A pajzsmirigy-túlmûködésben szenvedõk csaknem kétharmada nõ
A pajzsmirigy mûködészavarok minden életkorban megjelenhetnek, és túlnyomórészt a nõket érintik – ismertette Dr. Reismann Péter. A Semmelweis Egyetem II. Sz. Belgyógyászati Klinikájának egyetemi adjunktusa elmondta, a pajzsmirigy-túlmûködés a népesség körülbelül egy százalékát érinti, és a betegek több mint 70 százaléka nõ.
A kórkép hátterében autoimmun folyamat vagy fokozott aktivitású göbök is állhatnak. A szerteágazó tünetek között szerepelnek idegrendszeri, szív- és érrendszeri problémák, de akár szemészeti elváltozások is jelentkezhetnek – tette hozzá a belgyógyász, kiemelve, hogy egy vérvétellel igazolható a mûködészavar, kezelésként pedig többnyire gyógyszert alkalmaznak, elõfordul azonban, hogy mûtétre vagy izotópkezelésre van szükség a végleges gyógyuláshoz.

A pajzsmirigy által termelt hormonok az egész szervezetre hatnak, befolyásolják az anyagcserét, a szívritmust, a vérnyomást, a gyomor-bél mûködését, agyunk teljesítményét – közölte Dr. Reismann Péter. Túlmûködés esetén szaporábbá válhat a szívverés, szívritmuszavar jelenhet meg, megemelkedik a vérnyomás, felgyorsulhat a bélmûködés, mely hasmenéshez vezet, de akár idegesség, koncentrációs zavar, kézremegés, alvászavar is jelentkezhet. Gyakori tünet a jó étvágy melletti testsúlyvesztés, a reflexek élénkebbé válása, a hajhullás, nõknél a menstruációs zavar vagy a meddõség. Elsõ körben érdemes felkeresni a háziorvost. A vérvizsgálat, a TSH-szint, valamint a szabad hormonok mérése lehetõvé teszi a túlmûködés kimutatását, utána pedig pajzsmirigy ultrahanggal vagy izotópvizsgálattal deríthetõ ki, mely eltérés okozza a betegséget.

Ha nem hat a gyógyszer, mûteni kell

Dr. Reismann Péter a kezelésrõl szólva elmondta, elsõként a pajzsmirigy hormontermelését csökkentõ gyógyszert és a tünetek enyhítésére szolgáló készítményt javasolnak. Amennyiben gyógyszeres terápiával nem gyógyítható meg véglegesen a túlmûködés, sor kerülhet sebészi beavatkozásra, tehát a pajzsmirigy nagy részének kimetszésére, illetve izotópkezelésre. Utóbbi során olyan sugárzó jódmolekulát juttatnak a szervezetbe, amely felhalmozódva a pajzsmirigy sejtek roncsolásán keresztül csökkenti a pajzsmirigy hormon elválasztását.

Mi áll a pajzsmirigy-túlmûködés hátterében?

Az endokrinológus-belgyógyász szerint a pajzsmirigy-túlmûködés hátterében túlnyomórészt két ok áll. Az egyik a Basedow-Graves kór, amely fõként a 20 és 40 év közötti hölgyeket érinti, autoimmun háttere van, és akkor alakul ki, amikor a szervezet egy olyan molekulát kezd termelni, amely fokozott hormontermelésre készteti a pajzsmirigyet. A Basedow-Graves-kór egy szervspecifikus autoimmun betegség, mely gyakrabban társulhat más hasonló betegségekkel, mint lisztérzékenység, 1-es típusú cukorbetegség, a bõr festékhiányával járó vitiligó, illetve a B12-vitaminhiányt okozó gyomornyálkahártya-gyulladás. Az autoimmun betegségre való hajlam ugyan öröklõdhet, ám a környezeti tényezõk (pl. stressz, jódellátottság) is szerepet játszanak abban, hogy kialakul-e végül a kórkép.

A másik gyakori ok a toxikus adenóma, amelynek megjelenése idõsebb korban gyakoribb, itt a pajzsmirigyben kialakult göbök a szervezet igényeitõl függetlenül fokozott hormontermelésbe kezdenek. Míg az elsõ esetben a gyógyszeres kezeléssel jó esély van a tartós gyógyulásra, a toxikus adenómánál ezek a kezelések csak átmeneti eredményt hoznak, a gyógyszer elhagyása után visszatérhet a betegség, itt vagy sebészeti megoldásra vagy izotópkezelésre van szükség. Magyarország közepesen jódszegénynek számít, a jódhiány pedig fokozza a göbök kialakulását, amelyek közül késõbb toxikus adenómák alakulhatnak ki.

Forrás: Semmelweis Médiasarok
kezelés Semmelweis Egyetem betegség hormon pajzsmirigy pajzsmirigy-túlmûködés
<|im_start|>user
A kórkép hátterében autoimmun folyamat vagy fokozott aktivitású göbök is állhatnak. A szerteágazó tünetek között szerepelnek idegrendszeri, szív- és érrendszeri problémák, de akár szemészeti elváltozások is jelentkezhetnek – tette hozzá a belgyógyász, kiemelve, hogy egy vérvétellel igazolható a mûködészavar, kezelésként pedig többnyire gyógyszert alkalmaznak, elõfordul azonban, hogy mûtétre vagy izotópkezelésre van szükség a végleges gyógyuláshoz.

A pajzsmirigy által termelt hormonok az egész szervezetre hatnak, befolyásolják az anyagcserét, a szívritmust, a vérnyomást, a gyomor-bél mûködését, agyunk teljesítményét – közölte Dr. Reismann Péter. Túlmûködés esetén szaporábbá válhat a szívverés, szívritmuszavar jelenhet meg, megemelkedik a vérnyomás, felgyorsulhat a bélmûködés, mely hasmenéshez vezet, de akár idegesség, koncentrációs zavar, kézremegés, alvászavar is jelentkezhet. Gyakori tünet a jó étvágy melletti testsúlyvesztés, a reflexek élénkebbé válása, a hajhullás, nõknél a menstruációs zavar vagy a meddõség. Elsõ körben érdemes felkeresni a háziorvost. A vérvizsgálat, a TSH-szint, valamint a szabad hormonok mérése lehetõvé teszi a túlmûködés kimutatását, utána pedig pajzsmirigy ultrahanggal vagy izotópvizsgálattal deríthetõ ki, mely eltérés okozza a betegséget.

Ha nem hat a gyógyszer, mûteni kell

Dr. Reismann Péter a kezelésrõl szólva elmondta, elsõként a pajzsmirigy hormontermelését csökkentõ gyógyszert és a tünetek enyhítésére szolgáló készítményt javasolnak. Amennyiben gyógyszeres terápiával nem gyógyítható meg véglegesen a túlmûködés, sor kerülhet sebészi beavatkozásra, tehát a pajzsmirigy nagy részének kimetszésére, illetve izotópkezelésre. Utóbbi során olyan sugárzó jódmolekulát juttatnak a szervezetbe, amely felhalmozódva a pajzsmirigy sejtek roncsolásán keresztül csökkenti a pajzsmirigy hormon elválasztását.

Mi áll a pajzsmirigy-túlmûködés hátterében?

Az endokrinológus-belgyógyász szerint a pajzsmirigy-túlmûködés hátterében túlnyomórészt két ok áll. Az egyik a Basedow-Graves kór, amely fõként a 20 és 40 év közötti hölgyeket érinti, autoimmun háttere van, és akkor alakul ki, amikor a szervezet egy olyan molekulát kezd termelni, amely fokozott hormontermelésre készteti a pajzsmirigyet. A Basedow-Graves-kór egy szervspecifikus autoimmun betegség, mely gyakrabban társulhat más hasonló betegségekkel, mint lisztérzékenység, 1-es típusú cukorbetegség, a bõr festékhiányával járó vitiligó, illetve a B12-vitaminhiányt okozó gyomornyálkahártya-gyulladás. Az autoimmun betegségre való hajlam ugyan öröklõdhet, ám a környezeti tényezõk (pl. stressz, jódellátottság) is szerepet játszanak abban, hogy kialakul-e végül a kórkép.

A másik gyakori ok a toxikus adenóma, amelynek megjelenése idõsebb korban gyakoribb, itt a pajzsmirigyben kialakult göbök a szervezet igényeitõl függetlenül fokozott hormontermelésbe kezdenek. Míg az elsõ esetben a gyógyszeres kezeléssel jó esély van a tartós gyógyulásra, a toxikus adenómánál ezek a kezelések csak átmeneti eredményt hoznak, a gyógyszer elhagyása után visszatérhet a betegség, itt vagy sebészeti megoldásra vagy izotópkezelésre van szükség. Magyarország közepesen jódszegénynek számít, a jódhiány pedig fokozza a göbök kialakulását, amelyek közül késõbb toxikus adenómák alakulhatnak ki.

Forrás: Semmelweis Médiasarok

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A pajzsmirigy mûködészavarok minden életkorban megjelenhetnek, és túlnyomórészt a nõket érintik – ismertette Dr. Reismann Péter. A Semmelweis Egyetem II. Sz. Belgyógyászati Klinikájának egyetemi adjunktusa elmondta, a pajzsmirigy-túlmûködés a népesség körülbelül egy százalékát érinti, és a betegek több mint 70 százaléka nõ.<|im_end|>