Mi köze van Budapestnek az ukrán válsághoz?
Húsz évvel ezelõtt Magyarországon írták alá azt a diplomáciai megállapodást, amely Ukrajna területi épségét garantálja. Az oroszok nem akarnak errõl egyeztetni.
Ezekben a napokban a nemzetközi sajtóban gyakran emlegetik az úgynevezett Budapest Memorandumot. Ez egy olyan megállapodás, amelyet 1994. december 5-én, Budapesten írta alá Ukrajna, valamint az Egyesült Államok, Nagy-Britannia és Oroszország. Ebben a felek vállalták Ukrajna biztonságának szavatolását, továbbá kötelezték magukat arra, hogy tartózkodnak a Kijevvel szembeni erõ alkalmazásától, illetve gazdasági nyomásgyakorlástól is.

A memorandum egy nagyobb nemzetközi megállapodás része volt, amelynek keretében Ukrajna vállalta, hogy megválik nukleáris fegyvereitõl. A megállapodásnak Ukrajna akkor eleget is tett, összes atomfegyverét Oroszország területén található megsemmisítõ üzemekbe továbbította. E lépésért cserébe az aláíró államok a memorandumban elismerték Ukrajna függetlenségét. A

Moszkva a jelenleg kialakult helyzetben nem hajlandó konzultálni Ukrajna területi épségérõl. Az ukrán külügyminiszter szerint Oroszország elutasította, hogy konzultációkat folytasson a budapesti memorandum aláíróival Ukrajna területi épségének garanciáiról, noha erre az egyezmény aláírásakor kötelezte magát.

A kijevi kormány az atomhatalmaktól kapott garanciáktól - amilyeneket egyébként Fehéroroszország és Kazahsztán is kapott - nagyobb védelmet remélt az esetleges területi igényekkel szemben. Oroszországban már az egyezmény aláírása után újra és újra megfogalmazódtak olyan vélemények, hogy Ukrajnának vissza kellene adnia Moszkvának a Krím félszigetet, amely 1954-ben került az akkori ukrán szovjetköztársaság területéhez. Hennagyij Udovenko akkori ukrán külügyminiszter az oroszországi követelések miatti aggodalmakkal kapcsolatban úgy vélekedett: Ukrajna minden szomszédjával barátsági szerzõdést kötött, "de ezek közül mindegyik országban vannak felelõtlen politikusok, akik területi igényeket fogalmaznak meg. A memorandum visszatartja õket".
Oroszország ukrán válság Ukrajna
<|im_start|>user
Ezekben a napokban a nemzetközi sajtóban gyakran emlegetik az úgynevezett Budapest Memorandumot. Ez egy olyan megállapodás, amelyet 1994. december 5-én, Budapesten írta alá Ukrajna, valamint az Egyesült Államok, Nagy-Britannia és Oroszország. Ebben a felek vállalták Ukrajna biztonságának szavatolását, továbbá kötelezték magukat arra, hogy tartózkodnak a Kijevvel szembeni erõ alkalmazásától, illetve gazdasági nyomásgyakorlástól is.

A memorandum egy nagyobb nemzetközi megállapodás része volt, amelynek keretében Ukrajna vállalta, hogy megválik nukleáris fegyvereitõl. A megállapodásnak Ukrajna akkor eleget is tett, összes atomfegyverét Oroszország területén található megsemmisítõ üzemekbe továbbította. E lépésért cserébe az aláíró államok a memorandumban elismerték Ukrajna függetlenségét. A

Moszkva a jelenleg kialakult helyzetben nem hajlandó konzultálni Ukrajna területi épségérõl. Az ukrán külügyminiszter szerint Oroszország elutasította, hogy konzultációkat folytasson a budapesti memorandum aláíróival Ukrajna területi épségének garanciáiról, noha erre az egyezmény aláírásakor kötelezte magát.

A kijevi kormány az atomhatalmaktól kapott garanciáktól - amilyeneket egyébként Fehéroroszország és Kazahsztán is kapott - nagyobb védelmet remélt az esetleges területi igényekkel szemben. Oroszországban már az egyezmény aláírása után újra és újra megfogalmazódtak olyan vélemények, hogy Ukrajnának vissza kellene adnia Moszkvának a Krím félszigetet, amely 1954-ben került az akkori ukrán szovjetköztársaság területéhez. Hennagyij Udovenko akkori ukrán külügyminiszter az oroszországi követelések miatti aggodalmakkal kapcsolatban úgy vélekedett: Ukrajna minden szomszédjával barátsági szerzõdést kötött, "de ezek közül mindegyik országban vannak felelõtlen politikusok, akik területi igényeket fogalmaznak meg. A memorandum visszatartja õket".

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Húsz évvel ezelõtt Magyarországon írták alá azt a diplomáciai megállapodást, amely Ukrajna területi épségét garantálja. Az oroszok nem akarnak errõl egyeztetni.<|im_end|>