Vízminőség-védelmi készültséget rendeltek el a Balatonon
A szakemberek azonnal megkezdték az úgynevezett lepel- és mélységi kotráshoz szükséges helyszínek és eszközök előkészítését.
Harmadfokú vízminőségi kárelhárítási készültséget rendelt el az Országos Vízügyi Főigazgatóság (OVF) csütörtöktől a Balaton nyugati medencéjére, mert a vízben a határértéket jelentősen meghaladó klorofill-A szinteket mértek - közölte az OVF.      Az adatokat a Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság akkreditált laboratóriuma mérte az elmúlt egy hétben. A kárelhárítási készültség keretében a szakemberek azonnal megkezdték az úgynevezett lepel- és mélységi kotráshoz szükséges helyszínek és eszközök előkészítését. A munkálatok Balatongyörök térségében a lehető legrövidebb időn belül megindulnak. A vízminőségi kotrás a strandok használatát nem befolyásolja - írták. Az Ökológiai Kutatóközpont (ÖK) honlapján megjelent tájékoztatás szerint az algák mennyisége a Balatonból július 13-án, a part mentén vett vízmintákban a nyílt vízinek csaknem a háromszorosa volt. A kora nyári időszakra jellemző fecskemoszatok mellett már megjelentek a késő nyári fonalas nitrogénkötő cianobaktériumok is. Kitértek arra, hogy a Balaton vizében lebegő algák fontos szerepet töltenek be a tó életében, túlzott mértékű elszaporodásuk azonban veszélyezteti a fürdőzést és az ivóvízkivételt. Az elmúlt időszakban a Balaton nyílt vizében az algák mennyisége mindenhol alacsony volt, miközben a Keszthelyi- és a Szigligeti-medencében a parti régióból több ponton is jeleztek a víz felszínén úszó algatömeget. A jelenség arra figyelmeztet, hogy a következő hetek időjárásának függvényében nem zárható ki a tavalyihoz hasonló algavirágzás kialakulása a tó nyugati területein - közölte az Ökológiai Kutatóközpont.
Az OVF sajtóosztálya az MTI kérdéseire válaszolva közölte, az elmúlt hetekben a Balaton-part közelében és a tóközépen is regisztráltak úgynevezett hipertróf határértéket (75 mg/m3) meghaladó klorofill-A koncentrációt, ami jelentős algaprodukció kialakulását jelzi. A Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság a nyári szezonban heti gyakorisággal, szükség esetén háromnaponként végez méréseket a tóközepi négy medencéből, valamint a Zala-torkolatnál vett vízmintákból. Májustól működnek a Keszthelyi- és a Szigligeti-medencében online távjelző szenzorok, amelyek azonnal tájékoztatnak a klorofill-A és az oldott oxigén koncentrációjának alakulásáról. Ezekből lehet következtetni az algásodás kialakulására és változására. A bejelentések alapján minden esetet kivizsgálnak, függetlenül attól, hogy azok partmenti vagy kikötőt érintő jelzések. A legutóbbi mérés szerdán történt a tóközepeken és Balatonfenyvesen, a vízminták laborálása folyamatban van. Az OVF válaszából az is kiderül, hogy az elmúlt hetekben a magas nyári léghőmérséklet következtében a tó vize többször is huzamosan 24-26 Celsius-fokos volt, ami kedvezett az algatömeg kialakulásának. A hétvégi vihar átforgatta és lehűtötte a víztömeget, ezzel szétoszlatta a nagytömegű algatelepeket, amelyek azonban jelentős vízmozgás hiányában bármikor újra megjelenhetnek magas vízhőmérséklet esetén. Miután az elsődleges vizsgálatok arra engednek következtetni, hogy az algatömeg-képződés alapvetően belső terhelésből származik, hosszú távon ennek jelentős csökkentése hozhat eredményt. Mindemellett a déli parti befolyó vízfolyások is jelentősen hozzájárulnak a partmenti sáv vízminőségének alakulásához. A lehetséges beavatkozások előkészítése folyamatban van - közölte az OVF.
Több állat súlyosan megsérült, néhányuknak végtagjai hiányoztak.
Műanyag szemétbe szorult mintegy 160 tengeri teknőst mentettek meg természetvédők Bangladesben. Az olajzöld fattyúteknősök (Lepidochelys olivacea) a hétvége óta sodródtak a műanyag flakonok, halászhálók és más hulladék között Cox's Bazar partjainál – mondta el szerdán a helyi környezetvédelmi hatóság képviselője, Nazmul Huda. Harminc teknős elpusztult, sok állat megsérült, egyesek súlyosan: néhányuknak végtagjai hiányoztak.
Mint hangsúlyozta, még sohasem látott ilyen nagy számban sérült és elhullott teknőst. Hozzátette: néhány kimentett és a tengerbe visszaengedett példány visszatért a partra, „feltehetően túl gyengék voltak”. A bangladesi kormány vizsgálja, miért jöttek a teknősök a part közelébe. Banglades fő teknősszakértője, Shahriar Caesar Rahman szerint elképzelhető, hogy az állatok az úszó műanyag tömeg fogságába esve sodródtak ki.
Az olajzöld fattyúteknősök világszerte jóval gyakoribbak más teknősfajoknál. De ezek száma is folyamatosan csökken, és a Természetvédelmi Világszervezet (IUCN) fajokat kategorizáló vörös listáján már ezek az állatok is a sebezhetők közé tartoznak.
Ezt elsősorban a szénbányászatból, a kőolaj- és földgázkitermelésből, a szarvasmarha- és juhtenyésztésből, a szemétlerakókból eredő növekedés idézte elő.
Minden idők legmagasabb szintjét érte el a globális metánkibocsátás a Stanford Egyetem tanulmánya szerint. Az Earth System Science Data és az Environmental Research Letters című tudományos folyóiratokban közzétett tanulmány szerint a metánkibocsátás rekordszintjét elsősorban a szénbányászatból, a kőolaj- és földgázkitermelésből, a szarvasmarha- és juhtenyésztésből, a szemétlerakókból eredő növekedés idézte elő.
2017-ben – ez az utolsó esztendő, amelyből adat van a teljes globális metánkibocsátásról – a Föld légköre mintegy 600 millió tonnát nyelt el ebből a színtelen, szagtalan gázból, amelynek az üvegházhatása a szén-dioxidnál 28-szor erősebb százéves időtartamot tekintve. A metánkibocsátás több mint fele emberi tevékenységből származik. Az éves metánkibocsátás 9 százalékkal – évi 50 millió tonnával – nőtt a 2000-es évek eleje óta, amikor a metánkoncentráció a légkörben viszonylag stabil volt – mutatták ki a kutatók. Globálisan a fosszilis üzemanyagok és a tehenek a forrásai a metánkibocsátás növekedésének.
A koronavírus-járvány idején a szén-dioxid-kibocsátás visszaesett az ipar és a közlekedés leállása miatt.
<|im_start|>user
Harmadfokú vízminőségi kárelhárítási készültséget rendelt el az Országos Vízügyi Főigazgatóság (OVF) csütörtöktől a Balaton nyugati medencéjére, mert a vízben a határértéket jelentősen meghaladó klorofill-A szinteket mértek - közölte az OVF.      Az adatokat a Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság akkreditált laboratóriuma mérte az elmúlt egy hétben. A kárelhárítási készültség keretében a szakemberek azonnal megkezdték az úgynevezett lepel- és mélységi kotráshoz szükséges helyszínek és eszközök előkészítését. A munkálatok Balatongyörök térségében a lehető legrövidebb időn belül megindulnak. A vízminőségi kotrás a strandok használatát nem befolyásolja - írták. Az Ökológiai Kutatóközpont (ÖK) honlapján megjelent tájékoztatás szerint az algák mennyisége a Balatonból július 13-án, a part mentén vett vízmintákban a nyílt vízinek csaknem a háromszorosa volt. A kora nyári időszakra jellemző fecskemoszatok mellett már megjelentek a késő nyári fonalas nitrogénkötő cianobaktériumok is. Kitértek arra, hogy a Balaton vizében lebegő algák fontos szerepet töltenek be a tó életében, túlzott mértékű elszaporodásuk azonban veszélyezteti a fürdőzést és az ivóvízkivételt. Az elmúlt időszakban a Balaton nyílt vizében az algák mennyisége mindenhol alacsony volt, miközben a Keszthelyi- és a Szigligeti-medencében a parti régióból több ponton is jeleztek a víz felszínén úszó algatömeget. A jelenség arra figyelmeztet, hogy a következő hetek időjárásának függvényében nem zárható ki a tavalyihoz hasonló algavirágzás kialakulása a tó nyugati területein - közölte az Ökológiai Kutatóközpont.
Az OVF sajtóosztálya az MTI kérdéseire válaszolva közölte, az elmúlt hetekben a Balaton-part közelében és a tóközépen is regisztráltak úgynevezett hipertróf határértéket (75 mg/m3) meghaladó klorofill-A koncentrációt, ami jelentős algaprodukció kialakulását jelzi. A Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság a nyári szezonban heti gyakorisággal, szükség esetén háromnaponként végez méréseket a tóközepi négy medencéből, valamint a Zala-torkolatnál vett vízmintákból. Májustól működnek a Keszthelyi- és a Szigligeti-medencében online távjelző szenzorok, amelyek azonnal tájékoztatnak a klorofill-A és az oldott oxigén koncentrációjának alakulásáról. Ezekből lehet következtetni az algásodás kialakulására és változására. A bejelentések alapján minden esetet kivizsgálnak, függetlenül attól, hogy azok partmenti vagy kikötőt érintő jelzések. A legutóbbi mérés szerdán történt a tóközepeken és Balatonfenyvesen, a vízminták laborálása folyamatban van. Az OVF válaszából az is kiderül, hogy az elmúlt hetekben a magas nyári léghőmérséklet következtében a tó vize többször is huzamosan 24-26 Celsius-fokos volt, ami kedvezett az algatömeg kialakulásának. A hétvégi vihar átforgatta és lehűtötte a víztömeget, ezzel szétoszlatta a nagytömegű algatelepeket, amelyek azonban jelentős vízmozgás hiányában bármikor újra megjelenhetnek magas vízhőmérséklet esetén. Miután az elsődleges vizsgálatok arra engednek következtetni, hogy az algatömeg-képződés alapvetően belső terhelésből származik, hosszú távon ennek jelentős csökkentése hozhat eredményt. Mindemellett a déli parti befolyó vízfolyások is jelentősen hozzájárulnak a partmenti sáv vízminőségének alakulásához. A lehetséges beavatkozások előkészítése folyamatban van - közölte az OVF.
Több állat súlyosan megsérült, néhányuknak végtagjai hiányoztak.
Műanyag szemétbe szorult mintegy 160 tengeri teknőst mentettek meg természetvédők Bangladesben. Az olajzöld fattyúteknősök (Lepidochelys olivacea) a hétvége óta sodródtak a műanyag flakonok, halászhálók és más hulladék között Cox's Bazar partjainál – mondta el szerdán a helyi környezetvédelmi hatóság képviselője, Nazmul Huda. Harminc teknős elpusztult, sok állat megsérült, egyesek súlyosan: néhányuknak végtagjai hiányoztak.
Mint hangsúlyozta, még sohasem látott ilyen nagy számban sérült és elhullott teknőst. Hozzátette: néhány kimentett és a tengerbe visszaengedett példány visszatért a partra, „feltehetően túl gyengék voltak”. A bangladesi kormány vizsgálja, miért jöttek a teknősök a part közelébe. Banglades fő teknősszakértője, Shahriar Caesar Rahman szerint elképzelhető, hogy az állatok az úszó műanyag tömeg fogságába esve sodródtak ki.
Az olajzöld fattyúteknősök világszerte jóval gyakoribbak más teknősfajoknál. De ezek száma is folyamatosan csökken, és a Természetvédelmi Világszervezet (IUCN) fajokat kategorizáló vörös listáján már ezek az állatok is a sebezhetők közé tartoznak.
Ezt elsősorban a szénbányászatból, a kőolaj- és földgázkitermelésből, a szarvasmarha- és juhtenyésztésből, a szemétlerakókból eredő növekedés idézte elő.
Minden idők legmagasabb szintjét érte el a globális metánkibocsátás a Stanford Egyetem tanulmánya szerint. Az Earth System Science Data és az Environmental Research Letters című tudományos folyóiratokban közzétett tanulmány szerint a metánkibocsátás rekordszintjét elsősorban a szénbányászatból, a kőolaj- és földgázkitermelésből, a szarvasmarha- és juhtenyésztésből, a szemétlerakókból eredő növekedés idézte elő.
2017-ben – ez az utolsó esztendő, amelyből adat van a teljes globális metánkibocsátásról – a Föld légköre mintegy 600 millió tonnát nyelt el ebből a színtelen, szagtalan gázból, amelynek az üvegházhatása a szén-dioxidnál 28-szor erősebb százéves időtartamot tekintve. A metánkibocsátás több mint fele emberi tevékenységből származik. Az éves metánkibocsátás 9 százalékkal – évi 50 millió tonnával – nőtt a 2000-es évek eleje óta, amikor a metánkoncentráció a légkörben viszonylag stabil volt – mutatták ki a kutatók. Globálisan a fosszilis üzemanyagok és a tehenek a forrásai a metánkibocsátás növekedésének.
A koronavírus-járvány idején a szén-dioxid-kibocsátás visszaesett az ipar és a közlekedés leállása miatt.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
A szakemberek azonnal megkezdték az úgynevezett lepel- és mélységi kotráshoz szükséges helyszínek és eszközök előkészítését.<|im_end|>