Nyeregben érezhetik magukat a diákmunkások
Érvényben maradhatnak a veszélyhelyzetben hozott rendeletek, határidő nélkül. Szigorúbban bünteti a Btk. a rémhírterjesztést.
Kitört a szünidő, ami a kikapcsolódás, szórakozás mellett sok diáknak azt is jelenti, hogy kereshetnek egy kis zsebpénzt, például a nyaralásra. De vajon hol, mit, mennyiért érdemes elvállalni, és mik most a slágermunkák?

A MÜISZ Iskolaszövetkezet marketingigazgatója, Másody Szabolcs szerint már évek óta nincsenek „tipikus” diákmunkák. Nagyon széles a kínálat a betanított munkáktól az irodai feladatokon át a szakmai tudást igénylő megbízásokig.

A diákok leginkább a szakmai tudásuknak és felkészültségüknek megfelelő lehetőségeket keresik – tette hozzá. Sokak számára fontos szempont a nyelvgyakorlás, illetve az, hogy az iskolában tanultakat tudják gyakorolni. Ami teljesen nyilvánvaló: a hiány dominál – kevés a diákmunkás.

733 forintért nincs diákmunkás

A diákmunkáért kötelező megadni a minimálbért, ami azt jelenti, hogy bruttó óránkénti 733 forintnál kevesebbet nem lehet kínálni a tanulóknak. De vajon mikor érezhetik úgy a fiatalok, hogy értékén kezelik az erőfeszítéseiket?

Másody szerint bruttó 733 forintért ma nem lehet diákmunkást kapni. Az átlagos órabérek inkább 900 és 1200 forint között mozognak még a legegyszerűbb munkáknál is (pl. csomagolás). Mára ugyanis valamennyire sikerült megértetni az egyébként spórolni kívánó megrendelőkkel, hogy muszáj a minimumnál többet fizetniük. Kirívó esetben fordul csak elő 900 forintnál alacsonyabb ajánlat (a szövetkezet kénytelen annyiért meghirdetni a munkát, amennyit a megbízó ajánl) – aztán ha nincs rá jelentkező, emelni szokták a tétet.

A diákok persze szeretnének minél többet kapni – a realitás munkától függően bruttó 900 és 1500 forint közötti keresetet jelenthet. Az IT-fejlesztők azonban kilógnak a sorból: ők bruttó 1500-3000 forintot is kereshetnek óránként. Sőt, vannak olyan cégek, ahol annyira égető a munkaerőhiány, hogy a teljes piaci árat is hajlandóak kifizetik a szakmai szempontból megfelelő IT-s diákmunkásnak.

Megváltoztak a fiatalok elvárásai is

A hiány miatt nyilván jobb béreket lehet elérni, de Somody szerint nem feltétlenül a bér a legfőbb szempont. Az utóbbi pár évben megváltoztak ugyanis a fiatalok munkával kapcsolatos igényei is: fontos a környezet, hogy mivel, milyen technológiával, mit kell dolgozni, lényeges, hogy jót, hasznosat csináljanak. És a korábbi modellel szemben (kezdjünk alulról, aztán fokozatosan emelkedjünk a ranglétrán) már a legtöbb fiatal számára az vált a legfontosabbá, hogy minél gyorsabban (1-1,5 év alatt) a lehető legmagasabbra jussanak el.

De nemcsak az elvárások változtak meg jelentősen, hanem a hozzáállás is a munkavállaláshoz:

egyre kevesebb diák hajlandó dolgozni.

Másody szerint ez vált jellemzővé, aminek okát abban látja, hogy egyre több olyan fiatal van, akik elég támogatást kapnak otthonról, így nem égető nekik munkát vállalni.

Mivel hiány van diákmunkásból, a cégek részéről pedig folyamatosan nő a diákmunka iránti igény (megpróbálják innen pótolni a kiesett főállású állományt), jó eséllyel azok is találhatnak maguknak kereseti lehetőséget, akik csak később kezdenek el nézelődni.

Egyfajta „előválogatás” is zajlik egyébként a cégek részéről a diákmunkások körében: a jól teljesítő diákoknak ez azt is jelentheti, hogy biztos állás várhatja őket, ha végeztek a tanulmányaikkal. Addig pedig akár ösztöndíjat is adhat a reménybeli foglalkoztató.

Jól jár vele a cég és a diák is

A cégek szempontjából ma a leggazdaságosabb foglalkoztatási forma, ha iskolaszövetkezeten keresztül veszik fel a diákot. Egyre több egyébként az olyan megkeresés, hogy alkalmaznának egy diákot, és a kifizetést az iskolaszövetkezeten keresztül intéznék.

A diák számára is kedvezőbb anyagilag ez a forma (csak 15 százalék szja-t vonnak a béréből), és nem mellesleg a biztonságot jelentheti a szövetkezet, arra, hogy tisztességes szerződést kötnek vele, tiszteletben tartják a jogait, hogy bejelentve foglalkoztatják, hogy biztosan megkapja a bérét, stb. Tapasztalata szerint egyébként kevésbé jellemző ma már a diákokra, hogy csak úgy fogják magukat, és bárhova elmenjenek dolgozni, akár feketén, vagy más garanciák nélkül.

A diákszövetkezetek még akkor is biztonságosnak számítanak Másody szerint, ha a napi hírekben most éppen az I love diákmunka-hálózat bedőléséről lehet olvasni: több száz, esetleg több ezer olyan fiatalról, akiket nem fizettek ki. A többi, normálisan működő diákszövetkezetnél ilyen nem fordul elő – szögezte le.

A NAV is készült

A Nemzeti Adó-és Vámhivatal is készült a szünidőre, tájékoztató anyagot állították össze a diákmunkásoknak a tudni valókról. A lényeg: a nyári munkát vállaló diákok a foglalkoztatás és a közteherviselés szempontjából felnőttnek számítanak. Bejelentésükre, adózásukra – a diákszövetkezeten keresztül vállalt munka kivételével – ugyanolyan szabályok vonatkoznak, mint más munkavállalókra.

A diákok szülői engedéllyel 16 éves koruktól dolgozhatnak, de szünidőben a 15 éves tanulók is vállalhatnak munkát, ha általános iskolába, szakiskolába vagy középiskolába járnak. A munkavállaláshoz adóazonosító jelre van szükség, amit a NAV-nál kell igényelni. Tanácsolják, hogy a munkavégzésről szóló megállapodás előtt célszerű a leendő munkáltatót ellenőrizni a NAV honlapján – az adatbázisok rovatban – mert a felfüggesztett, a be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztató cégeknél kockázatos munkába állni.

A diákmunkával szerzett jövedelem adóköteles, a személyi jövedelemadó mértéke 15 százalék, amit a munkaadó adóelőlegként von le a diák bruttó béréből. (A diákszövetkezetnél csak ennyit vonnak le.) Ha munkaviszonyban, vagy biztosítást eredményező megbízási jogviszonyban dolgozik a tanuló, akkor egyéni járulékot is kell fizetnie. A foglalkoztatónak a jövedelemről és a levont közterhekről igazolást kell kiállítania, amire a diáknak jövőre szüksége lesz a NAV által készített személyijövedelemadó-bevallási tervezet ellenőrzéséhez.

A munkaviszony létrejöttét a munkáltatónak be kell jelentenie a NAV-hoz. A munkaszerződésben a felek megállapodhatnak havi, heti, napi vagy órabérben, vagy teljesítménybérben is. A munkavállalónak azonban mindenképp meg kell kapnia a minimálbért, ami 8 órás foglalkoztatásnál havi bruttó 127 500 forint.

A diákok egyszerűsített foglalkoztatásban is dolgozhatnak, ebben az esetben nem kötelező az írásba foglalt szerződés.

Érdemes képben lenni

A MÜISZ szerint a diákok többsége nincs tisztában az alapvető munkajogi fogalmakkal és nem tudják, mire kell odafigyelniük, ha dolgozni kezdenek. Minden évben előfordul, hogy egyeseket átvernek vagy illegálisan kapják meg a fizetésüket. A legfontosabb kérdésekben segít tájékozódni jogi kisokosuk, amit azért készítettek, hogy a diákok ne váljanak a munkaerőpiac áldozataivá.

Ebből a tanulók megtudhatják például azt is, jár-e nekik szabadság (diákszövetkezet tagjaként az idei évtől nem), vagy hogy mennyit vonnak le a bruttó fizetésükből, vagyis mennyivel kevesebb lesz a nettó, amit kézhez kapnak (diákszövetkezeti tagként 15 százalékot, munkaviszonyban 33,5 százalékot).

A nyári szezon előtt különösen fontosnak tartják a tájékoztatást, hiszen rengeteg fiatal fog munkát vállalni a következő hónapokban, és sokan életükben most először fognak dolgozni.

5 tipp a jó munkához

A Profession.hu szerint az, hogy ki kapja meg a legjobb lehetőséget, gyakran csak pár apróságon múlik. Felületükön a legtöbb jelentkezés a fesztiválmunka-, játszóházi kisegítő- és mozis kisegítő pozíciókra érkezett az elmúlt egy hónapban, de az ügyfélszolgálati és adminisztrátori állások is népszerűek a fiatalok körében. A felmérések szerint a vendéglátásba és a kiskereskedelembe még mindig kiemelten keresik a diákokat, általában különböző informális csatornákon keresztül. Ha sikerült megtalálni az ideális munkát, a jelentkezés folyamata éppen úgy zajlik, ahogy az később, a teljes munkaidős állások esetében is történik majd.

A portál 5 tippet ad a diákoknak, mire érdemes figyelniük a már ismertetetteken túl a diákmunkánál.

-   Mérjék fel, hogy pontosan mik a lehetőségeik!

Gondolják át, hogy belefér-e az elfoglaltságaik közé az adott pozícióval járó megterhelés. Biztosan fel tudnak-e kelni korán, fent tudnak-e maradni éjszaka, vagy bírják-e a fizikai terhelést, ha épp ezekre van szükség egy munkakörnél. Fontos, hogy tisztában legyenek saját képességeikkel, ne vállalják túl magunkat! Sokat hozzátesz még akár 1-2 hét munkához is, ha azzal foglalkozhatnak, amihez értenek, vagy amit szeretnek – először tehát ilyen munkákat érdemes keresni.

-   Ismerjék meg a kínálatot!

Az állásoldalak böngészése mellett érdemes az ismeretségi körben is kérdezősködni. A környékbeli cégeknél is lehetnek lehetőségek, megéri érdeklődni, így akár hosszabb utazás nélkül is bejárhatnak dolgozni. Nézzenek utána a munkáltatónak és a munkakörnek: ha lehet, az ott dolgozókon keresztül, ha nem, akkor az interneten. Ez nem csak ahhoz jön jól, hogy a megfelelő helyet válasszanak, de az információk az állásinterjú során is segíthetnek.

-   Válasszanak okosan!

Ha tehetik, igyekezzenek olyan nyári munkát választani, ami kapcsolódik a tanulmányaikhoz, vagy olyat, amelynek segítségével új készségeket sajátíthatnak el, amiket később kamatoztatni tudnak. Hiszen pályakezdőként az is fontos lesz, hogy mit írhatnak be az első hivatalos önéletrajzukba.

-   Készüljenek fel az interjúra!

Nem ugyanaz az elvárás egy multinacionális cégnél, ahová gyakornoki pozícióra jelentkeznek, mint a helyi kiskereskedésben, ahol az árufeltöltői munkát pályázzák meg. Igazítsák az adott szituációhoz a bemutatkozásukat és készüljenek fel rá, hogy az első benyomás a lehető legjobb legyen. Azokat a tulajdonságokat kell kihangsúlyozni, amik jól jönnek majd a munka elvégzésénél.

-   Öltözzenek alkalomhoz illően!

A megjelenésre vonatkozó alapszabályok nemcsak az irodai munkában, de a leglazább munkakörnyezetben is érvényesülnek. A legfontosabb a tiszta és ápolt külső, viseletünkkel kerüljük a végleteket. A kötetlenebb helyeken a fiúk hosszú, könnyű anyagból készült szövetnadrágot viselhetnek, cipőjük lehet utcai lábbeli. A lányok választhatnak egy visszafogott ruhát vagy szoknyát, kerülendők azonban a feltűnő minták, feliratok. A szoknya pedig minden esetben érjen a térd alá. A ruhakivágással érdemes vigyázni, a mélyen dekoltált felső, csőtop, miniszoknya, rövidnadrág nem interjúra való a tanács szerint.
Gazdaság
<|im_start|>user
Kitört a szünidő, ami a kikapcsolódás, szórakozás mellett sok diáknak azt is jelenti, hogy kereshetnek egy kis zsebpénzt, például a nyaralásra. De vajon hol, mit, mennyiért érdemes elvállalni, és mik most a slágermunkák?

A MÜISZ Iskolaszövetkezet marketingigazgatója, Másody Szabolcs szerint már évek óta nincsenek „tipikus” diákmunkák. Nagyon széles a kínálat a betanított munkáktól az irodai feladatokon át a szakmai tudást igénylő megbízásokig.

A diákok leginkább a szakmai tudásuknak és felkészültségüknek megfelelő lehetőségeket keresik – tette hozzá. Sokak számára fontos szempont a nyelvgyakorlás, illetve az, hogy az iskolában tanultakat tudják gyakorolni. Ami teljesen nyilvánvaló: a hiány dominál – kevés a diákmunkás.

733 forintért nincs diákmunkás

A diákmunkáért kötelező megadni a minimálbért, ami azt jelenti, hogy bruttó óránkénti 733 forintnál kevesebbet nem lehet kínálni a tanulóknak. De vajon mikor érezhetik úgy a fiatalok, hogy értékén kezelik az erőfeszítéseiket?

Másody szerint bruttó 733 forintért ma nem lehet diákmunkást kapni. Az átlagos órabérek inkább 900 és 1200 forint között mozognak még a legegyszerűbb munkáknál is (pl. csomagolás). Mára ugyanis valamennyire sikerült megértetni az egyébként spórolni kívánó megrendelőkkel, hogy muszáj a minimumnál többet fizetniük. Kirívó esetben fordul csak elő 900 forintnál alacsonyabb ajánlat (a szövetkezet kénytelen annyiért meghirdetni a munkát, amennyit a megbízó ajánl) – aztán ha nincs rá jelentkező, emelni szokták a tétet.

A diákok persze szeretnének minél többet kapni – a realitás munkától függően bruttó 900 és 1500 forint közötti keresetet jelenthet. Az IT-fejlesztők azonban kilógnak a sorból: ők bruttó 1500-3000 forintot is kereshetnek óránként. Sőt, vannak olyan cégek, ahol annyira égető a munkaerőhiány, hogy a teljes piaci árat is hajlandóak kifizetik a szakmai szempontból megfelelő IT-s diákmunkásnak.

Megváltoztak a fiatalok elvárásai is

A hiány miatt nyilván jobb béreket lehet elérni, de Somody szerint nem feltétlenül a bér a legfőbb szempont. Az utóbbi pár évben megváltoztak ugyanis a fiatalok munkával kapcsolatos igényei is: fontos a környezet, hogy mivel, milyen technológiával, mit kell dolgozni, lényeges, hogy jót, hasznosat csináljanak. És a korábbi modellel szemben (kezdjünk alulról, aztán fokozatosan emelkedjünk a ranglétrán) már a legtöbb fiatal számára az vált a legfontosabbá, hogy minél gyorsabban (1-1,5 év alatt) a lehető legmagasabbra jussanak el.

De nemcsak az elvárások változtak meg jelentősen, hanem a hozzáállás is a munkavállaláshoz:

egyre kevesebb diák hajlandó dolgozni.

Másody szerint ez vált jellemzővé, aminek okát abban látja, hogy egyre több olyan fiatal van, akik elég támogatást kapnak otthonról, így nem égető nekik munkát vállalni.

Mivel hiány van diákmunkásból, a cégek részéről pedig folyamatosan nő a diákmunka iránti igény (megpróbálják innen pótolni a kiesett főállású állományt), jó eséllyel azok is találhatnak maguknak kereseti lehetőséget, akik csak később kezdenek el nézelődni.

Egyfajta „előválogatás” is zajlik egyébként a cégek részéről a diákmunkások körében: a jól teljesítő diákoknak ez azt is jelentheti, hogy biztos állás várhatja őket, ha végeztek a tanulmányaikkal. Addig pedig akár ösztöndíjat is adhat a reménybeli foglalkoztató.

Jól jár vele a cég és a diák is

A cégek szempontjából ma a leggazdaságosabb foglalkoztatási forma, ha iskolaszövetkezeten keresztül veszik fel a diákot. Egyre több egyébként az olyan megkeresés, hogy alkalmaznának egy diákot, és a kifizetést az iskolaszövetkezeten keresztül intéznék.

A diák számára is kedvezőbb anyagilag ez a forma (csak 15 százalék szja-t vonnak a béréből), és nem mellesleg a biztonságot jelentheti a szövetkezet, arra, hogy tisztességes szerződést kötnek vele, tiszteletben tartják a jogait, hogy bejelentve foglalkoztatják, hogy biztosan megkapja a bérét, stb. Tapasztalata szerint egyébként kevésbé jellemző ma már a diákokra, hogy csak úgy fogják magukat, és bárhova elmenjenek dolgozni, akár feketén, vagy más garanciák nélkül.

A diákszövetkezetek még akkor is biztonságosnak számítanak Másody szerint, ha a napi hírekben most éppen az I love diákmunka-hálózat bedőléséről lehet olvasni: több száz, esetleg több ezer olyan fiatalról, akiket nem fizettek ki. A többi, normálisan működő diákszövetkezetnél ilyen nem fordul elő – szögezte le.

A NAV is készült

A Nemzeti Adó-és Vámhivatal is készült a szünidőre, tájékoztató anyagot állították össze a diákmunkásoknak a tudni valókról. A lényeg: a nyári munkát vállaló diákok a foglalkoztatás és a közteherviselés szempontjából felnőttnek számítanak. Bejelentésükre, adózásukra – a diákszövetkezeten keresztül vállalt munka kivételével – ugyanolyan szabályok vonatkoznak, mint más munkavállalókra.

A diákok szülői engedéllyel 16 éves koruktól dolgozhatnak, de szünidőben a 15 éves tanulók is vállalhatnak munkát, ha általános iskolába, szakiskolába vagy középiskolába járnak. A munkavállaláshoz adóazonosító jelre van szükség, amit a NAV-nál kell igényelni. Tanácsolják, hogy a munkavégzésről szóló megállapodás előtt célszerű a leendő munkáltatót ellenőrizni a NAV honlapján – az adatbázisok rovatban – mert a felfüggesztett, a be nem jelentett alkalmazottat foglalkoztató cégeknél kockázatos munkába állni.

A diákmunkával szerzett jövedelem adóköteles, a személyi jövedelemadó mértéke 15 százalék, amit a munkaadó adóelőlegként von le a diák bruttó béréből. (A diákszövetkezetnél csak ennyit vonnak le.) Ha munkaviszonyban, vagy biztosítást eredményező megbízási jogviszonyban dolgozik a tanuló, akkor egyéni járulékot is kell fizetnie. A foglalkoztatónak a jövedelemről és a levont közterhekről igazolást kell kiállítania, amire a diáknak jövőre szüksége lesz a NAV által készített személyijövedelemadó-bevallási tervezet ellenőrzéséhez.

A munkaviszony létrejöttét a munkáltatónak be kell jelentenie a NAV-hoz. A munkaszerződésben a felek megállapodhatnak havi, heti, napi vagy órabérben, vagy teljesítménybérben is. A munkavállalónak azonban mindenképp meg kell kapnia a minimálbért, ami 8 órás foglalkoztatásnál havi bruttó 127 500 forint.

A diákok egyszerűsített foglalkoztatásban is dolgozhatnak, ebben az esetben nem kötelező az írásba foglalt szerződés.

Érdemes képben lenni

A MÜISZ szerint a diákok többsége nincs tisztában az alapvető munkajogi fogalmakkal és nem tudják, mire kell odafigyelniük, ha dolgozni kezdenek. Minden évben előfordul, hogy egyeseket átvernek vagy illegálisan kapják meg a fizetésüket. A legfontosabb kérdésekben segít tájékozódni jogi kisokosuk, amit azért készítettek, hogy a diákok ne váljanak a munkaerőpiac áldozataivá.

Ebből a tanulók megtudhatják például azt is, jár-e nekik szabadság (diákszövetkezet tagjaként az idei évtől nem), vagy hogy mennyit vonnak le a bruttó fizetésükből, vagyis mennyivel kevesebb lesz a nettó, amit kézhez kapnak (diákszövetkezeti tagként 15 százalékot, munkaviszonyban 33,5 százalékot).

A nyári szezon előtt különösen fontosnak tartják a tájékoztatást, hiszen rengeteg fiatal fog munkát vállalni a következő hónapokban, és sokan életükben most először fognak dolgozni.

5 tipp a jó munkához

A Profession.hu szerint az, hogy ki kapja meg a legjobb lehetőséget, gyakran csak pár apróságon múlik. Felületükön a legtöbb jelentkezés a fesztiválmunka-, játszóházi kisegítő- és mozis kisegítő pozíciókra érkezett az elmúlt egy hónapban, de az ügyfélszolgálati és adminisztrátori állások is népszerűek a fiatalok körében. A felmérések szerint a vendéglátásba és a kiskereskedelembe még mindig kiemelten keresik a diákokat, általában különböző informális csatornákon keresztül. Ha sikerült megtalálni az ideális munkát, a jelentkezés folyamata éppen úgy zajlik, ahogy az később, a teljes munkaidős állások esetében is történik majd.

A portál 5 tippet ad a diákoknak, mire érdemes figyelniük a már ismertetetteken túl a diákmunkánál.

-   Mérjék fel, hogy pontosan mik a lehetőségeik!

Gondolják át, hogy belefér-e az elfoglaltságaik közé az adott pozícióval járó megterhelés. Biztosan fel tudnak-e kelni korán, fent tudnak-e maradni éjszaka, vagy bírják-e a fizikai terhelést, ha épp ezekre van szükség egy munkakörnél. Fontos, hogy tisztában legyenek saját képességeikkel, ne vállalják túl magunkat! Sokat hozzátesz még akár 1-2 hét munkához is, ha azzal foglalkozhatnak, amihez értenek, vagy amit szeretnek – először tehát ilyen munkákat érdemes keresni.

-   Ismerjék meg a kínálatot!

Az állásoldalak böngészése mellett érdemes az ismeretségi körben is kérdezősködni. A környékbeli cégeknél is lehetnek lehetőségek, megéri érdeklődni, így akár hosszabb utazás nélkül is bejárhatnak dolgozni. Nézzenek utána a munkáltatónak és a munkakörnek: ha lehet, az ott dolgozókon keresztül, ha nem, akkor az interneten. Ez nem csak ahhoz jön jól, hogy a megfelelő helyet válasszanak, de az információk az állásinterjú során is segíthetnek.

-   Válasszanak okosan!

Ha tehetik, igyekezzenek olyan nyári munkát választani, ami kapcsolódik a tanulmányaikhoz, vagy olyat, amelynek segítségével új készségeket sajátíthatnak el, amiket később kamatoztatni tudnak. Hiszen pályakezdőként az is fontos lesz, hogy mit írhatnak be az első hivatalos önéletrajzukba.

-   Készüljenek fel az interjúra!

Nem ugyanaz az elvárás egy multinacionális cégnél, ahová gyakornoki pozícióra jelentkeznek, mint a helyi kiskereskedésben, ahol az árufeltöltői munkát pályázzák meg. Igazítsák az adott szituációhoz a bemutatkozásukat és készüljenek fel rá, hogy az első benyomás a lehető legjobb legyen. Azokat a tulajdonságokat kell kihangsúlyozni, amik jól jönnek majd a munka elvégzésénél.

-   Öltözzenek alkalomhoz illően!

A megjelenésre vonatkozó alapszabályok nemcsak az irodai munkában, de a leglazább munkakörnyezetben is érvényesülnek. A legfontosabb a tiszta és ápolt külső, viseletünkkel kerüljük a végleteket. A kötetlenebb helyeken a fiúk hosszú, könnyű anyagból készült szövetnadrágot viselhetnek, cipőjük lehet utcai lábbeli. A lányok választhatnak egy visszafogott ruhát vagy szoknyát, kerülendők azonban a feltűnő minták, feliratok. A szoknya pedig minden esetben érjen a térd alá. A ruhakivágással érdemes vigyázni, a mélyen dekoltált felső, csőtop, miniszoknya, rövidnadrág nem interjúra való a tanács szerint.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Érvényben maradhatnak a veszélyhelyzetben hozott rendeletek, határidő nélkül. Szigorúbban bünteti a Btk. a rémhírterjesztést.<|im_end|>