Orbán Viktor élelmiszerárstopot jelentett be!
Hat élelmiszertermék esetében beavatkozunk a termékek árába, azokat minden boltban vissza kell vinni az október 15-én jellemző szintre - jelentette be Orbán Viktor miniszterelnök a Facebook oldalán videóüzenetben.
A lépés február 1-től érvényes, hogy meddig, az bizonyára majd a kormányrendeletből derül ki. (A legvalószínűbbnek az látszik, hogy az első fél év végéig.) A hat termék a következő:
Az egyelőre nem világos, hogy az október 15-i árak mit jelentenek pontosan. Elvileg elképzelhető lenne, hogy a boltoknak egyedileg kell megállapítani, milyen áron adták ezeket a termékeket, de sokkal életszerűbb és valószínűbb, hogy a kormány hamarosan rendeletben közli majd a maximális árakat. Mindenesetre a KSH átlagos fogyasztói árai októberben a fenti termékek esetében a következők voltak:
Kristálycukor, kg: 261 Ft
Liszt, finomliszt, kg: 203 Ft
Napraforgó-étolaj, liter: 713 Ft
Sertéshús, comb (csont és csülök nélkül), kg: 1420 Ft
Csirkemellfilé (csont és bőr nélkül), kg: 1600 Ft
Pasztőrözött ESL tej, 2,8%, liter: 273 Ft
Pontosítást igényelnek majd egyes termékek, hiszen például a húsárut, a tejet is többféle formában hozzák forgalomba (csontos, csontnélküli, laktózmentes stb.). Mindenesetre ha egységes árak lesznek, az a különböző boltokat eltérő módon érinti majd. A beszerzési forrástól, hatékonyságtól függően eltérő árak jellemzők a boltokban - most is látni az októberi átlagáraknál alacsonyabbakat az árcédulákon. Egyelőre átlagárakat csak novemberre látunk frissebbet (pénteken jelennek meg a decemberi számok), ezek termékek jellemzően emelkedtek az előző hónaphoz képest. Ez nem meglepő, hiszen az élelmiszeráraknál jól ismert jelenség az elmúlt hónapokban az emelkedés. Látványos a búzaliszt drágulása az ősz végére, de érdemi az emelkedés cukor és a tej esetében is.
Ennél természetesen érdekesebb lesz majd látni, hogy hogyan alakultak decemberben és az idén év eleji átárazásokkal ezen termékek árai, akkor tudjuk megmondani, hogy milyen mértékű áresést jelent az októberi szintre való visszatérés.
Az árak gyors emelkedésének hatósági úton való megfékezése nem új törekvés a kormány részéről. Az energiaárak hatalmas drágulása után a rezsiárak befagyasztása már régen piaci ár alatti szintet jelent. Az üzemanyagoknál szintén ársapkát vezetett be a kormány, ami azóta legtöbbször a piaci ár alatti szintet jelentett (bár nem mindig). Az élelmiszer esetében ez az első ilyen lépés a kormánytól az infláció mostani felfutó időszakában, korábban az árak emelkedését egyedi esetekben áfacsökkentéssel próbálta a kormány megfékezni (például sertéshús és tojás), bár ott nem feltétlenül a fogyasztói árak féken tartása, hanem a termelők helyzetének a javítása volt a fő szempont.
A mostani lépést megelőzte a lengyelek élelmiszerárcsökkentő lépése. Mateusz Morawiecki kormányfő tegnap jelentette be, hogy februártól fél évig nullára csökkentik az élelmiszer, a földgáz és a trágyakészítmények áfáját a varsói kormány kedden elfogadott, második inflációellenes csomagja szerint. Ez a lépés ott a legtöbb élelmiszer esetében az 5%-os áfatartalom megszűnését jelenti.
Lényeges különbség, hogy a lengyel megoldásnál az elosztási hatási eltérő. Ott első körben az állam mond le az adóbevételről a fogyasztó javára. Természetesen ezt a költségvetési hiányt hitelből (esetleg később bejelentett adóemelésből) finanszírozza a kormány, így tulajdonképpen az adófizetőkre száll vissza az alacsonyabb fogyasztói árak terhe.
A magyar megoldás elosztási hatása első körben az, hogy a fogyasztók a kiskereskedők nyereségét kapják meg, amit a kiskereskedők természetesen más árak emelésével, és/vagy a termelői árak csökkentésével próbálnak kompenzálni. Vagyis itt a fogyasztói, termelői kör osztozkodik az árszabályozás során megváltozott jövedelemarányokon.
A helyzet azonban nem ilyen egyszerű, számos dinamikus hatás, termékhelyettesítés, magatartásváltozás következhet az élelmiszerárstopból, ezekről itt írunk:
A hat alapvető fogyasztási cikk értelemszerűen érdemi súlyt képvisel a lakosság fogyasztói kosarában. Sajnos a KSH csak nagyobb termékkategóriákra adja meg, hogy az infláció számításánál milyen súlyokat alkalmaz. Hozzávetőleges becslésünk szerint a fenti termékek mintegy 2,5% körüli súllyal szerepelnek az infláció (fogyasztói árindex) számításában. Amennyiben a termékek ára januárhoz képest átlagosan 3%-kal csökken, akkor az inflációs pályában ez 0,1 százalékpontos csökkenést sem jelent. Ráadásul ezen élelmiszerek helyett más termékek drágulhatnak, keresztfinanszírozva a kereskedők veszteségét. Igaz, ha ezek kisebb jelentőségű termékek, akkor az árstatisztika nem feltétlenül fogja teljes mértékben megragadni. Ezzel együtt is azt mondhatjuk, hogy a lépés általános ászínvonal-csökkentő hatása igen alacsony lehet. (Valamivel nagyobb lehet ez a hatás a korlátozás nélküli alappályához képest, ha februártól folytadott volna a termékek drágulása, de ehhez a pályához nehéz viszonyítani, hiszen nem fogjuk látni.)
A novemberi adatok szerint az élelmiszerek átlagos árszintje a KSH adatai szerint egy év alatt 6%-kal emelkedett (ebben benne van a burgonya 28%-os emelkedése és a sertéshús minimális áresése is), ami egyébként a 7,4%-os inflációnál alacsonyabb drágulási ütem. Ugyanakkor az elmúlt hónapokban már egyértelmű gyorsulás volt a jellemző, októberben és novemberben összesen 1,5%-kal emelkedett az élelmiszerárszint az ősz elejéhez képest.
Ebben a cikkünkben részletesebben foglalkozunk a hatásokkal, általánosságban azt mondhatjuk, hogy ha eltekintünk más termékek drágulásától, az alacsonyabb minőségű termékek megjelenésétől és egy sor másodkörös hatástól, akkor a lépéssel az alacsonyabb jövedelműek járnak jól (jövedelemarányosan), mert az ő fogyasztásukban nagyobb súlyt képviselnek ezek az alapvető termékek.
Címlapkép forrása: Orbán Viktor Facebook-oldala
infláció, orbán viktor, élelmiszer, Magyarország, gazdaság, bejelentés, élelmiszerársop
<|im_start|>user
A lépés február 1-től érvényes, hogy meddig, az bizonyára majd a kormányrendeletből derül ki. (A legvalószínűbbnek az látszik, hogy az első fél év végéig.) A hat termék a következő:
Az egyelőre nem világos, hogy az október 15-i árak mit jelentenek pontosan. Elvileg elképzelhető lenne, hogy a boltoknak egyedileg kell megállapítani, milyen áron adták ezeket a termékeket, de sokkal életszerűbb és valószínűbb, hogy a kormány hamarosan rendeletben közli majd a maximális árakat. Mindenesetre a KSH átlagos fogyasztói árai októberben a fenti termékek esetében a következők voltak:
Kristálycukor, kg: 261 Ft
Liszt, finomliszt, kg: 203 Ft
Napraforgó-étolaj, liter: 713 Ft
Sertéshús, comb (csont és csülök nélkül), kg: 1420 Ft
Csirkemellfilé (csont és bőr nélkül), kg: 1600 Ft
Pasztőrözött ESL tej, 2,8%, liter: 273 Ft
Pontosítást igényelnek majd egyes termékek, hiszen például a húsárut, a tejet is többféle formában hozzák forgalomba (csontos, csontnélküli, laktózmentes stb.). Mindenesetre ha egységes árak lesznek, az a különböző boltokat eltérő módon érinti majd. A beszerzési forrástól, hatékonyságtól függően eltérő árak jellemzők a boltokban - most is látni az októberi átlagáraknál alacsonyabbakat az árcédulákon. Egyelőre átlagárakat csak novemberre látunk frissebbet (pénteken jelennek meg a decemberi számok), ezek termékek jellemzően emelkedtek az előző hónaphoz képest. Ez nem meglepő, hiszen az élelmiszeráraknál jól ismert jelenség az elmúlt hónapokban az emelkedés. Látványos a búzaliszt drágulása az ősz végére, de érdemi az emelkedés cukor és a tej esetében is.
Ennél természetesen érdekesebb lesz majd látni, hogy hogyan alakultak decemberben és az idén év eleji átárazásokkal ezen termékek árai, akkor tudjuk megmondani, hogy milyen mértékű áresést jelent az októberi szintre való visszatérés.
Az árak gyors emelkedésének hatósági úton való megfékezése nem új törekvés a kormány részéről. Az energiaárak hatalmas drágulása után a rezsiárak befagyasztása már régen piaci ár alatti szintet jelent. Az üzemanyagoknál szintén ársapkát vezetett be a kormány, ami azóta legtöbbször a piaci ár alatti szintet jelentett (bár nem mindig). Az élelmiszer esetében ez az első ilyen lépés a kormánytól az infláció mostani felfutó időszakában, korábban az árak emelkedését egyedi esetekben áfacsökkentéssel próbálta a kormány megfékezni (például sertéshús és tojás), bár ott nem feltétlenül a fogyasztói árak féken tartása, hanem a termelők helyzetének a javítása volt a fő szempont.
A mostani lépést megelőzte a lengyelek élelmiszerárcsökkentő lépése. Mateusz Morawiecki kormányfő tegnap jelentette be, hogy februártól fél évig nullára csökkentik az élelmiszer, a földgáz és a trágyakészítmények áfáját a varsói kormány kedden elfogadott, második inflációellenes csomagja szerint. Ez a lépés ott a legtöbb élelmiszer esetében az 5%-os áfatartalom megszűnését jelenti.
Lényeges különbség, hogy a lengyel megoldásnál az elosztási hatási eltérő. Ott első körben az állam mond le az adóbevételről a fogyasztó javára. Természetesen ezt a költségvetési hiányt hitelből (esetleg később bejelentett adóemelésből) finanszírozza a kormány, így tulajdonképpen az adófizetőkre száll vissza az alacsonyabb fogyasztói árak terhe.
A magyar megoldás elosztási hatása első körben az, hogy a fogyasztók a kiskereskedők nyereségét kapják meg, amit a kiskereskedők természetesen más árak emelésével, és/vagy a termelői árak csökkentésével próbálnak kompenzálni. Vagyis itt a fogyasztói, termelői kör osztozkodik az árszabályozás során megváltozott jövedelemarányokon.
A helyzet azonban nem ilyen egyszerű, számos dinamikus hatás, termékhelyettesítés, magatartásváltozás következhet az élelmiszerárstopból, ezekről itt írunk:
A hat alapvető fogyasztási cikk értelemszerűen érdemi súlyt képvisel a lakosság fogyasztói kosarában. Sajnos a KSH csak nagyobb termékkategóriákra adja meg, hogy az infláció számításánál milyen súlyokat alkalmaz. Hozzávetőleges becslésünk szerint a fenti termékek mintegy 2,5% körüli súllyal szerepelnek az infláció (fogyasztói árindex) számításában. Amennyiben a termékek ára januárhoz képest átlagosan 3%-kal csökken, akkor az inflációs pályában ez 0,1 százalékpontos csökkenést sem jelent. Ráadásul ezen élelmiszerek helyett más termékek drágulhatnak, keresztfinanszírozva a kereskedők veszteségét. Igaz, ha ezek kisebb jelentőségű termékek, akkor az árstatisztika nem feltétlenül fogja teljes mértékben megragadni. Ezzel együtt is azt mondhatjuk, hogy a lépés általános ászínvonal-csökkentő hatása igen alacsony lehet. (Valamivel nagyobb lehet ez a hatás a korlátozás nélküli alappályához képest, ha februártól folytadott volna a termékek drágulása, de ehhez a pályához nehéz viszonyítani, hiszen nem fogjuk látni.)
A novemberi adatok szerint az élelmiszerek átlagos árszintje a KSH adatai szerint egy év alatt 6%-kal emelkedett (ebben benne van a burgonya 28%-os emelkedése és a sertéshús minimális áresése is), ami egyébként a 7,4%-os inflációnál alacsonyabb drágulási ütem. Ugyanakkor az elmúlt hónapokban már egyértelmű gyorsulás volt a jellemző, októberben és novemberben összesen 1,5%-kal emelkedett az élelmiszerárszint az ősz elejéhez képest.
Ebben a cikkünkben részletesebben foglalkozunk a hatásokkal, általánosságban azt mondhatjuk, hogy ha eltekintünk más termékek drágulásától, az alacsonyabb minőségű termékek megjelenésétől és egy sor másodkörös hatástól, akkor a lépéssel az alacsonyabb jövedelműek járnak jól (jövedelemarányosan), mert az ő fogyasztásukban nagyobb súlyt képviselnek ezek az alapvető termékek.
Címlapkép forrása: Orbán Viktor Facebook-oldala

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Hat élelmiszertermék esetében beavatkozunk a termékek árába, azokat minden boltban vissza kell vinni az október 15-én jellemző szintre - jelentette be Orbán Viktor miniszterelnök a Facebook oldalán videóüzenetben.<|im_end|>