Megválasztották az Alkotmánybíróság elnökét és négy új tagját
Megválasztotta az Országgyűlés az Alkotmánybíróság (Ab) elnökét és négy új tagját kedden.
Az elnökké választott Sulyok Tamás alkotmánybíró, az Ab eddigi elnökhelyettese a titkos szavazáson 137 igen és 1 nem szavazatot kapott. Az Ab-elnök megbízatása az alkotmánybírói hivatali ideje lejártáig, Sulyok Tamás esetében 2026-ig tart.
Szintén titkos szavazással négy új alkotmánybíróról is döntött a Ház: a betöltetlen helyekre Hörcherné Marosi Ildikót, a Kúria bíráját, Horváth Attila jogtörténészt, Schanda Balázst, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem alkotmányjogi tanszékének vezetőjét és Szabó Marcelt, a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó ombudsmanhelyettest választották meg. Szabó Marcel kivételével mindannyian 136 támogató szavazatot kaptak 2 nem ellenében. Az ombudsmanhelyettest 135 igen szavazattal és 2 nemmel választották taggá, esetében egy voks érvénytelen volt. Az új bírákat december 1-jével választották az Ab tagjává, megbízatásuk 12 évre szól.
Latorcai János ülésvezető elnök tájékoztatása szerint a titkos szavazásban 138 képviselő vett részt. Az új elnök és a bírák megválasztásuk után esküt tettek. Ezzel újra teljes létszámú, 15 tagú az Ab.


Az alkotmánybíró-jelölésről múlt csütörtökön számolt be Kósa Lajos, a Fidesz frakcióvezetője, bejelentve, hogy a két kormánypárt és az LMP megegyezett a jelöltekről az Ab hiányzó bírói helyeire. A Fidesz és a KDNP ellenzéki támogatás nélkül nem tudta volna biztosítani az összes képviselő kétharmadának támogató szavazatát.
Az LMP társelnöke, Hadházy Ákos támogatásukat azzal indokolta, hogy a négy alkotmánybíró-jelölt megválasztásával növekedhet az Ab azon tagjainak száma, akik a kormánytól függetlenül hozzák meg döntéseiket.
Az Ab tagjainak száma tavasszal csökkent 11-re - amellyel még fenntartható volt a testület működőképessége -, az elnöki tisztség pedig szintén betöltetlen volt április óta, akkor járt le ugyanis Lenkovics Barnabás mandátuma. Sulyok Tamást az Országgyűlés 2014 szeptemberében választotta az Ab tagjává; 2015. április 1-jétől a testület elnökhelyettese, az elnöki jogköröket 2016. április 22-től látja el.
Az MSZP és a Jobbik korábban bejelentette, hogy nem vesz részt a szavazásban. A szocialisták puccsszerűnek minősítették a alkotmánybíró-választást, majd bejelentették azt is, hogy törvénytelennek tartják az alkotmánybírókat jelölő folyamatot.
A Jobbik azt közölte, nem a jelöltek, hanem a jelölési eljárás ellen van kifogásuk.

Miért kellettek új bírák? Háttér
Miután az elmúlt két évben a 15-ből négy poszt megürült, úgy döntött a Fidesz, hogy ideje a testületet kiegészíteni. Ám kétharmad híján ennek csak akkor akartak nekifutni, ha biztosan tudják, jelöltjeiket megszavazza a Ház, ezért - ki tudja mivel - az LMP-t múlt hét csütörtökön megnyerték az ügynek, a zöld párt váratlanul hajlandó volt alkut kötni. Ezt követően az MSZP-re, illetve a Jobbikra nem is volt szüksége a kormánypártnak. Azt, hogy a kétharmadhoz hiányzó két ellenzéki voksot az LMP biztosítja, a DK "nyílt kollaborációnak" tartja.
Igazán nem volt veszélyben az alkotmánybíróságról szóló törvény szerint a testület működőképessége az elmúlt fél évben, amikor csak 11 tagja volt az Ab-nak. A jogszabály szerint legalább tíz tag jelenléte szükséges a döntésekhez, s legközelebb 2019-ben jár le a mandátuma az egyik bírónak, Stumpf Istvánnak.
Politikai szempontból azonban mégis veszélyben volt az Ab működőképessége: már csupa Fidesz által, 2010 után jelölt és megválasztott tagból állt. A most választott négy személy sem fog érdemben változtatni ezen; az Ab eddig is rendre többségi döntéseket hozott, bár még a pártkatonák között is sokszor akadt, aki kiszavazott a testületből. Leginkább Stumpf Istvánra igaz ez, de Szalay Péter, Czine Ágnes és az új elnök, Sulyok Tamás is sokszor fogalmazott meg a többségtől eltérő véleményt. Leginkább Balsai István, Salamon László, Szívós Mária és Varga Zs. András hűségesek az őket jelölő párthoz, állítólag ebből a körből rendszeresen értesítik is a Fideszt a várható döntések tartalmáról. Úgy tudjuk, korábban olyan is előfordult, hogy az Ab ülése alatt küldött az egyik bíró sms-t egy ügy elbírálásáról.
Lásd még: Fideszes bírókat szavaz meg az LMP?


Levelezés Országgyűlés BMW Néppárt Orbán Viktor családpolitika felfüggesztés Alkotmánybíróság republikánus Mercedes
<|im_start|>user
Az elnökké választott Sulyok Tamás alkotmánybíró, az Ab eddigi elnökhelyettese a titkos szavazáson 137 igen és 1 nem szavazatot kapott. Az Ab-elnök megbízatása az alkotmánybírói hivatali ideje lejártáig, Sulyok Tamás esetében 2026-ig tart.
Szintén titkos szavazással négy új alkotmánybíróról is döntött a Ház: a betöltetlen helyekre Hörcherné Marosi Ildikót, a Kúria bíráját, Horváth Attila jogtörténészt, Schanda Balázst, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem alkotmányjogi tanszékének vezetőjét és Szabó Marcelt, a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó ombudsmanhelyettest választották meg. Szabó Marcel kivételével mindannyian 136 támogató szavazatot kaptak 2 nem ellenében. Az ombudsmanhelyettest 135 igen szavazattal és 2 nemmel választották taggá, esetében egy voks érvénytelen volt. Az új bírákat december 1-jével választották az Ab tagjává, megbízatásuk 12 évre szól.
Latorcai János ülésvezető elnök tájékoztatása szerint a titkos szavazásban 138 képviselő vett részt. Az új elnök és a bírák megválasztásuk után esküt tettek. Ezzel újra teljes létszámú, 15 tagú az Ab.


Az alkotmánybíró-jelölésről múlt csütörtökön számolt be Kósa Lajos, a Fidesz frakcióvezetője, bejelentve, hogy a két kormánypárt és az LMP megegyezett a jelöltekről az Ab hiányzó bírói helyeire. A Fidesz és a KDNP ellenzéki támogatás nélkül nem tudta volna biztosítani az összes képviselő kétharmadának támogató szavazatát.
Az LMP társelnöke, Hadházy Ákos támogatásukat azzal indokolta, hogy a négy alkotmánybíró-jelölt megválasztásával növekedhet az Ab azon tagjainak száma, akik a kormánytól függetlenül hozzák meg döntéseiket.
Az Ab tagjainak száma tavasszal csökkent 11-re - amellyel még fenntartható volt a testület működőképessége -, az elnöki tisztség pedig szintén betöltetlen volt április óta, akkor járt le ugyanis Lenkovics Barnabás mandátuma. Sulyok Tamást az Országgyűlés 2014 szeptemberében választotta az Ab tagjává; 2015. április 1-jétől a testület elnökhelyettese, az elnöki jogköröket 2016. április 22-től látja el.
Az MSZP és a Jobbik korábban bejelentette, hogy nem vesz részt a szavazásban. A szocialisták puccsszerűnek minősítették a alkotmánybíró-választást, majd bejelentették azt is, hogy törvénytelennek tartják az alkotmánybírókat jelölő folyamatot.
A Jobbik azt közölte, nem a jelöltek, hanem a jelölési eljárás ellen van kifogásuk.

Miért kellettek új bírák? Háttér
Miután az elmúlt két évben a 15-ből négy poszt megürült, úgy döntött a Fidesz, hogy ideje a testületet kiegészíteni. Ám kétharmad híján ennek csak akkor akartak nekifutni, ha biztosan tudják, jelöltjeiket megszavazza a Ház, ezért - ki tudja mivel - az LMP-t múlt hét csütörtökön megnyerték az ügynek, a zöld párt váratlanul hajlandó volt alkut kötni. Ezt követően az MSZP-re, illetve a Jobbikra nem is volt szüksége a kormánypártnak. Azt, hogy a kétharmadhoz hiányzó két ellenzéki voksot az LMP biztosítja, a DK "nyílt kollaborációnak" tartja.
Igazán nem volt veszélyben az alkotmánybíróságról szóló törvény szerint a testület működőképessége az elmúlt fél évben, amikor csak 11 tagja volt az Ab-nak. A jogszabály szerint legalább tíz tag jelenléte szükséges a döntésekhez, s legközelebb 2019-ben jár le a mandátuma az egyik bírónak, Stumpf Istvánnak.
Politikai szempontból azonban mégis veszélyben volt az Ab működőképessége: már csupa Fidesz által, 2010 után jelölt és megválasztott tagból állt. A most választott négy személy sem fog érdemben változtatni ezen; az Ab eddig is rendre többségi döntéseket hozott, bár még a pártkatonák között is sokszor akadt, aki kiszavazott a testületből. Leginkább Stumpf Istvánra igaz ez, de Szalay Péter, Czine Ágnes és az új elnök, Sulyok Tamás is sokszor fogalmazott meg a többségtől eltérő véleményt. Leginkább Balsai István, Salamon László, Szívós Mária és Varga Zs. András hűségesek az őket jelölő párthoz, állítólag ebből a körből rendszeresen értesítik is a Fideszt a várható döntések tartalmáról. Úgy tudjuk, korábban olyan is előfordult, hogy az Ab ülése alatt küldött az egyik bíró sms-t egy ügy elbírálásáról.
Lásd még: Fideszes bírókat szavaz meg az LMP?



Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Megválasztotta az Országgyűlés az Alkotmánybíróság (Ab) elnökét és négy új tagját kedden.<|im_end|>