer Iván kísérte zongorán Pivon Gabriellát, aki a zenekar fuvolistája. Utána Fekete Péter kulturális államtitkár arról beszélt: az hogy a zenekar alapítványi formában működik, sok vitát generált az elmúlt időszakban.  A sokakat foglalkoztató kérdés mostanában, hogy egységesíthető lehetne-e a magyar szimfonikus együttesek, zenekarok foglalkoztatási rendszere, hiszen egymás mellett létezik például az alkalmazotti és a szerződéses, számlázásos forma is. A főváros és a kormány szerződésének részese a Fesztiválzenekar sorsa, támogatása is, az új megállapodás idén 1 milliárd 650 millió forintot jelent számukra – tudtuk meg Fekete Pétertől.
Erdődy Orsolya, a zenekar menedzser-igazgatója ezután elmondta, hogy a bérletezést biztonságossá teszik, online vásárlási lehetőség is lesz, ehhez segítséget nyújtanak, több telefonvonal fog működni, és ha mégis el kell, hogy maradjon koncert, akkor a bérlethányad árát visszatérítik. Fischer Iván szerint a koncertek csodálatos rituálék, minél hamarabb vissza kell térniük: az eddigi a kompromisszumos megoldások, a felére csökkentett létszámú zenekarok, a félig üres termek szegényesnek bizonyultak. A zenekarnál ők alapvetően abból indulnak ki, hogy ősztől minden a megszokott rend szerint folyhat, de a megfelelő biztonsági feltételeket a helyszíneken megteremtik a majd, szükség lehet például maszkviselésre. A Fesztiválzenekar talán az egyetlen a világon, amely arról a sikertörténetről számolhat be, hogy fokozatosan nő bérletvásárlóinak száma – mondta el a zeneigazgató.
Erdődy Orsolya kapott szót ismét, aki rámutatott, összesen 11 bérletsorozat indul a következő évadban. Az új Fricsay-bérlet családoknak, „kezdő” klasszikus zene fogyasztóknak ajánlják, akik ismerkedni szeretnének a műfajokkal, hangversenyhelyszínekkel. Újdonság lesz az is, hogy igyekeznek a határokat átlépni, Molnár Noémi a zenekar hegedűművésze például egy dzsesszes, tangós Loussier-hegedűverseny szólistája lesz majd. Jellemző lesz, hogy sok fiatal magyar művésszel fognak fellépni, szerepel velük Baráti Kristóf hegedűművész, először lesz vendégük Madaras Gergely karmester.
Különösen kiemelendőnek tartotta Erdődy Orsolya, lévén a zenekar első női igazgatója, hogy 14 női szólistájuk lesz az évad során, köztük, Pivon Gabriella, Jóföldi Anett fuvolisták, Polónyi Ágnes hárfa, ők a zenekar művészei, mellettük vendégük lesz többek közt  Baráth Emőke szoprán, Elisabeth Kulman, mezzoszoprán, Midori Seiler, Julia Fischer, Vilde Frang hegedűsök.
Rögtön szeptemberben tarják a Müpával közös rendezésben az Európai Hidak fesztivált, amely most Nagy-Britanniába ível át. 2021 februárjában pedig a  megszokott éves maraton Liszt és Berlioz műveivel készteti akár egy napos hangversenysorozat hallgatásra is a kíváncsiakat.
Az állami és fővárosi támogatás rendeződésének köszönhetően – amint azt a járványhelyzet lehetővé teszi – a Fesztiválzenekar folytatja Közösségi Heteit: ingyenes, országos koncertsorozatuk keretében templomokban és elhagyott zsinagógákban játszanak, Zenevár című interaktív koncertjükkel pedig gyerekeket keresnek fel az ország különböző pontjain.
Csaknem négyéves előadás a miskolci Kivilágos kivirradtig. Mégis érdemes újra és újra látni. Rusznyák Gábor felkavaró rendezését kedd este az M5 csatornán vetítették.
Aki seftel, mind egyforma – hangzik el a Móricz regényből készült Kivilágos kivirradtig című előadás egyik jelenetében. Nem mondhatjuk, hogy nem kelthet mai asszociációkat. Az M5 most műsorra tűzte a nagy kritikai sikert megélt miskolci produkciót. Ebben a járványos, vagy talán a vírusból kilábaló időben, amikor még a színházak nem játszanak, színházi estéhez, online vagy a tévé képernyőjéről juthatunk. Hallottam olyanról, aki egy online koncert előtt otthon szépen felöltözött, kibontott egy üveg bort és úgy élvezte a hangversenyt. Megvallom, bor nélkül, otthonosan kezdtem nézni Rusznyák Gábor rendezését, pedig a sok mulatós jelenet miatt többször én is kacérkodtam már egy kis itallal. Otthon az ember ezt szabadon megteheti, nem kell várni a büfészünetig. De inkább beszéljünk az előadásról! Többször dicsértem már e hasábokon a Miskolci Nemzeti Színház társulatát, de ez a Móricz-adaptáció valóban az egyik csúcsa az elmúlt éveknek. A legnagyobb erénye a szókimondó, nyers őszintesége. Nem mismásol, tükröt tart keményen, bele a képünkbe, ahogy kell. Szembesít azzal, hogy gyakran egészen mást mutatunk magunkból, mint amilyenek valójában vagyunk. Szerepet játszunk, amíg le nem bukunk.
A történet a XX. század húszas éveiben játszódik, de sok tekintetben a dátumát átírhatnánk napjainkra is. A belterjes hatalmi összefonódás, családi üzleti és magánéleti kavarás, az etika és a morál teljes eltűnése fájón szembeötlő. Mindezt annyi humorral, beszólással, összekacsintással tálalják, hogy bizony az élmény nem múlékony. Az önostorozó düh és az ellenségkereső gyűlölet, a zsidókérdés kinagyítása olykor szinte fellobbantja a deszkákat. Miközben mindenki csak élni, túlélni akar és élvezni egy kicsit az életet. A televíziós közvetítésnek köszönhetően sok közeli tekintetet, gesztust is kapunk. Nehéz lenne a színészek közül bárkit kiemelni, a főszereplők és a karakterfigurák is képesek meglepni egymást és a nézőt is. Kovács Márton zenész, a hegedűjével szinte végig jelen van a színpadon, sőt egy néma szerepet még el is játszik. Az utolsó jelenet egészen katartikus. A hóesésben keserűen, mégis önfeledten nótázó, mulató társaság tablója azt jelzi, a vágyainktól messzi csalódásaink egy darabig még biztos velünk maradnak, ha más nem, kivilágos kivirradtig. Infó: Móricz Zsigmond: Kivilágos kivirradtig,  Miskolci Nemzeti Színház, rendező: Rusznyák Gábor,  M5 május 19.
Karácsony Gergely Rusznyák Gábor Erdődy Orsolya Fekete Péter televízió Fischer Iván Budapesti Fesztiválzenekar ismeretterjesztő sorozat Móricz Zsigmond Miskolci Nemzeti Színház
<|im_start|>user
A karanténidőszak végéhez közeledve egyre inkább úgy tűnik, ha könnyed kikapcsolódásra vágyunk egy átlagos hétköznapon, ritkán érdemes csak a távirányító után nyúlni. Ám ha az unásig ismételt filmeken, sorozatokon túl az ismeretterjesztő műsorok felkeltik kíváncsiságunkat, akár szerda délelőtt-délután is belefuthatunk egy-két érdekesebb találatba. Ezúttal a napot Srí Lankán indíthattuk a Digi World Világunk gyöngyszemei című műsorával, s képzeletben az Indiai-óceán északi részén található szigetországban kalandozhattunk. A dél-ázsiai ország látványa és kulturális sokszínűsége bárkit könnyedén magával ragadhat, a buddhista hagyományok és rendhagyó építmények mellett a természeti adottságok egyaránt tartogatnak különlegességeket, közülük számos az UNESCO világörökségi listáján is szerepel. Az epizód bepillantást enged a világkereskedelmi központ, Colombo viktoriánus épületekben kialakított irodaházainak sorába, a hatalmas fűszerválasztékkal rendelkező falusi piacokra, a XIX. század elején a britek által meghonosított teatermesztés mai folyamataiba, vagy a turisták által is kedvelt Pinnawala elefántmenhelyre. A kilencvenhárommillió téglából épült Jetavanaramaya sztúpa, Anuradhapura városának műemlékei, a Szigirija (Oroszlán szikla), az országszerte megtalálható Buddha-emlékhelyek és szobrok monumentalitása, szakrális jelentősége és közösség-összetartó szerepe egyedülálló élményt kínálhat az odautazóknak.
Az epizód után Európába visszatérve a Discovery Channel Monumentális történelem című műsorában a viking kultúráról, és legfőképp a trelleborgi erődítményről szerezhettünk új ismereteket. A dániai helyszínen épült hatalmas középkori építmény geometriailag tökéletes kört formál, a mágneses égtájakhoz igazított bejáratokkal rendelkezik. A régészek legújabb kutatásai alapján átformálja eddigi tudásunkat a legendás harcosokról: több száz év portyázás és fosztogatás után telepedtek le, hogy egy katonai mesterművet, komplett erőd-hálózatot alkossanak meg az északi országban. A közeli Borgringban felfedezett leletekből kiindulva mára bizonyított, hogy a kilencszázas évek végén Dánia leghíresebb viking uralkodója, Kékfogú Harald akarta kiterjeszteni a királyságot, ezért fogott lenyűgöző méretű építkezésekbe. Számos erődítmény épült ugyanazon terv alapján, hálózatot alkotva, egymástól harci távolságon belül – ahogy azt angliai portyáik során ellesték a szigetországiaktól. Ezek a felfedezések a viking kultúráról és társadalmi berendezkedésről az eddigieknél sokkal bonyolultabb képre engednek következtetni a kutatók szerint.
A szerda délutáni órákban természetfilmekkel is múlathattuk az időt: a National Geographic Wild csatornán közvetített, Okavango, az álmok folyója című műsor az Afrika délnyugati részén, a Föld egyik legnagyobb lápvidékén élő állatok mindennapjaiba kínál bepillantást. Az angolai hegyekből érkező Cuíto és Cubango folyók egyesüléséből létrejött Okavango-delta antilopok, vízilovak, kafferbivalyok, hiénák, leopárdok, oroszlánok, vaddisznók, cerkófmajmok, elefántcsordák és számos különleges madárfaj otthona. Emberi beavatkozásoktól mentes, háborítatlan természet tárul elénk a felvételeken, annak minden bájával és brutalitásával. A fennmaradást az alkalmazkodás jelenti az ott élő fajok számára: a mocsaras, vízi környezet – és annak hiánya – alapjaiban határozza meg az állatok létét, vándorlásuk útját és idejét.
Ezt követően a Spektrum A vademberek Ben Fogl-lal című dokumentumfilm-sorozatában a laoszi Don Det szigetére vitte el a nézőket: a Mekong folyó mentén elterülő, négyszáz lakost számláló faluban a kelet-angliai származású John Watkinsont ismerhetjük meg, aki huszonhét évesen bristoli otthonát maga mögött hagyva, egy csak odaútra szóló repülőjegyet vett Délkelet-Ázsiába. Az angliai városi környezetet és folytonos rohanást megelégelő férfi Ben Fogl műsorvezetőt körbevezeti egyszobás bambuszkunyhójában, vacsora előtt békavadászatra viszi, és a helyiek összetartó, támogató közösségével is megismerteti. Mesél arról, hogy a nehézségek ellenére megérte kockáztatni, a szigeten töltött idő alapjaiban változtatta meg a munkához való hozzáállását és visszaadta az emberekbe vetett hitét.
Afrika után az Egyesült Államok felé vehettük az irányt: a First Ladyk című széria a Digi Life csatornán az amerikai elnökfeleségek személyiségének, megjelenésének a politikában játszott szerepét tárgyalja. Jackie Kennedy, Nancy Reagan és az első „First Lady”-ként említett Dolley Madison egyaránt kiemelkedő volt a Fehér Ház történetében, rajzolódik ki az epizódból. Nyomon követhetjük Jackie Kennedyt a beiktatás napjától férje haláláig, amikor az ikonikus pink ruhát viselte. A francia divatot kedvelő elnökfeleséghez hasonlóan emlékezetes Nancy Reagan a sajtó által gyakran kritizált öltözködése, amelyet a fényűzés és a vörös szín jellemzett leginkább. A részből kiderül, mindkét huszadik századi elnökfeleség a Dolley Madison által meghonosított normákat követte, megjelenésükkel jelentős diplomáciai szerepet vállaltak a politikai küzdelemben, miközben a stílus hatalmát hangsúlyozták.
Sajtótájékoztatót tartott online a Fesztiválzenekar a 2020–2021-es évad várható eseményeiről.
Az igazi hangversenyeknek minél hamarabb vissza kell jönniük, mondta Fischer Iván, mert nem lehet koncertek nélkül élni. Mielőtt azonban ő beszélt volna a számítógép kamerája előtt, elsőként Karácsony Gergely főpolgármester szólalt meg, aki elmondta, örömhír a mostani nehéz időkben, hogy a Budapesti Fesztiválzenekar finanszírozása hosszú távon biztosítottá vált a kormány és a főváros megállapodása eredményeképp. A Fesztiválzenekar olyan kulturális érték, amelynek megőrzése, fejlesztése politikai táborokon átívelő cél. A zenészek azt üzenik a világot járva, hogy Budapest a kultúra nagyon fontos fővárosa. Megköszönte a zenekarnak, hogy türelemmel kivárta, amíg az anyagi kérdések rendeződnek, külön köszönte, hogy tartották bennünk a lelket interneten közvetített karanténestjeikkel.
Volt ezután egy kis házimuzsikálás, otthonukban Fischer Iván kísérte zongorán Pivon Gabriellát, aki a zenekar fuvolistája. Utána Fekete Péter kulturális államtitkár arról beszélt: az hogy a zenekar alapítványi formában működik, sok vitát generált az elmúlt időszakban.  A sokakat foglalkoztató kérdés mostanában, hogy egységesíthető lehetne-e a magyar szimfonikus együttesek, zenekarok foglalkoztatási rendszere, hiszen egymás mellett létezik például az alkalmazotti és a szerződéses, számlázásos forma is. A főváros és a kormány szerződésének részese a Fesztiválzenekar sorsa, támogatása is, az új megállapodás idén 1 milliárd 650 millió forintot jelent számukra – tudtuk meg Fekete Pétertől.
Erdődy Orsolya, a zenekar menedzser-igazgatója ezután elmondta, hogy a bérletezést biztonságossá teszik, online vásárlási lehetőség is lesz, ehhez segítséget nyújtanak, több telefonvonal fog működni, és ha mégis el kell, hogy maradjon koncert, akkor a bérlethányad árát visszatérítik. Fischer Iván szerint a koncertek csodálatos rituálék, minél hamarabb vissza kell térniük: az eddigi a kompromisszumos megoldások, a felére csökkentett létszámú zenekarok, a félig üres termek szegényesnek bizonyultak. A zenekarnál ők alapvetően abból indulnak ki, hogy ősztől minden a megszokott rend szerint folyhat, de a megfelelő biztonsági feltételeket a helyszíneken megteremtik a majd, szükség lehet például maszkviselésre. A Fesztiválzenekar talán az egyetlen a világon, amely arról a sikertörténetről számolhat be, hogy fokozatosan nő bérletvásárlóinak száma – mondta el a zeneigazgató.
Erdődy Orsolya kapott szót ismét, aki rámutatott, összesen 11 bérletsorozat indul a következő évadban. Az új Fricsay-bérlet családoknak, „kezdő” klasszikus zene fogyasztóknak ajánlják, akik ismerkedni szeretnének a műfajokkal, hangversenyhelyszínekkel. Újdonság lesz az is, hogy igyekeznek a határokat átlépni, Molnár Noémi a zenekar hegedűművésze például egy dzsesszes, tangós Loussier-hegedűverseny szólistája lesz majd. Jellemző lesz, hogy sok fiatal magyar művésszel fognak fellépni, szerepel velük Baráti Kristóf hegedűművész, először lesz vendégük Madaras Gergely karmester.
Különösen kiemelendőnek tartotta Erdődy Orsolya, lévén a zenekar első női igazgatója, hogy 14 női szólistájuk lesz az évad során, köztük, Pivon Gabriella, Jóföldi Anett fuvolisták, Polónyi Ágnes hárfa, ők a zenekar művészei, mellettük vendégük lesz többek közt  Baráth Emőke szoprán, Elisabeth Kulman, mezzoszoprán, Midori Seiler, Julia Fischer, Vilde Frang hegedűsök.
Rögtön szeptemberben tarják a Müpával közös rendezésben az Európai Hidak fesztivált, amely most Nagy-Britanniába ível át. 2021 februárjában pedig a  megszokott éves maraton Liszt és Berlioz műveivel készteti akár egy napos hangversenysorozat hallgatásra is a kíváncsiakat.
Az állami és fővárosi támogatás rendeződésének köszönhetően – amint azt a járványhelyzet lehetővé teszi – a Fesztiválzenekar folytatja Közösségi Heteit: ingyenes, országos koncertsorozatuk keretében templomokban és elhagyott zsinagógákban játszanak, Zenevár című interaktív koncertjükkel pedig gyerekeket keresnek fel az ország különböző pontjain.
Csaknem négyéves előadás a miskolci Kivilágos kivirradtig. Mégis érdemes újra és újra látni. Rusznyák Gábor felkavaró rendezését kedd este az M5 csatornán vetítették.
Aki seftel, mind egyforma – hangzik el a Móricz regényből készült Kivilágos kivirradtig című előadás egyik jelenetében. Nem mondhatjuk, hogy nem kelthet mai asszociációkat. Az M5 most műsorra tűzte a nagy kritikai sikert megélt miskolci produkciót. Ebben a járványos, vagy talán a vírusból kilábaló időben, amikor még a színházak nem játszanak, színházi estéhez, online vagy a tévé képernyőjéről juthatunk. Hallottam olyanról, aki egy online koncert előtt otthon szépen felöltözött, kibontott egy üveg bort és úgy élvezte a hangversenyt. Megvallom, bor nélkül, otthonosan kezdtem nézni Rusznyák Gábor rendezését, pedig a sok mulatós jelenet miatt többször én is kacérkodtam már egy kis itallal. Otthon az ember ezt szabadon megteheti, nem kell várni a büfészünetig. De inkább beszéljünk az előadásról! Többször dicsértem már e hasábokon a Miskolci Nemzeti Színház társulatát, de ez a Móricz-adaptáció valóban az egyik csúcsa az elmúlt éveknek. A legnagyobb erénye a szókimondó, nyers őszintesége. Nem mismásol, tükröt tart keményen, bele a képünkbe, ahogy kell. Szembesít azzal, hogy gyakran egészen mást mutatunk magunkból, mint amilyenek valójában vagyunk. Szerepet játszunk, amíg le nem bukunk.
A történet a XX. század húszas éveiben játszódik, de sok tekintetben a dátumát átírhatnánk napjainkra is. A belterjes hatalmi összefonódás, családi üzleti és magánéleti kavarás, az etika és a morál teljes eltűnése fájón szembeötlő. Mindezt annyi humorral, beszólással, összekacsintással tálalják, hogy bizony az élmény nem múlékony. Az önostorozó düh és az ellenségkereső gyűlölet, a zsidókérdés kinagyítása olykor szinte fellobbantja a deszkákat. Miközben mindenki csak élni, túlélni akar és élvezni egy kicsit az életet. A televíziós közvetítésnek köszönhetően sok közeli tekintetet, gesztust is kapunk. Nehéz lenne a színészek közül bárkit kiemelni, a főszereplők és a karakterfigurák is képesek meglepni egymást és a nézőt is. Kovács Márton zenész, a hegedűjével szinte végig jelen van a színpadon, sőt egy néma szerepet még el is játszik. Az utolsó jelenet egészen katartikus. A hóesésben keserűen, mégis önfeledten nótázó, mulató társaság tablója azt jelzi, a vágyainktól messzi csalódásaink egy darabig még biztos velünk maradnak, ha más nem, kivilágos kivirradtig. Infó: Móricz Zsigmond: Kivilágos kivirradtig,  Miskolci Nemzeti Színház, rendező: Rusznyák Gábor,  M5 május 19.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Szinten minden kontinensen barangolhattunk szerdán, ha a képernyő előtt ülve az ismeretterjesztő programok mellett tettük le voksunkat.<|im_end|>