"Ez a nyílt levél egy segélykiáltás" - Manfred Weber segítségét kérik az MTA tudósai
Az EPP frakcióvezetőjétől azt kérik, tartsa nyomás alatt Orbánt az Akadémia ügyében, hátha ebben is meghátrál, mint a közigazgatási bíróságok és a reklámadó esetében.
"Ez a nyílt levél egy segélykiáltás" - így indul az az üzenet, mellyel Manfred Webernek, az Európai Néppárt frakcióvezetőjének segítségét kérik a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) tudósai. A levél leírja, hogy éppen az alkotmányosságot és a demokratikus elveket letaposó módon, törvénnyel készül saját ízlésére szabni a kormány a magyar tudományos szcénát.
A nemrég benyújtott törvényjavaslat szerint - mint azt a levél ismerteti - a kutatóhálózatok egy félig a kormány embereiből álló testület irányítása alá kerülnek, ami fölött egy teljességgel Orbán Viktor által kinevezett tagokból álló bizottság is lenne. Az új szervezet pedig kompenzáció nélkül használhatná az Akadémia ingatlanjait és felszereléseit. A nyílt levél kitér arra is, hogy már egy éve hiába küzd függetlenségéért az MTA, majd azt kéri a frakcióvezetőtől:
Más területeken úgyis meghátrált már a kedvükért a magyar kormánypárt, így például a közigazgatási bíróságok ügyében, és a reklámadót is eltörölték nemrég (a "gazdaságvédelmi akcióterv" jelszó mögé rejtve a lépést).
A közösségi médiában terjedő levelet az MTA rendes tagja, Kertész János fizikus fogalmazta meg, és csütörtök estig írhatják azt alá az Akadémikusok. Utána petíció-jelleggel lehet csatlakozni hozzá.
Az ENCJ az európai tagállamok végrehajtó és törvényhozó hatalomtól független igazságügyi szerveit tömöríti magába.
Az Európai Igazságügyi Tanácsok Hálózata (ENCJ) június 5-i pozsonyi közgyűlésén az Irányító Testület tagjává választotta dr. Vadász Viktort, az Országos Bírói Tanács (OBT) tagját, a testület szóvivőjét – írta az OBT közleményében. Az ENCJ az európai tagállamok végrehajtó és törvényhozó hatalomtól független igazságügyi szerveit tömöríti magába. Az igazságügyi tanácsok hálózata azzal a céllal alakult, hogy támogassa a nemzeti tanácsokat a bírák és az igazságszolgáltatás függetlensége érdekében kifejtett tevékenységükben. Az egykori Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) 2007-ben alapító tagja volt az európai szervezetnek, azonban a 2012-es „reformmal” létrehozott új igazságügyi modellben a magyar igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos nemzetközi aggályok miatt az OBT sokáig csak megfigyelő státuszban vehetett részt a szervezet munkájában, 2015 júniusában vált csak teljes jogú taggá. Az OBT-nek az ENCJ irányító testületébe való mostani beválasztása azért is nagy megtiszteltetés, mert a 2012-es szervezeti átalakítás óta ez az első alkalom, hogy a magyar bírói kar képviselőjét egy fajsúlyos nemzetközi szervezet vezető tisztségviselőjévé választották – írta az OBT. Az ENCJ ajánlásokat és javaslatokat dolgoz ki, vizsgálatokban vesz részt, és nagy befolyással bír az Európai Unióban az igazságügyi és jogállamisági kérdésekben. Független testületként működik, vezető tisztségviselői bírák, illetve részben ügyészek, tagjai a tagállamok igazságügyi tanácsai. A szervezet működését a tagok befizetései, illetve az Európai Bizottság biztosítja. A 2018-ban megválasztott OBT több tagja is nagyon komoly szakmai munkát végzett a különféle munkacsoportokban az elmúlt másfél évben, az ENCJ elnöke az OBT meghívására 2018. július 9-én Magyarországra is ellátogatott. Mint ismert, Kees Sterk az ENCJ tavaly megválasztott holland elnöke épp a Népszavának nyilatkozva cáfolta, hogy olyan kijelentést tett volna, miszerint az OBT a szervezet beavatkozását kérte a magyar igazságszolgáltatási rendszer megváltoztatása miatt. Sterk akkor kifejtette, hogy az ENCJ-nek nem az a feladata, hogy „beavatkozzon”, hanem az, hogy együttműködési hálózatként segítséget nyújtson tagszervezeteinek, és párbeszéd útján elősegítse a független, elszámoltatható és magas színvonalú igazságszolgáltatást. Mint mondta, a fő probléma a magyar bírósági rendszerben „a megfelelő egyensúly megtalálása a Handó Tünde vezette Országos Bírósági Hivatal (OBH) és az OBT között”. Sterket az OBT hívta meg tavaly nyáron, s e meghívás kapcsán nyilatkozta azt Handó Tünde, hogy az OBT egyes tagjai „külföldre szaladtak” és „elárulták hazájukat”. Az OBT most elnyert ENCJ-tisztsége különösen fontos a magyar igazságszolgáltatás függetlenségének jövőbeli megerősítése szempontjából, hiszen az Európai Bizottság 2018-as eredménytábláján az igazságszolgáltatás függetlenségének megítélése szempontjából Magyarország egyáltalán nem teljesít jól – írta közleményében az OBT. Felhívták a figyelmet arra is, hogy a napokban adta ki az Európai Unió Tanácsa ajánlását, amelyben külön pontban szerepelnek a magyar igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos aggodalmak: „Az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása szempontjából döntő fontosságú fékek és ellensúlyok tovább gyengültek a rendes bírósági rendszerben. Az Országos Bírói Tanács egyre nehezebben képes ellensúlyozni az Országos Bírósági Hivatal elnökének hatásköreit.” Az OBT, mint írták, elkötelezett amellett, hogy megvédje az igazságszolgáltatás függetlenségét, biztosítsa az igazgatás törvényességét és ezek megsértése esetén jelzéssel éljen. A függetlenség egyik fontos garanciája a magyar bírák európai összehasonlításban is elismert, magas színvonalú ítélkező tevékenységének megfelelő anyagi elismerése lenne. A 2019. június 24-ei ülésén az OBT napirendre veszi a bírói illetményemelés elmaradásának kérdését, amely mostanra kritikus problémává vált.
Az továbbra sem egyértelmű, hogy jövőben képződő nyereséggel mit akar kezdeni a KESMA.
Közzétette története első pénzügyi beszámolóját a kormánypárti médiaszörny, a tavaly év végén életre hívott Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány (KESMA). Ez alapján azt írja a G7, hogy saját értékelése szerint
És miután ezt teljes egészében ajándékba kapta, így lényegében pont ekkora, tehát több mint 14 milliárd forint profitot ért el. Az egykori tulajdonosok egyébként 30 milliárd forintnál is jóval többet költöttek a tavaly év végén térítésmentesen átadott médiumokra, igaz ennek egy részét – jellemzően szintén a NER-hez köthető bankok – hiteléből finanszírozták. Az adományok sora azonban a vállalatok átadásával nem ért véget: az éves jelentés szerint
Az alapítvány beszámolója egyébként az elmúlt öt hónapban sokat avult, hiszen a dokumentum a 2018 december végi állapotokat tükrözi, márpedig azóta a csoportnál elég sok minden történt. Az KESMA-nak tavaly év végén 17 médiavállalkozásban volt érdekeltsége. Mostanra ez a szám 19-re emelkedett, mivel időközben elkezdték átszervezni a csoportot, úgy, hogy végső soron a vállalatokat bepakolják a Mediaworks alá.
Az továbbra sem egyértelmű, hogy jövőben képződő nyereséggel mit akar kezdeni a KESMA, bár az alapítvány beszámolója szerint a pénzből "kevésbé jövedelmező, de a magyar hagyományokat és értékeket teremtő, őrző vállalakozások és szervezetek támogatása" is megoldható lesz.
MTA Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány Manfred Weber kormánysajtó OBT
<|im_start|>user
"Ez a nyílt levél egy segélykiáltás" - így indul az az üzenet, mellyel Manfred Webernek, az Európai Néppárt frakcióvezetőjének segítségét kérik a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) tudósai. A levél leírja, hogy éppen az alkotmányosságot és a demokratikus elveket letaposó módon, törvénnyel készül saját ízlésére szabni a kormány a magyar tudományos szcénát.
A nemrég benyújtott törvényjavaslat szerint - mint azt a levél ismerteti - a kutatóhálózatok egy félig a kormány embereiből álló testület irányítása alá kerülnek, ami fölött egy teljességgel Orbán Viktor által kinevezett tagokból álló bizottság is lenne. Az új szervezet pedig kompenzáció nélkül használhatná az Akadémia ingatlanjait és felszereléseit. A nyílt levél kitér arra is, hogy már egy éve hiába küzd függetlenségéért az MTA, majd azt kéri a frakcióvezetőtől:
Más területeken úgyis meghátrált már a kedvükért a magyar kormánypárt, így például a közigazgatási bíróságok ügyében, és a reklámadót is eltörölték nemrég (a "gazdaságvédelmi akcióterv" jelszó mögé rejtve a lépést).
A közösségi médiában terjedő levelet az MTA rendes tagja, Kertész János fizikus fogalmazta meg, és csütörtök estig írhatják azt alá az Akadémikusok. Utána petíció-jelleggel lehet csatlakozni hozzá.
Az ENCJ az európai tagállamok végrehajtó és törvényhozó hatalomtól független igazságügyi szerveit tömöríti magába.
Az Európai Igazságügyi Tanácsok Hálózata (ENCJ) június 5-i pozsonyi közgyűlésén az Irányító Testület tagjává választotta dr. Vadász Viktort, az Országos Bírói Tanács (OBT) tagját, a testület szóvivőjét – írta az OBT közleményében. Az ENCJ az európai tagállamok végrehajtó és törvényhozó hatalomtól független igazságügyi szerveit tömöríti magába. Az igazságügyi tanácsok hálózata azzal a céllal alakult, hogy támogassa a nemzeti tanácsokat a bírák és az igazságszolgáltatás függetlensége érdekében kifejtett tevékenységükben. Az egykori Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) 2007-ben alapító tagja volt az európai szervezetnek, azonban a 2012-es „reformmal” létrehozott új igazságügyi modellben a magyar igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos nemzetközi aggályok miatt az OBT sokáig csak megfigyelő státuszban vehetett részt a szervezet munkájában, 2015 júniusában vált csak teljes jogú taggá. Az OBT-nek az ENCJ irányító testületébe való mostani beválasztása azért is nagy megtiszteltetés, mert a 2012-es szervezeti átalakítás óta ez az első alkalom, hogy a magyar bírói kar képviselőjét egy fajsúlyos nemzetközi szervezet vezető tisztségviselőjévé választották – írta az OBT. Az ENCJ ajánlásokat és javaslatokat dolgoz ki, vizsgálatokban vesz részt, és nagy befolyással bír az Európai Unióban az igazságügyi és jogállamisági kérdésekben. Független testületként működik, vezető tisztségviselői bírák, illetve részben ügyészek, tagjai a tagállamok igazságügyi tanácsai. A szervezet működését a tagok befizetései, illetve az Európai Bizottság biztosítja. A 2018-ban megválasztott OBT több tagja is nagyon komoly szakmai munkát végzett a különféle munkacsoportokban az elmúlt másfél évben, az ENCJ elnöke az OBT meghívására 2018. július 9-én Magyarországra is ellátogatott. Mint ismert, Kees Sterk az ENCJ tavaly megválasztott holland elnöke épp a Népszavának nyilatkozva cáfolta, hogy olyan kijelentést tett volna, miszerint az OBT a szervezet beavatkozását kérte a magyar igazságszolgáltatási rendszer megváltoztatása miatt. Sterk akkor kifejtette, hogy az ENCJ-nek nem az a feladata, hogy „beavatkozzon”, hanem az, hogy együttműködési hálózatként segítséget nyújtson tagszervezeteinek, és párbeszéd útján elősegítse a független, elszámoltatható és magas színvonalú igazságszolgáltatást. Mint mondta, a fő probléma a magyar bírósági rendszerben „a megfelelő egyensúly megtalálása a Handó Tünde vezette Országos Bírósági Hivatal (OBH) és az OBT között”. Sterket az OBT hívta meg tavaly nyáron, s e meghívás kapcsán nyilatkozta azt Handó Tünde, hogy az OBT egyes tagjai „külföldre szaladtak” és „elárulták hazájukat”. Az OBT most elnyert ENCJ-tisztsége különösen fontos a magyar igazságszolgáltatás függetlenségének jövőbeli megerősítése szempontjából, hiszen az Európai Bizottság 2018-as eredménytábláján az igazságszolgáltatás függetlenségének megítélése szempontjából Magyarország egyáltalán nem teljesít jól – írta közleményében az OBT. Felhívták a figyelmet arra is, hogy a napokban adta ki az Európai Unió Tanácsa ajánlását, amelyben külön pontban szerepelnek a magyar igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos aggodalmak: „Az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása szempontjából döntő fontosságú fékek és ellensúlyok tovább gyengültek a rendes bírósági rendszerben. Az Országos Bírói Tanács egyre nehezebben képes ellensúlyozni az Országos Bírósági Hivatal elnökének hatásköreit.” Az OBT, mint írták, elkötelezett amellett, hogy megvédje az igazságszolgáltatás függetlenségét, biztosítsa az igazgatás törvényességét és ezek megsértése esetén jelzéssel éljen. A függetlenség egyik fontos garanciája a magyar bírák európai összehasonlításban is elismert, magas színvonalú ítélkező tevékenységének megfelelő anyagi elismerése lenne. A 2019. június 24-ei ülésén az OBT napirendre veszi a bírói illetményemelés elmaradásának kérdését, amely mostanra kritikus problémává vált.
Az továbbra sem egyértelmű, hogy jövőben képződő nyereséggel mit akar kezdeni a KESMA.
Közzétette története első pénzügyi beszámolóját a kormánypárti médiaszörny, a tavaly év végén életre hívott Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány (KESMA). Ez alapján azt írja a G7, hogy saját értékelése szerint
És miután ezt teljes egészében ajándékba kapta, így lényegében pont ekkora, tehát több mint 14 milliárd forint profitot ért el. Az egykori tulajdonosok egyébként 30 milliárd forintnál is jóval többet költöttek a tavaly év végén térítésmentesen átadott médiumokra, igaz ennek egy részét – jellemzően szintén a NER-hez köthető bankok – hiteléből finanszírozták. Az adományok sora azonban a vállalatok átadásával nem ért véget: az éves jelentés szerint
Az alapítvány beszámolója egyébként az elmúlt öt hónapban sokat avult, hiszen a dokumentum a 2018 december végi állapotokat tükrözi, márpedig azóta a csoportnál elég sok minden történt. Az KESMA-nak tavaly év végén 17 médiavállalkozásban volt érdekeltsége. Mostanra ez a szám 19-re emelkedett, mivel időközben elkezdték átszervezni a csoportot, úgy, hogy végső soron a vállalatokat bepakolják a Mediaworks alá.
Az továbbra sem egyértelmű, hogy jövőben képződő nyereséggel mit akar kezdeni a KESMA, bár az alapítvány beszámolója szerint a pénzből "kevésbé jövedelmező, de a magyar hagyományokat és értékeket teremtő, őrző vállalakozások és szervezetek támogatása" is megoldható lesz.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az EPP frakcióvezetőjétől azt kérik, tartsa nyomás alatt Orbánt az Akadémia ügyében, hátha ebben is meghátrál, mint a közigazgatási bíróságok és a reklámadó esetében.<|im_end|>