Embertelenséggel vádolja az ENSZ Izraelt
Az egymáshoz erősített, úgynevezett fürtös bombák bevetését morálisan teljesen elfogadhatatlannak ítélte az ENSZ humanitárius ügyekért felelős igazgatója.
Az ENSZ szakértői eddig 359 különböző helszínen 100 ezer fürtös bombát találtak – adta hírűl a BBC. A fürtös vagy kötegelt bomba olyan gyilkoló eszköz, amelyből ledobása után még több tucat kisebb bomba szabadul el. A fürtös bomba lényege, hogy a nagy sebességű repeszek a közvetlen sérülésen túl hirtelen nyomásnövekedést okoznak az emberi testben, további roncsolást végezve a belső szervek és szövetek között. Ráadásul a bombák egy része nem robban fel azonnal, így a fegyver hosszú ideig szedi áldozatait a civil lakosság körében.
A nemzetközi szervezet a háború befejezése óta igyekszik megtisztítani Libanont a fel nem robbant fürtös bombáktól, ám az ENSZ szakértői eddig száz körül taksálták a különösen kegyetlen robbanóanyagok számát. Jan Egeland humanitárius ügyekért felelős igazgató sokkolónak nevezte az új statisztikát, de nem csak azt. „Az az igazán megdöbbentő, hogy az ilyen típusú bombák 98 százalékát a tűzszünet előtti utolsó 72 órában vetették be, amikor már tudták az izraeliek, hogy sor kerülhet a közel-keleti konfliktus megoldására” – fogalmazott Egeland. Az egyhónapos katonai konfliktust követő tűzszünetről augusztus 11-én született döntés az ENSZ Biztonsági Tanácsában, azt rövid időn belül elfogadta mindkét fél és a határozat augusztus 14-én reggel lépett életbe. Izrael tagadja, hogy a nemzetközi jog tiltaná a fürtös bomba bevetését.
külföld
<|im_start|>user
Az ENSZ szakértői eddig 359 különböző helszínen 100 ezer fürtös bombát találtak – adta hírűl a BBC. A fürtös vagy kötegelt bomba olyan gyilkoló eszköz, amelyből ledobása után még több tucat kisebb bomba szabadul el. A fürtös bomba lényege, hogy a nagy sebességű repeszek a közvetlen sérülésen túl hirtelen nyomásnövekedést okoznak az emberi testben, további roncsolást végezve a belső szervek és szövetek között. Ráadásul a bombák egy része nem robban fel azonnal, így a fegyver hosszú ideig szedi áldozatait a civil lakosság körében.
A nemzetközi szervezet a háború befejezése óta igyekszik megtisztítani Libanont a fel nem robbant fürtös bombáktól, ám az ENSZ szakértői eddig száz körül taksálták a különösen kegyetlen robbanóanyagok számát. Jan Egeland humanitárius ügyekért felelős igazgató sokkolónak nevezte az új statisztikát, de nem csak azt. „Az az igazán megdöbbentő, hogy az ilyen típusú bombák 98 százalékát a tűzszünet előtti utolsó 72 órában vetették be, amikor már tudták az izraeliek, hogy sor kerülhet a közel-keleti konfliktus megoldására” – fogalmazott Egeland. Az egyhónapos katonai konfliktust követő tűzszünetről augusztus 11-én született döntés az ENSZ Biztonsági Tanácsában, azt rövid időn belül elfogadta mindkét fél és a határozat augusztus 14-én reggel lépett életbe. Izrael tagadja, hogy a nemzetközi jog tiltaná a fürtös bomba bevetését.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Az egymáshoz erősített, úgynevezett fürtös bombák bevetését morálisan teljesen elfogadhatatlannak ítélte az ENSZ humanitárius ügyekért felelős igazgatója.<|im_end|>