Londoni elemzők: Magyarország költségvetési világelső
Magyarország minden idők egyik legnagyobb költségvetési kiigazítását hajtotta végre a tágabb értelemben vett felzárkózó térség történetében, és ennek révén államháztartási pozíciója a legerősebbek között van az egész világon – áll az egyik vezető londoni befektetési ház pénteken közölt elemzésében.
A Bank of America-Merrill Lynch (BoA-ML) havi globális feltörekvő térségi helyzetértékelésének Magyarországról szóló fejezete – amely a „Magyarország – költségvetési világelső” címet viseli – azt írja: a ház becslése szerint a drákói pro-ciklikus költségvetési szigorítás mértéke a hazai össztermék (GDP) 10 százaléka körül volt 2006 és 2010 között.

A ciklikus dinamikákat figyelembe véve, a BoA-ML által a GDP 3,8-3,9 százalékára valószínűsített tavalyi és idei (eredményszemléletű) államháztartási hiány 0,5-1 százalék körüli GDP-arányos strukturális – vagyis ciklikus és egyszeri hatásoktól megszűrve számolt – többletnek felel majd meg 2010-ben – áll a pénteki londoni elemzésben.

A ház elemzői közölték: az alapszintű költségvetési pozíció masszív javulásához mérve elhanyagolható jelentőségűnek és politikai indíttatásúnak tekintik azokat a kijelentéseket, amelyek szerint – például a MÁV adósságához köthető okokból – 2010-ben elcsúszhat a költségvetés.

A Bank of America-Merrill Lynch által az elemzéshez fűzött grafikus kimutatás szerint Magyarországon az idén a legnagyobb valószínűséggel 0,7 százalékos strukturális költségvetési többlet lehetséges. A grafikon feltünteti a fejlett ipari országok alkotta OECD-térség több más tagállamának 2010-re jósolt költségvetési teljesítményét is, és ezen a listán Magyarország az első.

Az öt legjobban teljesítő között van még Svédország, Svájc, Finnország és Új-Zéland; a sereghajtó Nagy-Britannia, ahol a kimutatás szerint az idén 9,4 százalékos GDP-arányos strukturális hiány várható.

A Standard & Poor's nemzetközi hitelminősítő tavaly – hatalmas globális piaci visszhangot kiváltó lépéssel – stabilról leminősítés lehetőségére utaló negatívra rontotta Nagy-Britannia lehetséges legjobb, „AAA” szintű szuverén adóskockázati besorolásának kilátását, arra a véleményére hivatkozva, hogy a jelenlegi költségvetési folyamatok mellett a brit nettó államadósság középtávon elérheti a GDP-érték 100 százalékát.

Az S&P ugyanakkor nemrégiben negatívról stabilra javította vissza Magyarországra érvényben tartott, közepes befektetői, „BBB mínusz” szuverén adóskockázati besorolásának kilátását, a kitartó államháztartási konszolidációs erőfeszítések eredményeivel indokolva a lépést. A cég ezzel levette a napirendről Magyarország leminősítését.

A londoni elemzői közösségben megjelentek olyan vélemények is, amelyek szerint a magyarországi költségvetési kiigazításból euróövezeti tagállamok is tanulhatnak.

A JP Morgan bankcsoport londoni részlegének nemrég kiadott összehasonlító elemzésében az állt: a magyarországi államháztartási konszolidáció lehet a legjobb követendő példa a súlyos adósság- és hiányproblémákkal küszködő, a hitelminősítők által nemrégiben többször is visszaminősített Görögország számára. Magyarország ugyanis valószínűleg Európa legambiciózusabb költségvetési korrekcióját hajtotta végre - ciklikus kiigazítással számolt GDP-arányos elsődleges államháztartási egyenlege évente átlagosan 3 százalékponttal javult az elmúlt három év során -, és „nagyjából ez az a szigorítási mérték”, amelyre Görögországnak is szüksége lenne - írták a JP Morgan londoni elemzői.

A Bank of America-Merrill Lynch pénteki londoni elemzése szerint a helyzet ugyan még "recessziósnak érződhet" Magyarországon, a magyar gazdaság azonban már túljutott a nehezén. A ház megerősítette azt a már korábban közölt előrejelzését, hogy az idei év elején - negyedéves összevetésben – pozitívra fordul a GDP-dinamika, és 2010-2011-ben a növekedés folyamatosan gyorsulni fog.

E folyamat fő hajtóereje kezdetben a feldolgozóipari export lesz, majd csatlakozik a belső kereslet fellendülése is, tükrözve a pénzügypolitikai enyhítés, az "összeomló infláció" és a 2011-ben már valószínűsíthetően enyhébb költségvetési politika együttes hatásait - áll a prognózisban.

A cég szerint a teljes kosárra számolt éves fogyasztói infláció üteme 2010 végéig 1-1,5 százalékra – vagyis mélyen a jegybank 3 százalékos célja alá – zuhan.

A BoA-ML londoni elemzői ennek fő okai között az általuk még 2010-ben is 6-7 százalékosra becsült negatív kibocsátási rést, valamint a belépő, hatalmas bázishatásokat jelölték meg. A cég szerint már a tavalyi inflációt is legalább 3 százalékponttal emelték az egyszeri hatóságiár-intézkedések és a korábbi forintgyengülés együttes hatásai.

A BoA-ML pénteki londoni elemzése szerint ugyanakkor a magyarországi pénzügypolitika még mindig túlságosan szigorú. A cég az optimális jegybanki kamatot 2,5-4,5 százalék között látja 2010-ben. A Bank of America-Merrill Lynch citybeli elemzői megerősítették azt a jó ideje hangoztatott várakozásukat, hogy az általuk optimálisnak kijelölt sáv felső szélén, 4,5 százalékon lesz az idei év végi jegybanki kamatszint, tekintettel egyebek mellett a 2011-re várt növekedési gyorsulásra.

Ez a citybeli konszenzusnál jóval agresszívabb kamatelőrejelzés; más nagy londoni befektetési házak általában 5,25-5,50 százalék közötti idei magyarországi jegybanki kamatmélypontot várnak.
magyar gazdaság költségvetés
<|im_start|>user
A Bank of America-Merrill Lynch (BoA-ML) havi globális feltörekvő térségi helyzetértékelésének Magyarországról szóló fejezete – amely a „Magyarország – költségvetési világelső” címet viseli – azt írja: a ház becslése szerint a drákói pro-ciklikus költségvetési szigorítás mértéke a hazai össztermék (GDP) 10 százaléka körül volt 2006 és 2010 között.

A ciklikus dinamikákat figyelembe véve, a BoA-ML által a GDP 3,8-3,9 százalékára valószínűsített tavalyi és idei (eredményszemléletű) államháztartási hiány 0,5-1 százalék körüli GDP-arányos strukturális – vagyis ciklikus és egyszeri hatásoktól megszűrve számolt – többletnek felel majd meg 2010-ben – áll a pénteki londoni elemzésben.

A ház elemzői közölték: az alapszintű költségvetési pozíció masszív javulásához mérve elhanyagolható jelentőségűnek és politikai indíttatásúnak tekintik azokat a kijelentéseket, amelyek szerint – például a MÁV adósságához köthető okokból – 2010-ben elcsúszhat a költségvetés.

A Bank of America-Merrill Lynch által az elemzéshez fűzött grafikus kimutatás szerint Magyarországon az idén a legnagyobb valószínűséggel 0,7 százalékos strukturális költségvetési többlet lehetséges. A grafikon feltünteti a fejlett ipari országok alkotta OECD-térség több más tagállamának 2010-re jósolt költségvetési teljesítményét is, és ezen a listán Magyarország az első.

Az öt legjobban teljesítő között van még Svédország, Svájc, Finnország és Új-Zéland; a sereghajtó Nagy-Britannia, ahol a kimutatás szerint az idén 9,4 százalékos GDP-arányos strukturális hiány várható.

A Standard & Poor's nemzetközi hitelminősítő tavaly – hatalmas globális piaci visszhangot kiváltó lépéssel – stabilról leminősítés lehetőségére utaló negatívra rontotta Nagy-Britannia lehetséges legjobb, „AAA” szintű szuverén adóskockázati besorolásának kilátását, arra a véleményére hivatkozva, hogy a jelenlegi költségvetési folyamatok mellett a brit nettó államadósság középtávon elérheti a GDP-érték 100 százalékát.

Az S&P ugyanakkor nemrégiben negatívról stabilra javította vissza Magyarországra érvényben tartott, közepes befektetői, „BBB mínusz” szuverén adóskockázati besorolásának kilátását, a kitartó államháztartási konszolidációs erőfeszítések eredményeivel indokolva a lépést. A cég ezzel levette a napirendről Magyarország leminősítését.

A londoni elemzői közösségben megjelentek olyan vélemények is, amelyek szerint a magyarországi költségvetési kiigazításból euróövezeti tagállamok is tanulhatnak.

A JP Morgan bankcsoport londoni részlegének nemrég kiadott összehasonlító elemzésében az állt: a magyarországi államháztartási konszolidáció lehet a legjobb követendő példa a súlyos adósság- és hiányproblémákkal küszködő, a hitelminősítők által nemrégiben többször is visszaminősített Görögország számára. Magyarország ugyanis valószínűleg Európa legambiciózusabb költségvetési korrekcióját hajtotta végre - ciklikus kiigazítással számolt GDP-arányos elsődleges államháztartási egyenlege évente átlagosan 3 százalékponttal javult az elmúlt három év során -, és „nagyjából ez az a szigorítási mérték”, amelyre Görögországnak is szüksége lenne - írták a JP Morgan londoni elemzői.

A Bank of America-Merrill Lynch pénteki londoni elemzése szerint a helyzet ugyan még "recessziósnak érződhet" Magyarországon, a magyar gazdaság azonban már túljutott a nehezén. A ház megerősítette azt a már korábban közölt előrejelzését, hogy az idei év elején - negyedéves összevetésben – pozitívra fordul a GDP-dinamika, és 2010-2011-ben a növekedés folyamatosan gyorsulni fog.

E folyamat fő hajtóereje kezdetben a feldolgozóipari export lesz, majd csatlakozik a belső kereslet fellendülése is, tükrözve a pénzügypolitikai enyhítés, az "összeomló infláció" és a 2011-ben már valószínűsíthetően enyhébb költségvetési politika együttes hatásait - áll a prognózisban.

A cég szerint a teljes kosárra számolt éves fogyasztói infláció üteme 2010 végéig 1-1,5 százalékra – vagyis mélyen a jegybank 3 százalékos célja alá – zuhan.

A BoA-ML londoni elemzői ennek fő okai között az általuk még 2010-ben is 6-7 százalékosra becsült negatív kibocsátási rést, valamint a belépő, hatalmas bázishatásokat jelölték meg. A cég szerint már a tavalyi inflációt is legalább 3 százalékponttal emelték az egyszeri hatóságiár-intézkedések és a korábbi forintgyengülés együttes hatásai.

A BoA-ML pénteki londoni elemzése szerint ugyanakkor a magyarországi pénzügypolitika még mindig túlságosan szigorú. A cég az optimális jegybanki kamatot 2,5-4,5 százalék között látja 2010-ben. A Bank of America-Merrill Lynch citybeli elemzői megerősítették azt a jó ideje hangoztatott várakozásukat, hogy az általuk optimálisnak kijelölt sáv felső szélén, 4,5 százalékon lesz az idei év végi jegybanki kamatszint, tekintettel egyebek mellett a 2011-re várt növekedési gyorsulásra.

Ez a citybeli konszenzusnál jóval agresszívabb kamatelőrejelzés; más nagy londoni befektetési házak általában 5,25-5,50 százalék közötti idei magyarországi jegybanki kamatmélypontot várnak.

Foglald össze a fenti szöveget!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Magyarország minden idők egyik legnagyobb költségvetési kiigazítását hajtotta végre a tágabb értelemben vett felzárkózó térség történetében, és ennek révén államháztartási pozíciója a legerősebbek között van az egész világon – áll az egyik vezető londoni befektetési ház pénteken közölt elemzésében.<|im_end|>