Ursula von der Leyen: Az európaiak egynegyedét már beoltották
Az Európai Bizottság elnöke szerint felgyorsult a folyamat, és azt ígéri, júliusra az uniós lakosság 70 százaléka megkapja a vakcinát.
Egyre gyorsabban halad a koronavírus elleni oltások beadása az Európai Unióban, az európaiak egynegyede már megkapta a vakcina első adagját – közölte Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke Twitter-üzenetében kedden. Kiemelte:
Az Európai Bizottság nemrégiben közölte, hogy a gyógyszergyártóknak az unió területén található 53 gyártóüzeme képes arra, hogy az év végéig akár 3 milliárd adag oltóanyagot készítsen a koronavírus ellen.
Hozzátették, az Európai Unió ez idáig mintegy 2,6 milliárd adag oltóanyag beszerzésére kötött szerződést, illetve hamarosan újabb szerződést köt a Pfizer/BioNTech vállalatokkal 1,8 milliárd adag oltóanyag beszerzéséről.
Megváltozik a szavazatok mandátumokra történő átszámítása, és kevésbé lesznek preferálva a nagy pártok.
Aláírta a cseh választási törvény módosítását Milos Zeman államfő. Az október 8-ra és 9-re kiírt képviselőházi választás már ennek alapján fog lezajlani - közölte Jirí Ovcácek elnöki szóvivő kedden Prágában. A választási törvény módosítására azért volt szükség, mert február elején az alkotmánybíróság hatályon kívül helyezte a jogszabály azon részét, amely indoklása szerint sértette a választásokon induló pártok és mozgalmak esélyegyenlőségét. A testület helyet adott annak a kifogásnak, hogy az érvényes választási törvény túl nagy előnyben részesíti a nagyobb pártokat a kisebbek rovására. A gyakorlatban ez azt jelentette, hogy a nagy támogatottságot élvező, a választáson sikeres pártoknak a képviselői mandátum megszerzéséhez jóval kevesebb szavazatra volt szükségük, mint a kisebbeknek.
Az alkotmánybíróság ugyancsak hatályon kívül helyezte a választási törvény azon előírásait, amelyek a koalíciók számára annyiszor öt százaléknyi szavazat megszerzését tették szükségessé, ahány tagja volt a koalíciónak. Csehországban egy-egy párt vagy mozgalom számára a választási küszöb öt százalék. A kétpárti koalíciónak így 10, a hárompártinak pedig 15 százalék kellett a parlamentbe jutáshoz. A most életbe lépett változat szerint mérséklődött a koalíciók parlamentbe jutásának a küszöbe. A jövőbeni választáson a kétpárti koalíciónak legalább hét százalékot, a hárompártinak pedig a 11 százalékot kell megszereznie. A cseh választási törvény alapelve az arányosság, ezért a parlamenti választások eredménye alapján szinte mindig koalíciós kormányok létrehozására van szükség. Több mint másfél évtizede ezt az elvet módosította közös akarattal az akkoriban két legnagyobb politikai erő, a jobboldali Polgári Demokratikus Párt és a baloldali Cseh Szociáldemokrata Párt. A két akkori pártelnök, Václav Klaus és Milos Zeman szerint a módosítás célja az volt, hogy a választások után egyszerűbb legyen a kormányalakítás.
Jelenleg a törvény korábbi változata leginkább az Andrej Babis vezette kormányzó centrista ANO mozgalomnak kedvezett volna, amely vezeti a pártok népszerűségi listáját. Az ellenzéki pártok már választási koalíciókat alakítottak, a legutóbbi felmérések alapján a Cseh Kalózpárt és a Polgármesterek és Függetlenek koalíciója áll a népszerűségi lista élén.
A fotók közlésének informatív jellege volt, amely a pártvezető politikai tiltakozásának részét képezte - indokolt a francia bíróság.
A szólásszabadság nevében felmentette kedden egy francia bíróság a radikális jobboldali Marine Le Pent, a Nemzeti Tömörülés vezetőjét és elnökjelöltjét, amiért 2015-ben az Iszlám Állam nevű terrorszervezet kivégzéseiről készült fotókat közzétette a Twitteren, köztük a James Foley amerikai újságíró lefejezett testéről készült felvételt.
A Nemzeti Tömörülés elnöke ellen kiskorúak számára is hozzáférhető, az emberi méltóságot súlyosan sértő erőszakos üzenetek közzététele miatt indított eljárást a nanterre-i ügyészség 2015-ben. A vádhatóság 5 ezer eurós pénzbüntetés kiszabását kérte a pártelnökre.
Az Iszlám Állam a közzététel előtt egy hónappal hajtotta végre a második világháború óta legvéresebb merényletet Párizsban, amely 130 áldozatot követelt. A közzététel ezért óriási felháborodást váltott ki a francia politikai közéletben, jobb- és baloldali politikusok is tiltakoztak Le Pen provokációja ellen. A felvételek közül az egyik egy élve elégetett jordániai pilóta kivégzéséről készült 2015 elején, egy másikon pedig a 2014 augusztusban lefejezett James Foley teste látható a kivégzés után. Egy harmadik fényképen egy harckocsival végrehajtott kivégzés látható. Foley szülei felháborodásuknak adtak hangot a fotó közlése miatt, és arra kérték Marine Le Pent, hogy a többi képhez hasonlóan azonnal törölje a felvételt a Twitterről. A politikus ezt meg is tette, azt állítva, nem tudta, hogy James Foley van a fotón, a Google keresőjén keresztül találta a képet. A másik két felvételt azonban nem törölte Twitter-bejegyzései közül. A nanterre-i bíróság kedden úgy vélte:
– Ez nagy győzelem a jog számára, miután a szólásszabadság volt az ügy tétje – mondta Rodolphe Bosselut, a Nemzeti Tömörülés elnökének tanácsadója.
<|im_start|>user
Egyre gyorsabban halad a koronavírus elleni oltások beadása az Európai Unióban, az európaiak egynegyede már megkapta a vakcina első adagját – közölte Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke Twitter-üzenetében kedden. Kiemelte:
Az Európai Bizottság nemrégiben közölte, hogy a gyógyszergyártóknak az unió területén található 53 gyártóüzeme képes arra, hogy az év végéig akár 3 milliárd adag oltóanyagot készítsen a koronavírus ellen.
Hozzátették, az Európai Unió ez idáig mintegy 2,6 milliárd adag oltóanyag beszerzésére kötött szerződést, illetve hamarosan újabb szerződést köt a Pfizer/BioNTech vállalatokkal 1,8 milliárd adag oltóanyag beszerzéséről.
Megváltozik a szavazatok mandátumokra történő átszámítása, és kevésbé lesznek preferálva a nagy pártok.
Aláírta a cseh választási törvény módosítását Milos Zeman államfő. Az október 8-ra és 9-re kiírt képviselőházi választás már ennek alapján fog lezajlani - közölte Jirí Ovcácek elnöki szóvivő kedden Prágában. A választási törvény módosítására azért volt szükség, mert február elején az alkotmánybíróság hatályon kívül helyezte a jogszabály azon részét, amely indoklása szerint sértette a választásokon induló pártok és mozgalmak esélyegyenlőségét. A testület helyet adott annak a kifogásnak, hogy az érvényes választási törvény túl nagy előnyben részesíti a nagyobb pártokat a kisebbek rovására. A gyakorlatban ez azt jelentette, hogy a nagy támogatottságot élvező, a választáson sikeres pártoknak a képviselői mandátum megszerzéséhez jóval kevesebb szavazatra volt szükségük, mint a kisebbeknek.
Az alkotmánybíróság ugyancsak hatályon kívül helyezte a választási törvény azon előírásait, amelyek a koalíciók számára annyiszor öt százaléknyi szavazat megszerzését tették szükségessé, ahány tagja volt a koalíciónak. Csehországban egy-egy párt vagy mozgalom számára a választási küszöb öt százalék. A kétpárti koalíciónak így 10, a hárompártinak pedig 15 százalék kellett a parlamentbe jutáshoz. A most életbe lépett változat szerint mérséklődött a koalíciók parlamentbe jutásának a küszöbe. A jövőbeni választáson a kétpárti koalíciónak legalább hét százalékot, a hárompártinak pedig a 11 százalékot kell megszereznie. A cseh választási törvény alapelve az arányosság, ezért a parlamenti választások eredménye alapján szinte mindig koalíciós kormányok létrehozására van szükség. Több mint másfél évtizede ezt az elvet módosította közös akarattal az akkoriban két legnagyobb politikai erő, a jobboldali Polgári Demokratikus Párt és a baloldali Cseh Szociáldemokrata Párt. A két akkori pártelnök, Václav Klaus és Milos Zeman szerint a módosítás célja az volt, hogy a választások után egyszerűbb legyen a kormányalakítás.
Jelenleg a törvény korábbi változata leginkább az Andrej Babis vezette kormányzó centrista ANO mozgalomnak kedvezett volna, amely vezeti a pártok népszerűségi listáját. Az ellenzéki pártok már választási koalíciókat alakítottak, a legutóbbi felmérések alapján a Cseh Kalózpárt és a Polgármesterek és Függetlenek koalíciója áll a népszerűségi lista élén.
A fotók közlésének informatív jellege volt, amely a pártvezető politikai tiltakozásának részét képezte - indokolt a francia bíróság.
A szólásszabadság nevében felmentette kedden egy francia bíróság a radikális jobboldali Marine Le Pent, a Nemzeti Tömörülés vezetőjét és elnökjelöltjét, amiért 2015-ben az Iszlám Állam nevű terrorszervezet kivégzéseiről készült fotókat közzétette a Twitteren, köztük a James Foley amerikai újságíró lefejezett testéről készült felvételt.
A Nemzeti Tömörülés elnöke ellen kiskorúak számára is hozzáférhető, az emberi méltóságot súlyosan sértő erőszakos üzenetek közzététele miatt indított eljárást a nanterre-i ügyészség 2015-ben. A vádhatóság 5 ezer eurós pénzbüntetés kiszabását kérte a pártelnökre.
Az Iszlám Állam a közzététel előtt egy hónappal hajtotta végre a második világháború óta legvéresebb merényletet Párizsban, amely 130 áldozatot követelt. A közzététel ezért óriási felháborodást váltott ki a francia politikai közéletben, jobb- és baloldali politikusok is tiltakoztak Le Pen provokációja ellen. A felvételek közül az egyik egy élve elégetett jordániai pilóta kivégzéséről készült 2015 elején, egy másikon pedig a 2014 augusztusban lefejezett James Foley teste látható a kivégzés után. Egy harmadik fényképen egy harckocsival végrehajtott kivégzés látható. Foley szülei felháborodásuknak adtak hangot a fotó közlése miatt, és arra kérték Marine Le Pent, hogy a többi képhez hasonlóan azonnal törölje a felvételt a Twitterről. A politikus ezt meg is tette, azt állítva, nem tudta, hogy James Foley van a fotón, a Google keresőjén keresztül találta a képet. A másik két felvételt azonban nem törölte Twitter-bejegyzései közül. A nanterre-i bíróság kedden úgy vélte:
– Ez nagy győzelem a jog számára, miután a szólásszabadság volt az ügy tétje – mondta Rodolphe Bosselut, a Nemzeti Tömörülés elnökének tanácsadója.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az Európai Bizottság elnöke szerint felgyorsult a folyamat, és azt ígéri, júliusra az uniós lakosság 70 százaléka megkapja a vakcinát.<|im_end|>