Soha nem fizettek még ennyit magyarországi árverésen
220 millió forint volt a legmagasabb leütési ár, amelyért a hétvégén mûalkotást vettek a Virág Judit Galéria téli árverésén. Ráadásul az 1,179 milliárdos összleütési érték rekord a magyar árverések történetében.
Összesen 223 mûtárgyat kínáltak árverésre vasárnap a Virág Judit Galéria téli aukcióján a Budapest Kongresszusi Központban. Az aukció egyik legjobban várt tétele Tihanyi Lajos „kétoldalú” alkotása volt, amelynek egyik oldala a párizsi Pont St. Michelt, a másik pedig Ádámot és Évát ábrázolja. A szervezõk várakozásainak megfelelõen óriási volt a licitharc erre a tételre. A mû 80 millió forintos kikiáltási árról indult, és

végül 220 millió forintért vitték el. 

Ez az ár a Tihanyi-életmûben rekordnak számít, amivel a magyar aukciók történetének pedig harmadik legmagasabb áron elkelt festménye lett.

Csontváry Kosztka Tivadar taorminai tartózkodása során festett Olasz halász címû mûalkotása szintén megdöntött egy rekordot. Ez lett a magyar árverések történetében a legmagasabb kikiáltási árról induló festmény. A licit 100 millió forintról indul és 140 milliónál állt meg. A mû egyébként Csontváry életmûvének hiányzó láncszeme volt. 

Az Olasz halász

Az Olasz halász

Csontváry nagyjából 100 alkotásból álló életmûvébõl alig húsz festmény van magángyûjteményben. Az Olasz halász a hatodik Csontváry-mû, ami a rendszerváltás óta nyilvános árverésre kerül. Ezt, a 70 évig lappangó festményt állítólag csak egyszer, 1936-ban láthatta a nagyközönség a Fränkel Szalon Csontváry-kiállításán, az utókor pedig mindössze egy fekete-fehér reprodukcióról ismerhette csupán.

Aba-Novák Vilmos nagyméretû, Kikötõ címû mûvéért is hosszú licitharc ment. Az alkotás 50 milliós kikiáltási árról indult, és végül a várakozásoknak megfelelõen jóval a 80 milliós becsértéke felett, 120 millióért cserélt gazdát. A festõ aukción szereplõ másik, Nyári kocsma címû festményét pedig 7,5 millió forintos kikiáltási ár után végül 28 millió forintért vásárolták meg.

Vaszary János aprólékosan kidolgozott virágcsendéletéért, a Pünkösdi rózsák-ért a 24 millió forintos kikiáltási ár közel háromszorosánál, 71 millió forintnál koppant a kalapács, így

ez lett a legdrágábban elkelt Vaszary-festmény.

Berény Róbert Piros ruhás nõ zöld szobában (Reggeli) címû alkotásán nélkülözhetetlen múzsáját és egyben feleségét, Breuer Etát örökítette meg a mûvész. A festmény becsértéke 30 millió forint volt, végül jóval efelett, 55 millió forintért sikerült megszereznie új tulajdonosának. Több tétel árverését is feszült figyelem övezte: Schönberger Armand 1929-ben festett Zenélõk címû mûve a kikiáltási ár duplájáért, 40 millió forintért, míg Ziffer Sándor Malomárok címû képe 4,2 millió forintos kikiáltási ár után 10 millió forintért kelt.

Az est egyik meglepetésének számított Glatz Oszkár A vajas kenyér címû alkotása, amelyért a licit 650 ezer forintról indult, végül 4,2 millió forintért kelt el. Pólya Tibor Téli örömök címû 220 ezer forintos árról induló festményéért pedig 1,7 millió forintot fizettek. Munkácsy Mihály Férfi fej címû mûvéért 340 ezer forintról, míg Tanulmány az Ecce Homo-hoz címû alkotásáért 380 ezer forintról indult a licit, végül mindkét rajz 2,4 millió forintért kelt el.
árverés Tihanyi Lajos Virág Judit Galéria Csontváry Kosztka Tivadar
<|im_start|>user
Összesen 223 mûtárgyat kínáltak árverésre vasárnap a Virág Judit Galéria téli aukcióján a Budapest Kongresszusi Központban. Az aukció egyik legjobban várt tétele Tihanyi Lajos „kétoldalú” alkotása volt, amelynek egyik oldala a párizsi Pont St. Michelt, a másik pedig Ádámot és Évát ábrázolja. A szervezõk várakozásainak megfelelõen óriási volt a licitharc erre a tételre. A mû 80 millió forintos kikiáltási árról indult, és

végül 220 millió forintért vitték el. 

Ez az ár a Tihanyi-életmûben rekordnak számít, amivel a magyar aukciók történetének pedig harmadik legmagasabb áron elkelt festménye lett.

Csontváry Kosztka Tivadar taorminai tartózkodása során festett Olasz halász címû mûalkotása szintén megdöntött egy rekordot. Ez lett a magyar árverések történetében a legmagasabb kikiáltási árról induló festmény. A licit 100 millió forintról indul és 140 milliónál állt meg. A mû egyébként Csontváry életmûvének hiányzó láncszeme volt. 

Az Olasz halász

Az Olasz halász

Csontváry nagyjából 100 alkotásból álló életmûvébõl alig húsz festmény van magángyûjteményben. Az Olasz halász a hatodik Csontváry-mû, ami a rendszerváltás óta nyilvános árverésre kerül. Ezt, a 70 évig lappangó festményt állítólag csak egyszer, 1936-ban láthatta a nagyközönség a Fränkel Szalon Csontváry-kiállításán, az utókor pedig mindössze egy fekete-fehér reprodukcióról ismerhette csupán.

Aba-Novák Vilmos nagyméretû, Kikötõ címû mûvéért is hosszú licitharc ment. Az alkotás 50 milliós kikiáltási árról indult, és végül a várakozásoknak megfelelõen jóval a 80 milliós becsértéke felett, 120 millióért cserélt gazdát. A festõ aukción szereplõ másik, Nyári kocsma címû festményét pedig 7,5 millió forintos kikiáltási ár után végül 28 millió forintért vásárolták meg.

Vaszary János aprólékosan kidolgozott virágcsendéletéért, a Pünkösdi rózsák-ért a 24 millió forintos kikiáltási ár közel háromszorosánál, 71 millió forintnál koppant a kalapács, így

ez lett a legdrágábban elkelt Vaszary-festmény.

Berény Róbert Piros ruhás nõ zöld szobában (Reggeli) címû alkotásán nélkülözhetetlen múzsáját és egyben feleségét, Breuer Etát örökítette meg a mûvész. A festmény becsértéke 30 millió forint volt, végül jóval efelett, 55 millió forintért sikerült megszereznie új tulajdonosának. Több tétel árverését is feszült figyelem övezte: Schönberger Armand 1929-ben festett Zenélõk címû mûve a kikiáltási ár duplájáért, 40 millió forintért, míg Ziffer Sándor Malomárok címû képe 4,2 millió forintos kikiáltási ár után 10 millió forintért kelt.

Az est egyik meglepetésének számított Glatz Oszkár A vajas kenyér címû alkotása, amelyért a licit 650 ezer forintról indult, végül 4,2 millió forintért kelt el. Pólya Tibor Téli örömök címû 220 ezer forintos árról induló festményéért pedig 1,7 millió forintot fizettek. Munkácsy Mihály Férfi fej címû mûvéért 340 ezer forintról, míg Tanulmány az Ecce Homo-hoz címû alkotásáért 380 ezer forintról indult a licit, végül mindkét rajz 2,4 millió forintért kelt el.

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
220 millió forint volt a legmagasabb leütési ár, amelyért a hétvégén mûalkotást vettek a Virág Judit Galéria téli árverésén. Ráadásul az 1,179 milliárdos összleütési érték rekord a magyar árverések történetében.<|im_end|>