Foglalkoztatási támogatások
Az alkotmány mindenki számára biztosítja a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jogot. Piacgazdasági körülmények között a teljes foglalkoztatás azonban megvalósíthatatlan követelmény. A munkanélküliség megelõzését, csökkentését, hátrányos következményeinek enyhítését, valamint a foglalkoztatási feszültségek megszüntetését, kezelését szolgálják a munkaerõpiaci támogatások.
Képzési támogatásban az a személy részesülhet:

-   aki munkanélküli,

-   aki 25. életévét - felsõfokú végzettségû személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszûnését követõen munkanélküli járadékra nem szerzett jogosultságot,

-   aki gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, illetõleg terhességi gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül,

-   akinek a munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszûnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és a telephely szerint illetékes munkaügyi központtal elõzetesen írásban közölte, vagy

-   aki közhasznú munkavégzésben vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, vagy

-   aki munkaviszonyban áll, és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható.

A munkaviszonyban állók képzése kizárólag akkor támogatható, ha a munkaadó írásban vállalja, hogy a képzés befejezését követõen - legalább annak idõtartamával azonos idõre - tovább foglalkoztatja a képzésben részt vevõket, és a képzés költségeihez hozzájárul, vagy saját maga, illetve a képzõ intézmény bevonásával biztosítja a képzés lebonyolításához szükséges szakmai, tárgyi, technikai és személyi feltételeket. A munkaadót terhelõ képzési költségekhez történõ hozzájárulástól el kell tekinteni, ha a képzésben részt vevõ munkavállaló a támogatás iránti kérelem benyújtásakor a 45. életévét betöltötte.

A GYES-ben, GYED-ben, gyermeknevelési támogatásban,  terhességi gyermekágyi segélyben, ápolási díjban részesülõ személyek képzése akkor támogatható, ha a képzés idõtartama hetente nem haladja meg a húsz órát, és

-   a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozási díjban részesülõ személy képzése a gyermek másfél éves korának betöltését követõen kezdõdik meg, valamint
-   a gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban részesülõ személy keresõ tevékenységet nem folytat.

Támogatás kizárólag a munkaügyi központ által felajánlott vagy elfogadott képzéshez adható, ha a képzés az abban részt vevõ személy munkához jutását vagy munkájának megtartását segíti elõ.

A Munkaerõ-piaci Alapból az alábbi képzések támogathatók:

-   a munkakör betöltéséhez, foglalkozás, tevékenység gyakorlásához szükséges szakképesítés megszerzésére, a szakmai tevékenység magasabb szintû gyakorlásához szükséges ismeretek elsajátítására irányuló képzések,

-   a hátrányos helyzetûeket, a megváltozott munkaképességûeket rehabilitáló képzések,

-   az elhelyezkedést, a vállalkozást segítõ képzések,

-   a szakképzés megkezdéséhez szükséges alapismereteket nyújtó oktatás,

-   pályaorientáló és álláskeresési ismeretek oktatása,

-   a szakképesítéssel rendelkezõ személyek számára nyújtandó államilag elismert nyelvvizsga megszerzésére irányuló képzés (egyéb esetekben a nyelvi képzésben történõ részvétel csak megszorításokkal támogatható),

-   közúti jármûvek vezetésére jogosító vezetõi engedély (C, D, E kategóriára, valamint e kategóriák alkategóriáira és kombinált kategóriáira) megszerzésére irányuló képzés,

-   mezõgazdasági vontató vezetésére jogosító jármûvezetõi igazolvány, továbbá jármûvezetõi engedély (II. kategóriára és trolibuszra érvényesítve), a belföldi és a nemzetközi árufuvarozási engedély, a veszélyes áruk szállításához szükséges engedély (ADR) kiadásához elõírt képzés, továbbá az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállításhoz szükséges képzés, és az építõgép-kezelõ engedély kiadásához szükséges képzés.

Valamennyi feltétel megléte esetén sem adható képzési támogatás az egyetemi, fõiskolai továbbtanulásra felkészítõ képzésre, valamint az olyan iskolarendszerû képzésre, amelyre az éves költségvetési törvény normatív állami hozzájárulást állapít meg. A fentiektõl eltérõen támogatás nyújtható az egyetemi (fõiskolai) továbbtanulására felkészítõ képzéshez, feltéve, ha a képzésben történõ részvételt a cigány kisebbségi önkormányzat, cigány kisebbségi önkormányzati társulás vagy bíróság által nyilvántartásba vett cigány érdek-képviseleti szervezet szervezi, vagy szervezésében közremûködik.

A munkaügyi központ - a fentiek figyelembevételével - minden évben meghatározza és nyilvánosságra hozza azokat a képzéseket, amelyekhez mérlegelési jogkörében támogatást nyújt, továbbá összeállítja és nyilvánosságra hozza azoknak a szakképzést folytató intézményeknek a jegyzékét, amelyek képzési ajánlata megfelel a támogatási feltételeknek. A munkaügyi központ, országos és regionális programok esetén pedig a Szociális és Családügyi Minisztérium meghatározhatja azokat a képzéseket, amelyeket a munkaerõfejlesztõ és -képzõ központ nyújt a támogatásban részesülõk számára.

A munkaügyi központ által felajánlott képzések esetén a központ választja ki azokat a személyeket, akiknek a részvételét javasolja. A munkaügyi központ  azokat a személyeket, akiknek a kisebbségi önkormányzati képzésben való részvételét javasolja, a cigány kisebbségi önkormányzat, cigány kisebbségi önkormányzati társulás vagy bíróság által nyilvántartásba vett cigány érdek-képviseleti szervezet véleményének kikérésével választja ki. A munkaügyi központ és az érintett személy együttesen választja ki a képzési irányt. Ezt követõen ugyancsak a munkaügyi központ jelöli ki a képzést folytató intézményt. A meghatározott képzési irányoktól eltérõ képzésben történõ részvétel akkor támogatható, ha az a jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelel, a képzõ intézmény rendelkezik képzési programmal, valamint annak megvalósításához szükséges tananyaggal.

A képzésben részt vevõ nem munkanélküli személynek csak akkor adható képzési támogatás, ha a munkaügyi központ az abban történõ részvétellel a képzés megkezdése elõtt egyetértett. Az egyetértés beszerzése iránti kérelmet a munkaadónak kell a telephelye szerint illetékes munkaügyi központhoz benyújtania. A munkaügyi központ a kérelem elbírálásáról határozattal dönt. A támogatás folyósításának további feltételeiben a munkaügyi központ a munkaadóval állapodik meg.

A támogatás keresetkiegészítés vagy keresetpótló juttatás, valamint költségtérítés formájában adható. A keresetkiegészítés a képzést megelõzõen elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset közötti különbözetet pótolja. A munkanélküliek keresetpótló juttatásának összege a munkanélküli-járadék - támogatás iránti kérelem benyújtásának idõpontjában érvényes - alsó határa, pályakezdõ munkanélküli esetében pedig az elõzõekben meghatározott összeg 20-40 százaléka. Az alkalmi munkavállalói könyvvel (AM könyv) rendelkezõ munkanélküli személynek akkor állapítható meg keresetpótló juttatás, ha kötelezettséget vállal arra, hogy a munkaügyi központ által megjelölt idõpontban bemutatja az AM könyvet.

Nem folyósítható munkanélküli-járadék, illetve keresetpótló juttatás azokra a napokra, amelyeken a képzésben részt vevõ személy neki felróható okból nem tett eleget óralátogatási kötelezettségének, vagy alkalmi foglalkoztatásnak minõsülõ jogviszonyban állt. A munkaügyi központ a képzésben részt vevõ személy részére havonta utólag folyósítja a keresetpótló juttatást, valamint a költségtérítésnek a szállás és az élelmezés költségeit tartalmazó részét. Ha a munkaügyi központ a képzéssel kapcsolatos helyi, illetõleg helyközi utazás költségeit részben vagy egészben megtéríti, lehetõség van ennek a megelõlegezésére. Abban az esetben, ha a képzõ intézmény a résztvevõk számára szállást, étkezést is biztosít, vagy gondoskodik a hallgatók szállításáról, ezek költségeit a munkaügyi központ - a képzési költség által átvállalt részével együtt - közvetlenül utalja át a képzõ intézménynek.

A támogatást a képzés (amely a képzést lezáró elsõ vizsgával zárul) és a képzéshez szükséges, munkáltatónál eltöltött szakmai gyakorlat idõtartamára biztosítják. Újabb képzési támogatás legalább az elõzõ képzési idõtartam kétszeresének megfelelõ idõ eltelte után nyújtható. (Ha a támogatásban részesülõ személy több egymásra épülõ képzésben vett részt, az elõzõek szerinti rendelkezés alkalmazása szempontjából a képzés befejezése idõpontjának az utolsó képzés befejezésének idõpontját kell tekinteni.)

Ha a képzésben részt vevõ neki felróható okból abbahagyja a képzést, óralátogatási kötelezettségének rendszeresen nem tesz eleget, vagy elmulasztja vizsgakötelezettségét, a képzési támogatásnak azt a részét, amelyet a munkaügyi központ - a kiadások figyelembevételével - rá vonatkozóan kiszámított és a képzést folytató intézménynek a képzés abbahagyásáig átutalt, vissza kell követelni tõle. A képzésben részt vevõ személy köteles visszafizetni a neki folyósított keresetpótló juttatást, ha az - jogszabályban meghatározott feltételek hiányában - nem lett volna megállapítható.

A felvett támogatást a visszakövetelés idõpontjában hatályos, jegybanki alapkamattal növelt összegben kell visszafizetni. Amennyiben a kötelezett visszafizetési kötelezettségének az errõl szóló határozatban megjelölt határidõig nem tesz eleget, e határidõ elmulasztásának napjától a Ptk. 301. § (2) bekezdésében meghatározott, a visszakövetelésrõl rendelkezõ határozat meghozatalának napján hatályos szabályoknak megfelelõen kiszámított késedelmi kamat terheli. A támogatást nyújtó szerv vezetõje különös méltánylást érdemlõ esetben eltekinthet a kamatok, továbbá - a munkanélküli részére nyújtott támogatás esetén - a támogatás visszakövetelésétõl.

Ha a megváltozott munkaképességû munkanélküli olyan - a Munkaerõ-piaci Alapból támogatott - képzésben vesz részt, amelyhez a gyakorlati képzést valamely munkaadó biztosítja, a munkaadó kérelmére meg lehet téríteni azokat az igazolt többletköltségeket, amelyek a megváltozott munkaképességbõl adódnak.

Megváltozott munkaképességû személynek az tekinthetõ, aki testi vagy szellemi fogyatékos, vagy akinek az orvosi rehabilitációt követõen munkavállalási és munkahely-megtartási esélyei testi vagy szellemi károsodása miatt csökkennek.
munkaerõpiac jegybank munkahely elbocsátás támogatás járulék felszámolás munkanélküliség
<|im_start|>user
Képzési támogatásban az a személy részesülhet:

-   aki munkanélküli,

-   aki 25. életévét - felsõfokú végzettségû személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszûnését követõen munkanélküli járadékra nem szerzett jogosultságot,

-   aki gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, illetõleg terhességi gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül,

-   akinek a munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszûnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és a telephely szerint illetékes munkaügyi központtal elõzetesen írásban közölte, vagy

-   aki közhasznú munkavégzésben vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, vagy

-   aki munkaviszonyban áll, és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható.

A munkaviszonyban állók képzése kizárólag akkor támogatható, ha a munkaadó írásban vállalja, hogy a képzés befejezését követõen - legalább annak idõtartamával azonos idõre - tovább foglalkoztatja a képzésben részt vevõket, és a képzés költségeihez hozzájárul, vagy saját maga, illetve a képzõ intézmény bevonásával biztosítja a képzés lebonyolításához szükséges szakmai, tárgyi, technikai és személyi feltételeket. A munkaadót terhelõ képzési költségekhez történõ hozzájárulástól el kell tekinteni, ha a képzésben részt vevõ munkavállaló a támogatás iránti kérelem benyújtásakor a 45. életévét betöltötte.

A GYES-ben, GYED-ben, gyermeknevelési támogatásban,  terhességi gyermekágyi segélyben, ápolási díjban részesülõ személyek képzése akkor támogatható, ha a képzés idõtartama hetente nem haladja meg a húsz órát, és

-   a gyermekgondozási segélyben, gyermekgondozási díjban részesülõ személy képzése a gyermek másfél éves korának betöltését követõen kezdõdik meg, valamint
-   a gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban részesülõ személy keresõ tevékenységet nem folytat.

Támogatás kizárólag a munkaügyi központ által felajánlott vagy elfogadott képzéshez adható, ha a képzés az abban részt vevõ személy munkához jutását vagy munkájának megtartását segíti elõ.

A Munkaerõ-piaci Alapból az alábbi képzések támogathatók:

-   a munkakör betöltéséhez, foglalkozás, tevékenység gyakorlásához szükséges szakképesítés megszerzésére, a szakmai tevékenység magasabb szintû gyakorlásához szükséges ismeretek elsajátítására irányuló képzések,

-   a hátrányos helyzetûeket, a megváltozott munkaképességûeket rehabilitáló képzések,

-   az elhelyezkedést, a vállalkozást segítõ képzések,

-   a szakképzés megkezdéséhez szükséges alapismereteket nyújtó oktatás,

-   pályaorientáló és álláskeresési ismeretek oktatása,

-   a szakképesítéssel rendelkezõ személyek számára nyújtandó államilag elismert nyelvvizsga megszerzésére irányuló képzés (egyéb esetekben a nyelvi képzésben történõ részvétel csak megszorításokkal támogatható),

-   közúti jármûvek vezetésére jogosító vezetõi engedély (C, D, E kategóriára, valamint e kategóriák alkategóriáira és kombinált kategóriáira) megszerzésére irányuló képzés,

-   mezõgazdasági vontató vezetésére jogosító jármûvezetõi igazolvány, továbbá jármûvezetõi engedély (II. kategóriára és trolibuszra érvényesítve), a belföldi és a nemzetközi árufuvarozási engedély, a veszélyes áruk szállításához szükséges engedély (ADR) kiadásához elõírt képzés, továbbá az autóbusszal díj ellenében végzett személyszállításhoz szükséges képzés, és az építõgép-kezelõ engedély kiadásához szükséges képzés.

Valamennyi feltétel megléte esetén sem adható képzési támogatás az egyetemi, fõiskolai továbbtanulásra felkészítõ képzésre, valamint az olyan iskolarendszerû képzésre, amelyre az éves költségvetési törvény normatív állami hozzájárulást állapít meg. A fentiektõl eltérõen támogatás nyújtható az egyetemi (fõiskolai) továbbtanulására felkészítõ képzéshez, feltéve, ha a képzésben történõ részvételt a cigány kisebbségi önkormányzat, cigány kisebbségi önkormányzati társulás vagy bíróság által nyilvántartásba vett cigány érdek-képviseleti szervezet szervezi, vagy szervezésében közremûködik.

A munkaügyi központ - a fentiek figyelembevételével - minden évben meghatározza és nyilvánosságra hozza azokat a képzéseket, amelyekhez mérlegelési jogkörében támogatást nyújt, továbbá összeállítja és nyilvánosságra hozza azoknak a szakképzést folytató intézményeknek a jegyzékét, amelyek képzési ajánlata megfelel a támogatási feltételeknek. A munkaügyi központ, országos és regionális programok esetén pedig a Szociális és Családügyi Minisztérium meghatározhatja azokat a képzéseket, amelyeket a munkaerõfejlesztõ és -képzõ központ nyújt a támogatásban részesülõk számára.

A munkaügyi központ által felajánlott képzések esetén a központ választja ki azokat a személyeket, akiknek a részvételét javasolja. A munkaügyi központ  azokat a személyeket, akiknek a kisebbségi önkormányzati képzésben való részvételét javasolja, a cigány kisebbségi önkormányzat, cigány kisebbségi önkormányzati társulás vagy bíróság által nyilvántartásba vett cigány érdek-képviseleti szervezet véleményének kikérésével választja ki. A munkaügyi központ és az érintett személy együttesen választja ki a képzési irányt. Ezt követõen ugyancsak a munkaügyi központ jelöli ki a képzést folytató intézményt. A meghatározott képzési irányoktól eltérõ képzésben történõ részvétel akkor támogatható, ha az a jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelel, a képzõ intézmény rendelkezik képzési programmal, valamint annak megvalósításához szükséges tananyaggal.

A képzésben részt vevõ nem munkanélküli személynek csak akkor adható képzési támogatás, ha a munkaügyi központ az abban történõ részvétellel a képzés megkezdése elõtt egyetértett. Az egyetértés beszerzése iránti kérelmet a munkaadónak kell a telephelye szerint illetékes munkaügyi központhoz benyújtania. A munkaügyi központ a kérelem elbírálásáról határozattal dönt. A támogatás folyósításának további feltételeiben a munkaügyi központ a munkaadóval állapodik meg.

A támogatás keresetkiegészítés vagy keresetpótló juttatás, valamint költségtérítés formájában adható. A keresetkiegészítés a képzést megelõzõen elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset közötti különbözetet pótolja. A munkanélküliek keresetpótló juttatásának összege a munkanélküli-járadék - támogatás iránti kérelem benyújtásának idõpontjában érvényes - alsó határa, pályakezdõ munkanélküli esetében pedig az elõzõekben meghatározott összeg 20-40 százaléka. Az alkalmi munkavállalói könyvvel (AM könyv) rendelkezõ munkanélküli személynek akkor állapítható meg keresetpótló juttatás, ha kötelezettséget vállal arra, hogy a munkaügyi központ által megjelölt idõpontban bemutatja az AM könyvet.

Nem folyósítható munkanélküli-járadék, illetve keresetpótló juttatás azokra a napokra, amelyeken a képzésben részt vevõ személy neki felróható okból nem tett eleget óralátogatási kötelezettségének, vagy alkalmi foglalkoztatásnak minõsülõ jogviszonyban állt. A munkaügyi központ a képzésben részt vevõ személy részére havonta utólag folyósítja a keresetpótló juttatást, valamint a költségtérítésnek a szállás és az élelmezés költségeit tartalmazó részét. Ha a munkaügyi központ a képzéssel kapcsolatos helyi, illetõleg helyközi utazás költségeit részben vagy egészben megtéríti, lehetõség van ennek a megelõlegezésére. Abban az esetben, ha a képzõ intézmény a résztvevõk számára szállást, étkezést is biztosít, vagy gondoskodik a hallgatók szállításáról, ezek költségeit a munkaügyi központ - a képzési költség által átvállalt részével együtt - közvetlenül utalja át a képzõ intézménynek.

A támogatást a képzés (amely a képzést lezáró elsõ vizsgával zárul) és a képzéshez szükséges, munkáltatónál eltöltött szakmai gyakorlat idõtartamára biztosítják. Újabb képzési támogatás legalább az elõzõ képzési idõtartam kétszeresének megfelelõ idõ eltelte után nyújtható. (Ha a támogatásban részesülõ személy több egymásra épülõ képzésben vett részt, az elõzõek szerinti rendelkezés alkalmazása szempontjából a képzés befejezése idõpontjának az utolsó képzés befejezésének idõpontját kell tekinteni.)

Ha a képzésben részt vevõ neki felróható okból abbahagyja a képzést, óralátogatási kötelezettségének rendszeresen nem tesz eleget, vagy elmulasztja vizsgakötelezettségét, a képzési támogatásnak azt a részét, amelyet a munkaügyi központ - a kiadások figyelembevételével - rá vonatkozóan kiszámított és a képzést folytató intézménynek a képzés abbahagyásáig átutalt, vissza kell követelni tõle. A képzésben részt vevõ személy köteles visszafizetni a neki folyósított keresetpótló juttatást, ha az - jogszabályban meghatározott feltételek hiányában - nem lett volna megállapítható.

A felvett támogatást a visszakövetelés idõpontjában hatályos, jegybanki alapkamattal növelt összegben kell visszafizetni. Amennyiben a kötelezett visszafizetési kötelezettségének az errõl szóló határozatban megjelölt határidõig nem tesz eleget, e határidõ elmulasztásának napjától a Ptk. 301. § (2) bekezdésében meghatározott, a visszakövetelésrõl rendelkezõ határozat meghozatalának napján hatályos szabályoknak megfelelõen kiszámított késedelmi kamat terheli. A támogatást nyújtó szerv vezetõje különös méltánylást érdemlõ esetben eltekinthet a kamatok, továbbá - a munkanélküli részére nyújtott támogatás esetén - a támogatás visszakövetelésétõl.

Ha a megváltozott munkaképességû munkanélküli olyan - a Munkaerõ-piaci Alapból támogatott - képzésben vesz részt, amelyhez a gyakorlati képzést valamely munkaadó biztosítja, a munkaadó kérelmére meg lehet téríteni azokat az igazolt többletköltségeket, amelyek a megváltozott munkaképességbõl adódnak.

Megváltozott munkaképességû személynek az tekinthetõ, aki testi vagy szellemi fogyatékos, vagy akinek az orvosi rehabilitációt követõen munkavállalási és munkahely-megtartási esélyei testi vagy szellemi károsodása miatt csökkennek.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az alkotmány mindenki számára biztosítja a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jogot. Piacgazdasági körülmények között a teljes foglalkoztatás azonban megvalósíthatatlan követelmény. A munkanélküliség megelõzését, csökkentését, hátrányos következményeinek enyhítését, valamint a foglalkoztatási feszültségek megszüntetését, kezelését szolgálják a munkaerõpiaci támogatások.<|im_end|>