Brexit: új bevándorlási törvény jöhet Nagy-Britanniában
A tervezett új, mindenkire egységesen érvényes bevándorlási szabályozás törvénybe iktatását és a súlyos bűncselekmények, köztük a terrorcselekmények büntetési tételeinek jelentős szigorítását ígérte csütörtökön a kormányzó brit Konzervatív Párt a jövő csütörtöki parlamenti választás utáni első száz napra.
A 2020. március 22-ig szóló intézkedési csomag elsődleges elemei közé tartozik a brit EU-tagság megszűnésének (Brexit) feltételeit rögzítő megállapodás ratifikálása és a Brexit végrehajtása is. A Konzervatív Párt azonban alig burkolt figyelmeztetést is intéz a konzervatív szavazótábor címére, hangsúlyozva: mindez veszélybe kerülhet, ha az egy hét múlva esedékes választás után ismét olyan parlament alakul, amelyben egyik pártnak sem lesz abszolút többsége.
A cselekvési terv ezt "igencsak reális" lehetőségnek nevezi, annak ellenére, hogy a felmérések folyamatosan a konzervatívok kényelmes támogatottsági előnyét jelzik.
A legfrissebb közvélemény-kutatások átlaga alapján a Konzervatív Pártra a szavazók 42 százaléka voksolna, a legnagyobb ellenzéki erő, a Munkáspárt támogatottsága 32 százalék körüli.
A csütörtökön közzétett program alapján ha a Konzervatív Párt a jövő heti választáson többséget szerez, száz napon belül törvényt alkot a részleteiben már korábban ismertetett új, ausztrál típusú pontozásos elbírálási rendszerre épülő bevándorlási törvényről.
Ennek alapján a kormány egységes, tehát az Európai Unióból és az unión kívüli országokból érkezőkre egyformán érvényes bevándorlási szabályozást kíván életbe léptetni a Brexit után tervezett egyévi átmeneti időszak lejártával, vagyis 2021 januárjától.
A tervezett új szabályozás értelmében a bevándorlási kérelmek elbírálása során előnyben részesülnek azok, akik tudnak annyira angolul, hogy nyelvtudásukat munkájukban és mindennapi életvitelükben hasznosítani tudják.
Ugyancsak előnyös elbírálásra számíthatnak, akik a brit üzleti szektor számára elsődleges fontosságú munkát tudnak végezni, és azok is, akik maguk létesítenek olyan üzleti vállalkozásokat, amelyek brit munkavállalókat alkalmaznak és Nagy-Britanniában adóznak. Előnyben részesülnek majd azok is, akik hazájukban törvénytisztelő magatartást tanúsítottak.
Boris Johnson miniszterelnök a BBC televízió minapi interjúműsorában az Európai Unióban érvényes szabad mozgásra utalva úgy fogalmazott, hogy jelenleg ellenőrizetlen bevándorlás zajlik egy több mint 500 millió lakosú térségből, és a szakképesítés nélküliek bevándorlása az elmúlt húsz évben a nagy-britanniai bérek emelkedését is akadályozta. Johnson szerint az uniós bevándorlási szabályozás mindemellett diszkriminatív az EU-n kívüli országokból érkezőkkel szemben.
A csütörtökön ismertetett száznapos programban hivatalosan is szerepel az a terv, hogy a terrorcselekményekért és egyéb súlyos, erőszakos bűncselekményekért elítéltek a jövőben nem kerülhetnek feltételesen szabadlábra büntetésük felének letöltése után.
A brit igazságügyi minisztérium már a hét elején közölte, hogy a kormány sürgősséggel felülvizsgálja a súlyos bűncselekményekért elítéltek próbaidős szabadlábra helyezésének szabályozását.
A bejelentés előzményeként kiderült, hogy a London belvárosában múlt pénteken elkövetett késeléses terrortámadás tettese a terrorcselekmények előkészülete címén rá kirótt 16 évnyi börtönbüntetés felének letöltése után szabadult.
Usman Khan a London híd közelében elkövetett támadásban két embert megölt, hármat megsebesített, mielőtt a rendőrök lelőtték. Boris Johnson miniszterelnök a minap elmondta: a tervezett szigorítások alapján a terrorcselekményekért és az egyéb, szélsőséges indíttatású bűncselekményekért megállapított börtönbüntetéseket az elítélteknek az utolsó napig le kell majd tölteniük, kivétel nélkül.
nagy-britannia, bevándorlás, brexit, terror boris johnson,
<|im_start|>user
A 2020. március 22-ig szóló intézkedési csomag elsődleges elemei közé tartozik a brit EU-tagság megszűnésének (Brexit) feltételeit rögzítő megállapodás ratifikálása és a Brexit végrehajtása is. A Konzervatív Párt azonban alig burkolt figyelmeztetést is intéz a konzervatív szavazótábor címére, hangsúlyozva: mindez veszélybe kerülhet, ha az egy hét múlva esedékes választás után ismét olyan parlament alakul, amelyben egyik pártnak sem lesz abszolút többsége.
A cselekvési terv ezt "igencsak reális" lehetőségnek nevezi, annak ellenére, hogy a felmérések folyamatosan a konzervatívok kényelmes támogatottsági előnyét jelzik.
A legfrissebb közvélemény-kutatások átlaga alapján a Konzervatív Pártra a szavazók 42 százaléka voksolna, a legnagyobb ellenzéki erő, a Munkáspárt támogatottsága 32 százalék körüli.
A csütörtökön közzétett program alapján ha a Konzervatív Párt a jövő heti választáson többséget szerez, száz napon belül törvényt alkot a részleteiben már korábban ismertetett új, ausztrál típusú pontozásos elbírálási rendszerre épülő bevándorlási törvényről.
Ennek alapján a kormány egységes, tehát az Európai Unióból és az unión kívüli országokból érkezőkre egyformán érvényes bevándorlási szabályozást kíván életbe léptetni a Brexit után tervezett egyévi átmeneti időszak lejártával, vagyis 2021 januárjától.
A tervezett új szabályozás értelmében a bevándorlási kérelmek elbírálása során előnyben részesülnek azok, akik tudnak annyira angolul, hogy nyelvtudásukat munkájukban és mindennapi életvitelükben hasznosítani tudják.
Ugyancsak előnyös elbírálásra számíthatnak, akik a brit üzleti szektor számára elsődleges fontosságú munkát tudnak végezni, és azok is, akik maguk létesítenek olyan üzleti vállalkozásokat, amelyek brit munkavállalókat alkalmaznak és Nagy-Britanniában adóznak. Előnyben részesülnek majd azok is, akik hazájukban törvénytisztelő magatartást tanúsítottak.
Boris Johnson miniszterelnök a BBC televízió minapi interjúműsorában az Európai Unióban érvényes szabad mozgásra utalva úgy fogalmazott, hogy jelenleg ellenőrizetlen bevándorlás zajlik egy több mint 500 millió lakosú térségből, és a szakképesítés nélküliek bevándorlása az elmúlt húsz évben a nagy-britanniai bérek emelkedését is akadályozta. Johnson szerint az uniós bevándorlási szabályozás mindemellett diszkriminatív az EU-n kívüli országokból érkezőkkel szemben.
A csütörtökön ismertetett száznapos programban hivatalosan is szerepel az a terv, hogy a terrorcselekményekért és egyéb súlyos, erőszakos bűncselekményekért elítéltek a jövőben nem kerülhetnek feltételesen szabadlábra büntetésük felének letöltése után.
A brit igazságügyi minisztérium már a hét elején közölte, hogy a kormány sürgősséggel felülvizsgálja a súlyos bűncselekményekért elítéltek próbaidős szabadlábra helyezésének szabályozását.
A bejelentés előzményeként kiderült, hogy a London belvárosában múlt pénteken elkövetett késeléses terrortámadás tettese a terrorcselekmények előkészülete címén rá kirótt 16 évnyi börtönbüntetés felének letöltése után szabadult.
Usman Khan a London híd közelében elkövetett támadásban két embert megölt, hármat megsebesített, mielőtt a rendőrök lelőtték. Boris Johnson miniszterelnök a minap elmondta: a tervezett szigorítások alapján a terrorcselekményekért és az egyéb, szélsőséges indíttatású bűncselekményekért megállapított börtönbüntetéseket az elítélteknek az utolsó napig le kell majd tölteniük, kivétel nélkül.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A tervezett új, mindenkire egységesen érvényes bevándorlási szabályozás törvénybe iktatását és a súlyos bűncselekmények, köztük a terrorcselekmények büntetési tételeinek jelentős szigorítását ígérte csütörtökön a kormányzó brit Konzervatív Párt a jövő csütörtöki parlamenti választás utáni első száz napra.<|im_end|>