Mohamed-karikatúrák: Dánia nem kér bocsánatot
A dán kormány nem kér elnézést a Mohamed prófétáról gúnyrajzot közlő liberális és független újság helyett - jelentette ki pénteken Anders Fogh Rasmussen miniszterelnök. Iránban Izrael és az USA ellen tüntettek a dán karikatúrák miatt.
A kormányfő azt követően nyilatkozott, hogy találkozott a Dániában akkreditált mintegy hetven nagykövettel, többek között az egyiptomi, török, iráni és a libanoni diplomáciai képviselet vezetőjével.

A politikus elmondta, hogy a nagykövetek megértéssel fogadták a kialakult helyzetet, és készek megmagyarázni azt, illetve a dán kormány álláspontját. Arra a kérdésre, hogy mi fontosabb Koppenhágának a gazdasági érdekei, vagy a véleménynyilvánítás szabadsága a kormányfő azt válaszolta: Dánia számára az utóbbi a legfontosabb. A véleménynyilvánítás szabadsága elsőbbséget élvez.

Egyiptom dániai nagykövete ugyanakkor elégtelennek minősítette Rasmussen magyarázatát. Mona Omar Attia kijelentette, hogy sürgeti majd a skandináv ország elleni diplomáciai tiltakozásokat. Az egyiptomi képviselet vezetője hangoztatta, hogy Rasmussennek követelnie kellett volna, hogy a Mohamed prófétáról gúnyrajzokat közlő Jyllans-Posten című napilap sokkal erélyesebben kérjen bocsánatot.

A lap ugyan kért elnézést, de közben a szólás szabadságával védte meg a gúnyrajzok közlését.

Norvégiában nem ilyen egyértelmű a helyzet

Sajnálatát fejezte ki az oslói Christian Magazinet című hetilap a gúnyrajzok másodközlését illetően azt követően, hogy tucatnyi fenyegetést kapott. A kiadvány főszerkesztője pénteken a norvég fővárosban kijelentette, hogy a gúnyrajzokat a véleménynyilvánítás szabadsága melletti kiállásként tette közzé, de megváltoztatta véleményét, miután 25 halálos fenyegetést kapott, többségét elektronikus levélben, és több ezer gyűlölködő levelet.

Magyar lapok szolidaritása

Szolidaritásból tette közzé a muzulmán világban ellenérzést kiváltó Mohamed-karikatúrákat előző napi számában a Népszabadság és a Magyar Hírlap - közölte a két orgánum főszerkesztője pénteken az MTI érdeklődésére. Megértik azokat, akik úgy gondolják, hogy ez az ábrázolás "szerencsétlen, és sértő a számukra", de megengedhetetlennek tartják azokat a fenyegetőzéseket, amelyek az ügy kapcsán elhangzottak - közölte Vörös T. Károly, a Népszabadság főszerkesztője. "Bizonyos határon túl a reagálás egy publikációra elveszti a mértéket" - tette hozzá. Az európai lapok szolidaritási akciójához csatlakozott ezzel a lépéssel a Magyar Hírlap - közölte Szombathy Pál főszerkesztő, aki hangsúlyozta, a karikatúra lényege, hogy provokál. Mint mondta, ilyen rajzok ezerszámra jelentek meg eddig is a kontinens lapjaiban; úgy fogalmazott, "műbalhénak" tartja a rajzok körüli felzúdulást. Az MTI érdeklődésére, hogy az ügy miatt napirenden van-e magyar külképviseletek védelmének megerősítése az iszlám országokban, Polgár Viktor külügyi szóvivő azt mondta, a Külügyminisztérium biztonsági kérdésekről hagyományosan nem nyilatkozik.

A főszerkesztő hangoztatta, ha előre látta volna a történteket, nem közölte volna a gúnyrajzot. Borzasztó, hogy egy főszerkesztőnek a szólás szabadsága kapcsán kell meghátrálni - mondta.

A norvég muzulmán közösség is tiltakozott a Mohamed prófétát ábrázoló karikatúrák miatt. Mohamed Hamdan, a norvégiai iszlám tanács vezetője ugyanakkor azt mondta, hogy a hitszónokoknak beszélniük kell híveikkel, elsősorban a fiatalokkal, hogy lecsendesítsék háborgásukat. - A Christian Magazinet című hetilap nem képviseli egész Norvégiát, az erőszak újabb problémákat szül. Ez nem kívánatos - mondta az imám.

A norvég iszlám tanács egyébként azt javasolta az oslói kormánynak, hogy a muzulmán világ országainak, a vallási vezetőknek, és a sajtó képviselőinek magyarázza el álláspontját. Jonas Gahr Store norvég külügyminiszter a norvég iszlám közösség vezetőjével találkozva sajnálkozását fejezte ki a történtek miatt, miközben megvédte a véleménynyilvánítás szabadságát.

Tiltakozáshullám a muzulmán világban

Százezrek tüntettek Teheránban és más iráni nagyvárosokban pénteken a Mohamed prófétáról európai újságokban megjelent gúnyrajzok ellen tiltakozva, de százak vonultak az utcákra az iraki Bászrában és Fallúdzsában, a jeruzsálemi Mecsetek terén, a pakisztáni és a bangladesi fővárosban is.

Teheránban ezrek lepték el az utcákat a pénteki nagyima után: "Ez a sértés nem marad válasz nélkül, halál Amerikára, halál Izraelre" - kiáltozták annak ellenére, hogy sem az Egyesült Államokban, sem Izraelben nem tették közzé a kifogásolt karikatúrákat. Mahmúd Ahmadinezsád iráni elnök kijelentette: ha a muzulmánok nem vesznek tudomást az ilyen sértésekről, az iszlámellenes mozgalmak még inkább elharapóznak.

Tavaly szeptemberben kezdődött az ügy

Tavaly szeptember végén jelent meg Dánia legnagyobb példányszámú napilapjában, a konzervatív Jyllands-Posten című újságban Mohamed arca címmel tizenkét karikatúra; az egyiken a próféta feje látható bomba formájú turbánnal, égő kanóccal. A sorozat - amelyet ez év elején, a szólásszabadság jegyében egy norvég lap is közzétett - muzulmán szervezetek, majd államok tiltakozását, majd a dán termékek bojkottját váltotta ki; a két lap később sajnálkozását fejezte ki amiatt, ha esetleg valakit sértett a rajzok közzététele. Eközben szerdán több európai újság, közöttük a francia France Soir és a német Die Welt a sajtószabadság nevében leközölte a karikatúrákat. Emiatti haragjukban palesztin szélsőséges fegyveresek Gázában körülvették az Európai Bizottság képviseletét és követelték annak, valamint Franciaország, Norvégia, Dánia és Németország sajtóirodáinak bezárását. Az Iszlám Dzsihád és a Fatah fegyveresei csütörtök estig adtak időt az érintett kormányoknak a bocsánatkérésére, különben könyörtelenül lecsapnak az ügybe keveredett országok állampolgáraira.

Ali Hasemi Rafszandzsáni volt elnök, aki változatlanul az iszlám köztársaság egyik legbefolyásosabb politikusa, "a muzulmánok elleni szervezett stratégiának" nevezte a karikatúrákat a pénteki imán mondott beszédében. Hozzátette, hogy "ez nagyon visszataszító lépés volt néhány újság részéről", amivel 1,6 milliárd muzulmánt sértettek meg világszerte. Reményének adott hangot, hogy az érintett személyek "levonják a tanulságot" a történtekből.

Pakisztánban Franciaországot támadják

A jeruzsálemi Mecsetek terén több száz muzulmán hívő tüntetett, Dániát, Franciaországot és Norvégiát elítélő jelszavakat harsogva. "Az elítélés nem elég, fegyverrel kell válaszolni" - ordították. Szemtanúk elmondása szerint kisebb dulakodás is volt az imáról kiözönlő palesztinok és izraeli rendőrök között, de senki sem sérült meg. A tiltakozó megmozdulás előtt a pénteki ima prédikátora szenvedélyesen ostorozta a karikatúrákat, amelyeket az iszlám elleni nyilvánvaló támadásnak és a muzulmán nemzet iránt érzett megvetés kifejezésének nevezett.

Irakban mind a síita, mind a szunnita hitszónokok kikeltek a gúnyrajzok ellen. Az arab ország második legnagyobb városában, a síiták lakta Bászrában mintegy 4500 ember vett részt az ima utáni tiltakozó nagygyűlésen, ahol dán zászlókat is lángra lobbantottak. A fővárostól 50 kilométerre nyugatra fekvő szunnita Fallúdzsában mintegy 250 tüntető dán termékeket égetett egy mecset közelében, miközben azt kiáltozták, hogy "Allah az egyedüli isten, és Mohamed az ő prófétája", és "Mohamed felette áll minden ábrázolásnak".

Pakisztán fővárosában, Iszlámábádban körülbelül 800 ember tüntetett a "halál Dániára", "halál Franciaországra" jelszavakat kiabálva, amit időnként a "halál Amerikára" kiáltással tarkítottak. Az ország déli részén fekvő Karacsiban hozzávetőlegesen 1200 személy jelent meg a tiltakozó nagygyűlésen, a kelet-pakisztáni Lahorban azonban mindössze 20 embert vonzott a tüntetés. A tiltakozó megmozdulások résztvevői a diplomáciai kapcsolatok megszakítását követelték a kormánytól mindazokkal az országokkal, ahol közölték a szatirikus ábrákat.
Külföld
<|im_start|>user
A kormányfő azt követően nyilatkozott, hogy találkozott a Dániában akkreditált mintegy hetven nagykövettel, többek között az egyiptomi, török, iráni és a libanoni diplomáciai képviselet vezetőjével.

A politikus elmondta, hogy a nagykövetek megértéssel fogadták a kialakult helyzetet, és készek megmagyarázni azt, illetve a dán kormány álláspontját. Arra a kérdésre, hogy mi fontosabb Koppenhágának a gazdasági érdekei, vagy a véleménynyilvánítás szabadsága a kormányfő azt válaszolta: Dánia számára az utóbbi a legfontosabb. A véleménynyilvánítás szabadsága elsőbbséget élvez.

Egyiptom dániai nagykövete ugyanakkor elégtelennek minősítette Rasmussen magyarázatát. Mona Omar Attia kijelentette, hogy sürgeti majd a skandináv ország elleni diplomáciai tiltakozásokat. Az egyiptomi képviselet vezetője hangoztatta, hogy Rasmussennek követelnie kellett volna, hogy a Mohamed prófétáról gúnyrajzokat közlő Jyllans-Posten című napilap sokkal erélyesebben kérjen bocsánatot.

A lap ugyan kért elnézést, de közben a szólás szabadságával védte meg a gúnyrajzok közlését.

Norvégiában nem ilyen egyértelmű a helyzet

Sajnálatát fejezte ki az oslói Christian Magazinet című hetilap a gúnyrajzok másodközlését illetően azt követően, hogy tucatnyi fenyegetést kapott. A kiadvány főszerkesztője pénteken a norvég fővárosban kijelentette, hogy a gúnyrajzokat a véleménynyilvánítás szabadsága melletti kiállásként tette közzé, de megváltoztatta véleményét, miután 25 halálos fenyegetést kapott, többségét elektronikus levélben, és több ezer gyűlölködő levelet.

Magyar lapok szolidaritása

Szolidaritásból tette közzé a muzulmán világban ellenérzést kiváltó Mohamed-karikatúrákat előző napi számában a Népszabadság és a Magyar Hírlap - közölte a két orgánum főszerkesztője pénteken az MTI érdeklődésére. Megértik azokat, akik úgy gondolják, hogy ez az ábrázolás "szerencsétlen, és sértő a számukra", de megengedhetetlennek tartják azokat a fenyegetőzéseket, amelyek az ügy kapcsán elhangzottak - közölte Vörös T. Károly, a Népszabadság főszerkesztője. "Bizonyos határon túl a reagálás egy publikációra elveszti a mértéket" - tette hozzá. Az európai lapok szolidaritási akciójához csatlakozott ezzel a lépéssel a Magyar Hírlap - közölte Szombathy Pál főszerkesztő, aki hangsúlyozta, a karikatúra lényege, hogy provokál. Mint mondta, ilyen rajzok ezerszámra jelentek meg eddig is a kontinens lapjaiban; úgy fogalmazott, "műbalhénak" tartja a rajzok körüli felzúdulást. Az MTI érdeklődésére, hogy az ügy miatt napirenden van-e magyar külképviseletek védelmének megerősítése az iszlám országokban, Polgár Viktor külügyi szóvivő azt mondta, a Külügyminisztérium biztonsági kérdésekről hagyományosan nem nyilatkozik.

A főszerkesztő hangoztatta, ha előre látta volna a történteket, nem közölte volna a gúnyrajzot. Borzasztó, hogy egy főszerkesztőnek a szólás szabadsága kapcsán kell meghátrálni - mondta.

A norvég muzulmán közösség is tiltakozott a Mohamed prófétát ábrázoló karikatúrák miatt. Mohamed Hamdan, a norvégiai iszlám tanács vezetője ugyanakkor azt mondta, hogy a hitszónokoknak beszélniük kell híveikkel, elsősorban a fiatalokkal, hogy lecsendesítsék háborgásukat. - A Christian Magazinet című hetilap nem képviseli egész Norvégiát, az erőszak újabb problémákat szül. Ez nem kívánatos - mondta az imám.

A norvég iszlám tanács egyébként azt javasolta az oslói kormánynak, hogy a muzulmán világ országainak, a vallási vezetőknek, és a sajtó képviselőinek magyarázza el álláspontját. Jonas Gahr Store norvég külügyminiszter a norvég iszlám közösség vezetőjével találkozva sajnálkozását fejezte ki a történtek miatt, miközben megvédte a véleménynyilvánítás szabadságát.

Tiltakozáshullám a muzulmán világban

Százezrek tüntettek Teheránban és más iráni nagyvárosokban pénteken a Mohamed prófétáról európai újságokban megjelent gúnyrajzok ellen tiltakozva, de százak vonultak az utcákra az iraki Bászrában és Fallúdzsában, a jeruzsálemi Mecsetek terén, a pakisztáni és a bangladesi fővárosban is.

Teheránban ezrek lepték el az utcákat a pénteki nagyima után: "Ez a sértés nem marad válasz nélkül, halál Amerikára, halál Izraelre" - kiáltozták annak ellenére, hogy sem az Egyesült Államokban, sem Izraelben nem tették közzé a kifogásolt karikatúrákat. Mahmúd Ahmadinezsád iráni elnök kijelentette: ha a muzulmánok nem vesznek tudomást az ilyen sértésekről, az iszlámellenes mozgalmak még inkább elharapóznak.

Tavaly szeptemberben kezdődött az ügy

Tavaly szeptember végén jelent meg Dánia legnagyobb példányszámú napilapjában, a konzervatív Jyllands-Posten című újságban Mohamed arca címmel tizenkét karikatúra; az egyiken a próféta feje látható bomba formájú turbánnal, égő kanóccal. A sorozat - amelyet ez év elején, a szólásszabadság jegyében egy norvég lap is közzétett - muzulmán szervezetek, majd államok tiltakozását, majd a dán termékek bojkottját váltotta ki; a két lap később sajnálkozását fejezte ki amiatt, ha esetleg valakit sértett a rajzok közzététele. Eközben szerdán több európai újság, közöttük a francia France Soir és a német Die Welt a sajtószabadság nevében leközölte a karikatúrákat. Emiatti haragjukban palesztin szélsőséges fegyveresek Gázában körülvették az Európai Bizottság képviseletét és követelték annak, valamint Franciaország, Norvégia, Dánia és Németország sajtóirodáinak bezárását. Az Iszlám Dzsihád és a Fatah fegyveresei csütörtök estig adtak időt az érintett kormányoknak a bocsánatkérésére, különben könyörtelenül lecsapnak az ügybe keveredett országok állampolgáraira.

Ali Hasemi Rafszandzsáni volt elnök, aki változatlanul az iszlám köztársaság egyik legbefolyásosabb politikusa, "a muzulmánok elleni szervezett stratégiának" nevezte a karikatúrákat a pénteki imán mondott beszédében. Hozzátette, hogy "ez nagyon visszataszító lépés volt néhány újság részéről", amivel 1,6 milliárd muzulmánt sértettek meg világszerte. Reményének adott hangot, hogy az érintett személyek "levonják a tanulságot" a történtekből.

Pakisztánban Franciaországot támadják

A jeruzsálemi Mecsetek terén több száz muzulmán hívő tüntetett, Dániát, Franciaországot és Norvégiát elítélő jelszavakat harsogva. "Az elítélés nem elég, fegyverrel kell válaszolni" - ordították. Szemtanúk elmondása szerint kisebb dulakodás is volt az imáról kiözönlő palesztinok és izraeli rendőrök között, de senki sem sérült meg. A tiltakozó megmozdulás előtt a pénteki ima prédikátora szenvedélyesen ostorozta a karikatúrákat, amelyeket az iszlám elleni nyilvánvaló támadásnak és a muzulmán nemzet iránt érzett megvetés kifejezésének nevezett.

Irakban mind a síita, mind a szunnita hitszónokok kikeltek a gúnyrajzok ellen. Az arab ország második legnagyobb városában, a síiták lakta Bászrában mintegy 4500 ember vett részt az ima utáni tiltakozó nagygyűlésen, ahol dán zászlókat is lángra lobbantottak. A fővárostól 50 kilométerre nyugatra fekvő szunnita Fallúdzsában mintegy 250 tüntető dán termékeket égetett egy mecset közelében, miközben azt kiáltozták, hogy "Allah az egyedüli isten, és Mohamed az ő prófétája", és "Mohamed felette áll minden ábrázolásnak".

Pakisztán fővárosában, Iszlámábádban körülbelül 800 ember tüntetett a "halál Dániára", "halál Franciaországra" jelszavakat kiabálva, amit időnként a "halál Amerikára" kiáltással tarkítottak. Az ország déli részén fekvő Karacsiban hozzávetőlegesen 1200 személy jelent meg a tiltakozó nagygyűlésen, a kelet-pakisztáni Lahorban azonban mindössze 20 embert vonzott a tüntetés. A tiltakozó megmozdulások résztvevői a diplomáciai kapcsolatok megszakítását követelték a kormánytól mindazokkal az országokkal, ahol közölték a szatirikus ábrákat.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A dán kormány nem kér elnézést a Mohamed prófétáról gúnyrajzot közlő liberális és független újság helyett - jelentette ki pénteken Anders Fogh Rasmussen miniszterelnök. Iránban Izrael és az USA ellen tüntettek a dán karikatúrák miatt.<|im_end|>