Jó az irány, de nincs kitörő öröm
Nemzetközi bíróságok dönthetnének amerikai befektetők és európai országok vitás ügyeiben.
Miért lenne jó megegyezni?

 A két fél közti kereskedelem már most is világelső. Az EU 300 milliárd eurós exportja az Egyesült Államokba nagyjából százmilliárddal nagyobb, mint a behozatal az USA-ból, tehát papíron az európai befektetők járnának jobban, mert az eddigieknél könnyebben árusíthatnák termékeiket és szolgáltatásaikat Amerikában. Az Európai Bizottság úgy érvel, hogy a megállapodás olyan kihívásokra is választ adna, mint az uniós gazdaság meglódítása és a „határainkhoz közeli konfliktusok” kezelése. Azaz megmutatnák Oroszországnak, milyen erős a nyugati összefogás.

Akár 119 milliárd eurót – nagyjából 36 ezer milliárd forintot – nyerhet az uniós gazdaság az EU és az Egyesült Államok közti szabadkereskedelmi egyezménnyel.  Mégis elég sokan húzzák az orrukat, holott a végső alku még meg sem született. Az egyik fő probléma, hogy az eddigi tervek szerint egy befektetésvédelmi rendszert, az ISDS-t (investor-state dispute settlement) is beépítettek volna a megállapodásba. Ezt még az 1950-es évek végén találták ki, és azóta sok hasonló megállapodásban alkalmazták.

Az ISDS lényege, hogy egy ország ne szívathassa meg a külföldi befektetőket diszkriminatív intézkedésekkel - különadókkal, zárvatartási kötelezettségekkel, stb. Egy megkárosított befektető alapesetben az adott állam bíróságához fordulhat panasszal. De ha a bíróságokat is a diszkrimináló kormány irányítja, független igazságszoltatásra van szükség. Erre jelent gyógyírt az ISDS: a befektető egy nemzetközi választott bírósághoz fordulhat a panaszával. A vállalatok ennek köszönhetően bátrabban bele mernek vágni különféle üzletekbe, tehát nőnek a befektetések.

 Na de mi ezzel a gond? 

Ugyanez a módszer Harm Schepel, a Kenti Egyetem professzorának olvasatában azt jelenti, hogy a cég teljesen átugorhatja a helyi igazságszolgáltatást, és közvetlenül beperelheti az államot. Gyakorlatilag „magán-igazságszolgáltatás” alakulhat ki, mivel nem világos, hogyan jelölik ki a bíróság tagjait, akik nem mind főállásúak, azaz fennáll az érdekütközés veszélye. Ráadásul az ülések titkosak.

Az ítéletek ugyan nem kényszeríthetik ki a szabályok megváltoztatását, csak bírságot szabhatnak ki, de a perektől való félelem ledermesztheti a jogalkotást, hívta fel a figyelmet egy további veszélyre Werner Raza, az Osztrák Fejlesztéskutatási Alap igazgatója.

Schiffer András, az LMP társelnöke egy április 30-i budapesti rendezvényen úgy jellemezte az ISDS-t, hogy ennek a használatával a cégek „offshore magánbíróságokon perelhetnék szénné” a nemzeti kormányokat vagy az EU-t.

Kik perelik Magyarországot?

Az ENSZ adatbázisában 13 Magyarország elleni eljárás van, köztük például két étkezési utalványokat kiadó cégé az Erzsébet-program miatt. A másik oldalon egy ügy van: a MOL-é, amelyet a magyar cég a horvát állam ellen nyújtott be.

Mikola István nemzetközi együttműködésért felelős államtitkár hasonló véleményen van, mint az LMP. A témával foglalkozó csütörtöki miniszteri tanácsülésen Brüsszelben amellett érvelt, hogy az EU-ban egyáltalán nincs szükség választott bíróságokra a vitás ügyek rendezésében.

Miért csak most vitatják?

Igazán a hidegháború után ugrott meg a nemzetközi befektetési szerződések száma. Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) legutóbbi jelentése alapján az ügyek összeadott száma nulláról 600 fölé emelkedett 1987 óta. Néhány befektetésekből adódó összetűzés mostanában kapott nagy visszhangot, például amikor tavaly a svéd Vattenfall Németország ellen indított eljárást az atomenergia kivezetése miatt.

Az EU csak 2009-ben kapott jogkört befektetésvédelemre. Azóta Szingapúrral és Kanadával tárgyalt le olyan átfogó szabadkereskedelmi egyezményeket, amelyekbe az ISDS-t is belefoglalták. Ezek még nem léptek életbe, mert a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek is áldását kell rájuk adnia, de az USA-val tárgyalt egyezménnyel került a vitarendezési mechanizmus a célkereszt közepébe.

„Mi konzekvens álláspontot képviselünk, és itt is elmondtam ezt” – nyilatkozta az ülés után.

  Nem voltam vele nagyon népszerű.

Mi úgy gondoldjuk, hogy nyitott gazdasággal és demokratikus jogrenddel rendelkező országokban a nemzeti jogi lehetőségek megvannak arra, hogy eldöntsék a befektetők és a fogadó állam közötti vitákat. [...] A nemzeti szuverenitásnak is része, hogy a nemzeti joghatóságok, nemzeti bíróságok járnak el ebben az ügyben" – magyarázta.

Az államtitkár úgy látja, hogy az európai tagállamok megosztottak az ISDS kérdésében. A huszonnyolc tagállam közül körülbelül hat-hét ország szimpatizál a magyar állásponttal. A kompromisszumos megoldás viszont körvanalazódik. „Az a vélemény alakult ki, hogy igen, a nemzeti bíróságoknak prioritást kell biztosítani az eljárásokban, és csak különleges helyzetekben lehet szó arról, hogy nemzetközi választott bíróságok döntsenek”- mondta Mikola István.

 Jó az irány, de nincs kitörő öröm 

Cecilia Malmström kereskedelempolitikáért felelős EU-biztos szerdán az Európai Parlamentben visszautasította, hogy a befektetők külső védelmét teljesen kivegyék az EU-USA egyezményből. Azzal érvelt, hogy

  most lenne a legjobb lehetőség a rendszer megreformálásához mert nem mindennap tárgyal a világ két legnagyobb gazdasági tömbje egymással.

Ilyen az EP-humor

A parlamenti ülés egy pontján elkezdtek gerjedni a képviselők mikrofonjai. „Ki hagyta még bekapcsolva a mikrofonját?” – kérdezte a levezető elnök. „Az NSA [az USA nemzetbiztonsági ügynöksége]!” – vágta rá valaki
egyesült-államok ttip európai unió Külföld Eurologus szabadkereskedelmi egyezmény
<|im_start|>user
Miért lenne jó megegyezni?

 A két fél közti kereskedelem már most is világelső. Az EU 300 milliárd eurós exportja az Egyesült Államokba nagyjából százmilliárddal nagyobb, mint a behozatal az USA-ból, tehát papíron az európai befektetők járnának jobban, mert az eddigieknél könnyebben árusíthatnák termékeiket és szolgáltatásaikat Amerikában. Az Európai Bizottság úgy érvel, hogy a megállapodás olyan kihívásokra is választ adna, mint az uniós gazdaság meglódítása és a „határainkhoz közeli konfliktusok” kezelése. Azaz megmutatnák Oroszországnak, milyen erős a nyugati összefogás.

Akár 119 milliárd eurót – nagyjából 36 ezer milliárd forintot – nyerhet az uniós gazdaság az EU és az Egyesült Államok közti szabadkereskedelmi egyezménnyel.  Mégis elég sokan húzzák az orrukat, holott a végső alku még meg sem született. Az egyik fő probléma, hogy az eddigi tervek szerint egy befektetésvédelmi rendszert, az ISDS-t (investor-state dispute settlement) is beépítettek volna a megállapodásba. Ezt még az 1950-es évek végén találták ki, és azóta sok hasonló megállapodásban alkalmazták.

Az ISDS lényege, hogy egy ország ne szívathassa meg a külföldi befektetőket diszkriminatív intézkedésekkel - különadókkal, zárvatartási kötelezettségekkel, stb. Egy megkárosított befektető alapesetben az adott állam bíróságához fordulhat panasszal. De ha a bíróságokat is a diszkrimináló kormány irányítja, független igazságszoltatásra van szükség. Erre jelent gyógyírt az ISDS: a befektető egy nemzetközi választott bírósághoz fordulhat a panaszával. A vállalatok ennek köszönhetően bátrabban bele mernek vágni különféle üzletekbe, tehát nőnek a befektetések.

 Na de mi ezzel a gond? 

Ugyanez a módszer Harm Schepel, a Kenti Egyetem professzorának olvasatában azt jelenti, hogy a cég teljesen átugorhatja a helyi igazságszolgáltatást, és közvetlenül beperelheti az államot. Gyakorlatilag „magán-igazságszolgáltatás” alakulhat ki, mivel nem világos, hogyan jelölik ki a bíróság tagjait, akik nem mind főállásúak, azaz fennáll az érdekütközés veszélye. Ráadásul az ülések titkosak.

Az ítéletek ugyan nem kényszeríthetik ki a szabályok megváltoztatását, csak bírságot szabhatnak ki, de a perektől való félelem ledermesztheti a jogalkotást, hívta fel a figyelmet egy további veszélyre Werner Raza, az Osztrák Fejlesztéskutatási Alap igazgatója.

Schiffer András, az LMP társelnöke egy április 30-i budapesti rendezvényen úgy jellemezte az ISDS-t, hogy ennek a használatával a cégek „offshore magánbíróságokon perelhetnék szénné” a nemzeti kormányokat vagy az EU-t.

Kik perelik Magyarországot?

Az ENSZ adatbázisában 13 Magyarország elleni eljárás van, köztük például két étkezési utalványokat kiadó cégé az Erzsébet-program miatt. A másik oldalon egy ügy van: a MOL-é, amelyet a magyar cég a horvát állam ellen nyújtott be.

Mikola István nemzetközi együttműködésért felelős államtitkár hasonló véleményen van, mint az LMP. A témával foglalkozó csütörtöki miniszteri tanácsülésen Brüsszelben amellett érvelt, hogy az EU-ban egyáltalán nincs szükség választott bíróságokra a vitás ügyek rendezésében.

Miért csak most vitatják?

Igazán a hidegháború után ugrott meg a nemzetközi befektetési szerződések száma. Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) legutóbbi jelentése alapján az ügyek összeadott száma nulláról 600 fölé emelkedett 1987 óta. Néhány befektetésekből adódó összetűzés mostanában kapott nagy visszhangot, például amikor tavaly a svéd Vattenfall Németország ellen indított eljárást az atomenergia kivezetése miatt.

Az EU csak 2009-ben kapott jogkört befektetésvédelemre. Azóta Szingapúrral és Kanadával tárgyalt le olyan átfogó szabadkereskedelmi egyezményeket, amelyekbe az ISDS-t is belefoglalták. Ezek még nem léptek életbe, mert a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek is áldását kell rájuk adnia, de az USA-val tárgyalt egyezménnyel került a vitarendezési mechanizmus a célkereszt közepébe.

„Mi konzekvens álláspontot képviselünk, és itt is elmondtam ezt” – nyilatkozta az ülés után.

  Nem voltam vele nagyon népszerű.

Mi úgy gondoldjuk, hogy nyitott gazdasággal és demokratikus jogrenddel rendelkező országokban a nemzeti jogi lehetőségek megvannak arra, hogy eldöntsék a befektetők és a fogadó állam közötti vitákat. [...] A nemzeti szuverenitásnak is része, hogy a nemzeti joghatóságok, nemzeti bíróságok járnak el ebben az ügyben" – magyarázta.

Az államtitkár úgy látja, hogy az európai tagállamok megosztottak az ISDS kérdésében. A huszonnyolc tagállam közül körülbelül hat-hét ország szimpatizál a magyar állásponttal. A kompromisszumos megoldás viszont körvanalazódik. „Az a vélemény alakult ki, hogy igen, a nemzeti bíróságoknak prioritást kell biztosítani az eljárásokban, és csak különleges helyzetekben lehet szó arról, hogy nemzetközi választott bíróságok döntsenek”- mondta Mikola István.

 Jó az irány, de nincs kitörő öröm 

Cecilia Malmström kereskedelempolitikáért felelős EU-biztos szerdán az Európai Parlamentben visszautasította, hogy a befektetők külső védelmét teljesen kivegyék az EU-USA egyezményből. Azzal érvelt, hogy

  most lenne a legjobb lehetőség a rendszer megreformálásához mert nem mindennap tárgyal a világ két legnagyobb gazdasági tömbje egymással.

Ilyen az EP-humor

A parlamenti ülés egy pontján elkezdtek gerjedni a képviselők mikrofonjai. „Ki hagyta még bekapcsolva a mikrofonját?” – kérdezte a levezető elnök. „Az NSA [az USA nemzetbiztonsági ügynöksége]!” – vágta rá valaki

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nemzetközi bíróságok dönthetnének amerikai befektetők és európai országok vitás ügyeiben.<|im_end|>