Rekordot döntött tavaly a szén-monoxid-mérgezések száma
Az Orbán-kormány "kémény-rezsicsökkentése" legalábbis nem javított a fűtés biztonságán: a berendezések egyre elavultabbak és életveszélyesebbek.
Tavaly rekordszámban riasztották a tűzoltókat szén-monoxid-mérgezéshez – derül ki a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága (OKF) lapunk rendelkezésére bocsátott, hat évre visszatekintő adatsorából. Eszerint
Igaz, a tavalyi érték csak kettővel haladta meg a 2017-es, előző rekordot. A többi adatsor már irányú változása az okokra is rávilágít. Az esetszám-bővüléshez képest ugyanis 2018-ban – legalábbis az elmúlt évekhez viszonyítva – érzékelhetően kevesebben sérültek meg; bár a 2012-es érték még alacsonyabb. Szembetűnő a halálesetek számának alakulása is. Míg a felmérés elején évente körülbelül tucatnyian hunytak el szén-monoxid-mérgezésben, addig a 2016-os év 17-es száma durva kiugrást mutat. Az azóta eltelt két évben viszont 10-10-en fulladtak meg a szakszerűtlen fűtésből szivárgó mérges gáztól. Bár egyetlen haláleset sem elfogadható, ez mégis némi javulást mutat. Mindebből leginkább a hazai fűtési berendezések folyamatos állagromlására lehet következtetni. Így megállíthatatlanul tör elő belőlük a halált okozó, szagtalan gáz. A sérültek számának mérséklődése viszont, ezzel párhuzamosan, életben maradási esélyeink fokozatosan javulására utal. Ez a bővülő tájékozottságon túl nem kis mértékben a szén-monoxid-érzékelők terjedésének tudható be. Ezt az OKF-kimutatás is alátámasztja: míg hét éve csak a vizsgált lakások kevesebb mint ötödében találtak ilyen készüléket, addig tavalyra az arány már háromnegyed közelébe nőtt. 2016-ban, amikor az OKF a „rezsicsökkentés” örvén átvette a lakossági kéményseprést a tevékenységet addig végző, jellemzően kis- és középvállalkozásoktól, egyszersmind a kötelező munkák ingyenessé váltak, az összes kedvezőtlen mutató erőteljesen megugrott. A fokozódó életveszély enyhítésére az Orbán-kormány azóta sem tett érdemi intézkedéseket. A fűtésirendszer-csereprogramok hatása szintén érzékelhetetlen. Sőt, tavaly még tovább lazítottak a szabályokon. Így a családi házakban megszűnt az ellenőrzési kötelezettség, illetve annak gyakoriságát gázkészülékek esetében egy évről a többiek esetében is két évre módosították. Ez utóbbinak a számsorokban ugyanakkor egyelőre nem látszik kedvezőtlen hatása. Az esetszámnövekedést kifejezetten a kormányzati lépéseknek tudja be Vámos Csaba, a Kéményseprők Országos Szakszervezete (KOSZ) elnöke. Az OKF kedvező kimutatásainak a kéményseprők saját tapasztalatai ellentmondanak – szögezte le. Szerinte
A környező államokban – például Szlovákiában – történtek egyértelműen arra utalnak, hogy a szabadon választható ellenőrzések növelik, a visszaállított kötelezés pedig csökkenti a balesetek, tüzek számát. A hazai helyzet az OKF-hez szegődött szakembereket is méltatlan helyzetbe sodorta – tette hozzá. Így továbbra is a korábbi állapot visszaállítása mellett tör lándzsát, bár az ingyenességgel – állami költségtérítés mellett - egyet ért. Az ellenőrzés időpontjával kapcsolatos, a lakosságot nyugtalanító egyeztetési problémák áthidalására pedig évente egy olyan, a munkáltató felé igazolt „közszolgálati napot” javasolnak, amikor a lakásban az összes közművet ellenőrzik és a mérőket is leolvassák.
A szakszervezet szerint a cég megpróbálja elbizonytalanítani a sztrájkolókat.
Szombaton két alkalommal is asztalhoz ült az Audi Hungária Független Szakszervezet bértárgyaló delegációja és a munkáltató képviselői, ám megegyezés sem a béremelésről, sem másban nem született. Az Audi Hungaria ajánlatát - a sztrájkbizottság felhatalmazásával élve - helyből elutasították a szakszervezet nevében tárgyalók, mert azok "nem tükrözték a helyzet komolyságát". A munkáltatói ajánlat tartalmáról nem adhatott tájékoztatást Szimacsek Tibor a AHFSZ elnökségi tagja, mert mint a Népszavának megjegyezte, az Audi minden ajánlatát üzleti titokként kell kezelni.  A múlt héten csütörtökön kezdődött sztrájkot a műszakban lévők szinte 100 százaléka támogatja, így a győri Audi-üzemekben teljes a leállás. Az üzemekben néma csend, az emberek beszélgetnek, kártyáznak, főzőcskéznek, egy motor vagy autó sem készül, a dolgozók fegyelmezetten várják, hogy megszülessen a szakszervezet által is elfogadható egyezség a bérkövetelésről, cafeteriakeret emeléséről, szabad hétvégéről, valamint a szabadságok felhasználásáról. Annak ellenére, hogy a gyár belső kommunikációs csatornáján az üzem vezetése egy levelet küldött szét a dolgozóknak és egy videóüzenettel is igyekszik elbizonytalanítani a sztrájkolókat. Mondandójuk lényege, hogy ha a szakszervezet bérkövetelését teljesítenék, az nehéz helyzetbe vinné a győri gyárat. Ám mindez csak olaj volt a tűzre, a sztrájkolók még elszántabbak lettek - jegyezte meg Szimacsek Tibor. A munkáltatói tájékoztatóban a szakszervezet szerint rosszindulatú megjegyzés az is, hogy az AHFSZ külön kérése volt a 18 hónapos bérmegállapodás lehetősége. Ezzel szemben kifejezetten egy éves megállapodás szerepel a követeléseikben.  Az AHFSZ elnöksége a patthelyzet, valamint a győri vezetés hozzáállása miatt úgy határozott, hogy direkt tájékoztatást küld az anyavállalat ingolstadti felelős vezetőjének, hogy személyes részvételével közösen oldják meg a kialakult helyzetet.  Mint ismeretes a sztrájk idejére nem jár bér a dolgozóknak, ezért a résztvevők sztrájksegélyt kérhetnek. A győri gyakorlat szerint három sztrájkban töltött 8 órás műszak felett a sztrájkban töltött műszakokra nettó 5 ezer forint, 12 órás munkarend esetén pedig két alkalom felett 7500 forintot kapnak a munkások a bér helyett.
A tegnap késő esti tárgyalási forduló sem hozott eredményt, a szakszervezet elutasította a cégvezetés ajánlatát.
Az Audi Hungária Független Szakszervezet (AHFSZ) Facebook-bejegyzése szerint a végsőkig kitartanak a sztrájkolók, megállapodás a szombat délutáni és késő esti tárgyalások során sem született. Az AHFSZ közölte: a munkáltató által ajánlott béremelési javaslat olyan mértékű, hogy "nem tükrözi a helyzet komolyságát". A sztrájkbizottság ezért helyben elutasította az ajánlatot. Egyben tájékoztatták az anyavállalat felelős vezetőjét, hogy személyes részvételével közösen oldják meg a helyzetet.
A Kisalföld ugyanakkor arról ír: a vállalat azt közölte a lappal, hogy
Hangsúlyozták továbbá, az a tény, hogy sorrendben ez már a hetedik ajánlatuk, mutatja a megállapodási szándékukat, s ez is cél számukra. De eddig nem jártak sikerrel a szakszervezetnél.
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság szén-monoxid-mérgezés kéményseprés Audi sztrájk
<|im_start|>user
Tavaly rekordszámban riasztották a tűzoltókat szén-monoxid-mérgezéshez – derül ki a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága (OKF) lapunk rendelkezésére bocsátott, hat évre visszatekintő adatsorából. Eszerint
Igaz, a tavalyi érték csak kettővel haladta meg a 2017-es, előző rekordot. A többi adatsor már irányú változása az okokra is rávilágít. Az esetszám-bővüléshez képest ugyanis 2018-ban – legalábbis az elmúlt évekhez viszonyítva – érzékelhetően kevesebben sérültek meg; bár a 2012-es érték még alacsonyabb. Szembetűnő a halálesetek számának alakulása is. Míg a felmérés elején évente körülbelül tucatnyian hunytak el szén-monoxid-mérgezésben, addig a 2016-os év 17-es száma durva kiugrást mutat. Az azóta eltelt két évben viszont 10-10-en fulladtak meg a szakszerűtlen fűtésből szivárgó mérges gáztól. Bár egyetlen haláleset sem elfogadható, ez mégis némi javulást mutat. Mindebből leginkább a hazai fűtési berendezések folyamatos állagromlására lehet következtetni. Így megállíthatatlanul tör elő belőlük a halált okozó, szagtalan gáz. A sérültek számának mérséklődése viszont, ezzel párhuzamosan, életben maradási esélyeink fokozatosan javulására utal. Ez a bővülő tájékozottságon túl nem kis mértékben a szén-monoxid-érzékelők terjedésének tudható be. Ezt az OKF-kimutatás is alátámasztja: míg hét éve csak a vizsgált lakások kevesebb mint ötödében találtak ilyen készüléket, addig tavalyra az arány már háromnegyed közelébe nőtt. 2016-ban, amikor az OKF a „rezsicsökkentés” örvén átvette a lakossági kéményseprést a tevékenységet addig végző, jellemzően kis- és középvállalkozásoktól, egyszersmind a kötelező munkák ingyenessé váltak, az összes kedvezőtlen mutató erőteljesen megugrott. A fokozódó életveszély enyhítésére az Orbán-kormány azóta sem tett érdemi intézkedéseket. A fűtésirendszer-csereprogramok hatása szintén érzékelhetetlen. Sőt, tavaly még tovább lazítottak a szabályokon. Így a családi házakban megszűnt az ellenőrzési kötelezettség, illetve annak gyakoriságát gázkészülékek esetében egy évről a többiek esetében is két évre módosították. Ez utóbbinak a számsorokban ugyanakkor egyelőre nem látszik kedvezőtlen hatása. Az esetszámnövekedést kifejezetten a kormányzati lépéseknek tudja be Vámos Csaba, a Kéményseprők Országos Szakszervezete (KOSZ) elnöke. Az OKF kedvező kimutatásainak a kéményseprők saját tapasztalatai ellentmondanak – szögezte le. Szerinte
A környező államokban – például Szlovákiában – történtek egyértelműen arra utalnak, hogy a szabadon választható ellenőrzések növelik, a visszaállított kötelezés pedig csökkenti a balesetek, tüzek számát. A hazai helyzet az OKF-hez szegődött szakembereket is méltatlan helyzetbe sodorta – tette hozzá. Így továbbra is a korábbi állapot visszaállítása mellett tör lándzsát, bár az ingyenességgel – állami költségtérítés mellett - egyet ért. Az ellenőrzés időpontjával kapcsolatos, a lakosságot nyugtalanító egyeztetési problémák áthidalására pedig évente egy olyan, a munkáltató felé igazolt „közszolgálati napot” javasolnak, amikor a lakásban az összes közművet ellenőrzik és a mérőket is leolvassák.
A szakszervezet szerint a cég megpróbálja elbizonytalanítani a sztrájkolókat.
Szombaton két alkalommal is asztalhoz ült az Audi Hungária Független Szakszervezet bértárgyaló delegációja és a munkáltató képviselői, ám megegyezés sem a béremelésről, sem másban nem született. Az Audi Hungaria ajánlatát - a sztrájkbizottság felhatalmazásával élve - helyből elutasították a szakszervezet nevében tárgyalók, mert azok "nem tükrözték a helyzet komolyságát". A munkáltatói ajánlat tartalmáról nem adhatott tájékoztatást Szimacsek Tibor a AHFSZ elnökségi tagja, mert mint a Népszavának megjegyezte, az Audi minden ajánlatát üzleti titokként kell kezelni.  A múlt héten csütörtökön kezdődött sztrájkot a műszakban lévők szinte 100 százaléka támogatja, így a győri Audi-üzemekben teljes a leállás. Az üzemekben néma csend, az emberek beszélgetnek, kártyáznak, főzőcskéznek, egy motor vagy autó sem készül, a dolgozók fegyelmezetten várják, hogy megszülessen a szakszervezet által is elfogadható egyezség a bérkövetelésről, cafeteriakeret emeléséről, szabad hétvégéről, valamint a szabadságok felhasználásáról. Annak ellenére, hogy a gyár belső kommunikációs csatornáján az üzem vezetése egy levelet küldött szét a dolgozóknak és egy videóüzenettel is igyekszik elbizonytalanítani a sztrájkolókat. Mondandójuk lényege, hogy ha a szakszervezet bérkövetelését teljesítenék, az nehéz helyzetbe vinné a győri gyárat. Ám mindez csak olaj volt a tűzre, a sztrájkolók még elszántabbak lettek - jegyezte meg Szimacsek Tibor. A munkáltatói tájékoztatóban a szakszervezet szerint rosszindulatú megjegyzés az is, hogy az AHFSZ külön kérése volt a 18 hónapos bérmegállapodás lehetősége. Ezzel szemben kifejezetten egy éves megállapodás szerepel a követeléseikben.  Az AHFSZ elnöksége a patthelyzet, valamint a győri vezetés hozzáállása miatt úgy határozott, hogy direkt tájékoztatást küld az anyavállalat ingolstadti felelős vezetőjének, hogy személyes részvételével közösen oldják meg a kialakult helyzetet.  Mint ismeretes a sztrájk idejére nem jár bér a dolgozóknak, ezért a résztvevők sztrájksegélyt kérhetnek. A győri gyakorlat szerint három sztrájkban töltött 8 órás műszak felett a sztrájkban töltött műszakokra nettó 5 ezer forint, 12 órás munkarend esetén pedig két alkalom felett 7500 forintot kapnak a munkások a bér helyett.
A tegnap késő esti tárgyalási forduló sem hozott eredményt, a szakszervezet elutasította a cégvezetés ajánlatát.
Az Audi Hungária Független Szakszervezet (AHFSZ) Facebook-bejegyzése szerint a végsőkig kitartanak a sztrájkolók, megállapodás a szombat délutáni és késő esti tárgyalások során sem született. Az AHFSZ közölte: a munkáltató által ajánlott béremelési javaslat olyan mértékű, hogy "nem tükrözi a helyzet komolyságát". A sztrájkbizottság ezért helyben elutasította az ajánlatot. Egyben tájékoztatták az anyavállalat felelős vezetőjét, hogy személyes részvételével közösen oldják meg a helyzetet.
A Kisalföld ugyanakkor arról ír: a vállalat azt közölte a lappal, hogy
Hangsúlyozták továbbá, az a tény, hogy sorrendben ez már a hetedik ajánlatuk, mutatja a megállapodási szándékukat, s ez is cél számukra. De eddig nem jártak sikerrel a szakszervezetnél.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az Orbán-kormány "kémény-rezsicsökkentése" legalábbis nem javított a fűtés biztonságán: a berendezések egyre elavultabbak és életveszélyesebbek.<|im_end|>