„Nincs munka, pénz, a családok éheznek”
Sokkoló eredményt hozott egy felmérés, ami azt kutatta, hány diák tud bekapcsolódni a digitális oktatásba.
A zömmel hátrányos helyzetű, roma gyerekeket oktató pedagógusok közlése szerint tanulóik harmada nem tudott bekapcsolódni a digitális oktatásba. A jövőben valószínűleg tovább fog nőni az így is magas tudáskülönbség a diákok között.
A Rosa Parks Alapítvány, a Motiváció Műhely és a Partners Hungary Alapítvány online kutatásában – amely Kende Ágnes szociológus vezetésével készült – 425 pedagógus vett részt. „Az eredmények elég sokkolóak” – állapította meg szerkesztőségünknek elküldött tájékoztatójában Bernáth Gábor, a Rosa Parks Alapítvány kommunikációs munkatársa.
A válaszok alapján nagyok a területi különbségek. Budapesten a kérdőívet kitöltő pedagógusok becslése szerint a diákok négyötöde részesül digitális oktatásban, ez az arány a nagyközségekben csak 65 százalékos. Ilyen esetekben a tanárok azt teszik, amit tudnak: telefonos segítséget adnak, ha kell, fénymásolatokat juttatnak el a diákokhoz.
A pedagógusok leginkább egymásra, legkevésbé a fenntartóra számíthatnak. (83 százalékuk állami, 10 százalékuk egyházi, 7 százalékuk alapítványi iskolában dolgozik.) A tanárok közel fele úgy érzi, nem kapta meg az átálláshoz szükséges segítséget: 9 százalékuknak nincs korlátlan internetes hozzáférése, 44 százalékuk korábban nem vett részt digitális oktatással kapcsolatos képzésen.
Az adatok alapján minél nagyobb a halmozottan hátrányos helyzetű diákok aránya, annál kisebb mértékben részesülnek digitális oktatásban. A jó szociális helyzetű gyerekekkel jellemezhető iskolákban a diákok átlagosan 84 százaléka vesz részt az oktatásban online, a szegregált intézményekben a gyerekek egyharmada kiesik a digitális oktatásból.
A kutatók arra is rákérdeztek, mi a legjellemzőbb oka annak, hogy egy tanuló nem kapcsolódik be a digitális oktatásba. Az első helyen az infrastruktúra (megfelelő eszköz vagy internet) hiánya szerepelt. Minden ötödik tanár azonban egzisztenciális okokat említett: a gyerekeknek is be kell kapcsolódniuk a megélhetés biztosításába, háztartási munkákba, kisebb gyerekek felügyeletébe. Az egyik pedagógus így jellemezte a helyzetet: „Egy szobában többen élnek, pici babától a nagymamáig. Se hely, se lehetőség a tanulásra. Van, akit el se lehet érni online. Illetve a megélhetési problémák fontosabbak, mint az iskolai feladatok. Nincs munka, pénz, a családok éheznek”.
A szakszervezetek szerint lényegében bárki elhelyezkedhet majd pedagógus munkakörben, ha elfogadják a kormány köznevelési törvényt módosító javaslatát.
Jövő év augusztus elsejétől hatályon kívül helyezné a kormány a Nemzeti köznevelési törvény (Nkt.) 3. mellékletét, ami egy olyan táblázat, amely azt tartalmazza, milyen végzettséggel vagy szakképzettséggel lehet betölteni egy-egy pedagógus-munkakört – derült ki az Nkt. lapunk által megismert módosító javaslatából. A törvénynek ez a melléklete szabályozza például, hogy óvónőként csak óvodapedagógus végzettséggel rendelkező személyt lehet alkalmazni, vagy hogy gimnáziumi tanárnak csak az mehet, akinek egyetemi szintű, a tantárgynak megfelelő szakos tanári diplomája van. A táblázat jelenleg 33 munkakört sorol fel. A Pedagógusok Szakszervezetének alelnöke, Totyik Tamás szerint ha ezt eltörlik, azzal lényegében bárkit bármilyen tanári munkakörben alkalmazhatnak majd. Úgy véli, a kormány ezzel akarja enyhíteni az egyre súlyosbodó pedagógushiányt, ami már nemcsak az iskolákban, hanem a tanárképzésben is megmutatkozik: idén 11,1 ezren, a tavalyinál 37 százalékkal kevesebben jelentkeztek erre a képzési területre. Van olyan egyetem, ahol ennél is rosszabb képet mutatnak a számok: a Kaposvári Egyetem Pedagógiai Karára például 56 százalékkal jelentkeztek kevesebben. Ebbe az irányba mutat egy másik, március végén benyújtott módosító is, ami a tanárszakra jelentkezők előzetes alkalmassági vizsgájának eltörlését célozta meg. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma lapunkat úgy tájékoztatta: a pedagógus munkakörök betöltésének képzettségi, végzettségi feltételei nem változnának, továbbra is csak képzett pedagógusok taníthatnak majd. „A törvény felhatalmazó rendelkezései kiegészülnek, és ez alapján kormányrendeleti szinten helyeznénk el a tartalmi szabályokat” – írták. A minisztérium szerint az Nkt. 3. mellékletét hatályba lépése óta – jellemzően a képzési kínálat módosulásai miatt – már hét törvény módosította, s mivel „a pedagógusképzés folyamatos mozgásban van, a törvényi szint megtartása felesleges, az állandó pontosítással nem lesz indokolt a jövőben az Országgyűlést terhelni. A tervezett változtatás, a jogforrási szint megváltoztatása nem jelenti a szakmai garanciák csökkenését”. A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete Országos Választmányának elnöke szerint ugyanakkor beszédes, hogy a képesítési előírásokat összegző mellékletet nem idén, hanem csak jövőre helyeznék hatályon kívül. Szűcs Tamás úgy véli, ennek köze lehet a készülő „pedagógus státustörvényhez” is, ami felülírhatja az eddigi életpályamodellt és – a szakképzésben dolgozó oktatók, valamint a kulturális dolgozók után – a köznevelésben dolgozó tanárok közalkalmazotti jogállását is megszüntetheti. A státustörvény kidolgozása már tavaly júniusban felmerült a Köznevelési Érdekegyeztető Tanács ülésén, ám a részleteket azóta homály fedi – a szakszervezetekhez semmilyen kész javaslat nem jutott el. Szűcs Tamás azt is furcsállja, hogy a módosításokat éppen most, a járványügyi veszélyhelyzet idején vinnék keresztül, pedig ezeknek az intézkedéseknek semmi közük a koronavírus terjedésének visszaszorításához.
A hazai turisztikai ágazat rövid időn belüli talpra állítása érdekében kérne tanácsokat a Magyar Turisztikai Ügynökség és a felügyelete alá tartozó hét cég.
A koronavírus járvány okozta károk mérséklésére és a hazai turisztikai ágazat rövid időn belüli talpra állítására kérne szerteágazó tanácsokat a Magyar Turisztikai Ügynökség (MÜT), illetve a tulajdonosi felügyelete alá tartozó hét cég. A friss közbeszerzési pályázat indoklása szerint a COVID-19 okozta járvány az egész világon és így Magyarországon is jelentős mértékű visszaesést hozott a turizmusban. A szektor „60 nap alatt a mennyből a pokolba jutott” – jelentette ki Guller Zoltán, az MTÜ vezérigazgatója a cég honlapjára kitett podcastban. Ebből a gödörből kellene kimászni, ami tagadhatatlanul nagy kihívásnak tűnik. Az ajánlatkérők ehhez kérnének komplex segítséget. A feladat – mint írják – rendkívül összetett, több szakmai területet (gasztronómia, rendezvényszervezés, sport, hivatás, kulturális és aktív turizmus, stb.) érint és sokrétű tervezést igényel.
A nyertes ajánlattevő egyedi megrendelések alapján ad tanácsokat, amelynek főbb területei a turisztikai infrastruktúra- és termékfejlesztés, digitális, üzletviteli és tranzakciós tanácsadás desztináció-menedzsment, valamint ágazati képzés. Az előzetes kalkulációk alapján egy-egy komplexebb projekt értékét 300 millió forintra becsülik, míg a turisztikai fejlesztésekhez kapcsolódó megvalósíthatósági tanulmányok és elemzések darabja nettó 130 millió forint körül lehet majd. Előbbiből várhatóan évi 2-3 darabot, utóbbiból évi ötöt rendelnének. Ezenfelül indítanának tantermi és e-learning képzéseket, adatbázisokat hoznának létre és általános stratégiák és akciótervek kidolgozása is elvárás. De a MÜT vagy a leányvállalatok által végrehajtott lehetséges felvásárlásokhoz és fúziókhoz kapcsolódó stratégia készítése, valamint a turisztikai szabályozások előkészítésének támogatása is a tanácsadó cég feladatai közé tartozna. A szerződés a nettó 5 milliárd forintos keret kimerüléséig, de legkésőbb 2022 december végéig szól. Az ajánlatokat május 25-ig várják.
Az MTÜ és leányai egyébként már másodszor hirdettek milliárdos tanácsadói tendert az idén. Februárban projekt koordinációs és tanácsadói feladatok ellátására kötöttek szintén 5 milliárd forintos keretszerződést. A két tender ajánlatkérői köre nagy átfedést mutat. Az MTÜ mellett mindkettőben részt vett a hazai turisztikai fejlesztéseket összefogó Kisfaludy 2030 Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zrt., a várhatóan egy évet csúszó dubai világkiállításon való részvételt szervező EXPO 2020 Magyarország Zrt., a kikötők, szállodák, hajók és kempingek eladásáról szóló reorgianzációs tervével nagy vihart kavaró Balatoni Hajózási Zrt. valamint a Hableány hajóbaleset miatt elhíresült Viking Cruises céggel üzletelő Mahart PassNave Zrt. Hozzájuk csatlakozott most új ajánlatkérőként az Orbán Ráhel barátnője által vezetett Magyar Divat & Design Ügynökség, valamint a Turisztikai Marketingkommunikációs Ügynökség is. Utóbbit Osváth Eszter vezeti, aki előzőleg Orbán Viktor kormányfő lelkes támogatójának, Kálomista Gábor producernek a feleségével dolgozott együtt a közszolgálati média egyik cégében.
A februári tendert a NER-hez sok szálon kötődő Eubility Group Tanácsadó és Szolgáltató Kft. nyerte meg. Az Eubility jelenleg a Figura Ferenc által birtokolt  LPBF Holding Zrt. tulajdonában van, de korábban Knyihár Krisztián és cégáttéten keresztül Dicső László is feltűnt a tulajdonosok között. A vállalkozók lapértesülések szerint az állami milliárdokkal segített napelembizniszbe is beszálltak, éppen úgy Gyüre külterületén vettek ehhez telket, ahol Sájer Gábor is. Sájer egykoron a Tiborcz István érdekeltségébe tartozó Elios Zrt. vezetője volt. A szintén Tiborcz érdekeltségbe tartozó Appeninn Nyrt, egyébként éppen idén februárban vásárolta meg a Dicső László birtokolta Alagút Investments Kft., amelynek irodaházában működik az Eubility is. De Dicső szerezte meg egy másik céggel közös BBID Kft révén az Andrássy 47. szám alatti sok pert megért palotát. A BBID vezetője pedig az a Balázs Attila, akivel közösen vette meg az Appeninn a balatonfüredi kikötőt. Tiborcz egyébként pár napja bejelentette: eladja az Appeninn 29 százalékos részesedését, mivel „nem kíván olyan cégben tulajdonos lenni, amely állami és önkormányzati támogatások elnyeréséért indul”.
<|im_start|>user
A zömmel hátrányos helyzetű, roma gyerekeket oktató pedagógusok közlése szerint tanulóik harmada nem tudott bekapcsolódni a digitális oktatásba. A jövőben valószínűleg tovább fog nőni az így is magas tudáskülönbség a diákok között.
A Rosa Parks Alapítvány, a Motiváció Műhely és a Partners Hungary Alapítvány online kutatásában – amely Kende Ágnes szociológus vezetésével készült – 425 pedagógus vett részt. „Az eredmények elég sokkolóak” – állapította meg szerkesztőségünknek elküldött tájékoztatójában Bernáth Gábor, a Rosa Parks Alapítvány kommunikációs munkatársa.
A válaszok alapján nagyok a területi különbségek. Budapesten a kérdőívet kitöltő pedagógusok becslése szerint a diákok négyötöde részesül digitális oktatásban, ez az arány a nagyközségekben csak 65 százalékos. Ilyen esetekben a tanárok azt teszik, amit tudnak: telefonos segítséget adnak, ha kell, fénymásolatokat juttatnak el a diákokhoz.
A pedagógusok leginkább egymásra, legkevésbé a fenntartóra számíthatnak. (83 százalékuk állami, 10 százalékuk egyházi, 7 százalékuk alapítványi iskolában dolgozik.) A tanárok közel fele úgy érzi, nem kapta meg az átálláshoz szükséges segítséget: 9 százalékuknak nincs korlátlan internetes hozzáférése, 44 százalékuk korábban nem vett részt digitális oktatással kapcsolatos képzésen.
Az adatok alapján minél nagyobb a halmozottan hátrányos helyzetű diákok aránya, annál kisebb mértékben részesülnek digitális oktatásban. A jó szociális helyzetű gyerekekkel jellemezhető iskolákban a diákok átlagosan 84 százaléka vesz részt az oktatásban online, a szegregált intézményekben a gyerekek egyharmada kiesik a digitális oktatásból.
A kutatók arra is rákérdeztek, mi a legjellemzőbb oka annak, hogy egy tanuló nem kapcsolódik be a digitális oktatásba. Az első helyen az infrastruktúra (megfelelő eszköz vagy internet) hiánya szerepelt. Minden ötödik tanár azonban egzisztenciális okokat említett: a gyerekeknek is be kell kapcsolódniuk a megélhetés biztosításába, háztartási munkákba, kisebb gyerekek felügyeletébe. Az egyik pedagógus így jellemezte a helyzetet: „Egy szobában többen élnek, pici babától a nagymamáig. Se hely, se lehetőség a tanulásra. Van, akit el se lehet érni online. Illetve a megélhetési problémák fontosabbak, mint az iskolai feladatok. Nincs munka, pénz, a családok éheznek”.
A szakszervezetek szerint lényegében bárki elhelyezkedhet majd pedagógus munkakörben, ha elfogadják a kormány köznevelési törvényt módosító javaslatát.
Jövő év augusztus elsejétől hatályon kívül helyezné a kormány a Nemzeti köznevelési törvény (Nkt.) 3. mellékletét, ami egy olyan táblázat, amely azt tartalmazza, milyen végzettséggel vagy szakképzettséggel lehet betölteni egy-egy pedagógus-munkakört – derült ki az Nkt. lapunk által megismert módosító javaslatából. A törvénynek ez a melléklete szabályozza például, hogy óvónőként csak óvodapedagógus végzettséggel rendelkező személyt lehet alkalmazni, vagy hogy gimnáziumi tanárnak csak az mehet, akinek egyetemi szintű, a tantárgynak megfelelő szakos tanári diplomája van. A táblázat jelenleg 33 munkakört sorol fel. A Pedagógusok Szakszervezetének alelnöke, Totyik Tamás szerint ha ezt eltörlik, azzal lényegében bárkit bármilyen tanári munkakörben alkalmazhatnak majd. Úgy véli, a kormány ezzel akarja enyhíteni az egyre súlyosbodó pedagógushiányt, ami már nemcsak az iskolákban, hanem a tanárképzésben is megmutatkozik: idén 11,1 ezren, a tavalyinál 37 százalékkal kevesebben jelentkeztek erre a képzési területre. Van olyan egyetem, ahol ennél is rosszabb képet mutatnak a számok: a Kaposvári Egyetem Pedagógiai Karára például 56 százalékkal jelentkeztek kevesebben. Ebbe az irányba mutat egy másik, március végén benyújtott módosító is, ami a tanárszakra jelentkezők előzetes alkalmassági vizsgájának eltörlését célozta meg. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma lapunkat úgy tájékoztatta: a pedagógus munkakörök betöltésének képzettségi, végzettségi feltételei nem változnának, továbbra is csak képzett pedagógusok taníthatnak majd. „A törvény felhatalmazó rendelkezései kiegészülnek, és ez alapján kormányrendeleti szinten helyeznénk el a tartalmi szabályokat” – írták. A minisztérium szerint az Nkt. 3. mellékletét hatályba lépése óta – jellemzően a képzési kínálat módosulásai miatt – már hét törvény módosította, s mivel „a pedagógusképzés folyamatos mozgásban van, a törvényi szint megtartása felesleges, az állandó pontosítással nem lesz indokolt a jövőben az Országgyűlést terhelni. A tervezett változtatás, a jogforrási szint megváltoztatása nem jelenti a szakmai garanciák csökkenését”. A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete Országos Választmányának elnöke szerint ugyanakkor beszédes, hogy a képesítési előírásokat összegző mellékletet nem idén, hanem csak jövőre helyeznék hatályon kívül. Szűcs Tamás úgy véli, ennek köze lehet a készülő „pedagógus státustörvényhez” is, ami felülírhatja az eddigi életpályamodellt és – a szakképzésben dolgozó oktatók, valamint a kulturális dolgozók után – a köznevelésben dolgozó tanárok közalkalmazotti jogállását is megszüntetheti. A státustörvény kidolgozása már tavaly júniusban felmerült a Köznevelési Érdekegyeztető Tanács ülésén, ám a részleteket azóta homály fedi – a szakszervezetekhez semmilyen kész javaslat nem jutott el. Szűcs Tamás azt is furcsállja, hogy a módosításokat éppen most, a járványügyi veszélyhelyzet idején vinnék keresztül, pedig ezeknek az intézkedéseknek semmi közük a koronavírus terjedésének visszaszorításához.
A hazai turisztikai ágazat rövid időn belüli talpra állítása érdekében kérne tanácsokat a Magyar Turisztikai Ügynökség és a felügyelete alá tartozó hét cég.
A koronavírus járvány okozta károk mérséklésére és a hazai turisztikai ágazat rövid időn belüli talpra állítására kérne szerteágazó tanácsokat a Magyar Turisztikai Ügynökség (MÜT), illetve a tulajdonosi felügyelete alá tartozó hét cég. A friss közbeszerzési pályázat indoklása szerint a COVID-19 okozta járvány az egész világon és így Magyarországon is jelentős mértékű visszaesést hozott a turizmusban. A szektor „60 nap alatt a mennyből a pokolba jutott” – jelentette ki Guller Zoltán, az MTÜ vezérigazgatója a cég honlapjára kitett podcastban. Ebből a gödörből kellene kimászni, ami tagadhatatlanul nagy kihívásnak tűnik. Az ajánlatkérők ehhez kérnének komplex segítséget. A feladat – mint írják – rendkívül összetett, több szakmai területet (gasztronómia, rendezvényszervezés, sport, hivatás, kulturális és aktív turizmus, stb.) érint és sokrétű tervezést igényel.
A nyertes ajánlattevő egyedi megrendelések alapján ad tanácsokat, amelynek főbb területei a turisztikai infrastruktúra- és termékfejlesztés, digitális, üzletviteli és tranzakciós tanácsadás desztináció-menedzsment, valamint ágazati képzés. Az előzetes kalkulációk alapján egy-egy komplexebb projekt értékét 300 millió forintra becsülik, míg a turisztikai fejlesztésekhez kapcsolódó megvalósíthatósági tanulmányok és elemzések darabja nettó 130 millió forint körül lehet majd. Előbbiből várhatóan évi 2-3 darabot, utóbbiból évi ötöt rendelnének. Ezenfelül indítanának tantermi és e-learning képzéseket, adatbázisokat hoznának létre és általános stratégiák és akciótervek kidolgozása is elvárás. De a MÜT vagy a leányvállalatok által végrehajtott lehetséges felvásárlásokhoz és fúziókhoz kapcsolódó stratégia készítése, valamint a turisztikai szabályozások előkészítésének támogatása is a tanácsadó cég feladatai közé tartozna. A szerződés a nettó 5 milliárd forintos keret kimerüléséig, de legkésőbb 2022 december végéig szól. Az ajánlatokat május 25-ig várják.
Az MTÜ és leányai egyébként már másodszor hirdettek milliárdos tanácsadói tendert az idén. Februárban projekt koordinációs és tanácsadói feladatok ellátására kötöttek szintén 5 milliárd forintos keretszerződést. A két tender ajánlatkérői köre nagy átfedést mutat. Az MTÜ mellett mindkettőben részt vett a hazai turisztikai fejlesztéseket összefogó Kisfaludy 2030 Turisztikai Fejlesztő Nonprofit Zrt., a várhatóan egy évet csúszó dubai világkiállításon való részvételt szervező EXPO 2020 Magyarország Zrt., a kikötők, szállodák, hajók és kempingek eladásáról szóló reorgianzációs tervével nagy vihart kavaró Balatoni Hajózási Zrt. valamint a Hableány hajóbaleset miatt elhíresült Viking Cruises céggel üzletelő Mahart PassNave Zrt. Hozzájuk csatlakozott most új ajánlatkérőként az Orbán Ráhel barátnője által vezetett Magyar Divat & Design Ügynökség, valamint a Turisztikai Marketingkommunikációs Ügynökség is. Utóbbit Osváth Eszter vezeti, aki előzőleg Orbán Viktor kormányfő lelkes támogatójának, Kálomista Gábor producernek a feleségével dolgozott együtt a közszolgálati média egyik cégében.
A februári tendert a NER-hez sok szálon kötődő Eubility Group Tanácsadó és Szolgáltató Kft. nyerte meg. Az Eubility jelenleg a Figura Ferenc által birtokolt  LPBF Holding Zrt. tulajdonában van, de korábban Knyihár Krisztián és cégáttéten keresztül Dicső László is feltűnt a tulajdonosok között. A vállalkozók lapértesülések szerint az állami milliárdokkal segített napelembizniszbe is beszálltak, éppen úgy Gyüre külterületén vettek ehhez telket, ahol Sájer Gábor is. Sájer egykoron a Tiborcz István érdekeltségébe tartozó Elios Zrt. vezetője volt. A szintén Tiborcz érdekeltségbe tartozó Appeninn Nyrt, egyébként éppen idén februárban vásárolta meg a Dicső László birtokolta Alagút Investments Kft., amelynek irodaházában működik az Eubility is. De Dicső szerezte meg egy másik céggel közös BBID Kft révén az Andrássy 47. szám alatti sok pert megért palotát. A BBID vezetője pedig az a Balázs Attila, akivel közösen vette meg az Appeninn a balatonfüredi kikötőt. Tiborcz egyébként pár napja bejelentette: eladja az Appeninn 29 százalékos részesedését, mivel „nem kíván olyan cégben tulajdonos lenni, amely állami és önkormányzati támogatások elnyeréséért indul”.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Sokkoló eredményt hozott egy felmérés, ami azt kutatta, hány diák tud bekapcsolódni a digitális oktatásba.<|im_end|>