Mennyit kell ma dolgoznunk egy lakásért?
Bár a fizetések jelentõsen emelkedtek 2015 óta, a négyzetméterárak is meredek emelkedõre kerültek. Debrecenben most a megyei nettó átlagfizetés 111-szeresébõl jön ki egy 50 négyzetméteres lakás, míg öt évvel ezelõtt elég volt 77 hónap. A másik véglet Salgótarján, ahol 2015-ben 36 havi nettó elég volt egy lakáshoz, most pedig 43 hónapra van szükség. Budapesten több mint 100 havi bérbõl jönne ki ma egy ilyen lakás, szemben a korábbi 68 hónappal.
A fizetések jelentõsen emelkedtek az elmúlt években, a nettó bérek a különbözõ megyékben 46-59 százalékkal lettek magasabbak. Ezzel párhuzamosan pedig a megyeszékhelyeken a lakásárak is jelentõsen nõttek - áll az ingatlan.com legfrissebb elemzésében, amely saját és hivatalos adatok alapján azt vizsgálta, hogy 2015 és 2020 februárjában hány havi nettó fizetés kell egy átlagos árú, 50 négyzetméteres használt lakás megvásárlásához.

Balogh László, az ingatlan.com vezetõ gazdasági szakértõje azt mondta: Budapesten és valamennyi megyeszékhelyen meghaladta a lakásdrágulás a béremelkedés ütemét. "Ugyanakkor továbbra is jelentõs különbségek láthatóak az országban, ez pedig részben az eltérõ kereslettel és fejlõdési pályákkal magyarázható".

Az ingatlan.com elemzése szerint jelenleg Debrecenben kell a legtöbbet dolgozni egy lakásért: a megyei nettó átlagfizetés 111-szeresébõl jön ki, szemben az öt évvel korábbi helyzettel, 2015-ben ugyanis 77 hónapra elegendõ fizetés is elég lett volna ehhez. Balogh László közölte, Debrecen egyike a legjelentõsebb lakásdrágulást felmutató nagyvárosoknak, amiben egyrészt szerepe van annak, hogy Budapest után a második legnagyobb egyetemvárosról van szó, másrészt pedig a tavaly bejelentett autóipari beruházás is felfelé hajtotta az árakat.

Debrecen után következik Budapest, ahol jelenleg 104 havi nettó bérbõl jön csak ki egy 50 négyzetméteres lakás, azaz majdnem 9 évet kellene dolgozni azért. Öt évvel korábban kedvezõbb volt a helyzet, az akkori havi nettó 68-szorosából kijött volna a szóban forgó lakás. Veszprémben a mostani adatok szerint majdnem 100 havi járandóság kell a lakáshoz, 30 hónappal több, mint 2015-ben. Salgótarjánban kell a legkevesebbet gyûjteni, 43 havi fizetés elég az ottani lakásokhoz.

Kivételes eredményt ért el Gyõr. Ebben a városban alig változtak a mutatók. 2015-ben a nettó fizetések 79-szerese, most pedig a 80-szorosa kell egy lakáshoz, mindkét idõpontban kevesebb mint 7 év alatt megvan egy lakás ára. A gyõri siker egyik titka az, hogy 10 ezer lakosra vetítve évek óta itt építik a legtöbb lakást az országban, a kínálat bõvülése pedig megfékezte a lakásdrágulást.

Hogyan számolták a bérek és a lakásárak viszonyát?

Az elemzés a nettó fizetéseknél a 2019 elsõ három negyedévére vonatkozó, hivatalos, megyei szintû KSH-adatokból becsült 2019-es nettó havi béreket vette alapul. A négyzetméteráraknál pedig az ingatlan.com különbözõ megyeszékhelyekre vonatkozó 40-60 négyzetméteres lakások átlagos kínálati árai szerepelnek. Az átlagos négyzetméterárak esetében a hirdetési portál 2015 februárjában 3 százalékos, 2020 februárjában pedig 6 százalékos alkupozícióval kalkulált.

Az ingatlan.com szakembere szerint az elmúlt hónapokban országszerte lelassult a lakásdrágulás, sõt, sok helyen már stagnálnak az árak. Közben a bérek még mindig emelkedõ pályán vannak, ezért a jövõben akár csökkenhetnek is az elmúlt években kialakult jelentõs különbségek.
Balogh László Ingatlan.com ingatlanárak
<|im_start|>user
A fizetések jelentõsen emelkedtek az elmúlt években, a nettó bérek a különbözõ megyékben 46-59 százalékkal lettek magasabbak. Ezzel párhuzamosan pedig a megyeszékhelyeken a lakásárak is jelentõsen nõttek - áll az ingatlan.com legfrissebb elemzésében, amely saját és hivatalos adatok alapján azt vizsgálta, hogy 2015 és 2020 februárjában hány havi nettó fizetés kell egy átlagos árú, 50 négyzetméteres használt lakás megvásárlásához.

Balogh László, az ingatlan.com vezetõ gazdasági szakértõje azt mondta: Budapesten és valamennyi megyeszékhelyen meghaladta a lakásdrágulás a béremelkedés ütemét. "Ugyanakkor továbbra is jelentõs különbségek láthatóak az országban, ez pedig részben az eltérõ kereslettel és fejlõdési pályákkal magyarázható".

Az ingatlan.com elemzése szerint jelenleg Debrecenben kell a legtöbbet dolgozni egy lakásért: a megyei nettó átlagfizetés 111-szeresébõl jön ki, szemben az öt évvel korábbi helyzettel, 2015-ben ugyanis 77 hónapra elegendõ fizetés is elég lett volna ehhez. Balogh László közölte, Debrecen egyike a legjelentõsebb lakásdrágulást felmutató nagyvárosoknak, amiben egyrészt szerepe van annak, hogy Budapest után a második legnagyobb egyetemvárosról van szó, másrészt pedig a tavaly bejelentett autóipari beruházás is felfelé hajtotta az árakat.

Debrecen után következik Budapest, ahol jelenleg 104 havi nettó bérbõl jön csak ki egy 50 négyzetméteres lakás, azaz majdnem 9 évet kellene dolgozni azért. Öt évvel korábban kedvezõbb volt a helyzet, az akkori havi nettó 68-szorosából kijött volna a szóban forgó lakás. Veszprémben a mostani adatok szerint majdnem 100 havi járandóság kell a lakáshoz, 30 hónappal több, mint 2015-ben. Salgótarjánban kell a legkevesebbet gyûjteni, 43 havi fizetés elég az ottani lakásokhoz.

Kivételes eredményt ért el Gyõr. Ebben a városban alig változtak a mutatók. 2015-ben a nettó fizetések 79-szerese, most pedig a 80-szorosa kell egy lakáshoz, mindkét idõpontban kevesebb mint 7 év alatt megvan egy lakás ára. A gyõri siker egyik titka az, hogy 10 ezer lakosra vetítve évek óta itt építik a legtöbb lakást az országban, a kínálat bõvülése pedig megfékezte a lakásdrágulást.

Hogyan számolták a bérek és a lakásárak viszonyát?

Az elemzés a nettó fizetéseknél a 2019 elsõ három negyedévére vonatkozó, hivatalos, megyei szintû KSH-adatokból becsült 2019-es nettó havi béreket vette alapul. A négyzetméteráraknál pedig az ingatlan.com különbözõ megyeszékhelyekre vonatkozó 40-60 négyzetméteres lakások átlagos kínálati árai szerepelnek. Az átlagos négyzetméterárak esetében a hirdetési portál 2015 februárjában 3 százalékos, 2020 februárjában pedig 6 százalékos alkupozícióval kalkulált.

Az ingatlan.com szakembere szerint az elmúlt hónapokban országszerte lelassult a lakásdrágulás, sõt, sok helyen már stagnálnak az árak. Közben a bérek még mindig emelkedõ pályán vannak, ezért a jövõben akár csökkenhetnek is az elmúlt években kialakult jelentõs különbségek.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Bár a fizetések jelentõsen emelkedtek 2015 óta, a négyzetméterárak is meredek emelkedõre kerültek. Debrecenben most a megyei nettó átlagfizetés 111-szeresébõl jön ki egy 50 négyzetméteres lakás, míg öt évvel ezelõtt elég volt 77 hónap. A másik véglet Salgótarján, ahol 2015-ben 36 havi nettó elég volt egy lakáshoz, most pedig 43 hónapra van szükség. Budapesten több mint 100 havi bérbõl jönne ki ma egy ilyen lakás, szemben a korábbi 68 hónappal.<|im_end|>