Osztrigahéjakra van írva, hogyan hûlt le a Föld
Nagy idõrendi pontossággal képesek felvázolnia Földön 14 millió évvel ezelõtt bekövetkezett drámai lehûlés szakaszait a bécsi Természettudományi Múzeum munkatársai. Ez a hideg periódus még most is tart, noha egy meglehetõsen enyhe szakaszában járunk. A kutatók megkövült osztrigahéjak szezonális növekedési mintájának elemzésével dolgoznak.
"A Föld történetének olyan hideg periódusa kezdõdött a 14 millió évvel ezelõtti változásokkal, amely végül a jégkorszakban érte el tetõpontját. Ebben a hideg periódusban élünk most mi is, jóllehet annak egy meglehetõsen enyhe szakaszában" - fejtette ki a kutatásokat vezetõ Mathias Harzhauser. A lehûlés pontos körülményeinek vizsgálatához és a jövõbeli klímaváltozás irányára és mértékére vonatkozó következtetések levonásához a kutatók a legkülönbözõbb módszereket alkalmazzák.

Harzhauser és csapata a kérdéses idõszakból fennmaradt fosszilis osztrigahéjak növekedési barázdáit elemezték. A héjakban lévõ kalciumkarbonátból következtetnek arra, mennyit növekedett a kagyló egy év alatt. A növekedés mértéke nemcsak az uralkodó hõmérséklettel, hanem a rendelkezésre álló tápanyaggal is összefüggésben áll. Az osztrigáknak otthont adó partmenti területek tápanyagtartalmát a közeli folyók vízellátása jelentõsen befolyásolja. Az összefüggés alapján az osztrigahéjak segítségével következtetnek a kutatók a csapadék mennyiségére.

A tudósok kimutatták, hogy a kérdéses periódusban a lehûlés az addig rendszeres szezonális minta összeomlásával járt együtt. E minta alatt a szakértõk nemcsak a hideg-meleg - tehát a téli és a nyári -, hanem az esõs és száraz idõszakok váltakozását értik. A kutatók az oxigén- és a széndioxid-izotópok arányát is elemezték. Ebbõl az arányból következtethetõ a tengervízben akkor uralkodó izotóparány, amely a hõmérséklet mellett a sótartalomtól is függ.

A módszer az egy Celsius foknál kisebb hõmérséklet-változás regisztrálását is lehetõvé teszi. A Természettudományi Múzeum kutatásában a Grazi Egyetem és a Senckenbergi Kutatóintézet munkatársai is részt vettek. A projektet az osztrák FWF Tudományos Alapítvány támogatta.
paleoklimatológia klímakutatás klímaváltozás osztriga globális felmelegedés
<|im_start|>user
"A Föld történetének olyan hideg periódusa kezdõdött a 14 millió évvel ezelõtti változásokkal, amely végül a jégkorszakban érte el tetõpontját. Ebben a hideg periódusban élünk most mi is, jóllehet annak egy meglehetõsen enyhe szakaszában" - fejtette ki a kutatásokat vezetõ Mathias Harzhauser. A lehûlés pontos körülményeinek vizsgálatához és a jövõbeli klímaváltozás irányára és mértékére vonatkozó következtetések levonásához a kutatók a legkülönbözõbb módszereket alkalmazzák.

Harzhauser és csapata a kérdéses idõszakból fennmaradt fosszilis osztrigahéjak növekedési barázdáit elemezték. A héjakban lévõ kalciumkarbonátból következtetnek arra, mennyit növekedett a kagyló egy év alatt. A növekedés mértéke nemcsak az uralkodó hõmérséklettel, hanem a rendelkezésre álló tápanyaggal is összefüggésben áll. Az osztrigáknak otthont adó partmenti területek tápanyagtartalmát a közeli folyók vízellátása jelentõsen befolyásolja. Az összefüggés alapján az osztrigahéjak segítségével következtetnek a kutatók a csapadék mennyiségére.

A tudósok kimutatták, hogy a kérdéses periódusban a lehûlés az addig rendszeres szezonális minta összeomlásával járt együtt. E minta alatt a szakértõk nemcsak a hideg-meleg - tehát a téli és a nyári -, hanem az esõs és száraz idõszakok váltakozását értik. A kutatók az oxigén- és a széndioxid-izotópok arányát is elemezték. Ebbõl az arányból következtethetõ a tengervízben akkor uralkodó izotóparány, amely a hõmérséklet mellett a sótartalomtól is függ.

A módszer az egy Celsius foknál kisebb hõmérséklet-változás regisztrálását is lehetõvé teszi. A Természettudományi Múzeum kutatásában a Grazi Egyetem és a Senckenbergi Kutatóintézet munkatársai is részt vettek. A projektet az osztrák FWF Tudományos Alapítvány támogatta.

Adj egy összefoglalót a szövegről!<|im_end|>
<|im_start|>assistant
Nagy idõrendi pontossággal képesek felvázolnia Földön 14 millió évvel ezelõtt bekövetkezett drámai lehûlés szakaszait a bécsi Természettudományi Múzeum munkatársai. Ez a hideg periódus még most is tart, noha egy meglehetõsen enyhe szakaszában járunk. A kutatók megkövült osztrigahéjak szezonális növekedési mintájának elemzésével dolgoznak.<|im_end|>