Kiszivárgott: mégsem bukna annyi EU-pénzt Magyarország, mint eddig tudtuk
Magyar szempontból több területen is kedvezőbbnek tűnik a 2021-2027-es uniós költségvetés "végső" ajánlata, mint ami eddig hivatalosan az asztalon volt, mert 600 millió euróval (200 milliárd forinttal) több felzárkóztatási támogatást kapna Magyarország, az EU-s pénzeket kiegészítő kötelező állami társfinanszírozás nem nőne annyival és a jogállamisági feltételrendszer szankciós szavazási rendszerét is jócskán puhítanák – tudta meg a Bruxinfo a jövő pénteki rendkívüli EU-csúcs előtt.
A mostani "végső" ajánlat előtt Charles Michel, az Európai Tanács elnöke 18 állam- és kormányfővel ült le négyszemközt, hogy felmérje az igényeiket, illetve további 4-5 tagállam vezetőjével telefonkonferencián beszélt és ezek alapján dolgozta át a decemberi finn EU-elnökség javaslatát.
Az egyeztetések sorozatán Orbán Viktor magyar kormányfő is részt vett, aki aztán Angela Merkel német kancellárhoz is ellátogatott részben a 2021-2027-es uniós költségvetés kérdéseit egyeztetni. Előbbi ülés után még kritikusan, utóbbi után már inkább kompromisszumkészen nyilatkozott. Az aktuális jelzések alapján ebben a cikkünkben foglaltuk össze az EU-költségvetési körüli heves viták állását, az összeütköző szempontrendszereket:
A brüsszeli lap két hete már figyelmeztetett arra, hogy csak korlátozott költségvetési mozgástere van az Európai Tanács elnökének arra, hogy a sokféle érdek és igény mellett javítsa például a Magyarországnak szóló felzárkóztatási támogatások összegét a "végső ajánlatában". Úgy tűnik, hogy ez tényleg így van, mert az egyeztetések alapján átgyúrt, a tagállamoknak ma kiküldött új javaslatban „csak” 600 millió euróval emelték meg a Magyarországnak ajánlott kohéziós politikai támogatások ajánlatát.
Ez folyó áron 17,8 milliárd eurót jelentene, ami közel 6 milliárd euróval lenne kisebb a 2014-2020-as ciklusbeli forrásoknál, és reál értelemben (2018-as árak mellett) 24%-os forrásvágást jelentene.
Ez a 24%-os vágás már ismerős lehet: korábban maga az Európai Bizottság tett erre javaslatot (a lehetséges legnagyobb vágás volt ez több tagállam számára), de aztán tavaly decemberben ezt a finn elnökség javaslata 27%-ra vitte fel (6,5 milliárd eurós vágást javasolt), innen van tehát most visszalépés. Ennek több oka van a háttérben.
A tagállamoknak elküldött költségvetési javaslat további fontos információi saját kiegészítéseinkkel:
A fentiek alapján úgy látjuk, hogy Magyarország számára az összes lényeges területen van pozitív elmozdulás a finn javaslathoz képest, a magyar igényeket a Tanács elnöke igyekezett figyelembe venni a szűk költségvetési és technikai mozgásteréhez képest. Éppen ezért véleményünk szerint nagy mértékben csökkent egy esetleges magyar kormányfői vétó esélye a 2021-2027-es uniós költségvetési tárgyalásokon. Minden fenti változást a többi tagállam szemszögéből is nézve egyúttal jelentősen nőtt annak az esélye, hogy a február 20-án kezdődő, maratoninak ígérkező rendkívüli EU-csúcson tényleg megszületik az alku a költségvetés végső számairól. Ha viszont ez most még nem is születik meg, sokat közeledhetnek az álláspontok, és végül az első félév során ez még összejöhet. Ez segíthetne abban, hogy 2021-ben ne legyen akkora csúszás az új fejlesztési programok elindításánál.
Címlapkép forrása: Nicolas Economou/NurPhoto via Getty Images
agrártámogatás, felzárkóztatás, európai tanács, 2021-2027, gazdaságfejlesztés, kohéziós alap, 2014-2020, kohéziós támogatás Európai Bizottság, gni, uniós költségvetés,
<|im_start|>user
A mostani "végső" ajánlat előtt Charles Michel, az Európai Tanács elnöke 18 állam- és kormányfővel ült le négyszemközt, hogy felmérje az igényeiket, illetve további 4-5 tagállam vezetőjével telefonkonferencián beszélt és ezek alapján dolgozta át a decemberi finn EU-elnökség javaslatát.
Az egyeztetések sorozatán Orbán Viktor magyar kormányfő is részt vett, aki aztán Angela Merkel német kancellárhoz is ellátogatott részben a 2021-2027-es uniós költségvetés kérdéseit egyeztetni. Előbbi ülés után még kritikusan, utóbbi után már inkább kompromisszumkészen nyilatkozott. Az aktuális jelzések alapján ebben a cikkünkben foglaltuk össze az EU-költségvetési körüli heves viták állását, az összeütköző szempontrendszereket:
A brüsszeli lap két hete már figyelmeztetett arra, hogy csak korlátozott költségvetési mozgástere van az Európai Tanács elnökének arra, hogy a sokféle érdek és igény mellett javítsa például a Magyarországnak szóló felzárkóztatási támogatások összegét a "végső ajánlatában". Úgy tűnik, hogy ez tényleg így van, mert az egyeztetések alapján átgyúrt, a tagállamoknak ma kiküldött új javaslatban „csak” 600 millió euróval emelték meg a Magyarországnak ajánlott kohéziós politikai támogatások ajánlatát.
Ez folyó áron 17,8 milliárd eurót jelentene, ami közel 6 milliárd euróval lenne kisebb a 2014-2020-as ciklusbeli forrásoknál, és reál értelemben (2018-as árak mellett) 24%-os forrásvágást jelentene.
Ez a 24%-os vágás már ismerős lehet: korábban maga az Európai Bizottság tett erre javaslatot (a lehetséges legnagyobb vágás volt ez több tagállam számára), de aztán tavaly decemberben ezt a finn elnökség javaslata 27%-ra vitte fel (6,5 milliárd eurós vágást javasolt), innen van tehát most visszalépés. Ennek több oka van a háttérben.
A tagállamoknak elküldött költségvetési javaslat további fontos információi saját kiegészítéseinkkel:
A fentiek alapján úgy látjuk, hogy Magyarország számára az összes lényeges területen van pozitív elmozdulás a finn javaslathoz képest, a magyar igényeket a Tanács elnöke igyekezett figyelembe venni a szűk költségvetési és technikai mozgásteréhez képest. Éppen ezért véleményünk szerint nagy mértékben csökkent egy esetleges magyar kormányfői vétó esélye a 2021-2027-es uniós költségvetési tárgyalásokon. Minden fenti változást a többi tagállam szemszögéből is nézve egyúttal jelentősen nőtt annak az esélye, hogy a február 20-án kezdődő, maratoninak ígérkező rendkívüli EU-csúcson tényleg megszületik az alku a költségvetés végső számairól. Ha viszont ez most még nem is születik meg, sokat közeledhetnek az álláspontok, és végül az első félév során ez még összejöhet. Ez segíthetne abban, hogy 2021-ben ne legyen akkora csúszás az új fejlesztési programok elindításánál.
Címlapkép forrása: Nicolas Economou/NurPhoto via Getty Images

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Magyar szempontból több területen is kedvezőbbnek tűnik a 2021-2027-es uniós költségvetés "végső" ajánlata, mint ami eddig hivatalosan az asztalon volt, mert 600 millió euróval (200 milliárd forinttal) több felzárkóztatási támogatást kapna Magyarország, az EU-s pénzeket kiegészítő kötelező állami társfinanszírozás nem nőne annyival és a jogállamisági feltételrendszer szankciós szavazási rendszerét is jócskán puhítanák – tudta meg a Bruxinfo a jövő pénteki rendkívüli EU-csúcs előtt.<|im_end|>