Blöff volt a Soros-vizsgálat
Semmiféle nemzetbiztonsági veszélyre utaló információ nem merült fel a „Soros-hálózatról", Soros Györgyről, vagy a vele összefüggésbe hozott civil szervezetekről az Országgyűlés nemzetbiztonsági bizottságának ülésén. Sőt, egyelőre az is kérdéses, hogy a titkosszolgálatok egyáltalán vizsgálták-e ennek a körnek vagy magának Sorosnak a szerepét.
Október végén maga Orbán Viktor miniszterelnök jelentette ki, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok közreműködésével a nyilvánosság elé kell tárni az európai életet befolyásolni igyekvő „Soros-hálózat" ténykedését. A múlt hét végén pedig a Magyar Idők úgy fogalmazott: a nemzetbiztonsági bizottság ülésén Pintér Sándor beszámolót tarthat arról, hogy mire jutottak a titkosszolgálatok a Soros-hálózat vizsgálatakor.
Azt, hogy a kérdés nem kerül napirendre a belügyminiszteri meghallgatáson, már abból sejteni lehetett, hogy a tárca sajtóosztálya a Népszavának tegnap cáfolta, hogy ilyen pont szerepel a bizottsági napirendek között, a levél szerint Pintér Sándor az Alkotmányvédelmi Hivatal (AH) első félévi munkájáról tart beszámolót. Hogy mi hangzott el pontosan a bizottságban, nem lehet tudni, hiszen a meghallgatás zárt ülésen történt, így a miniszter ott elhangzott szavai sem nyilvánosak, Pintér pedig nem tartott sajtótájékoztatót, hanem a sajtót megkerülve egy hátsó kijáraton át távozott.
Később kiderült, az ülésen sem ő hozta szóba az amerikai milliárdos nevét, hanem Molnár Zsolt (MSZP) bizottsági elnök kérdezte meg tőle, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatoknak van-e feladatuk az ügyben, egyáltalán létezik-e a Soros-terv? Az ülés utáni sajtótájékoztatóján Molnár Zsolt hangsúlyozta: Pintér válaszát nem közölheti, ám azt igen, hogy semmi olyan nem hangzott el, ami megerősítette volna, hogy akár Soros György személye, akár a vele összefüggésbe hozott civil szervezetek nemzetbiztonsági veszélyt jelentenének. A szocialista bizottsági elnök szavait Szél Bernadett LMP-s képviselő, a bizottság tagja is megerősítette.
- Hazudtak!* - reagált Molnár és Szél szavaira Németh Szilárd fideszes bizottsági elnökhelyettes, amikor önállóan tájékoztatta a sajtót. Ugyanakkor nem volt hajlandó arról nyilatkozni, hogy Pintér Sándor beszélt-e a Soros tervről, mondván: államtitoksértést követ el, ha ismerteti a belügyminiszter által elmondottakat. Az is szembetűnő volt, hogy a máskor úton-útfélen sorosozó Németh összefoglalójában magától egyszer sem ejtette ki a száján az amerikai-magyar milliárdos nevét.
*"Hazudik" - Az LMP akciózott Németh Szilárd beszéde alatt a Parlamentben

Külön napirendi pontban foglalkozott az Országgyűlés nemzetbiztonsági bizottsága a szélsőjobboldali félkatonai szervezetek tevékenységével és kapcsolatrendszerével. Abban egyetértettek a nemzetbiztonsági bizottság kormánypárti és ellenzéki tagjai, hogy a szélsőjobboldali félkatonai szervezetek az utóbbi években veszítettek az erejükből, jelentősen meggyengültek. Molnár Zsolt bizottsági elnök ugyanakkor leszögezte: ezek a szervezetek „olyan mennyiségű fegyvert, lőszert halmoztak fel, ami alapján közrendvédelmi szempontból hatalmas kockázatot jelentenek.”
Molnár Zsolt a félkatonai szervezetek között a Magyar Nemzeti Arcvonalat (MNA), a Hatvannégy Vármegye Mozgalmat, a Betyársereget és a Magyar Gárda utódszervezeteit említette meg. Szerinte ezek a szervezetek egy parlamenti párttal is kapcsolatot tartanak. Molnár néven nevezte Toroczkai Lászlót, a Jobbik közismerten hatvannégy vármegyés alelnökét, igaz hangsúlyozta, hogy Toroczkai az előtt tartott kapcsolatot a mozgalommal, hogy a Jobbik alelnöke lett. Hozzátette azt is, hogy ez a megjegyzése nem a bizottsági ülésen elhangzottakon alapul.
Mirkóczki Ádám, a bizottság jobbikos tagja szerint viszont sima politikai cirkusz zajlik pártja körül. Azt hangsúlyozta, hogy a zárt ülésen Pintér Sándor és Papp Károly országos rendőrfőkapitány úgy nyilatkozott, az MNA kivételével a szóba került szervezetek bűncselekményt nem követtek el, működésük jogszerű, mindenféle vizsgált pénzmozgásuk törvényes, nemzetbiztonsági kockázatot nem jelentenek.
A szélsőséges szervezetekről szóló napirendi pontot egyébként szokatlan módon a Magyar Liberális Párt (MLP) vezetője, a bizottsági tagsággal nem rendelkező Fodor Gábor kezdeményezte. Mirkóczki rövid tájékoztatójában utalt arra, hogy szerinte a liberális pártvezető ezt a Fidesz megbízásából tette. Annyi tény, hogy a nem bizottsági tag képviselők részvételét az üléseken a vezető kormánypárt máskor elutasítja, most pedig engedte a liberálisok elnökének jelenlétét.
A Liberálisok lapunkat arról tájékoztatták, hogy a téma napirendre tűzését hónapokkal ezelőtt kezdeményezték, hiszen a párt mindig is foglalkozott a szélsőjobboldali szervezetek jelentette veszéllyel. Fodor Gábor a bőnyi rendőrgyilkosság után, még a nyáron kért tájékoztatást a szolgálatoktól, de a Belügyminisztérium csak most adott választ a kérdéseikre.
Balog Zoltán az üldözött keresztényeket segítő konkrét intézkedések között sorolta fel, hogy Magyarország finanszírozza az erbíli Szent József-kórház féléves gyógyszerszükségletét, támogatta egy teljes iraki falu újjáépítését, a Magyar Katolikus Egyház gyűjtésén felajánlott 80 millió forintot kiegészítették további 120 millió forinttal, hogy Erbílben iskola épülhessen, ösztöndíjprogramot indítottak üldözött keresztény fiataloknak, valamint létrehozták az üldözött keresztények megsegítéséért felelős helyettes államtitkárságot.
A miniszter a felzárkózási politika eredményei közül kiemelte, hogy az oktatási és a közfoglalkoztatási programoknak köszönhetően az elmúlt években a jövedelmi szegénység a romák körében nagyobb arányban csökkent, mint a hasonlóan szegény nem roma társadalmi csoportok esetében.
(vagyis...?)
lásd még: "Szégyenbizonyítványt állít ki magáról az Orbán-kormány"

A bizottságot mások mellett Pintér Sándor belügyminiszter tájékoztatta a szélsőséges, paramilitáris szervezetek tevékenységéről és kapcsolatrendszeréről. Molnár Zsolt, a bizottság szocialista elnöke azt mondta: az elsősorban szélsőjobboldali militáns szervezetek összességében a társadalmi rendre nem jelentenek veszélyt, ugyanakkor közrendvédelmet veszélyeztetheti, hogy egyes szervezetek - többségében a Magyar Nemzeti Arcvonal (MNA) - százas nagyságrendben fegyvereket, ezres nagyságrendben lőszert halmoztak fel. A belügyminiszter, a szolgálatok és a rendvédelmi szervek sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudták, hogy ezek a szervezetek - az MNA, a HVIM, a Nemzeti Betyársereg és a Magyar Gárda utódszervezetei - tarthatnak-e kapcsolatot iszlám radikális szervezetekkel. Azt tudni - jelezte Pintér Sándor -, hogy ezeknek a szervezeteknek széles kapcsolatrendszere van, és korábbi információk alapján az ismert, hogy egy parlamenti párthoz is köthetőek. Ennek kapcsán Toroczkai Lászlótól, a Jobbik alelnökétől továbbra is válaszokat várnak.
Mind Szél Bernadett, mind Mirkóczki Ádám felhívta a figyelmet, hogy a Fidesz-KDNP szavazatával részt vehetett a testület zárt ülésén a Liberálisok elnöke, Fodor Gábor, aki nem rendelkezik a szükséges átvilágítással. Korábban viszont az LMP-s Demeter Márta, aki rendelkezik ilyennel, korábban nem vehetett részt a testület zárt ülésein.
Molnár Zsolt azt mondta, hogy a "slágertéma", a "Soros-terv" is napirendre került, de a annak valójában szerinte nincs nemzetbiztonsági relevanciája. Hasonlóan értékelte a "Soros-terv" ügyét az LMP-s Szél Bernadett is. Erre reagálva Németh Szilárd felháborodva azt mondta: képviselőtársai hazudtak, és megsértették a testület zárt ülésére vonatkozó szabályokat.
Molnár Zsolt az azeri bankszámlák ügyében is szeretett volna tájékozódni. Németh Szilárd felháborodását fejezte ki, miután a testület elnöke a vele való egyeztetés nélkül hívta meg a Magyar Nemzeti Bank és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal képviselőit. Ők nem adhattak felvilágosítást. A szocialista Molnár Zsolt viszont úgy értékelte, az azeri bankszámlák ügyében ködösítés, mellébeszélés folyik.
lásd még: Nocsak, blöff volt a Soros-vizsgálat
<|im_start|>user
Október végén maga Orbán Viktor miniszterelnök jelentette ki, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok közreműködésével a nyilvánosság elé kell tárni az európai életet befolyásolni igyekvő „Soros-hálózat" ténykedését. A múlt hét végén pedig a Magyar Idők úgy fogalmazott: a nemzetbiztonsági bizottság ülésén Pintér Sándor beszámolót tarthat arról, hogy mire jutottak a titkosszolgálatok a Soros-hálózat vizsgálatakor.
Azt, hogy a kérdés nem kerül napirendre a belügyminiszteri meghallgatáson, már abból sejteni lehetett, hogy a tárca sajtóosztálya a Népszavának tegnap cáfolta, hogy ilyen pont szerepel a bizottsági napirendek között, a levél szerint Pintér Sándor az Alkotmányvédelmi Hivatal (AH) első félévi munkájáról tart beszámolót. Hogy mi hangzott el pontosan a bizottságban, nem lehet tudni, hiszen a meghallgatás zárt ülésen történt, így a miniszter ott elhangzott szavai sem nyilvánosak, Pintér pedig nem tartott sajtótájékoztatót, hanem a sajtót megkerülve egy hátsó kijáraton át távozott.
Később kiderült, az ülésen sem ő hozta szóba az amerikai milliárdos nevét, hanem Molnár Zsolt (MSZP) bizottsági elnök kérdezte meg tőle, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatoknak van-e feladatuk az ügyben, egyáltalán létezik-e a Soros-terv? Az ülés utáni sajtótájékoztatóján Molnár Zsolt hangsúlyozta: Pintér válaszát nem közölheti, ám azt igen, hogy semmi olyan nem hangzott el, ami megerősítette volna, hogy akár Soros György személye, akár a vele összefüggésbe hozott civil szervezetek nemzetbiztonsági veszélyt jelentenének. A szocialista bizottsági elnök szavait Szél Bernadett LMP-s képviselő, a bizottság tagja is megerősítette.
- Hazudtak!* - reagált Molnár és Szél szavaira Németh Szilárd fideszes bizottsági elnökhelyettes, amikor önállóan tájékoztatta a sajtót. Ugyanakkor nem volt hajlandó arról nyilatkozni, hogy Pintér Sándor beszélt-e a Soros tervről, mondván: államtitoksértést követ el, ha ismerteti a belügyminiszter által elmondottakat. Az is szembetűnő volt, hogy a máskor úton-útfélen sorosozó Németh összefoglalójában magától egyszer sem ejtette ki a száján az amerikai-magyar milliárdos nevét.
*"Hazudik" - Az LMP akciózott Németh Szilárd beszéde alatt a Parlamentben

Külön napirendi pontban foglalkozott az Országgyűlés nemzetbiztonsági bizottsága a szélsőjobboldali félkatonai szervezetek tevékenységével és kapcsolatrendszerével. Abban egyetértettek a nemzetbiztonsági bizottság kormánypárti és ellenzéki tagjai, hogy a szélsőjobboldali félkatonai szervezetek az utóbbi években veszítettek az erejükből, jelentősen meggyengültek. Molnár Zsolt bizottsági elnök ugyanakkor leszögezte: ezek a szervezetek „olyan mennyiségű fegyvert, lőszert halmoztak fel, ami alapján közrendvédelmi szempontból hatalmas kockázatot jelentenek.”
Molnár Zsolt a félkatonai szervezetek között a Magyar Nemzeti Arcvonalat (MNA), a Hatvannégy Vármegye Mozgalmat, a Betyársereget és a Magyar Gárda utódszervezeteit említette meg. Szerinte ezek a szervezetek egy parlamenti párttal is kapcsolatot tartanak. Molnár néven nevezte Toroczkai Lászlót, a Jobbik közismerten hatvannégy vármegyés alelnökét, igaz hangsúlyozta, hogy Toroczkai az előtt tartott kapcsolatot a mozgalommal, hogy a Jobbik alelnöke lett. Hozzátette azt is, hogy ez a megjegyzése nem a bizottsági ülésen elhangzottakon alapul.
Mirkóczki Ádám, a bizottság jobbikos tagja szerint viszont sima politikai cirkusz zajlik pártja körül. Azt hangsúlyozta, hogy a zárt ülésen Pintér Sándor és Papp Károly országos rendőrfőkapitány úgy nyilatkozott, az MNA kivételével a szóba került szervezetek bűncselekményt nem követtek el, működésük jogszerű, mindenféle vizsgált pénzmozgásuk törvényes, nemzetbiztonsági kockázatot nem jelentenek.
A szélsőséges szervezetekről szóló napirendi pontot egyébként szokatlan módon a Magyar Liberális Párt (MLP) vezetője, a bizottsági tagsággal nem rendelkező Fodor Gábor kezdeményezte. Mirkóczki rövid tájékoztatójában utalt arra, hogy szerinte a liberális pártvezető ezt a Fidesz megbízásából tette. Annyi tény, hogy a nem bizottsági tag képviselők részvételét az üléseken a vezető kormánypárt máskor elutasítja, most pedig engedte a liberálisok elnökének jelenlétét.
A Liberálisok lapunkat arról tájékoztatták, hogy a téma napirendre tűzését hónapokkal ezelőtt kezdeményezték, hiszen a párt mindig is foglalkozott a szélsőjobboldali szervezetek jelentette veszéllyel. Fodor Gábor a bőnyi rendőrgyilkosság után, még a nyáron kért tájékoztatást a szolgálatoktól, de a Belügyminisztérium csak most adott választ a kérdéseikre.
Balog Zoltán az üldözött keresztényeket segítő konkrét intézkedések között sorolta fel, hogy Magyarország finanszírozza az erbíli Szent József-kórház féléves gyógyszerszükségletét, támogatta egy teljes iraki falu újjáépítését, a Magyar Katolikus Egyház gyűjtésén felajánlott 80 millió forintot kiegészítették további 120 millió forinttal, hogy Erbílben iskola épülhessen, ösztöndíjprogramot indítottak üldözött keresztény fiataloknak, valamint létrehozták az üldözött keresztények megsegítéséért felelős helyettes államtitkárságot.
A miniszter a felzárkózási politika eredményei közül kiemelte, hogy az oktatási és a közfoglalkoztatási programoknak köszönhetően az elmúlt években a jövedelmi szegénység a romák körében nagyobb arányban csökkent, mint a hasonlóan szegény nem roma társadalmi csoportok esetében.
(vagyis...?)
lásd még: "Szégyenbizonyítványt állít ki magáról az Orbán-kormány"

A bizottságot mások mellett Pintér Sándor belügyminiszter tájékoztatta a szélsőséges, paramilitáris szervezetek tevékenységéről és kapcsolatrendszeréről. Molnár Zsolt, a bizottság szocialista elnöke azt mondta: az elsősorban szélsőjobboldali militáns szervezetek összességében a társadalmi rendre nem jelentenek veszélyt, ugyanakkor közrendvédelmet veszélyeztetheti, hogy egyes szervezetek - többségében a Magyar Nemzeti Arcvonal (MNA) - százas nagyságrendben fegyvereket, ezres nagyságrendben lőszert halmoztak fel. A belügyminiszter, a szolgálatok és a rendvédelmi szervek sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudták, hogy ezek a szervezetek - az MNA, a HVIM, a Nemzeti Betyársereg és a Magyar Gárda utódszervezetei - tarthatnak-e kapcsolatot iszlám radikális szervezetekkel. Azt tudni - jelezte Pintér Sándor -, hogy ezeknek a szervezeteknek széles kapcsolatrendszere van, és korábbi információk alapján az ismert, hogy egy parlamenti párthoz is köthetőek. Ennek kapcsán Toroczkai Lászlótól, a Jobbik alelnökétől továbbra is válaszokat várnak.
Mind Szél Bernadett, mind Mirkóczki Ádám felhívta a figyelmet, hogy a Fidesz-KDNP szavazatával részt vehetett a testület zárt ülésén a Liberálisok elnöke, Fodor Gábor, aki nem rendelkezik a szükséges átvilágítással. Korábban viszont az LMP-s Demeter Márta, aki rendelkezik ilyennel, korábban nem vehetett részt a testület zárt ülésein.
Molnár Zsolt azt mondta, hogy a "slágertéma", a "Soros-terv" is napirendre került, de a annak valójában szerinte nincs nemzetbiztonsági relevanciája. Hasonlóan értékelte a "Soros-terv" ügyét az LMP-s Szél Bernadett is. Erre reagálva Németh Szilárd felháborodva azt mondta: képviselőtársai hazudtak, és megsértették a testület zárt ülésére vonatkozó szabályokat.
Molnár Zsolt az azeri bankszámlák ügyében is szeretett volna tájékozódni. Németh Szilárd felháborodását fejezte ki, miután a testület elnöke a vele való egyeztetés nélkül hívta meg a Magyar Nemzeti Bank és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal képviselőit. Ők nem adhattak felvilágosítást. A szocialista Molnár Zsolt viszont úgy értékelte, az azeri bankszámlák ügyében ködösítés, mellébeszélés folyik.
lásd még: Nocsak, blöff volt a Soros-vizsgálat

Összegezd a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Semmiféle nemzetbiztonsági veszélyre utaló információ nem merült fel a „Soros-hálózatról", Soros Györgyről, vagy a vele összefüggésbe hozott civil szervezetekről az Országgyűlés nemzetbiztonsági bizottságának ülésén. Sőt, egyelőre az is kérdéses, hogy a titkosszolgálatok egyáltalán vizsgálták-e ennek a körnek vagy magának Sorosnak a szerepét.<|im_end|>