Még hét év börtönre ítélték Vizoviczki Lászlót
Részítéletet hirdetett reggel a Fõvárosi Törvényszék Fõ utcai részlegében a katonai bíróság Vizoviczki László vesztegetési perében; a tárgyalási jegyzékben nem szereplõ, egyébként titkosított perben az ítélet rendelkezõ része nyilvános, az indoklás azonban már nem - írta a Magyar Nemzet. Hét évet és 108 millió forintos pénzbírságot kapott elsõ fokon.
Ezúttal a Fõvárosi Törvényszék katonai tanácsa ítélte el több magas beosztású rendõrtiszt és más hatósági emberek megvesztegetése miatt Vizoviczki Lászlót, a vendéglátással foglalkozó vállalkozót, aki ma nem jelent meg a teremben. Többrendbeli, folytatólagosan elkövetett hivatali vesztegetés, minõsített adatokkal történõ visszaélés és más bûncselekmények miatt 7 év fegyházra ítélték.Emellett 108 millió forintos pénzbírságot is kiszabtak rá. Kiss Károly hadbíró úgy döntött, feltételesen sem bocsátható szabadlábra, a hét évet le kell töltenie. Mivel a 33 milliárd forintos költségvetési csalás miatt kapott hét év büntetésbõl három évet még le kell töltenie, Vizoviczki feltehetõen 2030-ban szabadulhat ki. 

A bûnszervezetben, vezetõ beosztású hivatalos személy által kötelességszegéssel és üzletszerûen elkövetett hivatali vesztegetés és más bûncselekmények miatt indult eljárásban huszonkét vádlott, köztük hét volt rendõrtiszt – öten vezetõ beosztású volt rendõrfõtisztek –, volt tûzoltó százados, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal pénzügyõr fõhadnagya, egy önkormányzati köztisztviselõ és egy közegészségügyi felügyelõ érintett. A vádirat lényege szerint

Vizoviczki 2005 óta korrumpálhatott - mások mellett - vezetõ beosztású rendõrtiszteket.

A Magyar Nemzet tavaly novemberben számolt be arról, hogy gyakorlatilag az elejétõl újrakezdõdött a Fõvárosi Törvényszék Kiss Károly hadbíró vezette katonai tanácsa elõtt Vizoviczki László vesztegetési pere. A lap akkor arról is írt, hogy Vizoviczki és három nem rendõr vádlott-társa beismerte a vádakat.  

A rendõrök valamennyien tagadnak.

A kiemelt és egyben szigorúan bizalmas minõsítésû ügyben csak az ítélet rendelkezõ része volt nyilvános. Az ítélethirdetés után a Fõvárosi Törvényszék szóvivõje azt mondta, az ítélet nem jogerõs, az ellen az elsõrendû vádlott fellebbezést nyújtott be, az ügyész három nap gondolkodási idõt kért, ahogy a többi vádlott és védõik zöme is.

Vizoviczki László mellett hét vádlott, köztük egy volt tûzoltó százados esetében is részítéletet hirdetett a bíróság. Õket zömmel felfüggesztett szabadságvesztésre, vagyonelkobzásra, illetve pénzbüntetésre ítélte a bíróság hivatali visszaélés, befolyással üzérkedés, valamint az ezekben a bûncselekményekben történõ közremûködésük miatt.

Szabó József Tamás szóvivõ felidézte, 2012-ben indult az ügyben nyomozás, két évvel késõbb emelt vádat az ügyészség. Akkor a Fõvárosi Törvényszék katonai tanácsai olyan mértékben voltak leterhelve, hogy a tárgyalást Debrecenben kezdte meg egy katonai tanács. Az eljáró bíró megbetegedett, így került vissza az ügy Fõvárosi Törvényszékre, ahol tavaly õsszel kezdõdött újra a bírósági eljárás, amelyben az új büntetõeljárási törvény miatt ismételten nyilatkoztatták a vádlottakat arról, beismerik-e a bûnösségüket. Nyolc vádlott élt ezzel a lehetõséggel. Az õ esetükben született részítélet, még 14 vádlott esetében folytatódik a per.

Fejes Erik, az ügyben eljáró katonai ügyész azt mondta, a 24 vádlott között egykori rendõri vezetõk, a Nemzeti Nyomozó Iroda volt fõosztályvezetõje és volt osztályvezetõjeis közte van. Nekik épp a szervezett bûnözés elleni fellépés lett volna a feladatuk, de volt BRFK-s vezetõ beosztású rendõr is szerepel a vádlottak közt.

2012-ben azért indított nyomozást a Központi Nyomozó Fõügyészség, mert adat merült fel arra vonatkozóan, hogy Vizoviczki László, illetve az érdekeltségébe tartozó gazdasági társaságokhoz kötõdõ emberek hivatalos személyekkel léptek kapcsolatba és pénzért cserébe különbözõ kéréseket fogalmaztak meg.

Ezek zömmel arra irányultak, hogy a hozzájuk köthetõ szórakozóhelyeken lehetõség szerint ne történjenek hatósági intézkedések, míg a konkurenciánál igen.

A vádirat szerint 1999 novembere és 2012 májusa között követték el ezeket a bûncselekményeket.

Fejes Erik azt mondta, korrupciós bûncselekményeknél a jog is megkülönbözteti azt, aki jogtalan elõnyt nyújt, illetve aki jogtalan elõnyt kér, vagy elfogad. Jelen esetben utóbbi súlyosabban, 5-tõl 15 évig terjedõ szabadságvesztéssel is sújtható.

Volt olyan hivatalos személy, aki 100 ezer forintot, de olyan is, aki rendszeresen több millió forintot kapott közvetve Vizoviczki László érdekkörétõl

- mondta.

A minõsített adatokkal és ebbõl adódóan az ítélet indoklásának zárt ismertetésével kapcsolatban elárulta,

olyan eljárásokról van szó, amelyek nyilvánosságra kerülése még mindig veszélyt jelenthet.

Hozzátette, a vádemelés elõtt megkeresték az ügyben a titokgazda szervezeteket, amelyek felülvizsgálták az adatok titkosságát és továbbra is fenntartották azt.

Fejes Erik emlékeztetett arra is, hogy a vádemelést követõen az ügy két szálon folytatódott a bíróságon. A másik ügyben ugyancsak hét év fegyházzal sújtotta a Fõvárosi Ítélõtábla Vizoviczki Lászlót felbujtóként, bûnszervezetnek elkövetett költségvetési csalás és más bûncselekmények miatt. Ez az ítélet jogerõs, és Vizoviczki László tölti a büntetését.

Ebben az ügyben azért mondták ki bûnösnek Vizoviczki Lászlót, mert a háttérbõl irányított egy belvárosi éttermekbõl, a Hajógyári-szigeten mûködõ szórakozóhelyekbõl, diszkókból, night klubokból álló cégcsoportot, amelyben 2010 és 2012 között milliárdos nagyságrendû költségvetési csalást követtek el egyes cégek bevételeinek eltitkolásával.

A részítélet kihirdetésekor az érintett nyolc vádlott közül mindössze ketten voltak jelen, köztük a volt tûzoltó százados és egy másik, nem hivatalos személyként megvádolt férfi, a többiek esetében távollétükben hirdette ki döntését a bíróság.
Vizoviczki László ítélet szervezett bûnözés
<|im_start|>user
Ezúttal a Fõvárosi Törvényszék katonai tanácsa ítélte el több magas beosztású rendõrtiszt és más hatósági emberek megvesztegetése miatt Vizoviczki Lászlót, a vendéglátással foglalkozó vállalkozót, aki ma nem jelent meg a teremben. Többrendbeli, folytatólagosan elkövetett hivatali vesztegetés, minõsített adatokkal történõ visszaélés és más bûncselekmények miatt 7 év fegyházra ítélték.Emellett 108 millió forintos pénzbírságot is kiszabtak rá. Kiss Károly hadbíró úgy döntött, feltételesen sem bocsátható szabadlábra, a hét évet le kell töltenie. Mivel a 33 milliárd forintos költségvetési csalás miatt kapott hét év büntetésbõl három évet még le kell töltenie, Vizoviczki feltehetõen 2030-ban szabadulhat ki. 

A bûnszervezetben, vezetõ beosztású hivatalos személy által kötelességszegéssel és üzletszerûen elkövetett hivatali vesztegetés és más bûncselekmények miatt indult eljárásban huszonkét vádlott, köztük hét volt rendõrtiszt – öten vezetõ beosztású volt rendõrfõtisztek –, volt tûzoltó százados, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal pénzügyõr fõhadnagya, egy önkormányzati köztisztviselõ és egy közegészségügyi felügyelõ érintett. A vádirat lényege szerint

Vizoviczki 2005 óta korrumpálhatott - mások mellett - vezetõ beosztású rendõrtiszteket.

A Magyar Nemzet tavaly novemberben számolt be arról, hogy gyakorlatilag az elejétõl újrakezdõdött a Fõvárosi Törvényszék Kiss Károly hadbíró vezette katonai tanácsa elõtt Vizoviczki László vesztegetési pere. A lap akkor arról is írt, hogy Vizoviczki és három nem rendõr vádlott-társa beismerte a vádakat.  

A rendõrök valamennyien tagadnak.

A kiemelt és egyben szigorúan bizalmas minõsítésû ügyben csak az ítélet rendelkezõ része volt nyilvános. Az ítélethirdetés után a Fõvárosi Törvényszék szóvivõje azt mondta, az ítélet nem jogerõs, az ellen az elsõrendû vádlott fellebbezést nyújtott be, az ügyész három nap gondolkodási idõt kért, ahogy a többi vádlott és védõik zöme is.

Vizoviczki László mellett hét vádlott, köztük egy volt tûzoltó százados esetében is részítéletet hirdetett a bíróság. Õket zömmel felfüggesztett szabadságvesztésre, vagyonelkobzásra, illetve pénzbüntetésre ítélte a bíróság hivatali visszaélés, befolyással üzérkedés, valamint az ezekben a bûncselekményekben történõ közremûködésük miatt.

Szabó József Tamás szóvivõ felidézte, 2012-ben indult az ügyben nyomozás, két évvel késõbb emelt vádat az ügyészség. Akkor a Fõvárosi Törvényszék katonai tanácsai olyan mértékben voltak leterhelve, hogy a tárgyalást Debrecenben kezdte meg egy katonai tanács. Az eljáró bíró megbetegedett, így került vissza az ügy Fõvárosi Törvényszékre, ahol tavaly õsszel kezdõdött újra a bírósági eljárás, amelyben az új büntetõeljárási törvény miatt ismételten nyilatkoztatták a vádlottakat arról, beismerik-e a bûnösségüket. Nyolc vádlott élt ezzel a lehetõséggel. Az õ esetükben született részítélet, még 14 vádlott esetében folytatódik a per.

Fejes Erik, az ügyben eljáró katonai ügyész azt mondta, a 24 vádlott között egykori rendõri vezetõk, a Nemzeti Nyomozó Iroda volt fõosztályvezetõje és volt osztályvezetõjeis közte van. Nekik épp a szervezett bûnözés elleni fellépés lett volna a feladatuk, de volt BRFK-s vezetõ beosztású rendõr is szerepel a vádlottak közt.

2012-ben azért indított nyomozást a Központi Nyomozó Fõügyészség, mert adat merült fel arra vonatkozóan, hogy Vizoviczki László, illetve az érdekeltségébe tartozó gazdasági társaságokhoz kötõdõ emberek hivatalos személyekkel léptek kapcsolatba és pénzért cserébe különbözõ kéréseket fogalmaztak meg.

Ezek zömmel arra irányultak, hogy a hozzájuk köthetõ szórakozóhelyeken lehetõség szerint ne történjenek hatósági intézkedések, míg a konkurenciánál igen.

A vádirat szerint 1999 novembere és 2012 májusa között követték el ezeket a bûncselekményeket.

Fejes Erik azt mondta, korrupciós bûncselekményeknél a jog is megkülönbözteti azt, aki jogtalan elõnyt nyújt, illetve aki jogtalan elõnyt kér, vagy elfogad. Jelen esetben utóbbi súlyosabban, 5-tõl 15 évig terjedõ szabadságvesztéssel is sújtható.

Volt olyan hivatalos személy, aki 100 ezer forintot, de olyan is, aki rendszeresen több millió forintot kapott közvetve Vizoviczki László érdekkörétõl

- mondta.

A minõsített adatokkal és ebbõl adódóan az ítélet indoklásának zárt ismertetésével kapcsolatban elárulta,

olyan eljárásokról van szó, amelyek nyilvánosságra kerülése még mindig veszélyt jelenthet.

Hozzátette, a vádemelés elõtt megkeresték az ügyben a titokgazda szervezeteket, amelyek felülvizsgálták az adatok titkosságát és továbbra is fenntartották azt.

Fejes Erik emlékeztetett arra is, hogy a vádemelést követõen az ügy két szálon folytatódott a bíróságon. A másik ügyben ugyancsak hét év fegyházzal sújtotta a Fõvárosi Ítélõtábla Vizoviczki Lászlót felbujtóként, bûnszervezetnek elkövetett költségvetési csalás és más bûncselekmények miatt. Ez az ítélet jogerõs, és Vizoviczki László tölti a büntetését.

Ebben az ügyben azért mondták ki bûnösnek Vizoviczki Lászlót, mert a háttérbõl irányított egy belvárosi éttermekbõl, a Hajógyári-szigeten mûködõ szórakozóhelyekbõl, diszkókból, night klubokból álló cégcsoportot, amelyben 2010 és 2012 között milliárdos nagyságrendû költségvetési csalást követtek el egyes cégek bevételeinek eltitkolásával.

A részítélet kihirdetésekor az érintett nyolc vádlott közül mindössze ketten voltak jelen, köztük a volt tûzoltó százados és egy másik, nem hivatalos személyként megvádolt férfi, a többiek esetében távollétükben hirdette ki döntését a bíróság.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Részítéletet hirdetett reggel a Fõvárosi Törvényszék Fõ utcai részlegében a katonai bíróság Vizoviczki László vesztegetési perében; a tárgyalási jegyzékben nem szereplõ, egyébként titkosított perben az ítélet rendelkezõ része nyilvános, az indoklás azonban már nem - írta a Magyar Nemzet. Hét évet és 108 millió forintos pénzbírságot kapott elsõ fokon.<|im_end|>