Még mindig tiltakoznak Franciaországban
Ismét több tízezren tiltakoztak szombaton Franciaországban a nyugdíjreform ellen, szeptember óta a nyolcadik alkalommal.
Az egész országban szakadó eső ellenére ezúttal 241 városban kezdődtek utcai tüntetések, de a korábbiakhoz képest jelentősen csökkenő részvétellel.

Miután a nyugdíjkorhatár 62 évre történő fokozatos emelését előíró törvényt a parlament októberben végleg elfogadta, a sztrájkok gyakorlatilag minden szektorban véget értek, csak alkalomszerűen szerveznek még a szakszervezetek közlekedésbénító akciókat.

A végszavazás óta a tüntetések is egyre inkább kifulladóban vannak: míg a szeptemberi tiltakozónapokon a rendőrség szerint egymillióan, a szakszervezetek szerint hárommillióan vonultak utcára, legutóbb, október 28-án a belügyminisztérium már csak 560 ezer, a szervezők pedig kétmillió résztvevőről adtak számot.

Megfigyelők szerint feltehetően a mostani a szakszervezetek utolsó közös és egységes megmozdulása: vezetőik szombaton még együtt tiltakoztak a párizsi felvonulás élén, de nyilatkozataikból már egyértelműnek tűnik: máshogy képzelik el a tiltakozás folytatását, illetve befejezését.

Egyedül Bernard Thibault, az egyik legnagyobb szakszervezeti tömörülés, a CGT vezetője mondta azt egy szombati lapinterjúban, hogy a végsőkig folytatni szeretné a tiltakozást. A közvélemény támogatását élvezve Thibault azt reméli, hogy amennyiben a szakszervezetek egységesek maradnak, erőt felmutatva még tárgyalóasztalhoz kényszeríthetik a kormányt a törvény újratárgyalására, mielőtt az 2011 júliusában életbe lépne.

Francois Chéreque, a másik nagy szakszervezet, a CFDT főtitkára viszont már nem bízik a győzelemben, szerinte „lassanként sajnos egyre távolabb kerülünk tőle”. Véleménye szerint mára világossá vált, hogy csak „álom” az, hogy az elnököt, Nicolas Sarkozyt meghátrálásra lehet kényszeríteni a nyugdíjreform kérdésében. A szakszervezeti vezető szerint mostantól új követelésekért kell tüntetni: például a fiatalok magas munkanélkülisége ellen, vagy a munkakörülmények javításáért.

A nyugdíjreform egyik legfontosabb intézkedése a nyugdíjkorhatár fokozatos felemelése 60-ról 62 évre, valamint a közszférában dolgozók járulékának és a magas jövedelmek adójának egy százalékpontos növelése. Ezenkívül a teljes összegű nyugdíj 41 és fél év munkaviszony után jár majd. Akinek ez nincs meg, nyugdíjba mehet 62 évesen, de neki teljes összegű nyugdíj a jelenlegi 65 helyett 67 évtől jár majd.

Az ellenzéki szocialisták az alkotmánytanácshoz fordultak a reform miatt. Amennyiben a megszavazott törvények alkotmányosságát vizsgáló testület jóváhagyja a javaslatot, az államfő várhatóan két hét múlva hirdeti ki azt.
külföld
<|im_start|>user
Az egész országban szakadó eső ellenére ezúttal 241 városban kezdődtek utcai tüntetések, de a korábbiakhoz képest jelentősen csökkenő részvétellel.

Miután a nyugdíjkorhatár 62 évre történő fokozatos emelését előíró törvényt a parlament októberben végleg elfogadta, a sztrájkok gyakorlatilag minden szektorban véget értek, csak alkalomszerűen szerveznek még a szakszervezetek közlekedésbénító akciókat.

A végszavazás óta a tüntetések is egyre inkább kifulladóban vannak: míg a szeptemberi tiltakozónapokon a rendőrség szerint egymillióan, a szakszervezetek szerint hárommillióan vonultak utcára, legutóbb, október 28-án a belügyminisztérium már csak 560 ezer, a szervezők pedig kétmillió résztvevőről adtak számot.

Megfigyelők szerint feltehetően a mostani a szakszervezetek utolsó közös és egységes megmozdulása: vezetőik szombaton még együtt tiltakoztak a párizsi felvonulás élén, de nyilatkozataikból már egyértelműnek tűnik: máshogy képzelik el a tiltakozás folytatását, illetve befejezését.

Egyedül Bernard Thibault, az egyik legnagyobb szakszervezeti tömörülés, a CGT vezetője mondta azt egy szombati lapinterjúban, hogy a végsőkig folytatni szeretné a tiltakozást. A közvélemény támogatását élvezve Thibault azt reméli, hogy amennyiben a szakszervezetek egységesek maradnak, erőt felmutatva még tárgyalóasztalhoz kényszeríthetik a kormányt a törvény újratárgyalására, mielőtt az 2011 júliusában életbe lépne.

Francois Chéreque, a másik nagy szakszervezet, a CFDT főtitkára viszont már nem bízik a győzelemben, szerinte „lassanként sajnos egyre távolabb kerülünk tőle”. Véleménye szerint mára világossá vált, hogy csak „álom” az, hogy az elnököt, Nicolas Sarkozyt meghátrálásra lehet kényszeríteni a nyugdíjreform kérdésében. A szakszervezeti vezető szerint mostantól új követelésekért kell tüntetni: például a fiatalok magas munkanélkülisége ellen, vagy a munkakörülmények javításáért.

A nyugdíjreform egyik legfontosabb intézkedése a nyugdíjkorhatár fokozatos felemelése 60-ról 62 évre, valamint a közszférában dolgozók járulékának és a magas jövedelmek adójának egy százalékpontos növelése. Ezenkívül a teljes összegű nyugdíj 41 és fél év munkaviszony után jár majd. Akinek ez nincs meg, nyugdíjba mehet 62 évesen, de neki teljes összegű nyugdíj a jelenlegi 65 helyett 67 évtől jár majd.

Az ellenzéki szocialisták az alkotmánytanácshoz fordultak a reform miatt. Amennyiben a megszavazott törvények alkotmányosságát vizsgáló testület jóváhagyja a javaslatot, az államfő várhatóan két hét múlva hirdeti ki azt.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Ismét több tízezren tiltakoztak szombaton Franciaországban a nyugdíjreform ellen, szeptember óta a nyolcadik alkalommal.<|im_end|>