A szellem erejével
Matthew Nagle leoltja a villanyt, bekapcsolja a tévét, kiválaszt egy tévécsatornát, majd fölerősíti a készülék hangját.
 Amikor megunja a tévézést, egymás után behívja a képernyőre elektronikus leveleit, aztán egy számítógépes játékot. Meglehetősen ügyetlenül játszik, de teljesítménye így is rendkívüli. A 25 esztendős férfi ugyanis nyaktól lefelé béna. Beszédképességét több operáció után visszanyerte, s így képes beszámolni sportolói életének zárójelenetéről, egy négy éve zajlott utcai verekedésről, s hogy valaki így kiáltott: kés! Lakóhelye azóta a massachusettsi New England Sinai Hospital.

Néhány esztendeje már léteznek olyan szerkezetek, melyek az emberi beszédet vagy a szem mozgását érzékelve vezérelnek számítógépeket, Nagle viszont egyenesen az agyhullámaival teszi ezt. Agyába inggombnyi csipet ültetett John Donoghue, a Brown University professzora, egyben a Cyberkinetics Neurotechnology Systems Inc. cég kutatója. A csip száz, hajszálnál is finomabb szilíciumlábacskája fogja az agyi mozgásközpont jeleit, továbbítja őket a számítógéphez, amely egy különleges szoftver segítségével értelmezi őket.

Nagle és sorstársai most abban reménykednek, hogy egy szép napon olyan gépeket irányíthatnak agyhullámukkal, melyek saját kezüket és lábukat lesznek majd képesek mozgatni. Talán nem is hiába. A szintén amerikai Duke University neurológusprofesszora, Miguel Nicolelis 320 elektródát helyezett egy majom agyába, melynek karját lekötözte, ám agyhullámaival mesterséges végtagot irányíthatott. Az állat háromévi gyakorlatozás után megtanulta, hogy nyújtsa ki fémkarját a dióért, hogy markolja meg azt és miképpen vezesse a szájához.

Nicolelis 26 millió dollárt kapott kísérleteihez az amerikai védelmi minisztérium előrehaladott kutatási programokat támogató ügynökségétől, a Defense Advanced Research Projects Agencytől (DARPA), amely a hatvanas években az internetet is kifejlesztette. És az ilyen kísérletek a közeljövőben sem fognak anyagi hiányt szenvedni. Hogy miért? A válasz egyszerű: ha a pilóták az agyukkal irányíthatják harci gépeiket, akár az USA-ból is megvívhatnak egy háborút - elég lesz a jeleket villámgyorsan a repülőkhöz továbbítani. A módszer - állítják a szakértők - még ígéretesebb, mint az egyszerű szimulátoros távirányítás.
<|im_start|>user
 Amikor megunja a tévézést, egymás után behívja a képernyőre elektronikus leveleit, aztán egy számítógépes játékot. Meglehetősen ügyetlenül játszik, de teljesítménye így is rendkívüli. A 25 esztendős férfi ugyanis nyaktól lefelé béna. Beszédképességét több operáció után visszanyerte, s így képes beszámolni sportolói életének zárójelenetéről, egy négy éve zajlott utcai verekedésről, s hogy valaki így kiáltott: kés! Lakóhelye azóta a massachusettsi New England Sinai Hospital.

Néhány esztendeje már léteznek olyan szerkezetek, melyek az emberi beszédet vagy a szem mozgását érzékelve vezérelnek számítógépeket, Nagle viszont egyenesen az agyhullámaival teszi ezt. Agyába inggombnyi csipet ültetett John Donoghue, a Brown University professzora, egyben a Cyberkinetics Neurotechnology Systems Inc. cég kutatója. A csip száz, hajszálnál is finomabb szilíciumlábacskája fogja az agyi mozgásközpont jeleit, továbbítja őket a számítógéphez, amely egy különleges szoftver segítségével értelmezi őket.

Nagle és sorstársai most abban reménykednek, hogy egy szép napon olyan gépeket irányíthatnak agyhullámukkal, melyek saját kezüket és lábukat lesznek majd képesek mozgatni. Talán nem is hiába. A szintén amerikai Duke University neurológusprofesszora, Miguel Nicolelis 320 elektródát helyezett egy majom agyába, melynek karját lekötözte, ám agyhullámaival mesterséges végtagot irányíthatott. Az állat háromévi gyakorlatozás után megtanulta, hogy nyújtsa ki fémkarját a dióért, hogy markolja meg azt és miképpen vezesse a szájához.

Nicolelis 26 millió dollárt kapott kísérleteihez az amerikai védelmi minisztérium előrehaladott kutatási programokat támogató ügynökségétől, a Defense Advanced Research Projects Agencytől (DARPA), amely a hatvanas években az internetet is kifejlesztette. És az ilyen kísérletek a közeljövőben sem fognak anyagi hiányt szenvedni. Hogy miért? A válasz egyszerű: ha a pilóták az agyukkal irányíthatják harci gépeiket, akár az USA-ból is megvívhatnak egy háborút - elég lesz a jeleket villámgyorsan a repülőkhöz továbbítani. A módszer - állítják a szakértők - még ígéretesebb, mint az egyszerű szimulátoros távirányítás.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Matthew Nagle leoltja a villanyt, bekapcsolja a tévét, kiválaszt egy tévécsatornát, majd fölerősíti a készülék hangját.<|im_end|>