Magyarország orbáni arca: köztéren beszélgettek, a rendőrségen kötöttek ki
A budapesti férfi nem tud szabadulni a gondolattól, hogy társaival az új gyülekezési törvény miatt került a rendőrségre. Ami biztos: igazoltatás is lehet jogsértő.
István – aki családnevét nem szeretné nyilvánosságra hozni – két kollégájával beszélgetett munka után, közel a Déli pályaudvarhoz. Kutyákról és hasonlókról társalogtak, politika nem került szóba. István impulzív személyiségként jellemzi saját magát. Talán az átlagosnál hevesebb gesztikulálásával keltette fel a tőlük húsz-harminc méterre posztoló két rendőr figyelmét. Istvánék már indultak volna hazafelé, amikor a rendőrök hozzájuk léptek és igazoltatták őket. Az egyik rendőr „valamilyen elektronikus ketyerével” vizsgálta az adatokat. Mindhármuknak érvényes okmánya volt. A rendőrök semmi jelét nem adták annak, hogy gyanús körülményre bukkantak volna. Ennek ellenére felszólították a három igazoltatott férfit, hogy menjen velük a pályaudvaron lévő rendőrőrsre. A panaszos elmondása szerint tíz percig várakoztatták őket, majd közölték velük, hogy távozhatnak. A kérdésre, hogy mi ez az egész, csupán annyi információ érkezett, hogy „rendőri intézkedés folyik”. Papírt erről nem kaptak. A rendőrök amúgy udvariasan viselkedtek, a három férfinak sem atrocitásban, sem megalázó bánásmódban nem volt része. Az eset a közelmúltban, az új gyülekezési törvény hatályba lépése után történt. Istvánnak nincs más ötlete: a jogszabály szigorításával hozza összefüggésbe a rendőrök fellépését. Hiszen az október elejétől érvényes törvény értelmében akár már az is nyilvános összejövetelnek számíthat, ha közterületen legalább két ember közügyekben véleményt nyilvánít. Az ilyen gyűléseket be kell jelenteni. Hegyi Szabolcs, a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) szakértője kérdésünkre elmondta, hogy a rendőröknek, amennyiben a gyülekezési törvény alapján járnak el, tisztázniuk kell a helyzetet. Ha kiderül számukra, hogy nem egy demonstrációnak minősülő „nyilvános összejövetelről” van szó – márpedig a beszélgetés nem számít annak –, akkor semmilyen teendőjük nincs. Ha más okokból igazoltatnak, akkor tájékoztatást kell adniuk az intézkedés jogalapjáról. A rendőrségi törvény sorolja fel az intézkedés jogcímeit. Igazoltatni például akkor lehet, ha a személyazonosság megállapítása a közrend vagy a közbiztonság védelmét, a bűnmegelőzést vagy a bűnüldözést szolgálja. „Nem szabad azonban vaktában igazoltatni” – hangsúlyozta Hegyi Szabolcs. Jelen esetben – az elmondottak alapján – az sem jogszerű, hogy a három férfit a rendőrök előállították. A személyi adatok ellenőrzése után a rendőröknek, ha mindent rendben találtak, erre elvileg nem lett volna lehetőségük: előállítani azt lehet, aki a rendőr felszólítására nem tudja magát hitelt érdemlően igazolni, vagy az igazolást megtagadja. Az indokolatlan igazoltatással, majd az előállítással így minimum két jogsértés állapítható meg – konstatálta Hegyi Szabolcs. Panasszal a BRFK-hoz vagy a Független Rendészeti Panasztestülethez lehet fordulni. A TASZ szakértője inkább az utóbbit javasolta, amelynek internetes oldaláról (www.repate.hu) letölthető a panasz benyújtásához szükséges formanyomtatvány. Kérdéseinket elküldtük a rendőrségnek. Választ várunk arra is, hogy az új gyülekezési törvény hatályba lépése óta a rendőrök hány alkalommal intézkedtek nem bejelentett nyilvános összejövetelek, demonstrációk ügyében.
A jövőben Gruevszkiszabad mozgását mi sem korlátozza, és immár tuti, hogy nem adják ki.
Nikola Gruevszki volt macedón miniszterelnök kiadatását kérte Szkopje Budapesttől, közölte a macedón sajtó. Renata Deszkoszka igazságügyi miniszter kedden a sajtónak azt mondta: a kiadatáshoz szükséges dokumentumok egy részét már lefordították, egy másik részét pedig utólag küldik el. "Szerepelnek benne mindazok az eljárások, amelyekben vizsgálat vagy vizsgálati előkészület folyik, és amelyek alapot nyújtanak arra, hogy letartóztassák (Nikola Gruevszkit), ha kiadják".
Amire kevés az esély. Noha a HírTV-n Halász János az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottságának elnöke ugyan nem erősítette meg, hogy Gruevszki megkapta a menekültstátuszt (az érintett maga viszont ezt hirdeti), viszont értelmezte a történéseket - szigorúan a kormányzati narratíva keretei között. Eszerint nagyon helyes, ha Gruevszki megkapta a menekültstátuszt, ugyanis nem terrorista, sokkal inkább egy űzött néppárti politikus, akit egy baloldali párt vegzál. Na, és ki támogatja ezt a formációt, persze, hogy Soros György.
Trócsányi László az ATV-n már beleállt, hogy a volt macedón miniszterelnök hivatalosan is menekült. Az igazságügyminiszter nem látta, nem olvasta az indokolást, de biztos benne, hogy a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal alapos vizsgálat után hozza meg a döntését, egy nagyon hosszú meghallgatás után. Nikola Gruevszkinek pedig – aki hivatali visszaélés miatt a rá kiszabott kétéves börtönbüntetés miatt menekült el a hazájából – részletesen el kellett mondania, kapott-e olyan fenyegetést, hogy joggal feltételezhető, hogy az életére törnek, üldözik a hazájában. A BMH-nak pedig mérlegelnie kellett a macedón börtönviszonyokat, hogy kapott-e ilyen fenyegetést, és helytállóak-e az ezzel kapcsolatos félelmei. Trócsányi szerint a lényeg az, hogy abba az országba már nem lehet kiadni, ahol az üldözés történt.
Amennyiben viszont egy köztörvényes bűncselekmények miatt elítélt személyt a magyar kormány politikai menekültté emel, ez azt jelzi, hogy megkérdőjelezi Macedónia jogállamiságát. Amit nem tehetne, hiszen Magyarország maga nyilvánította a balkáni országot biztonságos országnak (értsd: ahol érvényesül a jog uralma), és így deklarálhatta: az oda érkező menekültek tisztességes eljárásra számíthatnak, azaz nincs indokuk, hogy hazánkba jöjjenek. Ráadásul az amerikai külügy is jelezte: Gruevszkit jogszerűen ítélték el.
A nemzeti konzultációnak csúfolt kormányzati önigazolás érdemben nem is foglalkozik a rosszabb körülmények között élő famíliákkal.
Miközben a kormány adóforintok millióiból indított nemzeti konzultációval igyekszik „megvédeni” családpolitikáját, újabb és újabb adatok jelzik: épp a legrászorultabb gyerekeket és szüleiket hagyja magára a kabinet. Makay Zsuzsanna, a KSH Népességtudományi Kutatóintézetének munkatársa a késő ősszel megjelent Demográfiai portré című tanulmánykötet egyik elemzésében például arról írt: 2010 és 2016 között „jelentősen nőtt a biztosítási jogviszonyhoz kötött támogatások súlya, kiadási oldalon összesen mintegy 302 milliárd forinttal, miközben 50,6 milliárddal csökkent a nem munkaviszonyhoz kötött támogatásokra fordított összeg”. Vagyis az adókedvezmények réven a többet keresők egyre jobban jártak, míg a munkanélküliek, alacsony járandóságúak mind rosszabbul. A szakember egy másik elemzésében azt is hozzátette, hogy miközben a korábbi munkához kötött gyed maximális összege nőtt, addig a szintén majdnem tíz éve befagyasztott minimálnyugdíjhoz kötött ellátások, a gyes, a gyet és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás elértéktelenedett. „Ennek következtében az egyenlőtlenségek növekedtek” – írta Makay Zsuzsanna.
A tíz éve változatlan összegű családi pótlékot 2017-ben 1 millió 770 ezer gyermek után folyósítottak nagyjából 1,1 millió családnak. A legszegényebb családok számára elérhető egyik legfontosabb lehetőség a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény, amit majdnem 400 ezer gyerek után fizet az állam. Az igénylő családok fele egyszülős. A szociális demokrácia programjának kidolgozásán munkálkodó Új Egyenlőség csapata épp a hónap elején mutatta be szociálpolitikai javaslatait, amelyek közt kiemelkedő szerepet kaptak a családtámogatási eszközök. A Lakner Zoltán politológus neve alatt futó program szerint „érvényesülnie kell annak az elvnek, hogy mindenki számára elérhetővé váljon az alapvető megélhetéshez szükséges minimum”. Makay Zsuzsanna szerint azonnal meg kellene emelni a családi pótlék összegét, évenkénti indexálással kellene biztosítani értékállóságát, az egyszülős családoknak magasabb összegű támogatást kellene adni. Ugyanígy szükség lenne a gyes összegének emelésére, de évente csökkenő támogatás mellett.
Nikola Gruevszki gyülekezési törvény kiadatási kérelem családpolitika rendőrség menekült nemzeti konzultáció igazoltatás
<|im_start|>user
István – aki családnevét nem szeretné nyilvánosságra hozni – két kollégájával beszélgetett munka után, közel a Déli pályaudvarhoz. Kutyákról és hasonlókról társalogtak, politika nem került szóba. István impulzív személyiségként jellemzi saját magát. Talán az átlagosnál hevesebb gesztikulálásával keltette fel a tőlük húsz-harminc méterre posztoló két rendőr figyelmét. Istvánék már indultak volna hazafelé, amikor a rendőrök hozzájuk léptek és igazoltatták őket. Az egyik rendőr „valamilyen elektronikus ketyerével” vizsgálta az adatokat. Mindhármuknak érvényes okmánya volt. A rendőrök semmi jelét nem adták annak, hogy gyanús körülményre bukkantak volna. Ennek ellenére felszólították a három igazoltatott férfit, hogy menjen velük a pályaudvaron lévő rendőrőrsre. A panaszos elmondása szerint tíz percig várakoztatták őket, majd közölték velük, hogy távozhatnak. A kérdésre, hogy mi ez az egész, csupán annyi információ érkezett, hogy „rendőri intézkedés folyik”. Papírt erről nem kaptak. A rendőrök amúgy udvariasan viselkedtek, a három férfinak sem atrocitásban, sem megalázó bánásmódban nem volt része. Az eset a közelmúltban, az új gyülekezési törvény hatályba lépése után történt. Istvánnak nincs más ötlete: a jogszabály szigorításával hozza összefüggésbe a rendőrök fellépését. Hiszen az október elejétől érvényes törvény értelmében akár már az is nyilvános összejövetelnek számíthat, ha közterületen legalább két ember közügyekben véleményt nyilvánít. Az ilyen gyűléseket be kell jelenteni. Hegyi Szabolcs, a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) szakértője kérdésünkre elmondta, hogy a rendőröknek, amennyiben a gyülekezési törvény alapján járnak el, tisztázniuk kell a helyzetet. Ha kiderül számukra, hogy nem egy demonstrációnak minősülő „nyilvános összejövetelről” van szó – márpedig a beszélgetés nem számít annak –, akkor semmilyen teendőjük nincs. Ha más okokból igazoltatnak, akkor tájékoztatást kell adniuk az intézkedés jogalapjáról. A rendőrségi törvény sorolja fel az intézkedés jogcímeit. Igazoltatni például akkor lehet, ha a személyazonosság megállapítása a közrend vagy a közbiztonság védelmét, a bűnmegelőzést vagy a bűnüldözést szolgálja. „Nem szabad azonban vaktában igazoltatni” – hangsúlyozta Hegyi Szabolcs. Jelen esetben – az elmondottak alapján – az sem jogszerű, hogy a három férfit a rendőrök előállították. A személyi adatok ellenőrzése után a rendőröknek, ha mindent rendben találtak, erre elvileg nem lett volna lehetőségük: előállítani azt lehet, aki a rendőr felszólítására nem tudja magát hitelt érdemlően igazolni, vagy az igazolást megtagadja. Az indokolatlan igazoltatással, majd az előállítással így minimum két jogsértés állapítható meg – konstatálta Hegyi Szabolcs. Panasszal a BRFK-hoz vagy a Független Rendészeti Panasztestülethez lehet fordulni. A TASZ szakértője inkább az utóbbit javasolta, amelynek internetes oldaláról (www.repate.hu) letölthető a panasz benyújtásához szükséges formanyomtatvány. Kérdéseinket elküldtük a rendőrségnek. Választ várunk arra is, hogy az új gyülekezési törvény hatályba lépése óta a rendőrök hány alkalommal intézkedtek nem bejelentett nyilvános összejövetelek, demonstrációk ügyében.
A jövőben Gruevszkiszabad mozgását mi sem korlátozza, és immár tuti, hogy nem adják ki.
Nikola Gruevszki volt macedón miniszterelnök kiadatását kérte Szkopje Budapesttől, közölte a macedón sajtó. Renata Deszkoszka igazságügyi miniszter kedden a sajtónak azt mondta: a kiadatáshoz szükséges dokumentumok egy részét már lefordították, egy másik részét pedig utólag küldik el. "Szerepelnek benne mindazok az eljárások, amelyekben vizsgálat vagy vizsgálati előkészület folyik, és amelyek alapot nyújtanak arra, hogy letartóztassák (Nikola Gruevszkit), ha kiadják".
Amire kevés az esély. Noha a HírTV-n Halász János az Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottságának elnöke ugyan nem erősítette meg, hogy Gruevszki megkapta a menekültstátuszt (az érintett maga viszont ezt hirdeti), viszont értelmezte a történéseket - szigorúan a kormányzati narratíva keretei között. Eszerint nagyon helyes, ha Gruevszki megkapta a menekültstátuszt, ugyanis nem terrorista, sokkal inkább egy űzött néppárti politikus, akit egy baloldali párt vegzál. Na, és ki támogatja ezt a formációt, persze, hogy Soros György.
Trócsányi László az ATV-n már beleállt, hogy a volt macedón miniszterelnök hivatalosan is menekült. Az igazságügyminiszter nem látta, nem olvasta az indokolást, de biztos benne, hogy a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal alapos vizsgálat után hozza meg a döntését, egy nagyon hosszú meghallgatás után. Nikola Gruevszkinek pedig – aki hivatali visszaélés miatt a rá kiszabott kétéves börtönbüntetés miatt menekült el a hazájából – részletesen el kellett mondania, kapott-e olyan fenyegetést, hogy joggal feltételezhető, hogy az életére törnek, üldözik a hazájában. A BMH-nak pedig mérlegelnie kellett a macedón börtönviszonyokat, hogy kapott-e ilyen fenyegetést, és helytállóak-e az ezzel kapcsolatos félelmei. Trócsányi szerint a lényeg az, hogy abba az országba már nem lehet kiadni, ahol az üldözés történt.
Amennyiben viszont egy köztörvényes bűncselekmények miatt elítélt személyt a magyar kormány politikai menekültté emel, ez azt jelzi, hogy megkérdőjelezi Macedónia jogállamiságát. Amit nem tehetne, hiszen Magyarország maga nyilvánította a balkáni országot biztonságos országnak (értsd: ahol érvényesül a jog uralma), és így deklarálhatta: az oda érkező menekültek tisztességes eljárásra számíthatnak, azaz nincs indokuk, hogy hazánkba jöjjenek. Ráadásul az amerikai külügy is jelezte: Gruevszkit jogszerűen ítélték el.
A nemzeti konzultációnak csúfolt kormányzati önigazolás érdemben nem is foglalkozik a rosszabb körülmények között élő famíliákkal.
Miközben a kormány adóforintok millióiból indított nemzeti konzultációval igyekszik „megvédeni” családpolitikáját, újabb és újabb adatok jelzik: épp a legrászorultabb gyerekeket és szüleiket hagyja magára a kabinet. Makay Zsuzsanna, a KSH Népességtudományi Kutatóintézetének munkatársa a késő ősszel megjelent Demográfiai portré című tanulmánykötet egyik elemzésében például arról írt: 2010 és 2016 között „jelentősen nőtt a biztosítási jogviszonyhoz kötött támogatások súlya, kiadási oldalon összesen mintegy 302 milliárd forinttal, miközben 50,6 milliárddal csökkent a nem munkaviszonyhoz kötött támogatásokra fordított összeg”. Vagyis az adókedvezmények réven a többet keresők egyre jobban jártak, míg a munkanélküliek, alacsony járandóságúak mind rosszabbul. A szakember egy másik elemzésében azt is hozzátette, hogy miközben a korábbi munkához kötött gyed maximális összege nőtt, addig a szintén majdnem tíz éve befagyasztott minimálnyugdíjhoz kötött ellátások, a gyes, a gyet és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás elértéktelenedett. „Ennek következtében az egyenlőtlenségek növekedtek” – írta Makay Zsuzsanna.
A tíz éve változatlan összegű családi pótlékot 2017-ben 1 millió 770 ezer gyermek után folyósítottak nagyjából 1,1 millió családnak. A legszegényebb családok számára elérhető egyik legfontosabb lehetőség a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény, amit majdnem 400 ezer gyerek után fizet az állam. Az igénylő családok fele egyszülős. A szociális demokrácia programjának kidolgozásán munkálkodó Új Egyenlőség csapata épp a hónap elején mutatta be szociálpolitikai javaslatait, amelyek közt kiemelkedő szerepet kaptak a családtámogatási eszközök. A Lakner Zoltán politológus neve alatt futó program szerint „érvényesülnie kell annak az elvnek, hogy mindenki számára elérhetővé váljon az alapvető megélhetéshez szükséges minimum”. Makay Zsuzsanna szerint azonnal meg kellene emelni a családi pótlék összegét, évenkénti indexálással kellene biztosítani értékállóságát, az egyszülős családoknak magasabb összegű támogatást kellene adni. Ugyanígy szükség lenne a gyes összegének emelésére, de évente csökkenő támogatás mellett.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A budapesti férfi nem tud szabadulni a gondolattól, hogy társaival az új gyülekezési törvény miatt került a rendőrségre. Ami biztos: igazoltatás is lehet jogsértő.<|im_end|>