Állami rezsiholding: homályos határidők
Tavasszal a lakossági földgázszolgáltatással megkezdi működését az állami közműcég, ezt követően pedig a társaság megjelenik az áram-, majd a távhő-szolgáltatói ágazatban is - közölte a Miniszterelnökség hétfőn, mintegy a témában írt cikkünkre válaszolva. Lapunk információi szerint azonban a Fidesz-kormány korábbi ígéretei ellenére egyelőre még csak homályos tervekben létezik az az óriási állami rezsiholding, amelynek az egész országban el kellene látnia árammal, gázzal, és távhővel a lakosságot. Iparági szakértők szerint legalább féléves csúszással kezd majd működni ez a közműszolgáltató, amely a közpénzek temetője lehet.
A Lázár János vezette Miniszterelnökség most azt közölte, hogy az állami közműszolgáltatás rendszerének megszervezése "gőzerővel folyik" és "a korábbi bejelentéseknek megfelelően a következő két-három évben elnyeri végső formáját és üzemméretét." Közleményükben azt is írják: visszautasítják az állami közműcég indulásának késlekedésével kapcsolatos, "félrevezető sajtóhíreket".
A Népszava értesülése szerint az állami rezsitársaság leendő "gerincét" képező, - nem régen államosított - Főgáz Zrt.-nél ugyan nagy a kapkodás, de a központi közszolgáltató kialakítása és beindítása még akár fél évet is igénybe vehet. Így szinte bizonyos, hogy nem lesz megvalósítható az a közműholdingról alkotott tavaly őszi kormánydöntés, amely szoros határidőket szabott a "rezsiközpont" kiépítésre.
Azért is furcsa Lázár tiltakozása, mert míg a szakértők idén év végére tették az állami holding indulását, éppen a Miniszterelnökséget vezető miniszter szabott egy jóval hosszabb gumi határidőt, "ráduplázva" a szakemberekre. A jelek szerint a miniszter már saját ígéretében sem bízik.
Az eredeti elképzelések szerint, 2014 december végéig ki kellett volna dolgozniuk a szakembereknek, hogy miként léphet be a lakossági villamosenergia-piacra a Főgáz alapjain létrehozandó nemzeti közműszolgáltató. Ugyanezt a távhőszolgáltatási piacon január végéig kell tisztázni. A teljes körű működését pedig legkésőbb 2015 márciusában kell megkezdenie az új nemzeti közműszolgáltatónak. Vagyis addigra a holdingnak át kell vennie országszerte a lakossági szektorban az áram-, a gáz- és távhőszolgáltatást. Később, de még ebben az évben a felügyelete alá kell vonnia a víz-, a szennyvíz- és a hulladékszolgáltatást is. A szakértők szerint azonban mindez teljes képtelenség.
A KDNP-s egyházi, nemzetiségi és civil kapcsolatokért felelős államtitkár ezt azzal indokolta, hogy a strasbourgi emberi jogi bíróság nem a törvény hatályos változatát figyelembe véve marasztalta el tavaly áprilisban Magyarországot, hanem egy korábbi alapján. A pert a hazai kisegyházak - akiket az Orbán-kormány megfosztott egyházi jogállásuktól - kezdeményezték, pedig Soltész szerint a magyar szabályozás Európában is kiemelkedően megengedő. A strasbourgi ítéletről kijelentette, az beleillett a hazánk elleni döntések sorozatába. Az államtitkár szerint a történelmi egyházak is inkább úgy látják, elég lenne a jelenlegi törvényen csiszolni, de erről le kell folytatni a vitát, amiből a felekezeteket nem lehet kihagyni.
Soltész egyébként már decemberben is arról beszélt, hogy a négy történelmi és sok másik egyház vezetője szerint sincs szükség új egyházügyi törvényre, a meglévőt azonban a strasbourgi bíróság kifogásait figyelembe véve módosítani kell. Az emberi jogi bíróság tavaly áprilisban 17 jogfosztott kisegyháznak ítélt meg kártérítést, ezek tavaly első-, és másodfokon is pert nyertek a kormány ellen. Strasbourg elsőfokú ítélete megállapította, hogy a magyar állam a 2011-es egyházügyi törvénnyel, majd annak későbbi módosításaival megsértette a felperes vallási közösségek alapjogait, továbbá sérti az állam és az egyház elválasztásának elvét a "bevett egyházak" Országgyűlés általi elismerése (vagy megtagadása - a szerk.), mivel így politikai döntés születik, az állam pedig nem tud semleges maradni a kérdésben. "Az Egyezményben garantált vallásszabadság joga kizárja az állam mindennemű döntési hatáskörét arra vonatkozóan, hogy egy adott vallásos hit vagy a kifejezésre juttatásának módja törvényes-e vagy sem" - fogalmazott a bíróság. Szinte ezzel azonos tartalmú határozatot hozott az egyházi törvény ügyében a magyar Alkotmánybíróság (Ab) is, kétszer.
Gulyás Gergely, a törvényalkotási bizottság fideszes elnöke, az Országgyűlés alelnöke korábban azt ígérte, idén tavaszra lecserélik a Washington rosszallását kiváltó, az Ab és Strasbourg rostáján is elvérzett törvényt. Trócsányi László pedig már hónapokkal ezelőtt megerősítette, dolgoznak az új jogszabály koncepcióján, mert a jelenlegi törvény további módosítása nem lenne megoldás. Az igazságügyi miniszter azt is elmondta, kollégái a német egyházügyi törvényt tanulmányozzák, ami viszont felbőszítette a KDNP-t. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, a kisebbik kormánypárt elnöke az Indexnek azt nyilatkozta, ők olyan jogszabályt nem szavaznak meg, amely a német egyházi szabályozási modellre épül. Hozzátette: "minden eszközt bevetnek, és keresztbe fekszenek" az új törvénynek. Semjén szintén azt ígérte, a nagy egyházakkal egyeztetnek a változtatásokról. A kicsikkel, így például a többszörös pernyertes Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel (MET) azonban, mint azt korábban Iványi Gábor vezető lelkész lapunknak elmondta, az új jogszabályról sem egyeztet a kabinet.
A KDNP-s egyházi, nemzetiségi és civil kapcsolatokért felelős államtitkár ezt azzal indokolta, hogy a strasbourgi emberi jogi bíróság nem a törvény hatályos változatát figyelembe véve marasztalta el tavaly áprilisban Magyarországot, hanem egy korábbi alapján. A pert a hazai kisegyházak - akiket az Orbán-kormány megfosztott egyházi jogállásuktól - kezdeményezték, pedig Soltész szerint a magyar szabályozás Európában is kiemelkedően megengedő. A strasbourgi ítéletről kijelentette, az beleillett a hazánk elleni döntések sorozatába. Az államtitkár szerint a történelmi egyházak is inkább úgy látják, elég lenne a jelenlegi törvényen csiszolni, de erről le kell folytatni a vitát, amiből a felekezeteket nem lehet kihagyni.
Soltész egyébként már decemberben is arról beszélt, hogy a négy történelmi és sok másik egyház vezetője szerint sincs szükség új egyházügyi törvényre, a meglévőt azonban a strasbourgi bíróság kifogásait figyelembe véve módosítani kell. Az emberi jogi bíróság tavaly áprilisban 17 jogfosztott kisegyháznak ítélt meg kártérítést, ezek tavaly első-, és másodfokon is pert nyertek a kormány ellen. Strasbourg elsőfokú ítélete megállapította, hogy a magyar állam a 2011-es egyházügyi törvénnyel, majd annak későbbi módosításaival megsértette a felperes vallási közösségek alapjogait, továbbá sérti az állam és az egyház elválasztásának elvét a "bevett egyházak" Országgyűlés általi elismerése (vagy megtagadása - a szerk.), mivel így politikai döntés születik, az állam pedig nem tud semleges maradni a kérdésben. "Az Egyezményben garantált vallásszabadság joga kizárja az állam mindennemű döntési hatáskörét arra vonatkozóan, hogy egy adott vallásos hit vagy a kifejezésre juttatásának módja törvényes-e vagy sem" - fogalmazott a bíróság. Szinte ezzel azonos tartalmú határozatot hozott az egyházi törvény ügyében a magyar Alkotmánybíróság (Ab) is, kétszer.
Gulyás Gergely, a törvényalkotási bizottság fideszes elnöke, az Országgyűlés alelnöke korábban azt ígérte, idén tavaszra lecserélik a Washington rosszallását kiváltó, az Ab és Strasbourg rostáján is elvérzett törvényt. Trócsányi László pedig már hónapokkal ezelőtt megerősítette, dolgoznak az új jogszabály koncepcióján, mert a jelenlegi törvény további módosítása nem lenne megoldás. Az igazságügyi miniszter azt is elmondta, kollégái a német egyházügyi törvényt tanulmányozzák, ami viszont felbőszítette a KDNP-t. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, a kisebbik kormánypárt elnöke az Indexnek azt nyilatkozta, ők olyan jogszabályt nem szavaznak meg, amely a német egyházi szabályozási modellre épül. Hozzátette: "minden eszközt bevetnek, és keresztbe fekszenek" az új törvénynek. Semjén szintén azt ígérte, a nagy egyházakkal egyeztetnek a változtatásokról. A kicsikkel, így például a többszörös pernyertes Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel (MET) azonban, mint azt korábban Iványi Gábor vezető lelkész lapunknak elmondta, az új jogszabályról sem egyeztet a kabinet.
<|im_start|>user
A Lázár János vezette Miniszterelnökség most azt közölte, hogy az állami közműszolgáltatás rendszerének megszervezése "gőzerővel folyik" és "a korábbi bejelentéseknek megfelelően a következő két-három évben elnyeri végső formáját és üzemméretét." Közleményükben azt is írják: visszautasítják az állami közműcég indulásának késlekedésével kapcsolatos, "félrevezető sajtóhíreket".
A Népszava értesülése szerint az állami rezsitársaság leendő "gerincét" képező, - nem régen államosított - Főgáz Zrt.-nél ugyan nagy a kapkodás, de a központi közszolgáltató kialakítása és beindítása még akár fél évet is igénybe vehet. Így szinte bizonyos, hogy nem lesz megvalósítható az a közműholdingról alkotott tavaly őszi kormánydöntés, amely szoros határidőket szabott a "rezsiközpont" kiépítésre.
Azért is furcsa Lázár tiltakozása, mert míg a szakértők idén év végére tették az állami holding indulását, éppen a Miniszterelnökséget vezető miniszter szabott egy jóval hosszabb gumi határidőt, "ráduplázva" a szakemberekre. A jelek szerint a miniszter már saját ígéretében sem bízik.
Az eredeti elképzelések szerint, 2014 december végéig ki kellett volna dolgozniuk a szakembereknek, hogy miként léphet be a lakossági villamosenergia-piacra a Főgáz alapjain létrehozandó nemzeti közműszolgáltató. Ugyanezt a távhőszolgáltatási piacon január végéig kell tisztázni. A teljes körű működését pedig legkésőbb 2015 márciusában kell megkezdenie az új nemzeti közműszolgáltatónak. Vagyis addigra a holdingnak át kell vennie országszerte a lakossági szektorban az áram-, a gáz- és távhőszolgáltatást. Később, de még ebben az évben a felügyelete alá kell vonnia a víz-, a szennyvíz- és a hulladékszolgáltatást is. A szakértők szerint azonban mindez teljes képtelenség.
A KDNP-s egyházi, nemzetiségi és civil kapcsolatokért felelős államtitkár ezt azzal indokolta, hogy a strasbourgi emberi jogi bíróság nem a törvény hatályos változatát figyelembe véve marasztalta el tavaly áprilisban Magyarországot, hanem egy korábbi alapján. A pert a hazai kisegyházak - akiket az Orbán-kormány megfosztott egyházi jogállásuktól - kezdeményezték, pedig Soltész szerint a magyar szabályozás Európában is kiemelkedően megengedő. A strasbourgi ítéletről kijelentette, az beleillett a hazánk elleni döntések sorozatába. Az államtitkár szerint a történelmi egyházak is inkább úgy látják, elég lenne a jelenlegi törvényen csiszolni, de erről le kell folytatni a vitát, amiből a felekezeteket nem lehet kihagyni.
Soltész egyébként már decemberben is arról beszélt, hogy a négy történelmi és sok másik egyház vezetője szerint sincs szükség új egyházügyi törvényre, a meglévőt azonban a strasbourgi bíróság kifogásait figyelembe véve módosítani kell. Az emberi jogi bíróság tavaly áprilisban 17 jogfosztott kisegyháznak ítélt meg kártérítést, ezek tavaly első-, és másodfokon is pert nyertek a kormány ellen. Strasbourg elsőfokú ítélete megállapította, hogy a magyar állam a 2011-es egyházügyi törvénnyel, majd annak későbbi módosításaival megsértette a felperes vallási közösségek alapjogait, továbbá sérti az állam és az egyház elválasztásának elvét a "bevett egyházak" Országgyűlés általi elismerése (vagy megtagadása - a szerk.), mivel így politikai döntés születik, az állam pedig nem tud semleges maradni a kérdésben. "Az Egyezményben garantált vallásszabadság joga kizárja az állam mindennemű döntési hatáskörét arra vonatkozóan, hogy egy adott vallásos hit vagy a kifejezésre juttatásának módja törvényes-e vagy sem" - fogalmazott a bíróság. Szinte ezzel azonos tartalmú határozatot hozott az egyházi törvény ügyében a magyar Alkotmánybíróság (Ab) is, kétszer.
Gulyás Gergely, a törvényalkotási bizottság fideszes elnöke, az Országgyűlés alelnöke korábban azt ígérte, idén tavaszra lecserélik a Washington rosszallását kiváltó, az Ab és Strasbourg rostáján is elvérzett törvényt. Trócsányi László pedig már hónapokkal ezelőtt megerősítette, dolgoznak az új jogszabály koncepcióján, mert a jelenlegi törvény további módosítása nem lenne megoldás. Az igazságügyi miniszter azt is elmondta, kollégái a német egyházügyi törvényt tanulmányozzák, ami viszont felbőszítette a KDNP-t. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, a kisebbik kormánypárt elnöke az Indexnek azt nyilatkozta, ők olyan jogszabályt nem szavaznak meg, amely a német egyházi szabályozási modellre épül. Hozzátette: "minden eszközt bevetnek, és keresztbe fekszenek" az új törvénynek. Semjén szintén azt ígérte, a nagy egyházakkal egyeztetnek a változtatásokról. A kicsikkel, így például a többszörös pernyertes Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel (MET) azonban, mint azt korábban Iványi Gábor vezető lelkész lapunknak elmondta, az új jogszabályról sem egyeztet a kabinet.
A KDNP-s egyházi, nemzetiségi és civil kapcsolatokért felelős államtitkár ezt azzal indokolta, hogy a strasbourgi emberi jogi bíróság nem a törvény hatályos változatát figyelembe véve marasztalta el tavaly áprilisban Magyarországot, hanem egy korábbi alapján. A pert a hazai kisegyházak - akiket az Orbán-kormány megfosztott egyházi jogállásuktól - kezdeményezték, pedig Soltész szerint a magyar szabályozás Európában is kiemelkedően megengedő. A strasbourgi ítéletről kijelentette, az beleillett a hazánk elleni döntések sorozatába. Az államtitkár szerint a történelmi egyházak is inkább úgy látják, elég lenne a jelenlegi törvényen csiszolni, de erről le kell folytatni a vitát, amiből a felekezeteket nem lehet kihagyni.
Soltész egyébként már decemberben is arról beszélt, hogy a négy történelmi és sok másik egyház vezetője szerint sincs szükség új egyházügyi törvényre, a meglévőt azonban a strasbourgi bíróság kifogásait figyelembe véve módosítani kell. Az emberi jogi bíróság tavaly áprilisban 17 jogfosztott kisegyháznak ítélt meg kártérítést, ezek tavaly első-, és másodfokon is pert nyertek a kormány ellen. Strasbourg elsőfokú ítélete megállapította, hogy a magyar állam a 2011-es egyházügyi törvénnyel, majd annak későbbi módosításaival megsértette a felperes vallási közösségek alapjogait, továbbá sérti az állam és az egyház elválasztásának elvét a "bevett egyházak" Országgyűlés általi elismerése (vagy megtagadása - a szerk.), mivel így politikai döntés születik, az állam pedig nem tud semleges maradni a kérdésben. "Az Egyezményben garantált vallásszabadság joga kizárja az állam mindennemű döntési hatáskörét arra vonatkozóan, hogy egy adott vallásos hit vagy a kifejezésre juttatásának módja törvényes-e vagy sem" - fogalmazott a bíróság. Szinte ezzel azonos tartalmú határozatot hozott az egyházi törvény ügyében a magyar Alkotmánybíróság (Ab) is, kétszer.
Gulyás Gergely, a törvényalkotási bizottság fideszes elnöke, az Országgyűlés alelnöke korábban azt ígérte, idén tavaszra lecserélik a Washington rosszallását kiváltó, az Ab és Strasbourg rostáján is elvérzett törvényt. Trócsányi László pedig már hónapokkal ezelőtt megerősítette, dolgoznak az új jogszabály koncepcióján, mert a jelenlegi törvény további módosítása nem lenne megoldás. Az igazságügyi miniszter azt is elmondta, kollégái a német egyházügyi törvényt tanulmányozzák, ami viszont felbőszítette a KDNP-t. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, a kisebbik kormánypárt elnöke az Indexnek azt nyilatkozta, ők olyan jogszabályt nem szavaznak meg, amely a német egyházi szabályozási modellre épül. Hozzátette: "minden eszközt bevetnek, és keresztbe fekszenek" az új törvénynek. Semjén szintén azt ígérte, a nagy egyházakkal egyeztetnek a változtatásokról. A kicsikkel, így például a többszörös pernyertes Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel (MET) azonban, mint azt korábban Iványi Gábor vezető lelkész lapunknak elmondta, az új jogszabályról sem egyeztet a kabinet.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Tavasszal a lakossági földgázszolgáltatással megkezdi működését az állami közműcég, ezt követően pedig a társaság megjelenik az áram-, majd a távhő-szolgáltatói ágazatban is - közölte a Miniszterelnökség hétfőn, mintegy a témában írt cikkünkre válaszolva. Lapunk információi szerint azonban a Fidesz-kormány korábbi ígéretei ellenére egyelőre még csak homályos tervekben létezik az az óriási állami rezsiholding, amelynek az egész országban el kellene látnia árammal, gázzal, és távhővel a lakosságot. Iparági szakértők szerint legalább féléves csúszással kezd majd működni ez a közműszolgáltató, amely a közpénzek temetője lehet.<|im_end|>