Az évszázad pere Montenegróban: elítélték az oroszbarát puccskísérlet résztvevőit
Tény, hogy oroszok szervezték azt, és célja Moszkva-barát és NATO-ellenes pártok hatalomra segítése volt, de az orosz kormány máig tagadja, hogy köze lett volna a tervezett puccshoz.
Együttvéve több mint 69 év börtönre ítélték csütörtökön a 2016. októberi montenegrói puccskísérlet 14 vádlottját. A montenegrói közszolgálati televízió (RTCG) beszámolója szerint a podgoricai bíróság elsőfokú ítéletében kimondta: a bűnszövetkezet minden tagjának előre kijelölt feladata és szerepe volt, a csoport készen állt arra, hogy erőszakot és megfélemlítést alkalmazzon, s mindannyian beszámíthatóak voltak, valamint tisztában voltak terveik súlyával, és készen álltak végrehajtani azokat, tudván, hogy tettük jogellenes.
A vádirat szerint a bűnszövetkezet állami intézményekre akart támadni az 2016. októberi parlamenti választás napján, és merényletet akart elkövetni Milo Djukanovic akkori miniszterelnök ellen, hogy oroszbarát pártokat juttasson hatalomra, megakadályozva ezzel az Adria-parti állam NATO-csatlakozását.
A 14 embert terrorcselekmények kísérletével és Montenegró alkotmányos rendjének megsértésével, az ellenzéki Demokratikus Front (DF) két képviselőjét ezen felül összeesküvéssel, valamint a nemzetbiztonság elleni támadás előkészítésével is vádolták, és megfosztották mentelmi joguktól. A vádlottak ártatlannak vallották magukat.
Ellenük távollétükben zajlott az eljárás, Eduard Sismakovot végül 15 év, Vlagyimir Popovot pedig 12 év letöltendő börtönbüntetésre ítélték. A felröppent információk ellenére az orosz kormány máig tagadja, hogy köze lett volna a tervezett puccshoz. Bratislav Dikicet, a szerbiai csendőrség egykori első emberét 8 év szabadságvesztésre ítélték. A DF két képviselője, Andrija Mandic és Milan Knezevic 5-5 év letöltendő börtönbüntetést kapott.
A helyi sajtó szerint ez volt az évszázad pere a kis balkáni országban, és az ügy fontosságát az is jól jelzi, hogy a közszolgálati televízióban, valamint az interneten is élőben követhető volt a tárgyalás, illetve a csütörtöki ítélethirdetés.
Moszkva azóta sem visszafogott, ha a Balkánról van szó, nemrég például az Észak-Macedónia nevéről szóló népszavazásba piszkált bele, hogy távolítsa az országot az Európai Uniótól. A montenegrói NATO-tagság azért is volt nagy pofon Moszkvának, mert Vlagyimir Putyin állítólag abban reménykedett, hogy Montenegró segítségével hozhat létre haditengerészeti központot a Földközi-tengeren.
Az aláírók határozottan felszólították Teheránt, hogy tartsa teljes mértékben tiszteletben kötelezettségvállalásait, és akkor ők is tartani fogják magukat az atomalkuhoz.
Súlyos aggodalmát fejezte ki az Egyesült Királyság, Franciaország és Németország külügyminisztere, illetve az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője csütörtökön az iráni nukleáris megállapodás részleges felfüggesztéséről szóló, előző napi teheráni nyilatkozat miatt. A közös közlemény szerint Európa továbbra is elkötelezett az Iránnal 2015-ben megkötött atomalku fenntartása mellett, ami minden félnek fontos biztonsági érdeke.
Az aláírók határozottan felszólították Teheránt, hogy tartsa teljes mértékben tiszteletben kötelezettségvállalásait, és tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely a helyzet további romlásával járhat.
- szögezték le, hozzátéve ugyanakkor, hogy az európai aláírók be fogják tartani vállalásaikat, amíg Irán is így tesz. Végezetül ismételten sajnálatukat fejezték ki amiatt, hogy az Egyesült Államok felmondta az egyezményt, és ismét életbe léptette a korábban feloldott szankciókat Irán ellen.
Haszan Róháni iráni elnök szerdán kilátásba helyezte, hogy országa fel fogja függeszteni a többhatalmi megállapodás bizonyos pontjainak végrehajtását. Az átfogó egyezménnyel a nemzetközi közösség azt akarta szavatolni, hogy az iszlám köztársaság atomprogramja kizárólag békés célokat szolgáljon. A megállapodás révén jelentősen enyhítették az Irán elleni nemzetközi szankciókat, míg cserébe az ország beleegyezett nukleáris tevékenységének korlátozásába. Donald Trump amerikai elnök azonban 2018. május 8-án bejelentette az Egyesült Államok távozását a mérföldkőnek számító egyezményből, s újra életbe léptette a büntetőintézkedéseket.
Edgar Zambrano a járműben ült, amikor egy vontatóval érte jöttek a titkosszolgák. Megfosztották mentelmi jogától, összeesküvéssel, lázadással és árulással vádolják.
Autójával együtt hurcolta el a titkosszolgálat Juan Guaidó kongresszusi helyettesét, írja a Reuters. Edgar Zambrano, a venezuelai ellenzék által dominált nemzetgyűlés alelnöke a járműben ült, amikor egy vontatóval érte jöttek a titkosszolgák.
Mindez alig pár nappal azután történt, hogy Guaidó - aki a nemzetgyűlés elnökeként önmagát nyilvánította Venezuela ideiglenes vezetőjének, miután az ellenzék szerint Nicolás Maduro elnök csalással került székébe - lázadásra próbálta rávenni a hadsereget. A kísérletből az amerikai külügy támogatása ellenére - mely szerint Vlagyimir Putyin tartja hatalmon a rezsimet - nem lett puccs. A SEBIN, a venezuelai titkosszolgálat vezetője, Manuel Ricardo Cristopher Figuera mindenesetre elpártolt Madurótól.
A Maduro melletti alkotmányozó nemzetgyűlés válaszul Zambranot és hat másik törvényhozót megfosztott mentelmi jogától. A döntést az ellenzék nem ismeri el, ám úgy tűnik, tiltakozásuknak pillanatnyilag nincs hatása az események alakulására.
Az érintettekkel szemben korábban összeesküvés, lázadás és árulás miatt emeltek vádat. Szerdán további három ellenzéki politikust vádoltak meg ugyanezek miatt.
Venezuela Oroszország puccskísérlet iráni atomalku Montenegro
<|im_start|>user
Együttvéve több mint 69 év börtönre ítélték csütörtökön a 2016. októberi montenegrói puccskísérlet 14 vádlottját. A montenegrói közszolgálati televízió (RTCG) beszámolója szerint a podgoricai bíróság elsőfokú ítéletében kimondta: a bűnszövetkezet minden tagjának előre kijelölt feladata és szerepe volt, a csoport készen állt arra, hogy erőszakot és megfélemlítést alkalmazzon, s mindannyian beszámíthatóak voltak, valamint tisztában voltak terveik súlyával, és készen álltak végrehajtani azokat, tudván, hogy tettük jogellenes.
A vádirat szerint a bűnszövetkezet állami intézményekre akart támadni az 2016. októberi parlamenti választás napján, és merényletet akart elkövetni Milo Djukanovic akkori miniszterelnök ellen, hogy oroszbarát pártokat juttasson hatalomra, megakadályozva ezzel az Adria-parti állam NATO-csatlakozását.
A 14 embert terrorcselekmények kísérletével és Montenegró alkotmányos rendjének megsértésével, az ellenzéki Demokratikus Front (DF) két képviselőjét ezen felül összeesküvéssel, valamint a nemzetbiztonság elleni támadás előkészítésével is vádolták, és megfosztották mentelmi joguktól. A vádlottak ártatlannak vallották magukat.
Ellenük távollétükben zajlott az eljárás, Eduard Sismakovot végül 15 év, Vlagyimir Popovot pedig 12 év letöltendő börtönbüntetésre ítélték. A felröppent információk ellenére az orosz kormány máig tagadja, hogy köze lett volna a tervezett puccshoz. Bratislav Dikicet, a szerbiai csendőrség egykori első emberét 8 év szabadságvesztésre ítélték. A DF két képviselője, Andrija Mandic és Milan Knezevic 5-5 év letöltendő börtönbüntetést kapott.
A helyi sajtó szerint ez volt az évszázad pere a kis balkáni országban, és az ügy fontosságát az is jól jelzi, hogy a közszolgálati televízióban, valamint az interneten is élőben követhető volt a tárgyalás, illetve a csütörtöki ítélethirdetés.
Moszkva azóta sem visszafogott, ha a Balkánról van szó, nemrég például az Észak-Macedónia nevéről szóló népszavazásba piszkált bele, hogy távolítsa az országot az Európai Uniótól. A montenegrói NATO-tagság azért is volt nagy pofon Moszkvának, mert Vlagyimir Putyin állítólag abban reménykedett, hogy Montenegró segítségével hozhat létre haditengerészeti központot a Földközi-tengeren.
Az aláírók határozottan felszólították Teheránt, hogy tartsa teljes mértékben tiszteletben kötelezettségvállalásait, és akkor ők is tartani fogják magukat az atomalkuhoz.
Súlyos aggodalmát fejezte ki az Egyesült Királyság, Franciaország és Németország külügyminisztere, illetve az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője csütörtökön az iráni nukleáris megállapodás részleges felfüggesztéséről szóló, előző napi teheráni nyilatkozat miatt. A közös közlemény szerint Európa továbbra is elkötelezett az Iránnal 2015-ben megkötött atomalku fenntartása mellett, ami minden félnek fontos biztonsági érdeke.
Az aláírók határozottan felszólították Teheránt, hogy tartsa teljes mértékben tiszteletben kötelezettségvállalásait, és tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely a helyzet további romlásával járhat.
- szögezték le, hozzátéve ugyanakkor, hogy az európai aláírók be fogják tartani vállalásaikat, amíg Irán is így tesz. Végezetül ismételten sajnálatukat fejezték ki amiatt, hogy az Egyesült Államok felmondta az egyezményt, és ismét életbe léptette a korábban feloldott szankciókat Irán ellen.
Haszan Róháni iráni elnök szerdán kilátásba helyezte, hogy országa fel fogja függeszteni a többhatalmi megállapodás bizonyos pontjainak végrehajtását. Az átfogó egyezménnyel a nemzetközi közösség azt akarta szavatolni, hogy az iszlám köztársaság atomprogramja kizárólag békés célokat szolgáljon. A megállapodás révén jelentősen enyhítették az Irán elleni nemzetközi szankciókat, míg cserébe az ország beleegyezett nukleáris tevékenységének korlátozásába. Donald Trump amerikai elnök azonban 2018. május 8-án bejelentette az Egyesült Államok távozását a mérföldkőnek számító egyezményből, s újra életbe léptette a büntetőintézkedéseket.
Edgar Zambrano a járműben ült, amikor egy vontatóval érte jöttek a titkosszolgák. Megfosztották mentelmi jogától, összeesküvéssel, lázadással és árulással vádolják.
Autójával együtt hurcolta el a titkosszolgálat Juan Guaidó kongresszusi helyettesét, írja a Reuters. Edgar Zambrano, a venezuelai ellenzék által dominált nemzetgyűlés alelnöke a járműben ült, amikor egy vontatóval érte jöttek a titkosszolgák.
Mindez alig pár nappal azután történt, hogy Guaidó - aki a nemzetgyűlés elnökeként önmagát nyilvánította Venezuela ideiglenes vezetőjének, miután az ellenzék szerint Nicolás Maduro elnök csalással került székébe - lázadásra próbálta rávenni a hadsereget. A kísérletből az amerikai külügy támogatása ellenére - mely szerint Vlagyimir Putyin tartja hatalmon a rezsimet - nem lett puccs. A SEBIN, a venezuelai titkosszolgálat vezetője, Manuel Ricardo Cristopher Figuera mindenesetre elpártolt Madurótól.
A Maduro melletti alkotmányozó nemzetgyűlés válaszul Zambranot és hat másik törvényhozót megfosztott mentelmi jogától. A döntést az ellenzék nem ismeri el, ám úgy tűnik, tiltakozásuknak pillanatnyilag nincs hatása az események alakulására.
Az érintettekkel szemben korábban összeesküvés, lázadás és árulás miatt emeltek vádat. Szerdán további három ellenzéki politikust vádoltak meg ugyanezek miatt.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Tény, hogy oroszok szervezték azt, és célja Moszkva-barát és NATO-ellenes pártok hatalomra segítése volt, de az orosz kormány máig tagadja, hogy köze lett volna a tervezett puccshoz.<|im_end|>