Reform előtt a kosarasok
A Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetségének (MKOSZ) pénteki küldöttgyűlésén elfogadták az "Új pályán" címet viselő átfogó reformtervezetet.
A hazai kosárélet megújítását célzó stratégiai koncepció részletes képet ad a jelenlegi helyzetről, miszerint csökken a csapatok és játékosok száma, a felnőtt válogatottak nem játszanak meghatározó szerepet, csak női klubok érdekeltek az európai élmezőnyben, a bajnoki eredmények nagymértékben a külföldi játékosokon múlnak, a szakmai programok finanszírozásához nem áll rendelkezésre megfelelő forrás, és a mérkőzéseken eluralkodó hangulat nem segíti a sportág nevelő szerepét.

Az elemzés szerint a kosárlabda csak minimális szinten képes állami támogatáshoz jutni, s a közösségi finanszírozást az önkormányzatok támogatásai jelentik. Ezzel egy lokális érdekeken nyugvó, hazai szinten izgalmas, de a nemzetközi szinttől elmaradó bajnoki rendszer alakult ki. Eközben a külföldi riválisok központi segítséggel vagy gazdasági erejükkel olyan mértékű forrásokat mozgósítanak, amelyek nagyságrendekkel meghaladják a magyar kosárlabdázásét.

Az MKOSZ májusban megválasztott elnöke, Szalay Ferenc azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ra a kosárlabda legyen az ország legnépszerűbb teremsportja, az új program pedig egy csapat tagjaiként mutatja be a sportág egyes területeit. A “kezdőötösben” a szövetség, az utánpótlás és szakemberképzés, a versenyek, a válogatottak és az amatőr kosárlabda kapott helyet, míg a kiegészítő szereplők (“cseresor”) a fair play, a marketing-kommunikáció, a sportdiplomácia, a szolgáltatás és a társadalmi felelősségvállalás.

A szövetség célja többek között egy új alapszabály és kisebb létszámú bizottságok létrehozása, támogatói klub kiépítése, a központi támogatás biztosítása, továbbá előkészítő mozgalom indítása az általános iskolákban. Az “Új pályán” program szerint a hatékony struktúra kialakítása már öt éven belül mérhető eredményeket hozhat.

Szalay Ferenc beszédében többek között kérte a klubok képviselőitől, hogy rendezzék a játékosaikkal szemben fennálló tartozásokat, mert a megfelelő morál elengedhetetlen feltétele a sportág megújulásának. A közgyűlést azzal zárta le, hogy a jövő februárra tervezett rendkívüli küldöttgyűlés új alapszabályt, újabb jelentős reformokat hozhat, amelyek tovább erősíthetik a kosárlabda hazai megújulását.

A küldöttgyűlésen – az MKOSZ tájékoztatása szerint – Életmű-díjat kapott két korábbi játékvezető legenda, a 85 éves Kassai Ervin és a 80 éves Szittya Imre.
Csapatsport
<|im_start|>user
A hazai kosárélet megújítását célzó stratégiai koncepció részletes képet ad a jelenlegi helyzetről, miszerint csökken a csapatok és játékosok száma, a felnőtt válogatottak nem játszanak meghatározó szerepet, csak női klubok érdekeltek az európai élmezőnyben, a bajnoki eredmények nagymértékben a külföldi játékosokon múlnak, a szakmai programok finanszírozásához nem áll rendelkezésre megfelelő forrás, és a mérkőzéseken eluralkodó hangulat nem segíti a sportág nevelő szerepét.

Az elemzés szerint a kosárlabda csak minimális szinten képes állami támogatáshoz jutni, s a közösségi finanszírozást az önkormányzatok támogatásai jelentik. Ezzel egy lokális érdekeken nyugvó, hazai szinten izgalmas, de a nemzetközi szinttől elmaradó bajnoki rendszer alakult ki. Eközben a külföldi riválisok központi segítséggel vagy gazdasági erejükkel olyan mértékű forrásokat mozgósítanak, amelyek nagyságrendekkel meghaladják a magyar kosárlabdázásét.

Az MKOSZ májusban megválasztott elnöke, Szalay Ferenc azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ra a kosárlabda legyen az ország legnépszerűbb teremsportja, az új program pedig egy csapat tagjaiként mutatja be a sportág egyes területeit. A “kezdőötösben” a szövetség, az utánpótlás és szakemberképzés, a versenyek, a válogatottak és az amatőr kosárlabda kapott helyet, míg a kiegészítő szereplők (“cseresor”) a fair play, a marketing-kommunikáció, a sportdiplomácia, a szolgáltatás és a társadalmi felelősségvállalás.

A szövetség célja többek között egy új alapszabály és kisebb létszámú bizottságok létrehozása, támogatói klub kiépítése, a központi támogatás biztosítása, továbbá előkészítő mozgalom indítása az általános iskolákban. Az “Új pályán” program szerint a hatékony struktúra kialakítása már öt éven belül mérhető eredményeket hozhat.

Szalay Ferenc beszédében többek között kérte a klubok képviselőitől, hogy rendezzék a játékosaikkal szemben fennálló tartozásokat, mert a megfelelő morál elengedhetetlen feltétele a sportág megújulásának. A közgyűlést azzal zárta le, hogy a jövő februárra tervezett rendkívüli küldöttgyűlés új alapszabályt, újabb jelentős reformokat hozhat, amelyek tovább erősíthetik a kosárlabda hazai megújulását.

A küldöttgyűlésen – az MKOSZ tájékoztatása szerint – Életmű-díjat kapott két korábbi játékvezető legenda, a 85 éves Kassai Ervin és a 80 éves Szittya Imre.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A Magyar Kosárlabdázók Országos Szövetségének (MKOSZ) pénteki küldöttgyűlésén elfogadták az "Új pályán" címet viselő átfogó reformtervezetet.<|im_end|>