"Kritikus ponton állunk" - Soros György az euró megmentésérõl
Nincs más út, mint az euró megmentése - vélekedett csütörtöki budapesti elõadásában Soros György, aki szerint ebben a németeknek kell fõszerepet vállalniuk, a kulcskérdésnek pedig azt nevezte, hogy sikerül-e beindítani az egész európai gazdaság növekedését.
Az euró már velünk van, ezt ugyanúgy nem lehet visszacsinálni, mint ahogy "egy rántottát sem", ezért az euróválság egyetlen megoldása a közös európai pénz megmentése - mondta Soros György magyar származású üzletember az általa alapított Közép-európai Egyetemen (CEU) csütörtök délután tartott elõadásában.

Soros a CEU és az Institute for New Economic Thinking (INET) nevû intézet által közösen szervezett eseményen beszélt a válság kialakulásának okairól és a megoldási lehetõségekrõl, saját gazdaságfilozófiai nézeteinek szempontjából. (Az elõadás angol nyelvû összefoglalóját megnézheti itt.)

Az üzletember kijelentette: a legnagyobb, legsikeresebb, leghatékonyabb európai gazdaságot mûködtetõ németek átérzik, hogy muszáj mindent megtenniük e cél érdekében, de úgy látja, az elmúlt hónapokban az eurózóna összes vezetõje rendre túl késõn és túl keveset tett. Van még esély arra, hogy ezen változtassanak, de továbbra sem megfelelõ eszközöket alkalmaznak. Márpedig minél késõbb találnak rá a helyes útra, annál nagyobb lesz a késlekedés ára, és úgy tûnik, hogy most kritikus ponton állunk - tette hozzá.

"Az adósságcsapda fekete lyuk"

Soros György szerint az elsõ lépés a piacok megnyugtatása, a nemzetközi szervezeteknek, a kormányoknak és a szabályozó intézményeknek egységesen kellene fellépniük. A rendelkezésre álló forrásokat nem szabad elaprózni, így a bankok feltõkésítése helyett esetükben is a garanciavállalást kellene választani, az EFSF nevû európai mentõalap segítségével, amely egyébként már nem áll messze egy közös uniós kincstár modelljétõl.

Ezután a Görögország után jelenleg a két legveszélyeztetettebbnek számító tagállamot, Spanyolországot és Olaszországot arra kellene bátorítani, hogy bocsássanak ki rövid lejáratú állampapírokat (kincstárjegyeket), a bankrendszert pedig arra, hogy ezekbe fektessen - magyarázta Soros.

Egy kérdésre válaszolva jogosnak nevezte azt a felvetést, hogy vajon lehet-e egy adósságválságot újabb adóssággal gyógyítani. Emlékeztetett ugyanakkor arra, hogy ha minden ország megszorító intézkedésekkel akarja csökkenteni az adósságát, az megfojtja a gazdaságot, és biztosan világméretû depresszióhoz vezet. "Ez az adósságcsapda egy fekete lyuk" - fogalmazott Soros, és azt mondta, éppen ezért muszáj megtalálni a módját az egész európai gazdaság élénkítésének.

Soros hangsúlyozta, hogy a lényeg itt az európai gazdaság egysége, a közös fellépés, mert az euróválság legnagyobb veszélye, hogy dezintegrálhatja az Európai Uniót. Az EU története az integráció erõsítésérõl szólt egészen 2008-ig, azóta ez a folyamat megfordult, aminek leglátványosabb jele az volt, amikor Angela Merkel német kancellár kijelentette, hogy nincs közös garancia az adósságokra, minden országnak külön-külön kell garanciát nyújtania. "Az euróválság elsõsorban bankválság és államadósság-válság, de politikai krízis is, a dezintegrációs tendencia megjelenése miatt" - mondta a magyar származású milliárdos.

Rendezett csõd

A Görögország esélyeit firtató kérdésre azt válaszolta, nagy probléma, hogy a teljes görög államadósság húsz százalékának elengedése nem elég. Ezért most valóban reális veszély van egy rendezetlen csõdre, amit pedig mindenképpen el kellene kerülni. Megjegyezte, hogy a rendezett csõd is többféle lehet, a közös pont, hogy a legfontosabb a pénzintézetek betéteseinek védelme kell, hogy legyen.

Soros azt is mondta, hogy az euróövezet nyilvánvalóan tökéletlen, befejezetlen modell, hiszen egy valuta mögött erõs központi bank, kincstár és közös költségvetési politika kell, hogy álljon. Szerinte a megalkotói is tudták, illetve tudják, hogy melyek lennének a következõ lépések, csak ezekhez nem volt soha meg a közös politikai akarat. Aztán közbejött a válság, és 2008-ban meg kellett menteni a komplett globális pénzügyi rendszert.

"Sokan állítják, hogy a piacoknak mindig igazuk van, holott nagyon gyakran tévednek. Ugyanígy nem állja meg a helyét az a tétel sem, hogy a piac mindig egyensúlyra törekszik. Valójában létezik egyensúlyközeli, az egyensúlyhoz közelítõ és attól távolodó állapota is. Ezért alakulnak és pukkadnak ki idõrõl idõre a különféle lufik, újabb válságokat idézve elõ" - magyarázta Soros György.
Közép-európai Egyetem eurózóna euróválság Görögország Soros György
<|im_start|>user
Az euró már velünk van, ezt ugyanúgy nem lehet visszacsinálni, mint ahogy "egy rántottát sem", ezért az euróválság egyetlen megoldása a közös európai pénz megmentése - mondta Soros György magyar származású üzletember az általa alapított Közép-európai Egyetemen (CEU) csütörtök délután tartott elõadásában.

Soros a CEU és az Institute for New Economic Thinking (INET) nevû intézet által közösen szervezett eseményen beszélt a válság kialakulásának okairól és a megoldási lehetõségekrõl, saját gazdaságfilozófiai nézeteinek szempontjából. (Az elõadás angol nyelvû összefoglalóját megnézheti itt.)

Az üzletember kijelentette: a legnagyobb, legsikeresebb, leghatékonyabb európai gazdaságot mûködtetõ németek átérzik, hogy muszáj mindent megtenniük e cél érdekében, de úgy látja, az elmúlt hónapokban az eurózóna összes vezetõje rendre túl késõn és túl keveset tett. Van még esély arra, hogy ezen változtassanak, de továbbra sem megfelelõ eszközöket alkalmaznak. Márpedig minél késõbb találnak rá a helyes útra, annál nagyobb lesz a késlekedés ára, és úgy tûnik, hogy most kritikus ponton állunk - tette hozzá.

"Az adósságcsapda fekete lyuk"

Soros György szerint az elsõ lépés a piacok megnyugtatása, a nemzetközi szervezeteknek, a kormányoknak és a szabályozó intézményeknek egységesen kellene fellépniük. A rendelkezésre álló forrásokat nem szabad elaprózni, így a bankok feltõkésítése helyett esetükben is a garanciavállalást kellene választani, az EFSF nevû európai mentõalap segítségével, amely egyébként már nem áll messze egy közös uniós kincstár modelljétõl.

Ezután a Görögország után jelenleg a két legveszélyeztetettebbnek számító tagállamot, Spanyolországot és Olaszországot arra kellene bátorítani, hogy bocsássanak ki rövid lejáratú állampapírokat (kincstárjegyeket), a bankrendszert pedig arra, hogy ezekbe fektessen - magyarázta Soros.

Egy kérdésre válaszolva jogosnak nevezte azt a felvetést, hogy vajon lehet-e egy adósságválságot újabb adóssággal gyógyítani. Emlékeztetett ugyanakkor arra, hogy ha minden ország megszorító intézkedésekkel akarja csökkenteni az adósságát, az megfojtja a gazdaságot, és biztosan világméretû depresszióhoz vezet. "Ez az adósságcsapda egy fekete lyuk" - fogalmazott Soros, és azt mondta, éppen ezért muszáj megtalálni a módját az egész európai gazdaság élénkítésének.

Soros hangsúlyozta, hogy a lényeg itt az európai gazdaság egysége, a közös fellépés, mert az euróválság legnagyobb veszélye, hogy dezintegrálhatja az Európai Uniót. Az EU története az integráció erõsítésérõl szólt egészen 2008-ig, azóta ez a folyamat megfordult, aminek leglátványosabb jele az volt, amikor Angela Merkel német kancellár kijelentette, hogy nincs közös garancia az adósságokra, minden országnak külön-külön kell garanciát nyújtania. "Az euróválság elsõsorban bankválság és államadósság-válság, de politikai krízis is, a dezintegrációs tendencia megjelenése miatt" - mondta a magyar származású milliárdos.

Rendezett csõd

A Görögország esélyeit firtató kérdésre azt válaszolta, nagy probléma, hogy a teljes görög államadósság húsz százalékának elengedése nem elég. Ezért most valóban reális veszély van egy rendezetlen csõdre, amit pedig mindenképpen el kellene kerülni. Megjegyezte, hogy a rendezett csõd is többféle lehet, a közös pont, hogy a legfontosabb a pénzintézetek betéteseinek védelme kell, hogy legyen.

Soros azt is mondta, hogy az euróövezet nyilvánvalóan tökéletlen, befejezetlen modell, hiszen egy valuta mögött erõs központi bank, kincstár és közös költségvetési politika kell, hogy álljon. Szerinte a megalkotói is tudták, illetve tudják, hogy melyek lennének a következõ lépések, csak ezekhez nem volt soha meg a közös politikai akarat. Aztán közbejött a válság, és 2008-ban meg kellett menteni a komplett globális pénzügyi rendszert.

"Sokan állítják, hogy a piacoknak mindig igazuk van, holott nagyon gyakran tévednek. Ugyanígy nem állja meg a helyét az a tétel sem, hogy a piac mindig egyensúlyra törekszik. Valójában létezik egyensúlyközeli, az egyensúlyhoz közelítõ és attól távolodó állapota is. Ezért alakulnak és pukkadnak ki idõrõl idõre a különféle lufik, újabb válságokat idézve elõ" - magyarázta Soros György.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nincs más út, mint az euró megmentése - vélekedett csütörtöki budapesti elõadásában Soros György, aki szerint ebben a németeknek kell fõszerepet vállalniuk, a kulcskérdésnek pedig azt nevezte, hogy sikerül-e beindítani az egész európai gazdaság növekedését.<|im_end|>