Nagyot akar szakítani? Vegyen üzleti ingatlant hitelből!
Javuló képet mutat az ingatlanhitelezési piac Európában. Az összkép pozitív, az ingatlanbefektetések volumene növekedett az előző évhez képest, és ezekhez a tranzakciókhoz a hitelek is egyre inkább elérhetők, azonban ez főként néhány nyugat-európai országra igaz. A magyar bankárok a magyar piac egészét tekintve optimistábbak lettek, de saját bankjuk portfóliójával kapcsolatban inkább zsugorodásra, mint növekedésre számítanak.
A tranzakciókra vonatkozó adatok bíztatóak, az ingatlanbefektetések volumene elérte a 80 milliárd eurót, ami 25 százalékkal haladja meg az egy évvel korábbi szintet, számos országban pedig a befektetések volumene elérte a válság előtti szintet – derül ki a KPMG Ingatlanhitelezési Barométeréből, amelynek keretében közép-kelet-európai, angol, német, svéd, osztrák és orosz bankárokat kérdeztek meg ingatlanpiaci hitelezéssel kapcsolatos várakozásaikról. Az európai ingatlanbefektetési tranzakciók közel 70 százalékát három országban, Németországban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban hozták tető alá.

"A kedvezőbb gazdasági környezet állhat a hitelezési tevékenység fellendülése mögött" – mondja Andrea Sartori, a KPMG közép-kelet-európai ingatlanpiacért felelős partnere. A legtöbb európai ország GDP-je növekedett az elmúlt évben, a kedvezőbb kilátások pedig arra ösztönözték a bankokat, hogy növeljék a hitelek hozzáférhetőségét és enyhítsék a szigorú hitelezési feltételeket. Sartori szerint az európai pénzügyi intézményrendszer erősödik és nyitottabb lett a hitelezésre. Az alternatív finanszírozók megjelenése a piacon a kamatfelárak csökkenéséhez vezetett számos európai országban, a hitelezési verseny pedig élesebbé vált.

„A magyar bankárok zöme szerint az ingatlanhitel-állomány a következő 12-18 hónapban nem változik a bankszektorban. Ez lényeges előrelépés a tavalyi felméréshez képest, amikor az összes megkérdezett kisebb-nagyobb visszaesésre számított. Meglepő módon a bankárok borúsabban látják saját bankjuk portfóliójának alakulását, mint az egész bankszektorét. A válaszadók nagyjából fele mondta, hogy saját ingatlanhitel-portfóliója zsugorodni fog, másik felük pedig úgy véli, hogy ingatlanhitel-állománya nem változik” – elemezte a magyarországi eredményeket Sartori.

„Nem meglepő módon a bankok körében továbbra is népszerűbbek azok a hitelek, amelyeket jövedelmet termelő ingatlanok megvásárlására és nem ingatlanfejlesztésre akarnak fordítani a hitelfelvevők” – mondja Sartori. Oroszországban és Horvátországban a bankok egyformán nyitottak az új fejlesztések és a jövedelmet termelő ingatlanok finanszírozására, igaz, a hitelezési kedv a felmérés szerint nem kifejezetten erős ezekben az országokban. Lengyelországban, Romániában és Németországban a bankok szívesebben finanszíroznak új beruházásokat, Szlovéniában, Angliában és Bulgáriában viszont kifejezetten óvakodnak az ilyen hitelektől.

A felmérés szerint a jövedelemtermelő ingatlanok hitelezésére leginkább Németország, Anglia, Ausztria és Szlovákia nyitott. Magyarországon a bankok ugyancsak a jövedelemtermelő ingatlanokat részesítik előnyben a fejlesztésekkel szemben.

Sartori a felmérés alapján úgy véli, hogy a nyugat-európai országokban fellendülő ingatlanpiac felrázhatja a közép-kelet-európai régiót is: „A térségnek ideje nagyobb sebességre kapcsolni, hiszen Közép-Kelet-Európa csak 3,4 százalékát adja az európai ingatlanbefektetések volumenének.”

A KPMG felmérése arra is felhívja a figyelmet, hogy Közép-Kelet-Európában továbbra is magas a problémás hitelek aránya – leginkább Románia, Bulgária és Szlovénia küzd ezzel a problémával. Romániában, Bulgáriában és Szlovákiában a legpesszimistábbak a bankok a hitelek restrukturálását illetően, itt a bankárok a problémás hitelek nagyjából 40 százalékát tartják menthetőnek. A magyar bankárok szerint a problémás hitelek többsége rendezhető átstrukturálással.
KPMG ingatlanpiac ingatlanhitel ingatlan kölcsön
<|im_start|>user
A tranzakciókra vonatkozó adatok bíztatóak, az ingatlanbefektetések volumene elérte a 80 milliárd eurót, ami 25 százalékkal haladja meg az egy évvel korábbi szintet, számos országban pedig a befektetések volumene elérte a válság előtti szintet – derül ki a KPMG Ingatlanhitelezési Barométeréből, amelynek keretében közép-kelet-európai, angol, német, svéd, osztrák és orosz bankárokat kérdeztek meg ingatlanpiaci hitelezéssel kapcsolatos várakozásaikról. Az európai ingatlanbefektetési tranzakciók közel 70 százalékát három országban, Németországban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban hozták tető alá.

"A kedvezőbb gazdasági környezet állhat a hitelezési tevékenység fellendülése mögött" – mondja Andrea Sartori, a KPMG közép-kelet-európai ingatlanpiacért felelős partnere. A legtöbb európai ország GDP-je növekedett az elmúlt évben, a kedvezőbb kilátások pedig arra ösztönözték a bankokat, hogy növeljék a hitelek hozzáférhetőségét és enyhítsék a szigorú hitelezési feltételeket. Sartori szerint az európai pénzügyi intézményrendszer erősödik és nyitottabb lett a hitelezésre. Az alternatív finanszírozók megjelenése a piacon a kamatfelárak csökkenéséhez vezetett számos európai országban, a hitelezési verseny pedig élesebbé vált.

„A magyar bankárok zöme szerint az ingatlanhitel-állomány a következő 12-18 hónapban nem változik a bankszektorban. Ez lényeges előrelépés a tavalyi felméréshez képest, amikor az összes megkérdezett kisebb-nagyobb visszaesésre számított. Meglepő módon a bankárok borúsabban látják saját bankjuk portfóliójának alakulását, mint az egész bankszektorét. A válaszadók nagyjából fele mondta, hogy saját ingatlanhitel-portfóliója zsugorodni fog, másik felük pedig úgy véli, hogy ingatlanhitel-állománya nem változik” – elemezte a magyarországi eredményeket Sartori.

„Nem meglepő módon a bankok körében továbbra is népszerűbbek azok a hitelek, amelyeket jövedelmet termelő ingatlanok megvásárlására és nem ingatlanfejlesztésre akarnak fordítani a hitelfelvevők” – mondja Sartori. Oroszországban és Horvátországban a bankok egyformán nyitottak az új fejlesztések és a jövedelmet termelő ingatlanok finanszírozására, igaz, a hitelezési kedv a felmérés szerint nem kifejezetten erős ezekben az országokban. Lengyelországban, Romániában és Németországban a bankok szívesebben finanszíroznak új beruházásokat, Szlovéniában, Angliában és Bulgáriában viszont kifejezetten óvakodnak az ilyen hitelektől.

A felmérés szerint a jövedelemtermelő ingatlanok hitelezésére leginkább Németország, Anglia, Ausztria és Szlovákia nyitott. Magyarországon a bankok ugyancsak a jövedelemtermelő ingatlanokat részesítik előnyben a fejlesztésekkel szemben.

Sartori a felmérés alapján úgy véli, hogy a nyugat-európai országokban fellendülő ingatlanpiac felrázhatja a közép-kelet-európai régiót is: „A térségnek ideje nagyobb sebességre kapcsolni, hiszen Közép-Kelet-Európa csak 3,4 százalékát adja az európai ingatlanbefektetések volumenének.”

A KPMG felmérése arra is felhívja a figyelmet, hogy Közép-Kelet-Európában továbbra is magas a problémás hitelek aránya – leginkább Románia, Bulgária és Szlovénia küzd ezzel a problémával. Romániában, Bulgáriában és Szlovákiában a legpesszimistábbak a bankok a hitelek restrukturálását illetően, itt a bankárok a problémás hitelek nagyjából 40 százalékát tartják menthetőnek. A magyar bankárok szerint a problémás hitelek többsége rendezhető átstrukturálással.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Javuló képet mutat az ingatlanhitelezési piac Európában. Az összkép pozitív, az ingatlanbefektetések volumene növekedett az előző évhez képest, és ezekhez a tranzakciókhoz a hitelek is egyre inkább elérhetők, azonban ez főként néhány nyugat-európai országra igaz. A magyar bankárok a magyar piac egészét tekintve optimistábbak lettek, de saját bankjuk portfóliójával kapcsolatban inkább zsugorodásra, mint növekedésre számítanak.<|im_end|>