Saját kölykeiket evõ orangutánokat filmeztek
Két orangután nõstényt rajatkaptak, amint éppen saját elpusztult kölykük testét fogyasztották. Ilyen viselkedést egyetlen emberszabású majomnál sem figyeltek meg eddig. A két esemény egy hónap eltéréssel, ugyanazon a vidéken történt Indonézia erdeiben.
A természetvédelmi szakember, aki szemtanúja volt mindkét esetnek, úgy véli, hogy abnormális viselkedésrõl van szó, amelyet mindkét anya esetében stresszes élethelyzet idézett elõ.

Az emberen kívül eddig csupán csimpánzoknál mutattak ki kannibalizmust, azaz a fajtársak megevését. Gorillák esetében is következtetni lehetett a viselkedésre, miután kismajmok maradványait fedezték fel két felnõtt állat székletében. Eddig azonban egy emberszabásút sem láttak, amely saját kölykét ette volna meg.

David Dellatore, az Oxford Brookes Egyetem kutatója a szumátrai Gunung Leuser Nemzeti ParkBukit Lawang elnevezésû területén kutatja az orangutánokat. Eredetileg a vadonba visszaengedett, egykor fogságban tartott egyedek egészségi állapotát követte nyomon. Hamarosan azonban feltûnt neki, hogy a turisták túl közeli viszonyt létesítenek a félvad emberszabásúakkal - a tilalom ellenére etetik vagy megérintik õket. Így Dellatore inkább az orangutánok viselkedését kezdte megfigyelni, és kétszer lett szemtanúja annak, hogy egy nõstény megeszi nemrég elpusztult kölyke tetemét.

Az Edita nevû orángutánanya egyéves kölykének tetemét a kicsi halálát követõ nyolcadik napon ette meg. Egy hónappal késõbb pedig a Ratna névre hallgató nõstény fogyasztotta el héthónapos kölykének maradványait. (A Ratnáról készült felvételt a BBC oldalán nézheti meg.)

Ilyen viselkedést az orangutánkutatás bõ négy évtizedes történetében még senki sem látott - jelentette ki Dellatore. - Nincs evolúciós értelme, hogy megöljék saját kölyküket, és nem is ez történt - írja a Primates címû szaklapban. Az nem ritka, hogy az emberszabásúak napokig hurcolásszák elpusztult kölykeiket - ez a gyász része lehet, véli a kutató. A 23 éves Edita is így tett hét napon át, mielõtt elfogyasztotta volna az erõsen bomlásnak indult tetemet.

Dellatore nem szolgál egyértelmû magyarázattal az esetre, de gyanítja, hogy az anyák kölyökkori traumái válthatták ki késõbbi cselekedeteiket. "A félvad orangutánok komoly traumákon estek át, például szemtanúi lehettek saját anyjuk halálának" - mondja a kutató. Az állatkereskedelem számára vad orangutánbébiket fognak be, ehhez azonban meg kell ölniük az anyát. Ráadásul a fogságban az orangutánok hosszan élnek elszigetelve társaiktól, lehetséges, hogy a kannibalizmus e hatásokra vezethetõ vissza.

Más majmoknál is láttak hasonlót. A szintén fõemlõs fülesmakiféléknél a viselkedést stresszes életkörülményeikkel hozták összefüggésbe. Az orangutánokat is zavarhatja a turisták jelenléte - ezért Dellatore a Szumátrai Orangután Társasággal együtt egy ökoturisztikai program keretén belül azon munkálkodik, hogy a turisták felelõsen viszonyuljanak a majmokhoz.
orángutánok tudományos kishírek
<|im_start|>user
A természetvédelmi szakember, aki szemtanúja volt mindkét esetnek, úgy véli, hogy abnormális viselkedésrõl van szó, amelyet mindkét anya esetében stresszes élethelyzet idézett elõ.

Az emberen kívül eddig csupán csimpánzoknál mutattak ki kannibalizmust, azaz a fajtársak megevését. Gorillák esetében is következtetni lehetett a viselkedésre, miután kismajmok maradványait fedezték fel két felnõtt állat székletében. Eddig azonban egy emberszabásút sem láttak, amely saját kölykét ette volna meg.

David Dellatore, az Oxford Brookes Egyetem kutatója a szumátrai Gunung Leuser Nemzeti ParkBukit Lawang elnevezésû területén kutatja az orangutánokat. Eredetileg a vadonba visszaengedett, egykor fogságban tartott egyedek egészségi állapotát követte nyomon. Hamarosan azonban feltûnt neki, hogy a turisták túl közeli viszonyt létesítenek a félvad emberszabásúakkal - a tilalom ellenére etetik vagy megérintik õket. Így Dellatore inkább az orangutánok viselkedését kezdte megfigyelni, és kétszer lett szemtanúja annak, hogy egy nõstény megeszi nemrég elpusztult kölyke tetemét.

Az Edita nevû orángutánanya egyéves kölykének tetemét a kicsi halálát követõ nyolcadik napon ette meg. Egy hónappal késõbb pedig a Ratna névre hallgató nõstény fogyasztotta el héthónapos kölykének maradványait. (A Ratnáról készült felvételt a BBC oldalán nézheti meg.)

Ilyen viselkedést az orangutánkutatás bõ négy évtizedes történetében még senki sem látott - jelentette ki Dellatore. - Nincs evolúciós értelme, hogy megöljék saját kölyküket, és nem is ez történt - írja a Primates címû szaklapban. Az nem ritka, hogy az emberszabásúak napokig hurcolásszák elpusztult kölykeiket - ez a gyász része lehet, véli a kutató. A 23 éves Edita is így tett hét napon át, mielõtt elfogyasztotta volna az erõsen bomlásnak indult tetemet.

Dellatore nem szolgál egyértelmû magyarázattal az esetre, de gyanítja, hogy az anyák kölyökkori traumái válthatták ki késõbbi cselekedeteiket. "A félvad orangutánok komoly traumákon estek át, például szemtanúi lehettek saját anyjuk halálának" - mondja a kutató. Az állatkereskedelem számára vad orangutánbébiket fognak be, ehhez azonban meg kell ölniük az anyát. Ráadásul a fogságban az orangutánok hosszan élnek elszigetelve társaiktól, lehetséges, hogy a kannibalizmus e hatásokra vezethetõ vissza.

Más majmoknál is láttak hasonlót. A szintén fõemlõs fülesmakiféléknél a viselkedést stresszes életkörülményeikkel hozták összefüggésbe. Az orangutánokat is zavarhatja a turisták jelenléte - ezért Dellatore a Szumátrai Orangután Társasággal együtt egy ökoturisztikai program keretén belül azon munkálkodik, hogy a turisták felelõsen viszonyuljanak a majmokhoz.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Két orangután nõstényt rajatkaptak, amint éppen saját elpusztult kölykük testét fogyasztották. Ilyen viselkedést egyetlen emberszabású majomnál sem figyeltek meg eddig. A két esemény egy hónap eltéréssel, ugyanazon a vidéken történt Indonézia erdeiben.<|im_end|>