Hetven kilogramm gyanús eredetű fagyasztott halat zárolt a Nébih
Védett kecsegét is kínáltak az eljárás alá vont halárusok. Több szalmonellás kutyaeledelt pedig maguk a forgalmazók hívtak vissza.
Egy mohácsi és egy paksi halboltban 36 darab, több mint 10 kilogramm összsúlyú, csomagolt, fagyasztott kecsegét foglaltak le, és tiltották meg árusításukat a Nébih Állami Halőri Szolgálat (ÁHSZ) halőrei – írta a hét elejei akcióról a szervezet honlapja.
A két halboltban további 60 kilogramm fagyasztott ponty, süllő és márna hal forgalomba hozatalát is megtiltották a szakemberek, mivel ezek eredetét sem tudták hitelt érdemlően igazolni.
A Nébih szalmonella „jelenléte, illetve gyanúja” miatt a forgalmazók által visszahívott kutyaeledelekről is hírt adott. A Nébih kéri, hogy aki vásárolt a termékekből, az ne adja kutyájának. Az egyik a „Josera Festival” 15 kilogrammos kutyatáp, amelynek forgalmazója az Inter-Mix Kft., a másik pedig a Fressnapf-Hungária Kft. által forgalomba hozott  „200 grammos MultiFit Native csirkenyak”. Előbbi esetben a vásárlás helyén akár nyugta nélkül, a már megbontott zsákot is visszaveszik, és a vételárát visszatérítik, akárcsak az utóbbinál, ahol akár a visszavitt terméket ki is cserélik.
A szolgáltató a fogyasztókat megtévesztő kampánnyal vezette piacra mobiltelefon-szolgáltatását, többek között valótlanul ígért korlátlan mobilnetet.
A GVH december 21-én zárult versenyfelügyeleti eljárása megállapította: a DIGI Távközlési és Szolgáltató Kft. (DIGI) DIGI Mobil szolgáltatásait bevezető, 2019-ben indított "Tesztelj velünk", illetve 2020-as "Próbáld ki" kampánya tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot valósított meg. A vizsgálat szerint bár a cég promóciós - többek között óriásplakát és televíziós - hirdetései hangsúlyosan kiemelték a korlátlan mobilinternet lehetőségét, a szerződések ezzel szemben a szolgáltatás forgalmi korlátozásának, illetve lassításának lehetőségét tartalmazták. Szintén megtévesztő volt, hogy a kampányok egyes reklámjai azt sugallták: az új szolgáltatás bárki számára elérhető. A konstrukciót azonban valójában csak a lefedettségi területen lakó, már DIGI/INVITEL előfizetéssel rendelkező fogyasztók, vagyis egy szűkebb kör érhette el. A távközlési cég kampányai jogsértő módon elhallgatták azt is a kezdeti időszakban, hogy a szolgáltatás keretén belül - megfelelő partneri megállapodások hiányában - még nem volt elérhető a külföldi használat (roaming) lehetősége. Ez ugyanis egy mobilszolgáltatás esetében lényeges jellemző, mely befolyásolhatja a fogyasztói döntést. A versenyhatóság a bírság kiszabásakor figyelembe vette azt is, hogy a cég még a versenyfelügyeleti eljárást megelőzően, magától, szolgáltatásai bővítésével korrigálta a megtévesztéseket, elérhetővé tette a roamingot, illetve eltörölte az adatforgalmi korlátozást - írták.
Számos új otthonteremtési támogatást lehet majd igénybe venni 2021-ben, az ingatlanárakra azonban inkább a koronavírusjárvány következményei lesznek hatással.
Ismét kedvezményes újlakásáfát hoz a 2021-es év: az újépítésű, 150 négyzetméternél kisebb lakásokat, vagy 300 négyzetméter alatti házakat 27 százalék helyett megint 5 százalékos áfával lehet majd megvásárolni. Ezt az 5 százalékot is visszaigényelhetik januártól azok, akik a családi otthonteremtési kedvezmény (csok) segítségével veszik meg az adott ingatlant. A csokkal vásárolt lakások után nem kell a 4 százalékos vagyonszerzési illetéket sem megfizetni – ez a kedvezmény nem csak az új, hanem a használt lakásokra is vonatkozik. Logikusnak tűnhet az az érvelés, hogy a jövőre elérhető támogatások fokozott keresletet generálnak majd, ami ismét feljebb nyomja az ingatlanárakat, ám Balogh László, az ingatlan.com vezető gazdasági szakértője szerint nem így lesz. Úgy látja: a 2021-es év ingatlanpiacát alapvetően nem a csok-kedvezmények fogják meghatározni. Ezeket ugyanis a korábbi évek tapasztalatai alapján csak minden ötödik lakásvásárló tudja igénybe venni. A koronavírusjárvány ugyanakkor jelentős változásokat hozott az idén az ingatlanpiacon, és módosította a vásárlók preferenciáit is, ez pedig kihat az új évre is. A külföldi turisták eltűnése miatt például Budapest belvárosában már nem lehet kiadni a lakásokat rövidtávra, emiatt a befektetési célú vásárlások visszaestek. A korlátozások miatti bezártság, a home office-ban végzett munka terjedése felértékelte ugyanakkor a külvárosi, agglomerációs területeket, a kertes házakat, a jó infrastruktúrával rendelkező kisebb településeket. Eközben a KSH adatai szerint a második negyedévben 6,7 százalékkal csökkent a használt lakások ára. Ilyesmire az elmúlt öt évben nem volt példa, hiszen a drágulás évről-évre kétszámjegyű volt. A második negyedévi csökkenés viszont éves alapon is 3,2 százalékos ármérséklődést jelentett.  A lakásárak azonban még mindig a megfizethetőség határát súrolják, sőt, bizonyos szegmensekben gyakorlatilag azon túl vannak. A használt lakásokért kétharmadával, az újépítésűekért háromnegyedével kell többet fizetni most, mint 2015-ben. Utóbbiak ára ráadásul még most sem csökkent, az újlakások esetében 2020 első félévében 5,2 százalékos volt az éves drágulás. E területen Balogh László szerint az újévben sem várható az árak mérséklődése, a drágulás üteme azonban tovább fékeződhet. A használt lakásoknál viszont zömmel inkább árcsökkenés vagy stagnálás jöhet jövőre. A használt lakások esetében Budapest belvárosában a most 850-950 ezer forint körül mozgó négyzetméterárak a 2021-es év során 700-800 ezer forintra eshetnek vissza, a főváros egészét jellemző 650-700 ezer forintos átlagár 3-4 százalékot is csökkenhet. Balogh László azt mondja: az ingatlanárak mozgását a gazdaság teljesítőképessége, a fizetések és a munkaerőpiac alakulása is erőteljesen befolyásolja. A megyeszékhelyeken az árváltozás így főként attól függ majd, mennyire gyorsan sikerül majd az adott városnak és régiónak talpra állnia. Egyes városokat kevésbé érintett meg a koronavírus, ezekben a 200-400 ezer forint között terjedő négyzetméterárakra még 5 százalékos drágulást is hozhat az új év, míg más megyeszékhelyeken inkább a stagnálás lesz jellemző – véli a szakértő. Az egyéb városok 250-300 ezer forintos négyzetméterára is gyakorlatilag szinten maradhat, a kistelepüléseken viszont tovább folytatódhat a lendületesebb, 5-10 százalékos drágulás. Ez a felfutás a falvakban már 2019 végén elkezdődött a falusi csokkal. Ezeken a településeken ugyanakkor alacsony, 150-200 ezer forintos négyzetméteráron lehet vásárolni, így a kissé nagyobb kereslet is legfeljebb 20 ezer forintos négyzetméterár-növekedést hozhat. Az egyes településtípusok használtlakás-áraiban tehát továbbra is jelentős, háromszoros-négyszeres különbségek leszenek, ám az olló egyre inkább zárulni fog – vetíti előre Balogh László. Az újépítésű lakások piacán viszont más a helyzet. Itt árcsökkenés és drágulás irányába ható tényezők egyaránt vannak, ám Balogh László szerint valószínűbb, hogy az áremelkedés folytatódik majd, csak kissé visszafogottabban. Budapesten jelenleg 800-900 ezer, a drágább megyeszékhelyeken, Debrecenben vagy Székesfehérváron 600-650 ezer forintnál kezdődnek a négyzetméterárak. Az áfakedvezmény a 2021-es évben nem hoz majd automatikusan áresést, miután a kínálatban szereplő újépítésű lakások jelentős részét eddig is 5 százalékos áfakulccsal lehetett értékesíteni. (A korábbi, 2019 végén kivezetett kedvezményes áfát lehetett még érvényesíteni azokra az ingatlanokra, amelyeknek 2018 novemberégi volt építési engedélye). Az árakat inkább az mérsékelné, ha a beruházók fantáziáját beindítaná az áfakedvezmény, és sokkal több lakás épülne – fogalmazott Balog László. Az alacsonyabb áfa időszakát azonban megint szűkre szabta a kormány – a lakásokra 2022 végéig kell építési engedélyt szerezni és 2026 végéig kell felépíteni azokat –, a beruházóknak emiatt sietniük kell majd. A felfokozott kereslet pedig várhatóan drágulást hoz az építőanyagok és a munkaerő, végül pedig a lakások árában. A költségeket emelik a januártól életbe lépő szigorúbb energetikai előírások is. A szakértő szerint így az újépítésű lakások ára az újévben 10 százalék alatti mértékben ugyan, de tovább emelkedik majd.
Országos átlagban csaknem 13, Budapesten több mint 16, Nógrád megyében viszont alig 5 évig kellene minden hónapban fizetése 30 százalékát félreraknia egy átlagbérből élő házaspár mindkét tagjának ahhoz, hogy meg tudjon vásárolni egy 60 négyzetméteres lakást. A megyénkénti különbség tehát továbbra is hatalmas, az elméleti lakáshoz jutási idő ugyanakkor országos átlagban csaknem másfél évvel csökkent – derül ki az OTP Ingatlanpont elemzéséből. Az országos átlagos lakásár ugyanis 2020 első félévében 2019-hez képest 2,5 százalékkal csökkent, miközben az átlagjövedelem 7,4 százalékkal nőtt. Ez csaknem másfél évvel – 14-ről 12,7 évre – csökkentette az elméleti lakáshoz jutási időt. Korábban – 2014 és 2019 között – ez a mutatószám végig emelkedett, így a mostani csökkenés mindenképpen fordulót jelent, de egyelőre nehéz megjósolni, hogy milyen hosszú lesz ez az időszak – magyarázza Valkó Dávid, az OTP Ingatlanpont vezető elemzője. Csökkenés 8 megyében és Budapesten figyelhető meg, 7 megyében viszont még tovább tart lakáshoz jutni, 4 megyében – Borsodban, Hajdú-Biharban, Nógrádban és Jász-Nagykun-Szolnok megyében – pedig nincs változás. Az elméleti lakáshozjutási idő Budapesten csökkent a legnagyobb mértékben – 0,9 évvel –, de még így is a fővárosban kell a leghosszabb ideig – 16,4 évig – megtakarítani a lakásvásárláshoz. A legnagyobb növekedés – 0,7 év – Békés megyében mutatható ki, itt az ingatlanok nagy ütemű áremelkedése miatt az elméleti lakáshoz jutási idő 8,2-ről 8,9 évre változott.
<|im_start|>user
Egy mohácsi és egy paksi halboltban 36 darab, több mint 10 kilogramm összsúlyú, csomagolt, fagyasztott kecsegét foglaltak le, és tiltották meg árusításukat a Nébih Állami Halőri Szolgálat (ÁHSZ) halőrei – írta a hét elejei akcióról a szervezet honlapja.
A két halboltban további 60 kilogramm fagyasztott ponty, süllő és márna hal forgalomba hozatalát is megtiltották a szakemberek, mivel ezek eredetét sem tudták hitelt érdemlően igazolni.
A Nébih szalmonella „jelenléte, illetve gyanúja” miatt a forgalmazók által visszahívott kutyaeledelekről is hírt adott. A Nébih kéri, hogy aki vásárolt a termékekből, az ne adja kutyájának. Az egyik a „Josera Festival” 15 kilogrammos kutyatáp, amelynek forgalmazója az Inter-Mix Kft., a másik pedig a Fressnapf-Hungária Kft. által forgalomba hozott  „200 grammos MultiFit Native csirkenyak”. Előbbi esetben a vásárlás helyén akár nyugta nélkül, a már megbontott zsákot is visszaveszik, és a vételárát visszatérítik, akárcsak az utóbbinál, ahol akár a visszavitt terméket ki is cserélik.
A szolgáltató a fogyasztókat megtévesztő kampánnyal vezette piacra mobiltelefon-szolgáltatását, többek között valótlanul ígért korlátlan mobilnetet.
A GVH december 21-én zárult versenyfelügyeleti eljárása megállapította: a DIGI Távközlési és Szolgáltató Kft. (DIGI) DIGI Mobil szolgáltatásait bevezető, 2019-ben indított "Tesztelj velünk", illetve 2020-as "Próbáld ki" kampánya tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot valósított meg. A vizsgálat szerint bár a cég promóciós - többek között óriásplakát és televíziós - hirdetései hangsúlyosan kiemelték a korlátlan mobilinternet lehetőségét, a szerződések ezzel szemben a szolgáltatás forgalmi korlátozásának, illetve lassításának lehetőségét tartalmazták. Szintén megtévesztő volt, hogy a kampányok egyes reklámjai azt sugallták: az új szolgáltatás bárki számára elérhető. A konstrukciót azonban valójában csak a lefedettségi területen lakó, már DIGI/INVITEL előfizetéssel rendelkező fogyasztók, vagyis egy szűkebb kör érhette el. A távközlési cég kampányai jogsértő módon elhallgatták azt is a kezdeti időszakban, hogy a szolgáltatás keretén belül - megfelelő partneri megállapodások hiányában - még nem volt elérhető a külföldi használat (roaming) lehetősége. Ez ugyanis egy mobilszolgáltatás esetében lényeges jellemző, mely befolyásolhatja a fogyasztói döntést. A versenyhatóság a bírság kiszabásakor figyelembe vette azt is, hogy a cég még a versenyfelügyeleti eljárást megelőzően, magától, szolgáltatásai bővítésével korrigálta a megtévesztéseket, elérhetővé tette a roamingot, illetve eltörölte az adatforgalmi korlátozást - írták.
Számos új otthonteremtési támogatást lehet majd igénybe venni 2021-ben, az ingatlanárakra azonban inkább a koronavírusjárvány következményei lesznek hatással.
Ismét kedvezményes újlakásáfát hoz a 2021-es év: az újépítésű, 150 négyzetméternél kisebb lakásokat, vagy 300 négyzetméter alatti házakat 27 százalék helyett megint 5 százalékos áfával lehet majd megvásárolni. Ezt az 5 százalékot is visszaigényelhetik januártól azok, akik a családi otthonteremtési kedvezmény (csok) segítségével veszik meg az adott ingatlant. A csokkal vásárolt lakások után nem kell a 4 százalékos vagyonszerzési illetéket sem megfizetni – ez a kedvezmény nem csak az új, hanem a használt lakásokra is vonatkozik. Logikusnak tűnhet az az érvelés, hogy a jövőre elérhető támogatások fokozott keresletet generálnak majd, ami ismét feljebb nyomja az ingatlanárakat, ám Balogh László, az ingatlan.com vezető gazdasági szakértője szerint nem így lesz. Úgy látja: a 2021-es év ingatlanpiacát alapvetően nem a csok-kedvezmények fogják meghatározni. Ezeket ugyanis a korábbi évek tapasztalatai alapján csak minden ötödik lakásvásárló tudja igénybe venni. A koronavírusjárvány ugyanakkor jelentős változásokat hozott az idén az ingatlanpiacon, és módosította a vásárlók preferenciáit is, ez pedig kihat az új évre is. A külföldi turisták eltűnése miatt például Budapest belvárosában már nem lehet kiadni a lakásokat rövidtávra, emiatt a befektetési célú vásárlások visszaestek. A korlátozások miatti bezártság, a home office-ban végzett munka terjedése felértékelte ugyanakkor a külvárosi, agglomerációs területeket, a kertes házakat, a jó infrastruktúrával rendelkező kisebb településeket. Eközben a KSH adatai szerint a második negyedévben 6,7 százalékkal csökkent a használt lakások ára. Ilyesmire az elmúlt öt évben nem volt példa, hiszen a drágulás évről-évre kétszámjegyű volt. A második negyedévi csökkenés viszont éves alapon is 3,2 százalékos ármérséklődést jelentett.  A lakásárak azonban még mindig a megfizethetőség határát súrolják, sőt, bizonyos szegmensekben gyakorlatilag azon túl vannak. A használt lakásokért kétharmadával, az újépítésűekért háromnegyedével kell többet fizetni most, mint 2015-ben. Utóbbiak ára ráadásul még most sem csökkent, az újlakások esetében 2020 első félévében 5,2 százalékos volt az éves drágulás. E területen Balogh László szerint az újévben sem várható az árak mérséklődése, a drágulás üteme azonban tovább fékeződhet. A használt lakásoknál viszont zömmel inkább árcsökkenés vagy stagnálás jöhet jövőre. A használt lakások esetében Budapest belvárosában a most 850-950 ezer forint körül mozgó négyzetméterárak a 2021-es év során 700-800 ezer forintra eshetnek vissza, a főváros egészét jellemző 650-700 ezer forintos átlagár 3-4 százalékot is csökkenhet. Balogh László azt mondja: az ingatlanárak mozgását a gazdaság teljesítőképessége, a fizetések és a munkaerőpiac alakulása is erőteljesen befolyásolja. A megyeszékhelyeken az árváltozás így főként attól függ majd, mennyire gyorsan sikerül majd az adott városnak és régiónak talpra állnia. Egyes városokat kevésbé érintett meg a koronavírus, ezekben a 200-400 ezer forint között terjedő négyzetméterárakra még 5 százalékos drágulást is hozhat az új év, míg más megyeszékhelyeken inkább a stagnálás lesz jellemző – véli a szakértő. Az egyéb városok 250-300 ezer forintos négyzetméterára is gyakorlatilag szinten maradhat, a kistelepüléseken viszont tovább folytatódhat a lendületesebb, 5-10 százalékos drágulás. Ez a felfutás a falvakban már 2019 végén elkezdődött a falusi csokkal. Ezeken a településeken ugyanakkor alacsony, 150-200 ezer forintos négyzetméteráron lehet vásárolni, így a kissé nagyobb kereslet is legfeljebb 20 ezer forintos négyzetméterár-növekedést hozhat. Az egyes településtípusok használtlakás-áraiban tehát továbbra is jelentős, háromszoros-négyszeres különbségek leszenek, ám az olló egyre inkább zárulni fog – vetíti előre Balogh László. Az újépítésű lakások piacán viszont más a helyzet. Itt árcsökkenés és drágulás irányába ható tényezők egyaránt vannak, ám Balogh László szerint valószínűbb, hogy az áremelkedés folytatódik majd, csak kissé visszafogottabban. Budapesten jelenleg 800-900 ezer, a drágább megyeszékhelyeken, Debrecenben vagy Székesfehérváron 600-650 ezer forintnál kezdődnek a négyzetméterárak. Az áfakedvezmény a 2021-es évben nem hoz majd automatikusan áresést, miután a kínálatban szereplő újépítésű lakások jelentős részét eddig is 5 százalékos áfakulccsal lehetett értékesíteni. (A korábbi, 2019 végén kivezetett kedvezményes áfát lehetett még érvényesíteni azokra az ingatlanokra, amelyeknek 2018 novemberégi volt építési engedélye). Az árakat inkább az mérsékelné, ha a beruházók fantáziáját beindítaná az áfakedvezmény, és sokkal több lakás épülne – fogalmazott Balog László. Az alacsonyabb áfa időszakát azonban megint szűkre szabta a kormány – a lakásokra 2022 végéig kell építési engedélyt szerezni és 2026 végéig kell felépíteni azokat –, a beruházóknak emiatt sietniük kell majd. A felfokozott kereslet pedig várhatóan drágulást hoz az építőanyagok és a munkaerő, végül pedig a lakások árában. A költségeket emelik a januártól életbe lépő szigorúbb energetikai előírások is. A szakértő szerint így az újépítésű lakások ára az újévben 10 százalék alatti mértékben ugyan, de tovább emelkedik majd.
Országos átlagban csaknem 13, Budapesten több mint 16, Nógrád megyében viszont alig 5 évig kellene minden hónapban fizetése 30 százalékát félreraknia egy átlagbérből élő házaspár mindkét tagjának ahhoz, hogy meg tudjon vásárolni egy 60 négyzetméteres lakást. A megyénkénti különbség tehát továbbra is hatalmas, az elméleti lakáshoz jutási idő ugyanakkor országos átlagban csaknem másfél évvel csökkent – derül ki az OTP Ingatlanpont elemzéséből. Az országos átlagos lakásár ugyanis 2020 első félévében 2019-hez képest 2,5 százalékkal csökkent, miközben az átlagjövedelem 7,4 százalékkal nőtt. Ez csaknem másfél évvel – 14-ről 12,7 évre – csökkentette az elméleti lakáshoz jutási időt. Korábban – 2014 és 2019 között – ez a mutatószám végig emelkedett, így a mostani csökkenés mindenképpen fordulót jelent, de egyelőre nehéz megjósolni, hogy milyen hosszú lesz ez az időszak – magyarázza Valkó Dávid, az OTP Ingatlanpont vezető elemzője. Csökkenés 8 megyében és Budapesten figyelhető meg, 7 megyében viszont még tovább tart lakáshoz jutni, 4 megyében – Borsodban, Hajdú-Biharban, Nógrádban és Jász-Nagykun-Szolnok megyében – pedig nincs változás. Az elméleti lakáshozjutási idő Budapesten csökkent a legnagyobb mértékben – 0,9 évvel –, de még így is a fővárosban kell a leghosszabb ideig – 16,4 évig – megtakarítani a lakásvásárláshoz. A legnagyobb növekedés – 0,7 év – Békés megyében mutatható ki, itt az ingatlanok nagy ütemű áremelkedése miatt az elméleti lakáshoz jutási idő 8,2-ről 8,9 évre változott.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Védett kecsegét is kínáltak az eljárás alá vont halárusok. Több szalmonellás kutyaeledelt pedig maguk a forgalmazók hívtak vissza.<|im_end|>