Még évekig nem tudhatjuk, mennyi pénz van a nyugdíjszámlánkon
A kormány által két éve beígért egyéni nyugdíjszámláknak nyoma sincs, egy friss törvénymódosító javaslat szerint éveket kell várni a már tíz évvel ezelõtt is felvetett rendszer elindulására. Az elõrelépést az is akadályozza, hogy egyelõre nem tudni, ki lesz a számlák gazdája.
Nem verte nagydobra a már régen beígért egyéni nyugdíjszámlák halasztását a kormány, de egy már elfogadott friss törvénymódosítás alapján egyértelmû, hogy az állami nyugdíjrendszerben még minimum 2015-ig kell várni a nyugdíjszámlák megalkotására.

Az egyéni számlák bevezetése régi ígérete az Orbán-kormánynak, és minden eddig felmerült nyugdíjtervének (a svéd modellnek vagy a  német pontrendszernek) is az alapját képezné. A számlák szükségessége a magán-nyugdíjpénztári vagyon államosításakor is elõkerült, a kormány ugyanis azzal érvelt, hogy az egyéni számlákkal teremti meg az állami pillérben is ugyanazt az átláthatóságot, mint amely a magánpénztári rendszert jellemezte. A rendszer lényege leegyszerûsítve, hogy mindenki nyomon tudja követni a saját nyugdíjbefizetéseit.

A nyugdíjtörvényhez benyújtott módosítás szerint azonban egyelõre csak egy hosszadalmas adategyeztetési folyamat veszi kezdetét. "A nyugdíjtörvényben foglalt 2 évente 5 éves korcsoportonként elõírt egyeztetést követõen alakul ki az egységes váromány-nyilvántartás" - válaszolta az Emberi Erõforrások Minisztériuma az [origo]-nak a törvénymódosítás értelmezését firtató kérdésére.

Ez azt jelenti, hogy elsõként az 1955 és 1959 közötti években született biztosítottakkal kezdeményeznek adategyeztetést a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek, a rendszer pedig a minisztériumi válasz szerint akkor lesz kész, ha a biztosítottakkal egyeztetett adatok rendelkezésre állnak. A most módosított törvény az adategyeztetés befejezésére 2014 végéig ad határidõt a kormánynak. Ezt követõen lehet a fiatalabb korosztályok szolgálati idejének és járulékfizetésének történetét egyeztetni, míg végül rendelkezésre állnak  valamennyi aktív dolgozó adatai, egységes adatbázisban, a teljes járulékfizetési múlttal.

Azt egyelõre nehéz megjósolni, pontosan mikor végeznek a feladattal az illetékes szervek, de az biztos, hogy éveket kell várni az egyéni nyugdíjszámlákra, miközben a korábbi kormányzati nyilatkozatok arra utaltak, hogy jóval hamarabb elindulhat a rendszer. Selmeczi Gabriella korábbi nyugdíjvédelmi megbízott már 2011 elején azt mondta, hogy 2012 tavaszán létrejöhet a rendszer, és a második Széll Kálmán-terv is ráerõsített erre. "A nyugdíjrendszerben további kiigazítások szükségesek, amelyek vizsgálata, ütemezése, illetve mindezek alapján az új szabályozás meghirdetése 2012-ben esedékes. Ennek keretében kell kialakítani a nyugdíjrendszerben az egyéni számlavezetést, illetve az egyéni váromány-nyilvántartást" - állt az év elején bemutatott dokumentumban.

"A helyzet cseppfolyós, nem látszik konkretizálódni a kormányelképzelés" - kommentálta a kormány nyugdíjrendszerrel kapcsolatos intézkedéseit Németh György közgazdász-szociológus, nyugdíjszakértõ. Németh, aki egyébként a már feloszlott Nyugdíj- és Idõskor Kerekasztalban az MDF és a Fidesz delegáltjaként vett részt, úgy látja, hogy a kormány ígéretet tett az egyéni számla bevezetésére, amit most lényegében visszavon. 

Nem kér a forintból a kormány

Bár a javaslat szerint a kormány megkezdi a rendszer kialakításához szükséges egyeztetéseket, számos dolog nincs tisztázva. Többek között az sem, hogy melyik szerv felügyeli és mûködteti majd a járulék-nyilvántartási rendszert, ez pedig az egyik oka lehet a csúszásnak.

Egy, a kérdést ismerõ, az [origo]-nak név nélkül nyilatkozó szakember szerint, amellett, hogy a kormány egyelõre képtelen arra, hogy eldöntse, hogy a majdani számlákon nyilvántartott befizetéseket pénzösszegekben vagy pontokban tartsa nyilván, további problémát jelent, hogy tudomása szerint politikai harc dúl a nyugdíjrendszer ellenõrzéséért. Kézenfekvõ lenne az Országos Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (ONYF) alá rendelni a kérdést, amely erõs KDNP-s kötõdésekkel rendelkezik (Mészáros József, az ONYF fõigazgatója korábban a párt alelnöke volt).

Ezzel szemben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) is felmerült felügyeleti szervként, amely jobban köthetõ a Fideszhez (Vida Ildikó, a NAV elsõ embere az elsõ Orbán-kormányban 1999 és 2002 között is APEH-elnök volt, az [origo] korábbi értesülései szerint pedig Orbán dolgozószobájába bármikor bemehet), és a hatóság a számlavezetést meg is tudná oldani. A nyugdíjak számításával és folyósításával azonban eddig nem foglalkozott, az ilyen irányú szaktudás ezért momentán nem ebben az intézményben összpontosul.

Németh György is úgy tudja, hogy az államigazgatásban valóban vita van arról, hogy ki kezelje a nyugdíjszámlákat. Mivel a NAV nyilvántartja a járulékfizetõket és a járulékfizetést, s ha a nyugdíj-megállapítás lényegében automatizmus, akkor a nyugdíjbiztosítónak - átmeneti idõszak után - igen megcsappannának a feladatai. Szerinte abban semmi meglepõ nincs, ha egy szervezet a saját fennmaradásáért, hatásköreinek megõrzéséért, sõt, ha lehetséges, a kibõvítésükért küzd.

Lehetne gyorsabban is

"Informatikai szempontból önmagában nem lenne bonyolult kiépíteni egy csak a befizetéseket nyilvántartó rendszert. Ehhez hasonlók már ma is mûködnek, akár a bankoknál, akár a közmûcégeknél" - mondta el az [origo]-nak Varga Zsigmond, a SAP Hungary üzletfejlesztési igazgatója. "A dolog bonyolultságát a nyugdíj-megállapítás adja, mégpedig az, hogy a befizetések alapján mekkora nyugdíjra lesznek jogosultak az emberek. Ehhez számítási módszereket, algoritmusokat kell beépíteni, de szükségesek azok az információk is, hogy a rendszer elindulása elõtt az érintettek mennyit fizettek be, meddig volt a munkaviszonyuk. Ezek az adatok pedig nem mindenkinél állnak rendelkezésre" - tette hozzá, így összeszedésük és a beépítésük a rendszerbe mindenképpen sok idõt vesz igénybe.

Hogy pontosan mennyit, arra a Századvég Gazdaságkutatónál készült tanulmányból következtethetünk. (Selmeczi Gabriella korábban azt nyilatkozta, hogy ez a tanulmány képezi a kormány nyugdíjterveinek alapját.) Eszerint az egyéni számlavezetésre való átállás azért roppant körülményes, mert durván 80 millió okmány ugyan rendelkezésre áll elektronikusan feldolgozott formában, de több mint 50 millió dokumentum csak papíralapon van meg (beszkennelve), és ezért nagyon nehezen kezelhetõ. A tanulmány megállapítása szerint emiatt mintegy 4-5 évet venne igénybe az, hogy a nyilvántartásokat alkalmassá tegyék az új rendszerre.

Mindennek akkor van jelentõsége, ha a kormány rövid átmenetet szeretne a mai és az új nyugdíjmodell között. Ekkor a korábbi nyugdíjjogosultságokat mindenkinél át kell konvertálni és induló egyenlegként az egyéni számlákon elismerni. Ha ezt a munkát nem végzik el, és csak az újonnan beérkezõ járulékokat tartják nyilván a számlákon, akkor ugyan gyorsan elindítható az egyéni számlás rendszer, viszont a mai és az új nyugdíjrendszert még akár 40 évig is párhuzamosan kell egymás mellett üzemeltetni. Ez komplikálja az adminisztrációt, csökkenti az átláthatóságot, és azt a politikai kockázatot is hordozza, hogy egy következõ kormány visszafordítja a nyugdíjreformot.
Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyugdíj Országos Nyugdíjbiztosítási Fõigazgatóság nyugdíjrendszer
<|im_start|>user
Nem verte nagydobra a már régen beígért egyéni nyugdíjszámlák halasztását a kormány, de egy már elfogadott friss törvénymódosítás alapján egyértelmû, hogy az állami nyugdíjrendszerben még minimum 2015-ig kell várni a nyugdíjszámlák megalkotására.

Az egyéni számlák bevezetése régi ígérete az Orbán-kormánynak, és minden eddig felmerült nyugdíjtervének (a svéd modellnek vagy a  német pontrendszernek) is az alapját képezné. A számlák szükségessége a magán-nyugdíjpénztári vagyon államosításakor is elõkerült, a kormány ugyanis azzal érvelt, hogy az egyéni számlákkal teremti meg az állami pillérben is ugyanazt az átláthatóságot, mint amely a magánpénztári rendszert jellemezte. A rendszer lényege leegyszerûsítve, hogy mindenki nyomon tudja követni a saját nyugdíjbefizetéseit.

A nyugdíjtörvényhez benyújtott módosítás szerint azonban egyelõre csak egy hosszadalmas adategyeztetési folyamat veszi kezdetét. "A nyugdíjtörvényben foglalt 2 évente 5 éves korcsoportonként elõírt egyeztetést követõen alakul ki az egységes váromány-nyilvántartás" - válaszolta az Emberi Erõforrások Minisztériuma az [origo]-nak a törvénymódosítás értelmezését firtató kérdésére.

Ez azt jelenti, hogy elsõként az 1955 és 1959 közötti években született biztosítottakkal kezdeményeznek adategyeztetést a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek, a rendszer pedig a minisztériumi válasz szerint akkor lesz kész, ha a biztosítottakkal egyeztetett adatok rendelkezésre állnak. A most módosított törvény az adategyeztetés befejezésére 2014 végéig ad határidõt a kormánynak. Ezt követõen lehet a fiatalabb korosztályok szolgálati idejének és járulékfizetésének történetét egyeztetni, míg végül rendelkezésre állnak  valamennyi aktív dolgozó adatai, egységes adatbázisban, a teljes járulékfizetési múlttal.

Azt egyelõre nehéz megjósolni, pontosan mikor végeznek a feladattal az illetékes szervek, de az biztos, hogy éveket kell várni az egyéni nyugdíjszámlákra, miközben a korábbi kormányzati nyilatkozatok arra utaltak, hogy jóval hamarabb elindulhat a rendszer. Selmeczi Gabriella korábbi nyugdíjvédelmi megbízott már 2011 elején azt mondta, hogy 2012 tavaszán létrejöhet a rendszer, és a második Széll Kálmán-terv is ráerõsített erre. "A nyugdíjrendszerben további kiigazítások szükségesek, amelyek vizsgálata, ütemezése, illetve mindezek alapján az új szabályozás meghirdetése 2012-ben esedékes. Ennek keretében kell kialakítani a nyugdíjrendszerben az egyéni számlavezetést, illetve az egyéni váromány-nyilvántartást" - állt az év elején bemutatott dokumentumban.

"A helyzet cseppfolyós, nem látszik konkretizálódni a kormányelképzelés" - kommentálta a kormány nyugdíjrendszerrel kapcsolatos intézkedéseit Németh György közgazdász-szociológus, nyugdíjszakértõ. Németh, aki egyébként a már feloszlott Nyugdíj- és Idõskor Kerekasztalban az MDF és a Fidesz delegáltjaként vett részt, úgy látja, hogy a kormány ígéretet tett az egyéni számla bevezetésére, amit most lényegében visszavon. 

Nem kér a forintból a kormány

Bár a javaslat szerint a kormány megkezdi a rendszer kialakításához szükséges egyeztetéseket, számos dolog nincs tisztázva. Többek között az sem, hogy melyik szerv felügyeli és mûködteti majd a járulék-nyilvántartási rendszert, ez pedig az egyik oka lehet a csúszásnak.

Egy, a kérdést ismerõ, az [origo]-nak név nélkül nyilatkozó szakember szerint, amellett, hogy a kormány egyelõre képtelen arra, hogy eldöntse, hogy a majdani számlákon nyilvántartott befizetéseket pénzösszegekben vagy pontokban tartsa nyilván, további problémát jelent, hogy tudomása szerint politikai harc dúl a nyugdíjrendszer ellenõrzéséért. Kézenfekvõ lenne az Országos Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (ONYF) alá rendelni a kérdést, amely erõs KDNP-s kötõdésekkel rendelkezik (Mészáros József, az ONYF fõigazgatója korábban a párt alelnöke volt).

Ezzel szemben a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (NAV) is felmerült felügyeleti szervként, amely jobban köthetõ a Fideszhez (Vida Ildikó, a NAV elsõ embere az elsõ Orbán-kormányban 1999 és 2002 között is APEH-elnök volt, az [origo] korábbi értesülései szerint pedig Orbán dolgozószobájába bármikor bemehet), és a hatóság a számlavezetést meg is tudná oldani. A nyugdíjak számításával és folyósításával azonban eddig nem foglalkozott, az ilyen irányú szaktudás ezért momentán nem ebben az intézményben összpontosul.

Németh György is úgy tudja, hogy az államigazgatásban valóban vita van arról, hogy ki kezelje a nyugdíjszámlákat. Mivel a NAV nyilvántartja a járulékfizetõket és a járulékfizetést, s ha a nyugdíj-megállapítás lényegében automatizmus, akkor a nyugdíjbiztosítónak - átmeneti idõszak után - igen megcsappannának a feladatai. Szerinte abban semmi meglepõ nincs, ha egy szervezet a saját fennmaradásáért, hatásköreinek megõrzéséért, sõt, ha lehetséges, a kibõvítésükért küzd.

Lehetne gyorsabban is

"Informatikai szempontból önmagában nem lenne bonyolult kiépíteni egy csak a befizetéseket nyilvántartó rendszert. Ehhez hasonlók már ma is mûködnek, akár a bankoknál, akár a közmûcégeknél" - mondta el az [origo]-nak Varga Zsigmond, a SAP Hungary üzletfejlesztési igazgatója. "A dolog bonyolultságát a nyugdíj-megállapítás adja, mégpedig az, hogy a befizetések alapján mekkora nyugdíjra lesznek jogosultak az emberek. Ehhez számítási módszereket, algoritmusokat kell beépíteni, de szükségesek azok az információk is, hogy a rendszer elindulása elõtt az érintettek mennyit fizettek be, meddig volt a munkaviszonyuk. Ezek az adatok pedig nem mindenkinél állnak rendelkezésre" - tette hozzá, így összeszedésük és a beépítésük a rendszerbe mindenképpen sok idõt vesz igénybe.

Hogy pontosan mennyit, arra a Századvég Gazdaságkutatónál készült tanulmányból következtethetünk. (Selmeczi Gabriella korábban azt nyilatkozta, hogy ez a tanulmány képezi a kormány nyugdíjterveinek alapját.) Eszerint az egyéni számlavezetésre való átállás azért roppant körülményes, mert durván 80 millió okmány ugyan rendelkezésre áll elektronikusan feldolgozott formában, de több mint 50 millió dokumentum csak papíralapon van meg (beszkennelve), és ezért nagyon nehezen kezelhetõ. A tanulmány megállapítása szerint emiatt mintegy 4-5 évet venne igénybe az, hogy a nyilvántartásokat alkalmassá tegyék az új rendszerre.

Mindennek akkor van jelentõsége, ha a kormány rövid átmenetet szeretne a mai és az új nyugdíjmodell között. Ekkor a korábbi nyugdíjjogosultságokat mindenkinél át kell konvertálni és induló egyenlegként az egyéni számlákon elismerni. Ha ezt a munkát nem végzik el, és csak az újonnan beérkezõ járulékokat tartják nyilván a számlákon, akkor ugyan gyorsan elindítható az egyéni számlás rendszer, viszont a mai és az új nyugdíjrendszert még akár 40 évig is párhuzamosan kell egymás mellett üzemeltetni. Ez komplikálja az adminisztrációt, csökkenti az átláthatóságot, és azt a politikai kockázatot is hordozza, hogy egy következõ kormány visszafordítja a nyugdíjreformot.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A kormány által két éve beígért egyéni nyugdíjszámláknak nyoma sincs, egy friss törvénymódosító javaslat szerint éveket kell várni a már tíz évvel ezelõtt is felvetett rendszer elindulására. Az elõrelépést az is akadályozza, hogy egyelõre nem tudni, ki lesz a számlák gazdája.<|im_end|>