Eco, az óriás
Tizenkét, a milánói összművészeti fesztiválra íródott esszét tartalmaz az Óriások vállán című Umberto Eco posztumusz kötet. Végigolvasva akaratlanul megfogalmazódik az olvasóban – vajon van-e még, lesz-e még Ecohoz mérhető modern reneszánsz óriás?
„Világéletemben izgatott a törpés-óriásos mese. A történelmi törpe-óriás polémia mindazonáltal annak az apák és fiúk közt ősidők óta folyó küzdelemnek az egyik fejezete csupán, amely – mint látni fogjuk – még ma is közelről érint bennünket” - írja Umberto Eco Óriások vállán című esszékötete címadó darabjának nyitó soraiban. Aki nagysikerű regényei, A rózsa nevében, A Foucault inga vagy A prágai temető izgalmát keresi a kötetben, annak nem ajánljuk a művet. Az Óriások vállán más típusú izgalmakat rejt, a szerző ezúttal nyomozását az emberiség kultúrtörténetének egészére, annak szinte minden területére terjeszti ki, olyan kérdéseket boncolgatva, mint a nemzedékek harca, a titok, a tűz, az abszolút és a relatív, a szépség és rútság, az összeesküvés, a láthatatlan, a hamis és a hazugság, a művészeti tökéletlenség... megannyi olyan fogalom, amely mindig is foglalkoztatta az emberiséget. De amint az idézett nyitó sorokból is látszik, Eco olyan könnyedséggel, sziporkázva mesélve járja körül ezeket a témákat, hogy képes elfeledtetni velünk azt is, hogy törpeként állunk az ő óriás vállain. Az a tudásmennyiség, annak sokrétűsége és sokszínűsége, ami ebből a 350 oldalból zúdul ránk, egyenesen letaglózó. A szerző által is idézi a klasszikus aforizmát, miszerint „A régiek természetesen óriások voltak mihozzánk képest; mi azonban, bár törpék vagyunk, az ő nyakukba kapaszkodva – vagyis élve bölcsességükkel – jobban látunk, mint ők”. Ezeket az esszéket olvasva azonban elsősorban nem az jut eszünkbe, hogy az ő vállára kapaszkodva, az ő bölcsességével élve tovább látnánk, mint ő, inkább az, hogy van-e még rajta kívül ilyen utánozhatatlan modern reneszánsz óriás.    Infó:  Umberto Eco: Óriások vállán  Fordította Barna Imre, Sajó Tamás Kossuth Kiadó, Budapest, 2019
A koronavírus-járvány egyik legnagyobb - többek között pénzügyi - vesztese a kulturális élet. Közös érdekképviselet nincs, az állami támogatási rendszer pedig nem látható át könnyen.
Információink szerint még nem született döntés, a kormány szerdai ülésén határoz arról, hogy augusztus 15. után lehet-e 500 fő fölötti zenés-táncos rendezvényeket tartani. A Népszavának név nélkül nyilatkozó kormányközeli politikusok szerint még mindig nagy a bizonytalanság, a kormánypolitikusok hivatalos nyilatkozatai inkább a korlátozások fenntartását vetítik előre. A popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos Demeter Szilárd szerint a beltéri rendezvények esetleges 200 fős limitje - ami szintén felmerült - az egész kulturális életet hazavágná. A kulturális mentőcsomagokról szóló hírekben röpködnek milliárdok, 1 milliárd forintot már kiosztottak. Ez részben átfedésben van azzal az 5,1 milliárdos "a koronavírus világjárvány kulturális, művészeti szférát érintő hatásának enyhítéséről szóló" csomaggal, amelyről júniusban született kormányhatározat. Emellett Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos is 5 milliárdos tervezettel állt elő, amelyről még nem született döntés. Az egyre kétségbeesett helyzetben lévő művészek képtelenek a közös érdekképviseletre, a politikusok pedig vérmérsékletüktől függően adnak objektív információkat vagy tesznek hangulatkeltő kijelentéseket.  Az első milliárd Május utolsó hetében jelentette be az Erőforrások Minisztériuma (Emmi) Kultúráért Felelős Államtitkársága, hogy Lezárult a Köszönjük, Magyarország! program, amelyben az előadó-művészeti szféra támogatására 1 milliárd forintot csoportosított át. Az már az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő döntési listájából derült ki: az államtitkárság a program 1 milliárdját az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatására szánt összegből ­– a kulturális taopótló támogatásokból ­– csoportosította át. Az egyedi pályázatok elbírálását, szétosztását további kulturális intézményekre bízta: a Petőfi Irodalmi Múzeumra (PIM), a Filharmónia Magyarországra, a Nemzeti Táncszínházra, Hagyományok Házára, a Budapest Music Centerre és a Nemzeti Artista- Előadó- és Cirkuszművészeti Központra. Mentőcsomag 2.0 Június 5-én jelent meg a Magyar Közlönyben a koronavírus világjárvány kulturális, művészeti szférát érintő hatásának enyhítéséről szóló kormányhatározat. Eszerint a kulturális mentőcsomagra 5,1 milliárd forint jut, ebből öt intézmény 1,4 milliárd forint támogatást kap: a Szépművészeti Múzeum 400, a Magyar Nemzeti Múzeum és a Magyar Állami Operaház 300-300, a Hagyományok Háza 250, a Zeneakadémia 150 millió forintot. Megkérdeztük az államtitkárságot, mi alapján határozták meg a támogatási összeget, az intézmények mire fordítják a támogatást? Továbbá: a járványügyi veszélyhelyzet ideje alatt mennyi bevételkiesést szenvedtek el a kulturális intézmények, illetve mennyi megtakarítást sikerült elérniük? Kérdéseinkre nem kaptunk választ. A kormányhatározat további 3,7 milliárd forintjának egyes tételei részben átfedést mutatnak a Köszönjük, Magyarország! programmal: itt is szerepel például, hogy a PIM 100 millió forintot oszthat szét a könnyűzenészeket megsegítő programban. Újdonság viszont az Opera Mentőöv Program, amely mintegy félmilliárd forintját az Operaházra bízták. Ez a program ­– hasonlóan a mentőcsomag több programjához ­– valójában előleg: ellentételezéseként a pályázati feltételek szerint a művészek fellépési alkalmakat vállalnak. A Nemzeti Filmintézet színházak és színészek támogatására 1 milliárd forintot oszthat szét, ám ez a kormányhatározat nem említi: hasonló célra a Nemzeti Színház 400 millió forintot fordíthat a Köszönjük, Magyarország! program keretében. Kérdés továbbá: milyen gazdasági nehézséget okozott a világjárvány a Magyar Művészeti Akadémiának? A köztestület ugyanis 200 millió forintot kapott működési költségre a mentőcsomagból. 5 milliárd a kluboknak Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos 5 milliárdos tervezettel állt elő. - Ha van fellépési lehetőség, van bevétel is – foglalta össze a Népszavának Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos a könnyűzenei mentőcsomag alapgondolatát, amelyet szerdán tett a kormány asztalára. – Az elmúlt hetekben minden érintett zeneipari szereplővel - szakmai szervezetekkel, menedzserekkel és művészekkel – egyeztettem. A mentőcsomag kiindulópontja az, hogy még ez a járvány sem múlt el, semmi sem garantálja, hogy nem tér vissza, és bármikor történhet valami, ami újra leállásra kényszeríti a könnyűzenei szcénát, ezért az aktuális válságra adott reakció mellett hosszabb távra is az eddiginél biztonságosabb helyzetet kell teremteni. A becsléseink szerint tizenötezer embert érintő 5 milliárdos keret irányszám, amelyet a német mentőcsomaggal arányosítva alakítottunk ki – részletezi Demeter Szilárd. - A tárgyalások során az ágazati szereplők mindegyikének maga felé hajlott a keze, azaz magának akart több pénzt, köztük nem lehet igazságosan dönteni. Az igazi megoldás tehát a fellépési lehetőségek támogatása. - A szakma szerint 130 ötszáz fő alatti közönségnek kialakított játszóhely létezik az országban, van, aki szerint 80 a reális, de végigtelefonálva az országot mindössze 42 klubot találtunk. Alkalmas művelődési ház viszont kétszáznál is több is van, tehát nem lehetetlen bővíteni a játszóhelyek számát. Ha például egy klub légkondicionálójába a járvány ellene védekezés céljából vírusszűrőt kell tenni, annak 8-10 millió forintos költségét kell előteremteni – hoz példát a kormánybiztos. Ez mindenkinek, a kezdőknek és a legnagyobb sztároknak segítene - A Tankcsapdával való beszélgetésből például kiderült, hogyha egy nap kétszer tudnának ötszáz fős közönség előtt játszani, akkor már ki tudnák fizetni a villanyszámlát. Sok előadó – köztük a már említett Tankcsapda - rendszeres fesztiválfellépő, bevételeik, ahogy népszerűségük, koncertprogramjuk és terveik – egy-egy új szám bemutatása, album megjelentetése – a nagy nyári fesztiváloktól függnek. Adekvát kérdés, hogy a könnyűzeneipar megmentését szolgáló milliárdokból mennyi jut ezek szervezőinek. Erre azonban még nincs felelet - A nagy fesztiválok az ötmilliárdos csomagból nem részesülnek, erről külön kell megegyezniük a feleknek, a kormány részéről nem az én szintemen – válaszolta Demeter Szilárd. Négy kategóriát alakítottak ki a zenekarok és előadóművészek bevételei alapján: kezdő zenekarok, közepes együttesek, headliner közeliek és headlinerek. - Informális tudásunk van arról, hogy egy-egy fellépőnek mennyi lehet a bevétele, erről nincs adatbázis – válaszolta a jövedelmeket tartalmazó összesítés létezését firtató kérdésünkre. Arra, hogy milyen módon osztják majd el a klubok között a pénzt, illetve pályázniuk kell-e, így reagált: - Mindenféleképpen. A kuratóriumokba azokat a szervezeteket hívjuk be, akiknek a legjobb tudásuk van az adott zeneipari részszcéna egészét ismerik, például a rendezvénytechnikusoknak kiírt pályázatokról a rendezvénytechnikusok tudnak érdemben dönteni. Nagyon sok múlik a kormány július végére ígért, az ötszáz fő fölötti zenés táncos rendezvények augusztus 15. utáni sorsáról szóló döntésén. - Ha a járványügyi szakemberek kétszáz főben maximalizálják a létszámkorlátot, teljesen újra kell tervezni a mentőcsomagot, de a 200 fős limit már nemcsak a könnyűzenét, hanem a kulturális szféra egészét hazavágná – ad nem túl optimista végszót a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos.  Hála és szekértáborok Pozitívabb viszont a kultúráért felelős államtitkár, Fekete Péter az Infórádióban a háláról beszélt: vannak prioritások, és ameddig a kormány a kultúrát ezek első felében tartja, addig csak hálásak lehetnek, másrészt szükségesnek tartotta megjegyezni, hogy a miután a kormány meghozta azokat a döntéseket, mint például, hogy nem kell a katát, a járulékokat, illetve a törlesztéseket fizetni, előfordult, hogy egy-egy színházi dolgozó több pénzt vitt haza, mint a járvány előtt. Ami a művészeket illeti, köztük sincs egyetértés, ezt erősíti Lovasi András is a Magyar Narancsnak adott interjújában: „A zenésztársadalom nem tud a legegyértelműbb ügyekben sem összefogni: szekértáborok vannak különféle érdekek mentén és mivel annyira felületesen és gyorsan ítélkeznek ezek a táborok, nagyon nehéz bármiben állást foglalni, közös megegyezésre jutni.”
104 éves korában párizsi otthonában érte a halál az Elfújta a szél egyik sztárját.
Elhunyt 104 éves korában szombaton Párizsban Olivia de Havilland kétszeres Oscar-díjas színésznő, az Elfújta a szél című filmklasszikus egyik sztárja. A színésznőt párizsi otthonában, álmában érte a halál - számolt be róla vasárnap a Deadline.com hollywoodi hírportál. Olivia de Havilland az 1930-as években egy sor kalandfilmmel futott be. Egyebek mellett játszott a Kertész Mihály és William Keighley rendezte Robin Hoodban és Kertész Halálfejes lobogó című filmjében is. A színésznőnek később saját csatáit is meg kellett vívnia: a Warner Bros. ugyanis megpróbálta megnyújtani hétéves szerződését arra hivatkozva, hogy több szerepet visszautasított, de végül Olivia de Havilland nyerte a pert, az ítélet precedens értékű lett és máig az ő nevén emlegetik. Az Elfújta a szél című filmben Melanie szerepét játszotta, s alakítását Oscar-díjra is jelölték. Ezt követően az 1946-ban bemutatott Kisiklott élet című romantikus dráma női főszerepéért meg is kapta az amerikai filmakadémia díját. Három évvel később pedig ismét Oscar-díjas lett William Wyler Az örökösnő című filmjével. Az ötvenes évektől Párizsban élt. 1962-ben tért vissza New Yorkba. Fellépett a Broadway több darabjában, a hetvenes években számos film epizódszerepét alakította, majd televíziós szerepeket is játszott. Az Anasztázia című minisorozatért Golden Globe-díjjal jutalmazták. Utolsó szerepét 72 évesen A nő, akit szeretett című tévéfilmben játszotta 1988-ban. 2008-ban, 92 évesen, George W. Bush kitüntette az amerikai Nemzeti Művészeti Érdeméremmel. Emellett megkapta például a francia becsületrendet és 2017-ben a Brit Birodalom Érdemrendjét is.
<|im_start|>user
„Világéletemben izgatott a törpés-óriásos mese. A történelmi törpe-óriás polémia mindazonáltal annak az apák és fiúk közt ősidők óta folyó küzdelemnek az egyik fejezete csupán, amely – mint látni fogjuk – még ma is közelről érint bennünket” - írja Umberto Eco Óriások vállán című esszékötete címadó darabjának nyitó soraiban. Aki nagysikerű regényei, A rózsa nevében, A Foucault inga vagy A prágai temető izgalmát keresi a kötetben, annak nem ajánljuk a művet. Az Óriások vállán más típusú izgalmakat rejt, a szerző ezúttal nyomozását az emberiség kultúrtörténetének egészére, annak szinte minden területére terjeszti ki, olyan kérdéseket boncolgatva, mint a nemzedékek harca, a titok, a tűz, az abszolút és a relatív, a szépség és rútság, az összeesküvés, a láthatatlan, a hamis és a hazugság, a művészeti tökéletlenség... megannyi olyan fogalom, amely mindig is foglalkoztatta az emberiséget. De amint az idézett nyitó sorokból is látszik, Eco olyan könnyedséggel, sziporkázva mesélve járja körül ezeket a témákat, hogy képes elfeledtetni velünk azt is, hogy törpeként állunk az ő óriás vállain. Az a tudásmennyiség, annak sokrétűsége és sokszínűsége, ami ebből a 350 oldalból zúdul ránk, egyenesen letaglózó. A szerző által is idézi a klasszikus aforizmát, miszerint „A régiek természetesen óriások voltak mihozzánk képest; mi azonban, bár törpék vagyunk, az ő nyakukba kapaszkodva – vagyis élve bölcsességükkel – jobban látunk, mint ők”. Ezeket az esszéket olvasva azonban elsősorban nem az jut eszünkbe, hogy az ő vállára kapaszkodva, az ő bölcsességével élve tovább látnánk, mint ő, inkább az, hogy van-e még rajta kívül ilyen utánozhatatlan modern reneszánsz óriás.    Infó:  Umberto Eco: Óriások vállán  Fordította Barna Imre, Sajó Tamás Kossuth Kiadó, Budapest, 2019
A koronavírus-járvány egyik legnagyobb - többek között pénzügyi - vesztese a kulturális élet. Közös érdekképviselet nincs, az állami támogatási rendszer pedig nem látható át könnyen.
Információink szerint még nem született döntés, a kormány szerdai ülésén határoz arról, hogy augusztus 15. után lehet-e 500 fő fölötti zenés-táncos rendezvényeket tartani. A Népszavának név nélkül nyilatkozó kormányközeli politikusok szerint még mindig nagy a bizonytalanság, a kormánypolitikusok hivatalos nyilatkozatai inkább a korlátozások fenntartását vetítik előre. A popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos Demeter Szilárd szerint a beltéri rendezvények esetleges 200 fős limitje - ami szintén felmerült - az egész kulturális életet hazavágná. A kulturális mentőcsomagokról szóló hírekben röpködnek milliárdok, 1 milliárd forintot már kiosztottak. Ez részben átfedésben van azzal az 5,1 milliárdos "a koronavírus világjárvány kulturális, művészeti szférát érintő hatásának enyhítéséről szóló" csomaggal, amelyről júniusban született kormányhatározat. Emellett Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos is 5 milliárdos tervezettel állt elő, amelyről még nem született döntés. Az egyre kétségbeesett helyzetben lévő művészek képtelenek a közös érdekképviseletre, a politikusok pedig vérmérsékletüktől függően adnak objektív információkat vagy tesznek hangulatkeltő kijelentéseket.  Az első milliárd Május utolsó hetében jelentette be az Erőforrások Minisztériuma (Emmi) Kultúráért Felelős Államtitkársága, hogy Lezárult a Köszönjük, Magyarország! program, amelyben az előadó-művészeti szféra támogatására 1 milliárd forintot csoportosított át. Az már az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő döntési listájából derült ki: az államtitkárság a program 1 milliárdját az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatására szánt összegből ­– a kulturális taopótló támogatásokból ­– csoportosította át. Az egyedi pályázatok elbírálását, szétosztását további kulturális intézményekre bízta: a Petőfi Irodalmi Múzeumra (PIM), a Filharmónia Magyarországra, a Nemzeti Táncszínházra, Hagyományok Házára, a Budapest Music Centerre és a Nemzeti Artista- Előadó- és Cirkuszművészeti Központra. Mentőcsomag 2.0 Június 5-én jelent meg a Magyar Közlönyben a koronavírus világjárvány kulturális, művészeti szférát érintő hatásának enyhítéséről szóló kormányhatározat. Eszerint a kulturális mentőcsomagra 5,1 milliárd forint jut, ebből öt intézmény 1,4 milliárd forint támogatást kap: a Szépművészeti Múzeum 400, a Magyar Nemzeti Múzeum és a Magyar Állami Operaház 300-300, a Hagyományok Háza 250, a Zeneakadémia 150 millió forintot. Megkérdeztük az államtitkárságot, mi alapján határozták meg a támogatási összeget, az intézmények mire fordítják a támogatást? Továbbá: a járványügyi veszélyhelyzet ideje alatt mennyi bevételkiesést szenvedtek el a kulturális intézmények, illetve mennyi megtakarítást sikerült elérniük? Kérdéseinkre nem kaptunk választ. A kormányhatározat további 3,7 milliárd forintjának egyes tételei részben átfedést mutatnak a Köszönjük, Magyarország! programmal: itt is szerepel például, hogy a PIM 100 millió forintot oszthat szét a könnyűzenészeket megsegítő programban. Újdonság viszont az Opera Mentőöv Program, amely mintegy félmilliárd forintját az Operaházra bízták. Ez a program ­– hasonlóan a mentőcsomag több programjához ­– valójában előleg: ellentételezéseként a pályázati feltételek szerint a művészek fellépési alkalmakat vállalnak. A Nemzeti Filmintézet színházak és színészek támogatására 1 milliárd forintot oszthat szét, ám ez a kormányhatározat nem említi: hasonló célra a Nemzeti Színház 400 millió forintot fordíthat a Köszönjük, Magyarország! program keretében. Kérdés továbbá: milyen gazdasági nehézséget okozott a világjárvány a Magyar Művészeti Akadémiának? A köztestület ugyanis 200 millió forintot kapott működési költségre a mentőcsomagból. 5 milliárd a kluboknak Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos 5 milliárdos tervezettel állt elő. - Ha van fellépési lehetőség, van bevétel is – foglalta össze a Népszavának Demeter Szilárd, a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos a könnyűzenei mentőcsomag alapgondolatát, amelyet szerdán tett a kormány asztalára. – Az elmúlt hetekben minden érintett zeneipari szereplővel - szakmai szervezetekkel, menedzserekkel és művészekkel – egyeztettem. A mentőcsomag kiindulópontja az, hogy még ez a járvány sem múlt el, semmi sem garantálja, hogy nem tér vissza, és bármikor történhet valami, ami újra leállásra kényszeríti a könnyűzenei szcénát, ezért az aktuális válságra adott reakció mellett hosszabb távra is az eddiginél biztonságosabb helyzetet kell teremteni. A becsléseink szerint tizenötezer embert érintő 5 milliárdos keret irányszám, amelyet a német mentőcsomaggal arányosítva alakítottunk ki – részletezi Demeter Szilárd. - A tárgyalások során az ágazati szereplők mindegyikének maga felé hajlott a keze, azaz magának akart több pénzt, köztük nem lehet igazságosan dönteni. Az igazi megoldás tehát a fellépési lehetőségek támogatása. - A szakma szerint 130 ötszáz fő alatti közönségnek kialakított játszóhely létezik az országban, van, aki szerint 80 a reális, de végigtelefonálva az országot mindössze 42 klubot találtunk. Alkalmas művelődési ház viszont kétszáznál is több is van, tehát nem lehetetlen bővíteni a játszóhelyek számát. Ha például egy klub légkondicionálójába a járvány ellene védekezés céljából vírusszűrőt kell tenni, annak 8-10 millió forintos költségét kell előteremteni – hoz példát a kormánybiztos. Ez mindenkinek, a kezdőknek és a legnagyobb sztároknak segítene - A Tankcsapdával való beszélgetésből például kiderült, hogyha egy nap kétszer tudnának ötszáz fős közönség előtt játszani, akkor már ki tudnák fizetni a villanyszámlát. Sok előadó – köztük a már említett Tankcsapda - rendszeres fesztiválfellépő, bevételeik, ahogy népszerűségük, koncertprogramjuk és terveik – egy-egy új szám bemutatása, album megjelentetése – a nagy nyári fesztiváloktól függnek. Adekvát kérdés, hogy a könnyűzeneipar megmentését szolgáló milliárdokból mennyi jut ezek szervezőinek. Erre azonban még nincs felelet - A nagy fesztiválok az ötmilliárdos csomagból nem részesülnek, erről külön kell megegyezniük a feleknek, a kormány részéről nem az én szintemen – válaszolta Demeter Szilárd. Négy kategóriát alakítottak ki a zenekarok és előadóművészek bevételei alapján: kezdő zenekarok, közepes együttesek, headliner közeliek és headlinerek. - Informális tudásunk van arról, hogy egy-egy fellépőnek mennyi lehet a bevétele, erről nincs adatbázis – válaszolta a jövedelmeket tartalmazó összesítés létezését firtató kérdésünkre. Arra, hogy milyen módon osztják majd el a klubok között a pénzt, illetve pályázniuk kell-e, így reagált: - Mindenféleképpen. A kuratóriumokba azokat a szervezeteket hívjuk be, akiknek a legjobb tudásuk van az adott zeneipari részszcéna egészét ismerik, például a rendezvénytechnikusoknak kiírt pályázatokról a rendezvénytechnikusok tudnak érdemben dönteni. Nagyon sok múlik a kormány július végére ígért, az ötszáz fő fölötti zenés táncos rendezvények augusztus 15. utáni sorsáról szóló döntésén. - Ha a járványügyi szakemberek kétszáz főben maximalizálják a létszámkorlátot, teljesen újra kell tervezni a mentőcsomagot, de a 200 fős limit már nemcsak a könnyűzenét, hanem a kulturális szféra egészét hazavágná – ad nem túl optimista végszót a popkultúra megújításáért és társadalmiasításáért felelős kormánybiztos.  Hála és szekértáborok Pozitívabb viszont a kultúráért felelős államtitkár, Fekete Péter az Infórádióban a háláról beszélt: vannak prioritások, és ameddig a kormány a kultúrát ezek első felében tartja, addig csak hálásak lehetnek, másrészt szükségesnek tartotta megjegyezni, hogy a miután a kormány meghozta azokat a döntéseket, mint például, hogy nem kell a katát, a járulékokat, illetve a törlesztéseket fizetni, előfordult, hogy egy-egy színházi dolgozó több pénzt vitt haza, mint a járvány előtt. Ami a művészeket illeti, köztük sincs egyetértés, ezt erősíti Lovasi András is a Magyar Narancsnak adott interjújában: „A zenésztársadalom nem tud a legegyértelműbb ügyekben sem összefogni: szekértáborok vannak különféle érdekek mentén és mivel annyira felületesen és gyorsan ítélkeznek ezek a táborok, nagyon nehéz bármiben állást foglalni, közös megegyezésre jutni.”
104 éves korában párizsi otthonában érte a halál az Elfújta a szél egyik sztárját.
Elhunyt 104 éves korában szombaton Párizsban Olivia de Havilland kétszeres Oscar-díjas színésznő, az Elfújta a szél című filmklasszikus egyik sztárja. A színésznőt párizsi otthonában, álmában érte a halál - számolt be róla vasárnap a Deadline.com hollywoodi hírportál. Olivia de Havilland az 1930-as években egy sor kalandfilmmel futott be. Egyebek mellett játszott a Kertész Mihály és William Keighley rendezte Robin Hoodban és Kertész Halálfejes lobogó című filmjében is. A színésznőnek később saját csatáit is meg kellett vívnia: a Warner Bros. ugyanis megpróbálta megnyújtani hétéves szerződését arra hivatkozva, hogy több szerepet visszautasított, de végül Olivia de Havilland nyerte a pert, az ítélet precedens értékű lett és máig az ő nevén emlegetik. Az Elfújta a szél című filmben Melanie szerepét játszotta, s alakítását Oscar-díjra is jelölték. Ezt követően az 1946-ban bemutatott Kisiklott élet című romantikus dráma női főszerepéért meg is kapta az amerikai filmakadémia díját. Három évvel később pedig ismét Oscar-díjas lett William Wyler Az örökösnő című filmjével. Az ötvenes évektől Párizsban élt. 1962-ben tért vissza New Yorkba. Fellépett a Broadway több darabjában, a hetvenes években számos film epizódszerepét alakította, majd televíziós szerepeket is játszott. Az Anasztázia című minisorozatért Golden Globe-díjjal jutalmazták. Utolsó szerepét 72 évesen A nő, akit szeretett című tévéfilmben játszotta 1988-ban. 2008-ban, 92 évesen, George W. Bush kitüntette az amerikai Nemzeti Művészeti Érdeméremmel. Emellett megkapta például a francia becsületrendet és 2017-ben a Brit Birodalom Érdemrendjét is.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Tizenkét, a milánói összművészeti fesztiválra íródott esszét tartalmaz az Óriások vállán című Umberto Eco posztumusz kötet. Végigolvasva akaratlanul megfogalmazódik az olvasóban – vajon van-e még, lesz-e még Ecohoz mérhető modern reneszánsz óriás?<|im_end|>