Már nem lesz elég, ha a telefonunk szimplán csak 'okos'
A mesterséges intelligencia mobileszközökben betöltött szerepe volt a fõ témája a Huawei sajtóeseményének a közelmúltban Finnországban, ahol kiemelkedõen magas a vállalat piaci részesedése, és ahol két kutatás-fejlesztés központot is mûködtetnek.
A több mint 170 országban jelen levõ Huawei termékeit és szolgáltatásait a világ közel egyharmada használja. A cég 2015 óta a világ harmadik legnagyobb okostelefon-szállítója, sõt idén nyáron a statisztikák szerint az Apple-t is megelõzve a második helyre lépett elõ. 2016-ban összesen 140 millió okostelefont szállított le, amely a megelõzõ évi értékhez képest közel 30 százalékos növekedést jelentett. A vállalat 15 kutatás-fejlesztési központot mûködtet világszerte, többek között az Egyesült Államokban, Németországban, Svédországban, Oroszországban, Indiában és Kínában. Az észak- és kelet-közép-európai régióban, Finnországban a legerõsebb a piaci részesedése, az AppBrain felmérése szerint 27,5 százalék, így nem csoda, hogy ebben a régióban itt mûködik két kutatás-fejlesztési központjuk is.

Magyarországon is jól állnak, a márka hazai figyelembevétele - brand consideration - egy év alatt megduplázódott, jelenleg 42 százalékos. A régióban Magyarországon a legmagasabb ez az érték. A közelmúltban a régiós sikerterepen, Finnországban tartottak egy nagyobb sajtóeseményt, a kiemelt és legfontosabb téma természetesen

a mobileszközökben megjelenõ mesterséges intelligencia volt, hiszen ez az év végén bemutatott zászlóshajójukban, a Huawei Mate 10 Pro-ban kiemelt szerepet kap – gyakorlatilag ez az elsõ készülék, amely már teljes egészében erre épül.

A sufnitól a mesterséges intelligenciáig

A Huawei története már-már meseszerû, a korábban a kínai néphadsereg kötelékében, vezetõ beosztásban szolgáló Ren Zhengfei alapította 1987-ben. Átszámítva néhány ezer dolláros alaptõkével a perselyben egy lepukkant irodaházban kezdtek dolgozni, és eleinte kölcsönt sem kaptak a banktól. 29 évvel késõbb 2016-ban pedig a három üzletággal a cég együttes éves bevétele már elérte a 75,1 milliárd amerikai dollárt, amely 32 százalékkal haladta meg a 2015-ös értéket. 170 országban kb. 180 ezer alkalmazottjuk van. A vállalat 2016-ban 16 helyet lépett elõre az Interbrand Best Global Brands (Legjobb Globális Márkák) listáján, így a korábbi 88. helyezését 72. helyre javította, amivel

a technológiai szektor egyik leggyorsabban növekvõ márkája lett, 

és mára a leharcolt épületbõl indult cég a mobileszközökben megjelenõ mesterséges intelligencia fõ zászlóvivõjévé vált.

Legújabb okostelefonjuk, a Mate 10 Pro a mesterséges intelligencián alapul, a készülékbe a Huawei saját fejlesztésû, új Kirin 970-es processzora került, amelyben egy úgynevezett neurális számítási egység dolgozik, kifejezetten mobileszközökhöz fejlesztve. Ez lehetõvé teszi a készülékek számára a mesterséges intelligencia lehetõségeinek teljes kihasználását. A Kirin 970 által hajtott készülékek 25 százalékkal jobb teljesítményt és 50 százalékkal jobb energiahatékonyságot biztosítanak a mesterséges intelligencia által elvégezendõ feladatokhoz. Vagyis, Kirin 970 chip gyorsabban és sokkal kisebb energiaráfordítással képes ugyanazon MI-feladatok végrehajtására. Így hosszabb akkumulátoridõ és például gördülékenyebb felhasználói élmény érhetõ el, de ami a lényeg, hogy a Kirin 970 hajtotta készülékek képesek lesznek valóban megérteni a felhasználókat, támogatják a valós idejû képfelismerést, a hangalapú interakciót és az intelligens fotózást is biztosítják. Ráadásul

nyitott platformról beszélünk, amely megnyitja az utat a külsõ fejlesztõk elõtt, hogy kiaknázhassák a lehetõségeit. 

Nem meglepõ tehát, hogy a Huawei finnországi sajtóeseményén is a mesterséges intelligencia volt az elõadások és panelbeszélgetések középpontjában. Hogy mi lehet a legnagyobb elõnye, ha az életünk része lesz, azt röviden úgy lehetne összefoglalni, hogy különbözõ, alacsonyabb szintû problémákkal nem kell majd foglalkoznunk a jövõben, mivel a mesterséges intelligencia segít majd elvégezni azokat a feladatokat, amelyekre most még idõt és energiát kell pazarolnunk. Jelenleg még túl sok idõt töltünk olyan dolgokkal, amelyeket a gépek is el tudnának végezni, ezt az idõt pedig rengeteg más dologgal is el tudnánk tölteni, amelytõl produktívabbak és/vagy boldogabbak lehetnénk.

Egyszerûbbé teheti az életünket, de nem uralja

Most még a számítógépes programok, mobilapplikációk, stb. csak reagálnak a szerint, ahogy programozták õket, a rendszer egy ismétlõdõ folyamaton keresztül fejlõdik, amelyet gyakorlatilag emberek irányítanak. A mesterséges intelligencia viszont tanítja magát, hogy helyettünk dönthessen, egészen pontosan: hatékonyan segíthessen. A rendszer interakcióba lép a felhasználókkal,

adatot gyûjt, algoritmusokat használ, hogy továbbfejlessze magát. 

Ez a ciklikus folyamat lehetõvé teszi, hogy tovább finomítsa magát, és így egyre intelligensebbé váljon. Vagyis, a döntéshozatal bizonyos fajtáit nem kell többé az embereknek végezni, a készülékek maguk fogják ezt megtenni.

Az persze tévhit, hogy a mesterséges intelligencia terjedésével a számítógépek átveszik az uralmat a világ felett. Inkább eszközt adna majd a kezünkbe, hogy menedzseljük az életünket egy sokkal hatékonyabb módon, ezáltal sokkal termékenyebbek lehessünk. Például, eljuthat majd oda a technológia a közeljövõben, hogy ha látunk egy óriásplakátot az utcán mondjuk egy zenészrõl, akinek több fellépése is lesz a városban, a mobilunk kameráját a plakát felé mutatva a telefonunk felismerheti az eseményt, összevetheti a naptárunkkal, hogy melyik elõadás lehet megfelelõ nekünk, kívánság szerint jegyet is vehet, megtervezheti az útvonalat, és az elõadás elõtt figyelmeztethet is, amikor már indulni kell, hogy idõben odaérjünk.

Vagy például, ha több tízezer fotó van a telefonunkban, nagy segítség lehet, ha nem manuálisan kell kikeresnünk mondjuk a lányunkról a három évvel ezelõtti nyaralásunkról készült fotót, hanem kérésre a rendszer megteszi ezt nekünk. Ha pedig a feleségünk kéri ezt a képet e-mailben, akkor mi ezt abból tudjuk meg, hogy a készülék a szöveget értelmezve magától feldobja a kérdést, hogy mellékletben elküldje-e a fényképet, vagy esetleg mást választanánk helyette. Ezek egyszerû, hétköznapi példák, vagyis inkább még csak elképzelések, de mégis érzékeltetik, hogyan spórolhat meg nekünk a jövõben idõt a mesterséges intelligencia,

hogy teheti könnyebbé az életünket. 

Amely lényegében a hatalmas mennyiségû adat feldolgozásának képességére épül, ugyanakkor a hagyományos számítógép-architektúrák már nem felelnek meg ezeknek a számítási elvárásoknak. Ebben jelenthet elõnyt a Huawei már az új igények alapján elkészített processzora, amely a Mate 10 Próba is bekerült, a Kirin 970.

A mesterséges intelligencia tehát nem fogja átvenni a világuralmat, mint valami másodrangú sci-fiben, és attól sem érdemes tartani, hogy a robotok miatt milyen sok munkahely szûnik majd meg, hangzott el a Huawei-esemény egyik beszélgetésén. Manapság sokat írnak aggódva ilyesmirõl a lapok, arról viszont kevesebb szó esik, hogy milyen új munkahelyek jöhetnek létre a mesterséges intelligencia elterjedésével. Például 20 éve még senki nem sejtette, hogy közösségimédia-menedzserként is lehet pénzt keresni, hiszen még nem létezett ez a fogalom, nem volt meg a hozzá tartozó platform, amely mára viszont a mindennapok szerves része lett. Az IDC piackutató szerint 2021-re a világ népességének 60 százaléka birtokol majd okostelefont, nem csoda, hogy az elõrejelzésük szerint ez lesz az a terület, ahol megveti a lábát a mesterséges intelligencia, és ez lesz az új küzdõtér az okostelefon-gyártók között. Ezzel pedig a fogyasztók járnak majd jól, ez nem lehet vitás, hiszen így az intelligens készülékek egyre inkább önmagunk kiterjesztésévé válnak majd. Hasznos, könnyen hozzáférhetõ információval és szolgáltatásokkal látnak majd el minket, és fõleg naprakész adatokkal, mivel nem passzívan reagálnak majd az igényekre, hanem

megtanulják a szokásainkat, érzékelik majd a kedvünket és a környezetünket, 

így hatékonyan ajánlhatnak majd hasznos módokat arra, hogy hogyan lépjünk kapcsolatba a világgal. Ennek elsõ úttörõje a mesterséges intelligencián alapuló Huawei Mate 10 Pro, amellyel, úgy tûnik jó lóra tett a kínai techóriás, a cég szerint ugyanis minden korábbi elõrendelési rekordjukat megdöntötték vele például Nyugat-Európában, nagyjából 100 százalékkal haladta meg a kitûzött célt az elõrendelések száma.

Nem sajnálják a pénzt kutatásra és fejlesztésre

Az új technológiai megoldások és persze a megfelelõ minõségû készülékek elõállítása nem valósulhat meg megfelelõ háttérmunka és fejlesztések, minõségellenõrzés nélkül. A Huawei, ahogy már írtuk, 15 kutatás-fejlesztési központot (ebbõl kettõt a mi régiónkban), 36 innovációs központot és 45 képzési központot üzemeltet szerte a világon. A vállalat globális munkaerejének hatalmas szelete, kb. 70 ezer ember vesz részt a kutatás-fejlesztésben. A fogyasztói igények figyelembe vétele alapján a vállalat célja, hogy a különbözõ innovatív elképzeléseket nyugatról ötvözze a kínai mérnökök tudásával. A vállalat az elmúlt 10 évben 45 milliárd amerikai dollárt költött kutatás-fejlesztésre annak érdekében, hogy minél többet megtudjanak a jövõ intelligens technológiájáról. Jelenleg a Huawei a második helyen áll Európában a szabadalmi kérvények tekintetében (csaknem 2400 bejelentés), ezzel kettõvel javítottak az elõzõ évi helyezésükön, csaknem 1000 kérvényük pedig már elfogadásra került az Európai Szabadalmi Hivatal 2016-os éves jelentése szerint.

Az észak- és kelet-közép-európai régióban Finnországban üzemeltetnek két K&F központot, Helsinkiben és a finn fõvárostól 160 km-re lévõ Tamperében. Helsinkiben az eszközök teljesítményével, ezen belül kiemelten a megbízhatósággal és tartóssággal foglalkoznak. Az érintõkijelzõk teljesítményét és minõségét analizálják különbözõ körülmények között, a fényerõsséget vagy színek átadását, de például elektromágneses interferenciával kapcsolatos méréseket is végeznek. Vizsgálják az eszközöket magas és alacsony hõmérséklet, valamint magas páratartalom mellett, továbbá, hogy

milyen fizikai hatásokat bírnak, és mi az, amit már nem tolerálnak:

ütés- és hajlításteszteknek vetik alá õket, az eséseket például speciális kamerával rögzítik. 3D röntgennel, infra kamerával, és precíziós mikroszkóppal világítják át a készülékeket. A tamperei audiolaborban nem meglepõ módon az eszközök audioképességeit tesztelik és fejlesztik, laboratóriumi eszközökkel és tesztelõk bevonásával egyaránt. Többek között a hanghívások minõségét ellenõrzik különbözõ hálózati beállításokat szimulálva, teljes csöndben és különbözõ szintû háttérzaj mellett, de a fülhallgatókat és a hangszórókat is itt vizsgálják, a hangrögzítõ módszerek mellett egyaránt - apró kis helyiségekben. Emellett a tamperei mûszaki egyetemen egy multimédialaborban szoftver- és algoritmusfejlesztésen is dolgoznak a Huawei szakemberei.
mesterséges intelligencia Huawei
<|im_start|>user
A több mint 170 országban jelen levõ Huawei termékeit és szolgáltatásait a világ közel egyharmada használja. A cég 2015 óta a világ harmadik legnagyobb okostelefon-szállítója, sõt idén nyáron a statisztikák szerint az Apple-t is megelõzve a második helyre lépett elõ. 2016-ban összesen 140 millió okostelefont szállított le, amely a megelõzõ évi értékhez képest közel 30 százalékos növekedést jelentett. A vállalat 15 kutatás-fejlesztési központot mûködtet világszerte, többek között az Egyesült Államokban, Németországban, Svédországban, Oroszországban, Indiában és Kínában. Az észak- és kelet-közép-európai régióban, Finnországban a legerõsebb a piaci részesedése, az AppBrain felmérése szerint 27,5 százalék, így nem csoda, hogy ebben a régióban itt mûködik két kutatás-fejlesztési központjuk is.

Magyarországon is jól állnak, a márka hazai figyelembevétele - brand consideration - egy év alatt megduplázódott, jelenleg 42 százalékos. A régióban Magyarországon a legmagasabb ez az érték. A közelmúltban a régiós sikerterepen, Finnországban tartottak egy nagyobb sajtóeseményt, a kiemelt és legfontosabb téma természetesen

a mobileszközökben megjelenõ mesterséges intelligencia volt, hiszen ez az év végén bemutatott zászlóshajójukban, a Huawei Mate 10 Pro-ban kiemelt szerepet kap – gyakorlatilag ez az elsõ készülék, amely már teljes egészében erre épül.

A sufnitól a mesterséges intelligenciáig

A Huawei története már-már meseszerû, a korábban a kínai néphadsereg kötelékében, vezetõ beosztásban szolgáló Ren Zhengfei alapította 1987-ben. Átszámítva néhány ezer dolláros alaptõkével a perselyben egy lepukkant irodaházban kezdtek dolgozni, és eleinte kölcsönt sem kaptak a banktól. 29 évvel késõbb 2016-ban pedig a három üzletággal a cég együttes éves bevétele már elérte a 75,1 milliárd amerikai dollárt, amely 32 százalékkal haladta meg a 2015-ös értéket. 170 országban kb. 180 ezer alkalmazottjuk van. A vállalat 2016-ban 16 helyet lépett elõre az Interbrand Best Global Brands (Legjobb Globális Márkák) listáján, így a korábbi 88. helyezését 72. helyre javította, amivel

a technológiai szektor egyik leggyorsabban növekvõ márkája lett, 

és mára a leharcolt épületbõl indult cég a mobileszközökben megjelenõ mesterséges intelligencia fõ zászlóvivõjévé vált.

Legújabb okostelefonjuk, a Mate 10 Pro a mesterséges intelligencián alapul, a készülékbe a Huawei saját fejlesztésû, új Kirin 970-es processzora került, amelyben egy úgynevezett neurális számítási egység dolgozik, kifejezetten mobileszközökhöz fejlesztve. Ez lehetõvé teszi a készülékek számára a mesterséges intelligencia lehetõségeinek teljes kihasználását. A Kirin 970 által hajtott készülékek 25 százalékkal jobb teljesítményt és 50 százalékkal jobb energiahatékonyságot biztosítanak a mesterséges intelligencia által elvégezendõ feladatokhoz. Vagyis, Kirin 970 chip gyorsabban és sokkal kisebb energiaráfordítással képes ugyanazon MI-feladatok végrehajtására. Így hosszabb akkumulátoridõ és például gördülékenyebb felhasználói élmény érhetõ el, de ami a lényeg, hogy a Kirin 970 hajtotta készülékek képesek lesznek valóban megérteni a felhasználókat, támogatják a valós idejû képfelismerést, a hangalapú interakciót és az intelligens fotózást is biztosítják. Ráadásul

nyitott platformról beszélünk, amely megnyitja az utat a külsõ fejlesztõk elõtt, hogy kiaknázhassák a lehetõségeit. 

Nem meglepõ tehát, hogy a Huawei finnországi sajtóeseményén is a mesterséges intelligencia volt az elõadások és panelbeszélgetések középpontjában. Hogy mi lehet a legnagyobb elõnye, ha az életünk része lesz, azt röviden úgy lehetne összefoglalni, hogy különbözõ, alacsonyabb szintû problémákkal nem kell majd foglalkoznunk a jövõben, mivel a mesterséges intelligencia segít majd elvégezni azokat a feladatokat, amelyekre most még idõt és energiát kell pazarolnunk. Jelenleg még túl sok idõt töltünk olyan dolgokkal, amelyeket a gépek is el tudnának végezni, ezt az idõt pedig rengeteg más dologgal is el tudnánk tölteni, amelytõl produktívabbak és/vagy boldogabbak lehetnénk.

Egyszerûbbé teheti az életünket, de nem uralja

Most még a számítógépes programok, mobilapplikációk, stb. csak reagálnak a szerint, ahogy programozták õket, a rendszer egy ismétlõdõ folyamaton keresztül fejlõdik, amelyet gyakorlatilag emberek irányítanak. A mesterséges intelligencia viszont tanítja magát, hogy helyettünk dönthessen, egészen pontosan: hatékonyan segíthessen. A rendszer interakcióba lép a felhasználókkal,

adatot gyûjt, algoritmusokat használ, hogy továbbfejlessze magát. 

Ez a ciklikus folyamat lehetõvé teszi, hogy tovább finomítsa magát, és így egyre intelligensebbé váljon. Vagyis, a döntéshozatal bizonyos fajtáit nem kell többé az embereknek végezni, a készülékek maguk fogják ezt megtenni.

Az persze tévhit, hogy a mesterséges intelligencia terjedésével a számítógépek átveszik az uralmat a világ felett. Inkább eszközt adna majd a kezünkbe, hogy menedzseljük az életünket egy sokkal hatékonyabb módon, ezáltal sokkal termékenyebbek lehessünk. Például, eljuthat majd oda a technológia a közeljövõben, hogy ha látunk egy óriásplakátot az utcán mondjuk egy zenészrõl, akinek több fellépése is lesz a városban, a mobilunk kameráját a plakát felé mutatva a telefonunk felismerheti az eseményt, összevetheti a naptárunkkal, hogy melyik elõadás lehet megfelelõ nekünk, kívánság szerint jegyet is vehet, megtervezheti az útvonalat, és az elõadás elõtt figyelmeztethet is, amikor már indulni kell, hogy idõben odaérjünk.

Vagy például, ha több tízezer fotó van a telefonunkban, nagy segítség lehet, ha nem manuálisan kell kikeresnünk mondjuk a lányunkról a három évvel ezelõtti nyaralásunkról készült fotót, hanem kérésre a rendszer megteszi ezt nekünk. Ha pedig a feleségünk kéri ezt a képet e-mailben, akkor mi ezt abból tudjuk meg, hogy a készülék a szöveget értelmezve magától feldobja a kérdést, hogy mellékletben elküldje-e a fényképet, vagy esetleg mást választanánk helyette. Ezek egyszerû, hétköznapi példák, vagyis inkább még csak elképzelések, de mégis érzékeltetik, hogyan spórolhat meg nekünk a jövõben idõt a mesterséges intelligencia,

hogy teheti könnyebbé az életünket. 

Amely lényegében a hatalmas mennyiségû adat feldolgozásának képességére épül, ugyanakkor a hagyományos számítógép-architektúrák már nem felelnek meg ezeknek a számítási elvárásoknak. Ebben jelenthet elõnyt a Huawei már az új igények alapján elkészített processzora, amely a Mate 10 Próba is bekerült, a Kirin 970.

A mesterséges intelligencia tehát nem fogja átvenni a világuralmat, mint valami másodrangú sci-fiben, és attól sem érdemes tartani, hogy a robotok miatt milyen sok munkahely szûnik majd meg, hangzott el a Huawei-esemény egyik beszélgetésén. Manapság sokat írnak aggódva ilyesmirõl a lapok, arról viszont kevesebb szó esik, hogy milyen új munkahelyek jöhetnek létre a mesterséges intelligencia elterjedésével. Például 20 éve még senki nem sejtette, hogy közösségimédia-menedzserként is lehet pénzt keresni, hiszen még nem létezett ez a fogalom, nem volt meg a hozzá tartozó platform, amely mára viszont a mindennapok szerves része lett. Az IDC piackutató szerint 2021-re a világ népességének 60 százaléka birtokol majd okostelefont, nem csoda, hogy az elõrejelzésük szerint ez lesz az a terület, ahol megveti a lábát a mesterséges intelligencia, és ez lesz az új küzdõtér az okostelefon-gyártók között. Ezzel pedig a fogyasztók járnak majd jól, ez nem lehet vitás, hiszen így az intelligens készülékek egyre inkább önmagunk kiterjesztésévé válnak majd. Hasznos, könnyen hozzáférhetõ információval és szolgáltatásokkal látnak majd el minket, és fõleg naprakész adatokkal, mivel nem passzívan reagálnak majd az igényekre, hanem

megtanulják a szokásainkat, érzékelik majd a kedvünket és a környezetünket, 

így hatékonyan ajánlhatnak majd hasznos módokat arra, hogy hogyan lépjünk kapcsolatba a világgal. Ennek elsõ úttörõje a mesterséges intelligencián alapuló Huawei Mate 10 Pro, amellyel, úgy tûnik jó lóra tett a kínai techóriás, a cég szerint ugyanis minden korábbi elõrendelési rekordjukat megdöntötték vele például Nyugat-Európában, nagyjából 100 százalékkal haladta meg a kitûzött célt az elõrendelések száma.

Nem sajnálják a pénzt kutatásra és fejlesztésre

Az új technológiai megoldások és persze a megfelelõ minõségû készülékek elõállítása nem valósulhat meg megfelelõ háttérmunka és fejlesztések, minõségellenõrzés nélkül. A Huawei, ahogy már írtuk, 15 kutatás-fejlesztési központot (ebbõl kettõt a mi régiónkban), 36 innovációs központot és 45 képzési központot üzemeltet szerte a világon. A vállalat globális munkaerejének hatalmas szelete, kb. 70 ezer ember vesz részt a kutatás-fejlesztésben. A fogyasztói igények figyelembe vétele alapján a vállalat célja, hogy a különbözõ innovatív elképzeléseket nyugatról ötvözze a kínai mérnökök tudásával. A vállalat az elmúlt 10 évben 45 milliárd amerikai dollárt költött kutatás-fejlesztésre annak érdekében, hogy minél többet megtudjanak a jövõ intelligens technológiájáról. Jelenleg a Huawei a második helyen áll Európában a szabadalmi kérvények tekintetében (csaknem 2400 bejelentés), ezzel kettõvel javítottak az elõzõ évi helyezésükön, csaknem 1000 kérvényük pedig már elfogadásra került az Európai Szabadalmi Hivatal 2016-os éves jelentése szerint.

Az észak- és kelet-közép-európai régióban Finnországban üzemeltetnek két K&F központot, Helsinkiben és a finn fõvárostól 160 km-re lévõ Tamperében. Helsinkiben az eszközök teljesítményével, ezen belül kiemelten a megbízhatósággal és tartóssággal foglalkoznak. Az érintõkijelzõk teljesítményét és minõségét analizálják különbözõ körülmények között, a fényerõsséget vagy színek átadását, de például elektromágneses interferenciával kapcsolatos méréseket is végeznek. Vizsgálják az eszközöket magas és alacsony hõmérséklet, valamint magas páratartalom mellett, továbbá, hogy

milyen fizikai hatásokat bírnak, és mi az, amit már nem tolerálnak:

ütés- és hajlításteszteknek vetik alá õket, az eséseket például speciális kamerával rögzítik. 3D röntgennel, infra kamerával, és precíziós mikroszkóppal világítják át a készülékeket. A tamperei audiolaborban nem meglepõ módon az eszközök audioképességeit tesztelik és fejlesztik, laboratóriumi eszközökkel és tesztelõk bevonásával egyaránt. Többek között a hanghívások minõségét ellenõrzik különbözõ hálózati beállításokat szimulálva, teljes csöndben és különbözõ szintû háttérzaj mellett, de a fülhallgatókat és a hangszórókat is itt vizsgálják, a hangrögzítõ módszerek mellett egyaránt - apró kis helyiségekben. Emellett a tamperei mûszaki egyetemen egy multimédialaborban szoftver- és algoritmusfejlesztésen is dolgoznak a Huawei szakemberei.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A mesterséges intelligencia mobileszközökben betöltött szerepe volt a fõ témája a Huawei sajtóeseményének a közelmúltban Finnországban, ahol kiemelkedõen magas a vállalat piaci részesedése, és ahol két kutatás-fejlesztés központot is mûködtetnek.<|im_end|>