Simor pokoli helyzetben hívta az IMF-et 2008-ban
"Elszabadult a pokol" - ezt mondta az IMF-nek Simor András jegybankelnök 2008. október 9-én. A Valutaalap szerint dicséretes volt a gyors reakció.
Sikersztorinak nevezték a 2008-2009-es globális pénzügyi válság közép- és kelet-európai kezelési módját a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szakértõi, akik csütörtökön Londonban mutatták be errõl összeállított tanulmányukat.

A 300 oldalas kötet, amelyet az IMF európai ügyosztályának két vezetõ munkatársa ismertetett az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) londoni székhelyén, a Magyarországról szóló fejezetben felfedi, hogy a magyar hatóságok 2008. október 9-én, csütörtökön fordultak segítségért a valutaalaphoz. Az aznapi eseményeket leíró rész szerint az IMF-nek a Magyar Nemzeti Bank (MNB) elnöke telefonált, közölve, hogy "elszabadult a pokol" a piacon, miután reggel sikertelenül zárult az állampapír-aukció, az állampapírok elsõdleges forgalmazói beszüntették az árjegyzést, a devizapiaci feszültség mértékét jelzõ swap-felárak megugrottak, a forint gyengült és az OTP részvénye nyomás alá került (az OTP-részvények ára aznap 14,33 százalékkal esett). 

Ismerve a magyar gazdaság sebezhetõségeit, nem volt meglepetés, hogy ilyen gyors és súlyos hatásai voltak Magyarországon a Lehman Brothers amerikai nagybank összeomlása után elhatalmasodó globális pénzügyi válságnak, ugyanakkor üdvözlendõ volt az a gyorsaság, amellyel a magyar hatóságok annak idején segítséget kértek - áll az IMF tanulmányában.

A telefonhívást is gyors válasz követte, az IMF igazgatótanácsa már 2008. november 6-án jóváhagyta Magyarországnak a készenléti megállapodást. Az IMF-tanulmány szerzõinek adatai szerint Magyarország külsõ bruttó finanszírozási igénye potenciálisan rendkívül magas, 2008 negyedik negyedéve és 2009 vége között 39 milliárd euró volt. Az arra az idõszakra várt beáramlások - az EU-folyósítások, a mûködõtõke- és egyéb magántõke-befektetések - értéke 19 milliárd euró volt, így a finanszírozási hiány 20 milliárd euróra volt tehetõ. Ezt a rést töltötte ki az IMF 12,5 milliárd eurós, az Európai Bizottság 6,5 milliárd eurós, valamint a Világbank egymilliárd eurós juttatásából összeállt csomag.

A magyar gazdaság ezután kevesebb mint egy év alatt stabilizálódott. A piacok kedvezõen reagáltak a programra; ezt mutatta, hogy a magyar szuverén törlesztéskockázatra köthetõ piaci biztosítási csereügyletek (credit default swaps, CDS) árazása 2009 tavaszára jelentõsen és tartósan esett, a 2009 júliusában végrehajtott sikeres devizakötvény-kibocsátás pedig erõteljes jelzés volt arra, hogy visszatért a globális befektetõi bizalom Magyarország iránt - áll az IMF-tanulmányban.

A kötet szerint a kormányváltás a program "idõ elõtti befejezõdéséhez" vezetett 2010 júliusában. A tanulmány szerzõi szerint "ennek következtében" Magyarország ismét nyomás alá került, amikor az euróövezeti válság 2011 második felében intenzívebbé vált.

A tanulmányt bemutató IMF-küldöttség egyik tagja, Bas B. Bakker, a valutaalap európai ügyosztálya felzárkózó európai piacokért felelõs részlegének igazgatója az MTI-nek a tanulmány ismertetése elõtt adott interjúban ugyanakkor azt mondta, hogy ma már korántsem olyan sürgetõ a helyzet Magyarország szempontjából, mint a globális pénzügyi összeomlással fenyegetõ 2008 végi idõszakban volt. A vezetõ IMF-tisztviselõ szerint a kockázati felárak az egész közép- és kelet-európai térségben "drámai mértékben" csökkentek.

Bas B. Bakker szerint a helyzet megváltozását jelzi, hogy 2008-ban a felzárkózó európai térséget a piac sokkal kockázatosabbnak tartotta, mint Nyugat-Európát, most azonban Észtország kockázati mérõszámai idõnként alacsonyabbak Hollandiáénál, Bulgária és Románia befektetési eszközeinek árazásai pedig jobbak Spanyolország és Olaszország felárainál.

Az IMF részlegvezetõje a közép- és kelet-európai térség válságkezelésérõl összeállított tanulmányt ismertetve kijelentette: 2009-ben a piac a felzárkózó európai térséget tekintette Európa "beteg emberének", ma már azonban ez a megkülönböztetés nem létezik, és a régió megmutatta, hogy a belsõ kiigazítás és a külsõ segítség kombinációjával mély válságból is képes kikeveredni.

Az IMF-tisztviselõ elõadásában a kiigazítás egyik példájaként Bulgáriát említette, ahol 2008-ban a folyómérleg-hiány elérte a GDP-érték 25 százalékát, most azonban zéró körül van a folyó deficit. A pénzügyi válság örökségei közé tartoznak olyan problémák, mint a nem teljesítõ banki kinnlevõség-állomány megugrása, és a régió további sorsa nagyban függ attól, hogy mi történik az euróövezetben, ám összességében a felzárkózó európai térség válságkezelése sikersztori - jelentette ki csütörtöki londoni elõadásában az IMF részlegvezetõje.
Magyarország euróválság IMF adósságválság válságkezelés Simor András Magyar Nemzeti Bank
<|im_start|>user
Sikersztorinak nevezték a 2008-2009-es globális pénzügyi válság közép- és kelet-európai kezelési módját a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szakértõi, akik csütörtökön Londonban mutatták be errõl összeállított tanulmányukat.

A 300 oldalas kötet, amelyet az IMF európai ügyosztályának két vezetõ munkatársa ismertetett az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) londoni székhelyén, a Magyarországról szóló fejezetben felfedi, hogy a magyar hatóságok 2008. október 9-én, csütörtökön fordultak segítségért a valutaalaphoz. Az aznapi eseményeket leíró rész szerint az IMF-nek a Magyar Nemzeti Bank (MNB) elnöke telefonált, közölve, hogy "elszabadult a pokol" a piacon, miután reggel sikertelenül zárult az állampapír-aukció, az állampapírok elsõdleges forgalmazói beszüntették az árjegyzést, a devizapiaci feszültség mértékét jelzõ swap-felárak megugrottak, a forint gyengült és az OTP részvénye nyomás alá került (az OTP-részvények ára aznap 14,33 százalékkal esett). 

Ismerve a magyar gazdaság sebezhetõségeit, nem volt meglepetés, hogy ilyen gyors és súlyos hatásai voltak Magyarországon a Lehman Brothers amerikai nagybank összeomlása után elhatalmasodó globális pénzügyi válságnak, ugyanakkor üdvözlendõ volt az a gyorsaság, amellyel a magyar hatóságok annak idején segítséget kértek - áll az IMF tanulmányában.

A telefonhívást is gyors válasz követte, az IMF igazgatótanácsa már 2008. november 6-án jóváhagyta Magyarországnak a készenléti megállapodást. Az IMF-tanulmány szerzõinek adatai szerint Magyarország külsõ bruttó finanszírozási igénye potenciálisan rendkívül magas, 2008 negyedik negyedéve és 2009 vége között 39 milliárd euró volt. Az arra az idõszakra várt beáramlások - az EU-folyósítások, a mûködõtõke- és egyéb magántõke-befektetések - értéke 19 milliárd euró volt, így a finanszírozási hiány 20 milliárd euróra volt tehetõ. Ezt a rést töltötte ki az IMF 12,5 milliárd eurós, az Európai Bizottság 6,5 milliárd eurós, valamint a Világbank egymilliárd eurós juttatásából összeállt csomag.

A magyar gazdaság ezután kevesebb mint egy év alatt stabilizálódott. A piacok kedvezõen reagáltak a programra; ezt mutatta, hogy a magyar szuverén törlesztéskockázatra köthetõ piaci biztosítási csereügyletek (credit default swaps, CDS) árazása 2009 tavaszára jelentõsen és tartósan esett, a 2009 júliusában végrehajtott sikeres devizakötvény-kibocsátás pedig erõteljes jelzés volt arra, hogy visszatért a globális befektetõi bizalom Magyarország iránt - áll az IMF-tanulmányban.

A kötet szerint a kormányváltás a program "idõ elõtti befejezõdéséhez" vezetett 2010 júliusában. A tanulmány szerzõi szerint "ennek következtében" Magyarország ismét nyomás alá került, amikor az euróövezeti válság 2011 második felében intenzívebbé vált.

A tanulmányt bemutató IMF-küldöttség egyik tagja, Bas B. Bakker, a valutaalap európai ügyosztálya felzárkózó európai piacokért felelõs részlegének igazgatója az MTI-nek a tanulmány ismertetése elõtt adott interjúban ugyanakkor azt mondta, hogy ma már korántsem olyan sürgetõ a helyzet Magyarország szempontjából, mint a globális pénzügyi összeomlással fenyegetõ 2008 végi idõszakban volt. A vezetõ IMF-tisztviselõ szerint a kockázati felárak az egész közép- és kelet-európai térségben "drámai mértékben" csökkentek.

Bas B. Bakker szerint a helyzet megváltozását jelzi, hogy 2008-ban a felzárkózó európai térséget a piac sokkal kockázatosabbnak tartotta, mint Nyugat-Európát, most azonban Észtország kockázati mérõszámai idõnként alacsonyabbak Hollandiáénál, Bulgária és Románia befektetési eszközeinek árazásai pedig jobbak Spanyolország és Olaszország felárainál.

Az IMF részlegvezetõje a közép- és kelet-európai térség válságkezelésérõl összeállított tanulmányt ismertetve kijelentette: 2009-ben a piac a felzárkózó európai térséget tekintette Európa "beteg emberének", ma már azonban ez a megkülönböztetés nem létezik, és a régió megmutatta, hogy a belsõ kiigazítás és a külsõ segítség kombinációjával mély válságból is képes kikeveredni.

Az IMF-tisztviselõ elõadásában a kiigazítás egyik példájaként Bulgáriát említette, ahol 2008-ban a folyómérleg-hiány elérte a GDP-érték 25 százalékát, most azonban zéró körül van a folyó deficit. A pénzügyi válság örökségei közé tartoznak olyan problémák, mint a nem teljesítõ banki kinnlevõség-állomány megugrása, és a régió további sorsa nagyban függ attól, hogy mi történik az euróövezetben, ám összességében a felzárkózó európai térség válságkezelése sikersztori - jelentette ki csütörtöki londoni elõadásában az IMF részlegvezetõje.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
"Elszabadult a pokol" - ezt mondta az IMF-nek Simor András jegybankelnök 2008. október 9-én. A Valutaalap szerint dicséretes volt a gyors reakció.<|im_end|>