Több gyenge pontja van a 98 százalékos adó új változatának
Szerencséje lehet azoknak, akik már leadták adóbevallásukat, mert szakértõk szerint az õ adóévük akár már lezártnak minösíthetõ, így rájuk nem vonatkozhat az újból bevezetni próbált különadó.
Az Alkotmánybíróság pénteken másodszor is megsemmisítette a közszférában 2005-tõl kifizetett végkielégítések után kivetett 98 százalékos adót, ezért ma, hétfõn Lázár János, a Fidesz frakcióvezetõje átírva, újra beterjesztette a törvényjavaslatot, ami alapján csak 2010-tõl kezdõdõen esnének a különadó hatálya alá a végkielégítések és egyéb, a közszférából történõ elbocsátással járó juttatások.

A most benyújtott törvényjavaslatot úgy szövegezték meg, hogy az még a 2011. május 20-a elõtt hatályba léphessen, mielõtt lejár a tavalyi jövedelmekrõl szóló adóbevallás határideje. Igaz a gyors hatálybalépéshez, az adókötelezettséget megállapító adótörvények kihirdetése és hatályba lépése között 45 nap "szünetet" elõíró szabályt figyelmen kívül kellett hagyni. Egy lapunknak korábban nyilatkozó, névtelenséget kérõ alkotmányjogász szerint kihirdetése esetén emiatt nyomban alkotmányellenes is lesz a mostani jogszabály. Vámosi-Nagy Szabolcs adószakértõ szerint viszont csupán az államháztartásról szóló törvényt sérti. A szakértõ szerint nem alkotmányellenes a megoldás, "csak" a jogbiztonsággal megy szembe, és az Ab korlátozott hatáskörébõl kifolyólag emiatt nem is semmisítheti meg majd a törvényt.

A május 20-i dátumnak az jelentõsége, hogy a pénteki Ab-döntés értelmében csak nem lezárt adóévre állapíthat meg adókötelezettséget jogszabály. A tapasztalatok szerint sokan az utolsó pillanatra hagyják az adóbevallás elkészítését, így több százezer, esetleg egy-két millió magánszemélynél még nem beszélhetünk lezárt 2010-es adóévrõl, de sokan lehetnek, akik már kitöltötték és beküldték a tavalyi jövedelmeikrõl szóló bevallást, ezért az õ adóévük lezártnak minõsülhet. Vannak azonban - szintén százezres nagyságrendben - olyanok is, akikre egy korábbi, február 25-i leadási határidõ vonatkozik (egyéni vállalkozók és áfafizetõ magánszemélyek). Esetükben a neve elhallgatását kérõ alkotmányjogász szerint biztosan, Vámosi-Nagy szerint pedig nagy valószínûséggel lezártnak tekinthetõ az adóév, rájuk már nem vonatkozhat a 98 százalékos adó.

A Lázár-féle újabb módosító javaslat ezenfelül úgy rendelkezik, hogy akik már befizették az adót az Ab által eltörölt jogszabály alapján, azoknak nem is kell kérniük a visszajáró összeget, hanem azt az adóhatóság automatikus visszaadja. Alkotmányellenes törvények esetén visszajáró összegre van egy rendelkezés az adózás rendjérõl szóló törvényben, az úgy szól, hogy a jegybanki kamattal növelten jár vissza a pénz. A Lázár-féle törvényjavaslat ezt a kérdést viszont nagyvonalúan kezeli, mert úgy szól, hogy a kérdéses passzust itt nem kell alkalmazni, a pénz egyszerûen visszajár, ami azt eredményezi, hogy a kamattól elesnek a magánszemélyek.

Különösebb jelentõsége nincs, csak optikailag pikáns az, hogy az Ab bár nyilvánosságra hozta határozatát, de azt nem hirdették még ki a Magyar Közlönyben. (A Magyar Közlönyben való közzététel idõpontjából a közlönyt felügyelõ Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium dönt.) Így elõállhat olyan helyzet, hogy a parlament ma sürgõsséggel megtárgyalja a harmadszor is benyújtott törvényjavaslatot a 98 százalékos különadóról, és el is fogadja azt, majd kedden a Magyar Közlönyben kihirdetik, de a különadó második verzióját megsemmisítõ Ab-határozatot csak azt követõen, vagy azzal egyidõben hirdetik ki a Magyar Közlönyben.
különadó Alkotmánybíróság Lázár János adó végkielégítés végkielégítés-adó 98 százalékos különadó
<|im_start|>user
Az Alkotmánybíróság pénteken másodszor is megsemmisítette a közszférában 2005-tõl kifizetett végkielégítések után kivetett 98 százalékos adót, ezért ma, hétfõn Lázár János, a Fidesz frakcióvezetõje átírva, újra beterjesztette a törvényjavaslatot, ami alapján csak 2010-tõl kezdõdõen esnének a különadó hatálya alá a végkielégítések és egyéb, a közszférából történõ elbocsátással járó juttatások.

A most benyújtott törvényjavaslatot úgy szövegezték meg, hogy az még a 2011. május 20-a elõtt hatályba léphessen, mielõtt lejár a tavalyi jövedelmekrõl szóló adóbevallás határideje. Igaz a gyors hatálybalépéshez, az adókötelezettséget megállapító adótörvények kihirdetése és hatályba lépése között 45 nap "szünetet" elõíró szabályt figyelmen kívül kellett hagyni. Egy lapunknak korábban nyilatkozó, névtelenséget kérõ alkotmányjogász szerint kihirdetése esetén emiatt nyomban alkotmányellenes is lesz a mostani jogszabály. Vámosi-Nagy Szabolcs adószakértõ szerint viszont csupán az államháztartásról szóló törvényt sérti. A szakértõ szerint nem alkotmányellenes a megoldás, "csak" a jogbiztonsággal megy szembe, és az Ab korlátozott hatáskörébõl kifolyólag emiatt nem is semmisítheti meg majd a törvényt.

A május 20-i dátumnak az jelentõsége, hogy a pénteki Ab-döntés értelmében csak nem lezárt adóévre állapíthat meg adókötelezettséget jogszabály. A tapasztalatok szerint sokan az utolsó pillanatra hagyják az adóbevallás elkészítését, így több százezer, esetleg egy-két millió magánszemélynél még nem beszélhetünk lezárt 2010-es adóévrõl, de sokan lehetnek, akik már kitöltötték és beküldték a tavalyi jövedelmeikrõl szóló bevallást, ezért az õ adóévük lezártnak minõsülhet. Vannak azonban - szintén százezres nagyságrendben - olyanok is, akikre egy korábbi, február 25-i leadási határidõ vonatkozik (egyéni vállalkozók és áfafizetõ magánszemélyek). Esetükben a neve elhallgatását kérõ alkotmányjogász szerint biztosan, Vámosi-Nagy szerint pedig nagy valószínûséggel lezártnak tekinthetõ az adóév, rájuk már nem vonatkozhat a 98 százalékos adó.

A Lázár-féle újabb módosító javaslat ezenfelül úgy rendelkezik, hogy akik már befizették az adót az Ab által eltörölt jogszabály alapján, azoknak nem is kell kérniük a visszajáró összeget, hanem azt az adóhatóság automatikus visszaadja. Alkotmányellenes törvények esetén visszajáró összegre van egy rendelkezés az adózás rendjérõl szóló törvényben, az úgy szól, hogy a jegybanki kamattal növelten jár vissza a pénz. A Lázár-féle törvényjavaslat ezt a kérdést viszont nagyvonalúan kezeli, mert úgy szól, hogy a kérdéses passzust itt nem kell alkalmazni, a pénz egyszerûen visszajár, ami azt eredményezi, hogy a kamattól elesnek a magánszemélyek.

Különösebb jelentõsége nincs, csak optikailag pikáns az, hogy az Ab bár nyilvánosságra hozta határozatát, de azt nem hirdették még ki a Magyar Közlönyben. (A Magyar Közlönyben való közzététel idõpontjából a közlönyt felügyelõ Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium dönt.) Így elõállhat olyan helyzet, hogy a parlament ma sürgõsséggel megtárgyalja a harmadszor is benyújtott törvényjavaslatot a 98 százalékos különadóról, és el is fogadja azt, majd kedden a Magyar Közlönyben kihirdetik, de a különadó második verzióját megsemmisítõ Ab-határozatot csak azt követõen, vagy azzal egyidõben hirdetik ki a Magyar Közlönyben.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Szerencséje lehet azoknak, akik már leadták adóbevallásukat, mert szakértõk szerint az õ adóévük akár már lezártnak minösíthetõ, így rájuk nem vonatkozhat az újból bevezetni próbált különadó.<|im_end|>