Nem írta alá Mádl az új felsõoktatási törvényt
Mádl Ferenc köztársasági elnök nem írta alá az új felsõoktatási törvényt. Mádl véleményezésre az Alkotmánybírósághoz küldte az új törvényt, mert szerinte a törvény több pontja is ellentétes az alkotmánnyal.
Mádl Ferenc köztársasági elnök kedden véleményezésre az Alkotmánybírósághoz küldte az új felsõoktatási törvényt, mivel álláspontja szerint a törvény több pontja is ellentétes az alkotmánnyal. "A köztársasági elnök szerint a törvény egyes szabályai ellentétesek a tudományos élet szabadságával, melyet az alkotmány kiemelten fontos alapjogként biztosít. A törvény ugyanis több olyan kérdést az újonnan létrehozandó irányító testületek hatáskörébe utal, mely a felsõoktatási intézményeken belül a tudomány kérdéseit közvetlenül érinti" - áll a közleményben.

A tudományos élet szabadsága ezzel szemben olyan felsõoktatási intézmények létrehozását követeli meg, amelyben a tudomány mûvelõinek közössége autonóm módon dönthet a tudománnyal, ezen belül különösen a kutatással összefüggõ kérdésekben. A tudomány mûvelõi kifejezetten ki vannak zárva az irányító testületek mûködésébõl, az irányító testületek tehát nem valósítják meg a felsõoktatási intézmények tudományos autonómiáját. Ezért az államfõ szerint alkotmányellenes az irányító testület felruházása bizonyos, a tudomány mûvelését közvetlenül érintõ hatáskörökkel.

Az államfõ alkotmányellenesnek találta azokat a szabályokat is, amelyek a kormányt hatalmazzák fel azoknak a tudományágaknak a meghatározására, amelyeken doktori képzés folyhat. Mádl Ferenc szerint a tudományágak meghatározása e tekintetben olyan tudományos kérdés, amelyben csak a tudomány mûvelõi jogosultak dönteni. Az õ hozzájárulásuk nélkül ilyen tárgyban jogszabály nem alkotható.

A köztársasági elnök kifogásolta azt is, hogy a törvény az oktatási miniszter bizonyos fenntartói döntéseivel szemben nem biztosítja a bírósághoz fordulás jogát a felsõoktatási intézmények számára. Így a felsõoktatási intézmények autonómiáját és a tudomány mûvelését érintõ döntésekkel szemben bírói jogvédelem nélkül maradnak az intézmények. Ez ellentétes az alkotmánynak a bírósághoz fordulás jogát biztosító rendelkezéseivel és a tudományos élet szabadságával - tartalmazza a közlemény.

Végül a jogbiztonságot sértõnek és így alkotmányellenesnek találta az államfõ, hogy a törvény alapján a jelenleg hatályos felsõoktatási törvény alkalmazhatóságának végsõ idõpontja nem állapítható meg. A jogalkalmazónak kellene a régi és az új felsõoktatási törvény szabályai között a pontos viszonyt megállapítani, és ennek alapján eldönteni, hogy a jelenleg hatályos törvény egyes rendelkezései alkalmazhatóak-e még. Ez elemi módon sérti a jogállamiság elvébõl eredõ jogbiztonságot, ami azért is aggályos, mert több tízezer érintett helyzetének szabályozása válik bizonytalanná.

Pénteken a Professzorok Batthyány Köre, az Egyesület a Felsõoktatásért és Kutatásért és a Védegylet szintén azt kérte az államfõtõl, hogy ne írja alá az új felsõoktatási törvényt, hanem kérjen elõzetes normakontrollt az Alkotmánybíróságtól.

A törvényt május 23-án fogadta el a parlament, 195 igen és 132 nem szavazattal.
törvény Mádl Ferenc felsõoktatás Alkotmánybíróság
<|im_start|>user
Mádl Ferenc köztársasági elnök kedden véleményezésre az Alkotmánybírósághoz küldte az új felsõoktatási törvényt, mivel álláspontja szerint a törvény több pontja is ellentétes az alkotmánnyal. "A köztársasági elnök szerint a törvény egyes szabályai ellentétesek a tudományos élet szabadságával, melyet az alkotmány kiemelten fontos alapjogként biztosít. A törvény ugyanis több olyan kérdést az újonnan létrehozandó irányító testületek hatáskörébe utal, mely a felsõoktatási intézményeken belül a tudomány kérdéseit közvetlenül érinti" - áll a közleményben.

A tudományos élet szabadsága ezzel szemben olyan felsõoktatási intézmények létrehozását követeli meg, amelyben a tudomány mûvelõinek közössége autonóm módon dönthet a tudománnyal, ezen belül különösen a kutatással összefüggõ kérdésekben. A tudomány mûvelõi kifejezetten ki vannak zárva az irányító testületek mûködésébõl, az irányító testületek tehát nem valósítják meg a felsõoktatási intézmények tudományos autonómiáját. Ezért az államfõ szerint alkotmányellenes az irányító testület felruházása bizonyos, a tudomány mûvelését közvetlenül érintõ hatáskörökkel.

Az államfõ alkotmányellenesnek találta azokat a szabályokat is, amelyek a kormányt hatalmazzák fel azoknak a tudományágaknak a meghatározására, amelyeken doktori képzés folyhat. Mádl Ferenc szerint a tudományágak meghatározása e tekintetben olyan tudományos kérdés, amelyben csak a tudomány mûvelõi jogosultak dönteni. Az õ hozzájárulásuk nélkül ilyen tárgyban jogszabály nem alkotható.

A köztársasági elnök kifogásolta azt is, hogy a törvény az oktatási miniszter bizonyos fenntartói döntéseivel szemben nem biztosítja a bírósághoz fordulás jogát a felsõoktatási intézmények számára. Így a felsõoktatási intézmények autonómiáját és a tudomány mûvelését érintõ döntésekkel szemben bírói jogvédelem nélkül maradnak az intézmények. Ez ellentétes az alkotmánynak a bírósághoz fordulás jogát biztosító rendelkezéseivel és a tudományos élet szabadságával - tartalmazza a közlemény.

Végül a jogbiztonságot sértõnek és így alkotmányellenesnek találta az államfõ, hogy a törvény alapján a jelenleg hatályos felsõoktatási törvény alkalmazhatóságának végsõ idõpontja nem állapítható meg. A jogalkalmazónak kellene a régi és az új felsõoktatási törvény szabályai között a pontos viszonyt megállapítani, és ennek alapján eldönteni, hogy a jelenleg hatályos törvény egyes rendelkezései alkalmazhatóak-e még. Ez elemi módon sérti a jogállamiság elvébõl eredõ jogbiztonságot, ami azért is aggályos, mert több tízezer érintett helyzetének szabályozása válik bizonytalanná.

Pénteken a Professzorok Batthyány Köre, az Egyesület a Felsõoktatásért és Kutatásért és a Védegylet szintén azt kérte az államfõtõl, hogy ne írja alá az új felsõoktatási törvényt, hanem kérjen elõzetes normakontrollt az Alkotmánybíróságtól.

A törvényt május 23-án fogadta el a parlament, 195 igen és 132 nem szavazattal.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Mádl Ferenc köztársasági elnök nem írta alá az új felsõoktatási törvényt. Mádl véleményezésre az Alkotmánybírósághoz küldte az új törvényt, mert szerinte a törvény több pontja is ellentétes az alkotmánnyal.<|im_end|>