Itt van minden kötelezettség, díj, teendő, ami ingatlan-adásvételnél felmerül
Az ingatlanok vételára nem jelenti a lakásvásárlás teljes költségét: eladóként és vevőként egyaránt felmerülnek további, a lakástranzakciót terhelő tételek.
Az eladók számára fontos tudni, hogy a befolyó vételárból ingatlanközvetítő igénybevétele esetében a vételár mekkora százalékát kell a közvetítő szolgáltatásaiért kifizetni.  Annak ellenére, hogy a piac élénkülésével és az online értékesítési felületek elterjedésével sokan saját maguk értékesítik a lakásukat, a KSH 2016-ban publikált felmérése szerint a fővárosban az eladók 44, a megyeszékhelyeken 35 százaléka fordult ingatlanközvetítőhöz.

Az adásvétel adó és illetékköteles. Az értékesítéshez szükség van a lakás energetikai tanúsítványára, ennek is díja van. A vevők számára is felmerülhetnek költségek, például a vagyonszerzési illeték megfizetése vagy az ügyvédi költségek. Az alábbi táblázatban összefoglaltuk a legfontosabb gyakorlati tudnivalókat az adásvétellel kapcsolatos tennivalókról.

A közvetítői jutalék mértéke a megkötött szerződés típusától függően a vételár 1,75-5 százaléka között mozoghat; ezt jellemzően az eladó fizeti, de például az Otthon Centrum ún. felező konstrukciójával eladó és vevő egyaránt fizetnek a szolgáltatásért.

Az épület energetikai tanúsításának árát a fenti táblázatban átlagos esetre tájékoztató jelleggel szerepeltettük. A nagyobb alapterületű (300 nm feletti) ingatlanoknál egyedi ajánlat alapján lehet szerződni az erre jogosultsággal rendelkező szakértővel a tanúsítvány elkészítésére. 

A táblázatban felsoroltuk azokat a dokumentumokat is, amelyek beszerzése költséggel nem jár, de ügyintézést igényel. Fontos megemlíteni, hogy a nullás banki igazolás mellé, amennyiben igénybe vettek gyerekek utáni támogatást is, az Államkincstártól is szükséges beszerezni az igazolást.
A tulajdoni lapot az értékesítési megbízáskor szükséges beszerezni, illetve a sikeres adásvételi szerződés megkötésekor a közreműködő ügyvédnél is ellenőrzik ezt a dokumentumot elektronikus úton, ennek is van díja.

Az eladásból származó jövedelemre fizetett adónál az értékesített lakás megszerzésének időpontjától számított első év végéig bezárólag a jelzett adóterhet kell megfizetni, a 2-5 év végéig pedig progresszíven nő a kedvezmény összege. 5 év felett nincs adóteher, azaz amennyiben egy lakás megvásárlása és értékesítése között több mint öt év telt el, az ügylet adómentes.

Az adóalap az eladási és a szerzési ár különbözete, amiből levonhatók a szerzéssel kapcsolatos kiadások (az ügyvédi költség, a szakértői díj, a közjegyzői díj, az illeték), az értéknövelő beruházások értéke, valamint az állagmegóvó költségek az eladás előtti 24 hónapból. Ezen felül még levonásra kerülhetnek az értékesítési költségek (a hirdetés feladás, az ingatlanközvetítő díja, az értékbecslés költsége), természetesen kizárólag számla alapján igazoltan.

Ha valaki ingatlant vásárol, akkor az adásvételt követő 30 napon belül köteles ezt bejelenteni az ingatlanügyi hatósághoz. Ennek elmulasztása bírsággal jár. Ezt követően jegyzik be az új tulajdonjogot a vevő részére és szabják ki az illetéket.

A vevő által fizetendő illeték számítási alapértéke csökkenthető az 1 éven belül eladott másik lakóingatlan értékével, 35 év alatti vevő esetén és maximum 15 millió forint értékű ingatlan esetén 50 százalékkal, valamint új ingatlan vásárlása esetén az illetékalap eleve 15 millió forinttal csökkenthető. Illetékmentes a tulajdonszerzés, ha a vásárolt lakóingatlan értéke kisebb, mint az eladott lakóingatlané, vagy házastársak és egyenes ági rokonok közötti visszterhes vagyonátruházás esetén, illetve építési telektulajdon szerzése után 4 éven belül megkezdett lakóház építése esetén. Az önkormányzati tulajdonú lakás megvásárlása illetékmentes. Első lakásvásárláskor az illeték felét kell csak kifizetni, ha a vevő nem töltötte be a 35. életévét, és az ingatlan forgalmi értéke maximum 15 millió forint.
ingatlan-adásvétel adózás kötelezettség díj ügyintézés teendő
<|im_start|>user
Az eladók számára fontos tudni, hogy a befolyó vételárból ingatlanközvetítő igénybevétele esetében a vételár mekkora százalékát kell a közvetítő szolgáltatásaiért kifizetni.  Annak ellenére, hogy a piac élénkülésével és az online értékesítési felületek elterjedésével sokan saját maguk értékesítik a lakásukat, a KSH 2016-ban publikált felmérése szerint a fővárosban az eladók 44, a megyeszékhelyeken 35 százaléka fordult ingatlanközvetítőhöz.

Az adásvétel adó és illetékköteles. Az értékesítéshez szükség van a lakás energetikai tanúsítványára, ennek is díja van. A vevők számára is felmerülhetnek költségek, például a vagyonszerzési illeték megfizetése vagy az ügyvédi költségek. Az alábbi táblázatban összefoglaltuk a legfontosabb gyakorlati tudnivalókat az adásvétellel kapcsolatos tennivalókról.

A közvetítői jutalék mértéke a megkötött szerződés típusától függően a vételár 1,75-5 százaléka között mozoghat; ezt jellemzően az eladó fizeti, de például az Otthon Centrum ún. felező konstrukciójával eladó és vevő egyaránt fizetnek a szolgáltatásért.

Az épület energetikai tanúsításának árát a fenti táblázatban átlagos esetre tájékoztató jelleggel szerepeltettük. A nagyobb alapterületű (300 nm feletti) ingatlanoknál egyedi ajánlat alapján lehet szerződni az erre jogosultsággal rendelkező szakértővel a tanúsítvány elkészítésére. 

A táblázatban felsoroltuk azokat a dokumentumokat is, amelyek beszerzése költséggel nem jár, de ügyintézést igényel. Fontos megemlíteni, hogy a nullás banki igazolás mellé, amennyiben igénybe vettek gyerekek utáni támogatást is, az Államkincstártól is szükséges beszerezni az igazolást.
A tulajdoni lapot az értékesítési megbízáskor szükséges beszerezni, illetve a sikeres adásvételi szerződés megkötésekor a közreműködő ügyvédnél is ellenőrzik ezt a dokumentumot elektronikus úton, ennek is van díja.

Az eladásból származó jövedelemre fizetett adónál az értékesített lakás megszerzésének időpontjától számított első év végéig bezárólag a jelzett adóterhet kell megfizetni, a 2-5 év végéig pedig progresszíven nő a kedvezmény összege. 5 év felett nincs adóteher, azaz amennyiben egy lakás megvásárlása és értékesítése között több mint öt év telt el, az ügylet adómentes.

Az adóalap az eladási és a szerzési ár különbözete, amiből levonhatók a szerzéssel kapcsolatos kiadások (az ügyvédi költség, a szakértői díj, a közjegyzői díj, az illeték), az értéknövelő beruházások értéke, valamint az állagmegóvó költségek az eladás előtti 24 hónapból. Ezen felül még levonásra kerülhetnek az értékesítési költségek (a hirdetés feladás, az ingatlanközvetítő díja, az értékbecslés költsége), természetesen kizárólag számla alapján igazoltan.

Ha valaki ingatlant vásárol, akkor az adásvételt követő 30 napon belül köteles ezt bejelenteni az ingatlanügyi hatósághoz. Ennek elmulasztása bírsággal jár. Ezt követően jegyzik be az új tulajdonjogot a vevő részére és szabják ki az illetéket.

A vevő által fizetendő illeték számítási alapértéke csökkenthető az 1 éven belül eladott másik lakóingatlan értékével, 35 év alatti vevő esetén és maximum 15 millió forint értékű ingatlan esetén 50 százalékkal, valamint új ingatlan vásárlása esetén az illetékalap eleve 15 millió forinttal csökkenthető. Illetékmentes a tulajdonszerzés, ha a vásárolt lakóingatlan értéke kisebb, mint az eladott lakóingatlané, vagy házastársak és egyenes ági rokonok közötti visszterhes vagyonátruházás esetén, illetve építési telektulajdon szerzése után 4 éven belül megkezdett lakóház építése esetén. Az önkormányzati tulajdonú lakás megvásárlása illetékmentes. Első lakásvásárláskor az illeték felét kell csak kifizetni, ha a vevő nem töltötte be a 35. életévét, és az ingatlan forgalmi értéke maximum 15 millió forint.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az ingatlanok vételára nem jelenti a lakásvásárlás teljes költségét: eladóként és vevőként egyaránt felmerülnek további, a lakástranzakciót terhelő tételek.<|im_end|>