140 ezren haltak meg tavaly kanyaróban
Világszerte mintegy 140 ezren haltak meg tavaly kanyaróban az Egészségügyi Világszervezet (WHO) csütörtökön ismertetett becslése szerint, fõként ötévesnél fiatalabb gyerekek.
Hosszú távú összevetésben a halálos áldozatok száma csökkent (2000-ben még 535 ezren haltak bele a betegségbe), újabban azonban ismét nõ a halottak száma, a WHO becslése szerint 2018-ban 17 ezerrel többen haltak meg kanyaró miatt, mint 2017-ben.

Elsõsorban a Kongói Demokratikus Köztársaságban terjed sok helyen a betegség,

ennek egyik oka a WHO szerint az oltottság alacsony szintje.

A halálozások számához hasonlóan alakult a megbetegedések száma is: drasztikus csökkenést követõen ismét emelkedni kellett. Az Egészségügyi Világszervezet becslése szerint 2018-ban 9,8 millió kanyarós eset volt, míg 2017-ben 7,6 millió.

A kanyaró az egyik legfertõzõbb betegség, fõleg gyerekeket támad meg.

Lázzal, köhögéssel jár, és az egész testen kiütéseket okoz. A fertõzés átmenetileg legyengíti az immunrendszert, ami miatt középfülgyulladás, hörghurut, tüdõgyulladás vagy hasmenés is jelentkezhet. Különösen súlyos szövõdményt jelentenek az agyvelõgyulladások bizonyos típusai, amelyek akár halálos kimenetelûek is lehetnek.

A WHO szerint a világ sok országában nincs bejelentési kötelezettség, ezért a kanyarós esetek mindössze töredékét tudják csak regisztrálni.

2019 novemberéig a Kongói Demokratikus Köztársaságból jelentették a legtöbb megbetegedést. A helyi hatóságok szerint több mint ötezren haltak meg kanyaróban, vagyis hozzávetõleg kétszer annyian, mint a tavaly nyár óta tomboló ebolajárványban. A WHO szerint ennek oka az oltási lefedettség alacsony szintje. Szakértõk ugyanakkor gondot látnak az oltóanyag-ellátásban is.

Afrikában Libériában, Madagaszkáron és Szomáliában is komoly gondokat okoz a kanyaró.
Európában pedig leginkább Ukrajnát sújtja egy nagyobb kanyarójárvány csaknem 57 ezer megbetegedéssel.

Az öt említett országból jön össze a bejelentett kanyarós megbetegedések majdnem fele.

A sokáig kanyarómentes országként számon tartott Egyesült Államokban is ismét felütötte a fejét a megbetegedés.

A csendes-óceáni térségben található Szamoán a november közepén bevezetett szükséghelyzet intézkedései ellenére eddig hatvanketten haltak meg a kanyarójárványban.

Henrietta Fore, az ENSZ Gyermekalapja, az UNICEF ügyvezetõ igazgatója azt mondta: „Ha a gyerekeket nem oltják be, akkor ez a környezetükben élõket is veszélyezteti. Ezt figyelhetjük meg a Kongói Demokratikus Köztársaságban is, ahol az idén eddig több mint 4500 - ötévesnél fiatalabb - gyerek halt meg."

Marcus Bachmann, az Orvosok Határok Nélkül (MSF) segélyszervezet képviselõje, aki többször is vezette a kongói missziót azt mondta: „Az egészségügyi rendszer egyes országokban nagyon gyenge.

Gyakran vannak hézagok az ellátási láncban, különösen a kanyaró elleni oltóanyagot illetõen. A vakcinát hûtve kell tárolni, ami szintén nagy kihívást jelent több országban."

Azt is mondta, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban az ebola elleni küzdelem áll az elõtérben, ami pénzügyi tekintetben is megmutatkozik Az ottani emberek ezt az aránytalanságot egyáltalán nem értik. Ugyanakkor nagyon aggódnak a kanyaró miatt, mert a betegség gyakran végez a gyerekeikkel. Szerinte nincs ok derûlátásra a jövõ évben sem, mert az egyes országok tipikus problémáit, mint a megbetegedések hiányos nyomon követését és késedelmes kimutatását, a hiányzó oltóanyag-készleteket és a konfliktusok jelentette bizonytalanságot nem lehet máról holnapra megoldani.

Tedrosz Adhanom Gebrejeszusz, a WHO fõigazgatója azt mondta: „Õszintén szólva megbocsáthatatlan és a legkiszolgáltatottabbak védelmében elszenvedett kollektív kudarc az a tény, hogy egy gyereknek olyan betegség miatt kelljen meghalnia, mint a kanyaró, amelyet oltással meg lehet elõzni". Szerinte a globális oltási lefedettség az utóbbi évtizedben változatlan szinten maradt.

A WHO szerint az oltásban részt vevõk arányának növelése megnöveli a lakosság védelmét is.

A kanyaró megelõzhetõ kétszeri oltással. Ugyanakkor világszerte az emberek csak 85 százaléka kapja meg az elsõ adagot, míg a másodikat csak 67 százalék. A WHO szerint a járványok elkerüléséhez 95 százalékos globális lefedettségre volna szükség.
WHO kanyaró
<|im_start|>user
Hosszú távú összevetésben a halálos áldozatok száma csökkent (2000-ben még 535 ezren haltak bele a betegségbe), újabban azonban ismét nõ a halottak száma, a WHO becslése szerint 2018-ban 17 ezerrel többen haltak meg kanyaró miatt, mint 2017-ben.

Elsõsorban a Kongói Demokratikus Köztársaságban terjed sok helyen a betegség,

ennek egyik oka a WHO szerint az oltottság alacsony szintje.

A halálozások számához hasonlóan alakult a megbetegedések száma is: drasztikus csökkenést követõen ismét emelkedni kellett. Az Egészségügyi Világszervezet becslése szerint 2018-ban 9,8 millió kanyarós eset volt, míg 2017-ben 7,6 millió.

A kanyaró az egyik legfertõzõbb betegség, fõleg gyerekeket támad meg.

Lázzal, köhögéssel jár, és az egész testen kiütéseket okoz. A fertõzés átmenetileg legyengíti az immunrendszert, ami miatt középfülgyulladás, hörghurut, tüdõgyulladás vagy hasmenés is jelentkezhet. Különösen súlyos szövõdményt jelentenek az agyvelõgyulladások bizonyos típusai, amelyek akár halálos kimenetelûek is lehetnek.

A WHO szerint a világ sok országában nincs bejelentési kötelezettség, ezért a kanyarós esetek mindössze töredékét tudják csak regisztrálni.

2019 novemberéig a Kongói Demokratikus Köztársaságból jelentették a legtöbb megbetegedést. A helyi hatóságok szerint több mint ötezren haltak meg kanyaróban, vagyis hozzávetõleg kétszer annyian, mint a tavaly nyár óta tomboló ebolajárványban. A WHO szerint ennek oka az oltási lefedettség alacsony szintje. Szakértõk ugyanakkor gondot látnak az oltóanyag-ellátásban is.

Afrikában Libériában, Madagaszkáron és Szomáliában is komoly gondokat okoz a kanyaró.
Európában pedig leginkább Ukrajnát sújtja egy nagyobb kanyarójárvány csaknem 57 ezer megbetegedéssel.

Az öt említett országból jön össze a bejelentett kanyarós megbetegedések majdnem fele.

A sokáig kanyarómentes országként számon tartott Egyesült Államokban is ismét felütötte a fejét a megbetegedés.

A csendes-óceáni térségben található Szamoán a november közepén bevezetett szükséghelyzet intézkedései ellenére eddig hatvanketten haltak meg a kanyarójárványban.

Henrietta Fore, az ENSZ Gyermekalapja, az UNICEF ügyvezetõ igazgatója azt mondta: „Ha a gyerekeket nem oltják be, akkor ez a környezetükben élõket is veszélyezteti. Ezt figyelhetjük meg a Kongói Demokratikus Köztársaságban is, ahol az idén eddig több mint 4500 - ötévesnél fiatalabb - gyerek halt meg."

Marcus Bachmann, az Orvosok Határok Nélkül (MSF) segélyszervezet képviselõje, aki többször is vezette a kongói missziót azt mondta: „Az egészségügyi rendszer egyes országokban nagyon gyenge.

Gyakran vannak hézagok az ellátási láncban, különösen a kanyaró elleni oltóanyagot illetõen. A vakcinát hûtve kell tárolni, ami szintén nagy kihívást jelent több országban."

Azt is mondta, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban az ebola elleni küzdelem áll az elõtérben, ami pénzügyi tekintetben is megmutatkozik Az ottani emberek ezt az aránytalanságot egyáltalán nem értik. Ugyanakkor nagyon aggódnak a kanyaró miatt, mert a betegség gyakran végez a gyerekeikkel. Szerinte nincs ok derûlátásra a jövõ évben sem, mert az egyes országok tipikus problémáit, mint a megbetegedések hiányos nyomon követését és késedelmes kimutatását, a hiányzó oltóanyag-készleteket és a konfliktusok jelentette bizonytalanságot nem lehet máról holnapra megoldani.

Tedrosz Adhanom Gebrejeszusz, a WHO fõigazgatója azt mondta: „Õszintén szólva megbocsáthatatlan és a legkiszolgáltatottabbak védelmében elszenvedett kollektív kudarc az a tény, hogy egy gyereknek olyan betegség miatt kelljen meghalnia, mint a kanyaró, amelyet oltással meg lehet elõzni". Szerinte a globális oltási lefedettség az utóbbi évtizedben változatlan szinten maradt.

A WHO szerint az oltásban részt vevõk arányának növelése megnöveli a lakosság védelmét is.

A kanyaró megelõzhetõ kétszeri oltással. Ugyanakkor világszerte az emberek csak 85 százaléka kapja meg az elsõ adagot, míg a másodikat csak 67 százalék. A WHO szerint a járványok elkerüléséhez 95 százalékos globális lefedettségre volna szükség.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Világszerte mintegy 140 ezren haltak meg tavaly kanyaróban az Egészségügyi Világszervezet (WHO) csütörtökön ismertetett becslése szerint, fõként ötévesnél fiatalabb gyerekek.<|im_end|>