Reprezentace studentských zájmů v evropském kontextu: Vliv členství v ESIB (The Natinal Unions of Students in Europe) na činnost a strategie studentské komory Rady vysokých škol | Nantl | Středoevropské politické studie\nDomů > Vol 5, No 2–3 (2003) > Reprezentace studentských zájmů v evropském kontextu: Vliv členství...\nNantl, J. (2003). Reprezentace studentských zájmů v evropském kontextu: Vliv členství v ESIB (The Natinal Unions of Students in Europe) na činnost a strategie studentské komory Rady vysokých škol. Středoevropské politické studie, 5(2–3). Získáno z https://journals.muni.cz/cepsr/article/view/3951/5324\nČÍSLO 2, ROČNÍK II\nČÍSLO [ZDE VEPIŠTE ČÍSLO], ROČNÍK [ROČNÍK], [DATUM VYDÁNÍ: NAPŘ. JARO 2000], ISSN 1212-7817 - PART [ČÍSLO], VOLUME [ROČNÍK], [DATUM VYDÁNÍ], ISSN 1212-7817\nREPREZENTACE STUDENTSKÝCH ZÁJMŮ\nV EVROPSKÉM KONTEXTU\nVLIV ČLENSTVÍ V ESIB (THE NATIONAL UNIONS OF STUDENTS IN EUROPE) NA ČINNOST A STRATEGIE STUDENTSKÉ KOMORY RADY VYSOKÝCH ŠKOL\nThe present article analyses the impact of the participation of the SK RVS, the Czech National Union of Students, in the ESIB - the National Unions of Students in Europe. The said analysis is based on comparison of both the concept as content of policy papers of the aforementioned organizations. A more general reflexion of the different types of students organizations at national level with respect to their constitution and methods of work is also included.\nHigher Education. Student Unions. Interest Groups.\n1. Úvodem: Předmět práce a metodologie\nPředmětem a účelem této práce je analyzovat účinek členství Studentské komory Rady vysokých škol (SK RVŠ), vrcholného orgánu reprezentace vysokoškolských studentů v České republice, v mezinárodní studentské organizaci ESIB - The National Unions of Students in Europe (ESIB), na činnost a strategie SK RVŠ. Taková studie se přirozeně neobejde bez elementárního výkladu o historii obou jmenovaných organizací, jejich organizační struktuře a kultuře, jakož i stylu práce, a samozřejmě též o jejich cílech, ať již explicitně definovaných (ve statutárních dokumentech) nebo výslovně nevyjádřených, avšak přesto fakticky realizovaných. Metodologickou zvláštností předkládané práce je skutečnost, že její zpracování se neopírá pouze o analýzu víceméně veřejně dostupných pramenů (jež lze nalézt především v síti Internet), ale nemalou měrou též o zúčastněné pozorování, k němuž měl autor příležitost v posledních letech jako místopředseda SK RVŠ (2001 - 2002), zástupce SK RVŠ v Radě ESIB (2002), vnitřní auditor ESIB (od roku 2002) a předseda SK RVŠ (od roku 2003).\n2. K typologii organizací reprezentujících zájmy studentů\nESIB, jako celoevropské sdružení národních studentských organizací, v sobě slučuje několik typů zájmových organizací studentů, které je vhodné identifikovat a navzájem rozlišit pro usnadnění pochopení dané problematiky. Základem pro vytvoření typologie studentských zájmových organizací může být míra jejich zapojení do struktur veřejné správy, resp. nevládního sektoru, které bychom mohli vyjádřit též jejich umístěním ve spektru pohybujícím se mezi póly stát - občanská společnost.\nPrvním typem studentské zájmové organizace (rozumí se na národní úrovni) v Evropě jsou studentské organizace veřejnoprávní povahy. Charakteristickým znakem tohoto typu organizací je, že se jedná o nucené svazky s povinným členstvím a výraznými vrchnostenskými atributy, včetně kompetencí v rozhodování o statusových otázkách studentů vysokoškolských institucí. Vyskytují se především ve skandinávských zemích (Švédsko, Norsko, jisté prvky se objevují též v pobaltských státech). Organizace tohoto typu jsou zřízeny na úrovni zákona, často monopolizují výběr studentských zástupců v orgánech vysokoškolských institucí a ve státních orgánech s kompetencemi pro oblast vzdělávání (Lotyšsko). Metody jejich práce se soustřeďují na působení ve státních orgánech, kde jsou zastoupeny, případně na vyjednávání se státní správou.\nDruhým typem jsou orgány reprezentace studentů. Tyto organizace jsou blízké předešlému typu, obvykle však nemají právní subjektivitu a jsou zřízeny na úrovni konzultativního sboru ve vztahu k vládě (Česká republika, Slovensko). Nesdružují individuálně studenty, ale jsou tvořeny přímo (Slovensko) nebo nepřímo (Česká republika) volenými zástupci studentů vysokoškolských institucí. Na rozdíl od prvního typu nemají rozhodovací kompetence, jinak jsou metody jejich práce obdobné jako u předešlé skupiny organizací. Čas od času - obdobně jako organizace třetího typu - mohou přistupovat i k organizací kampaní na podporu svých požadavků (tak je tomu např. na Slovensku v souvislosti s projednáváním návrhu na zavedení školného v jarních měsících 2003; avšak nebylo tomu tak v obdobné situaci v České republice o rok dříve) - lze spekulovat o tom, do jaké míry to souvisí s reálnou mírou zapojení organizací tohoto typu do struktur státní správy či s obecnou politickou kulturou dané země.\nTřetím typem, který je třeba vymezit, jsou nevládní studentské organizace.1) Vzhledem k jejich rozšíření (jihoevropské země, německy mluvící země, Benelux, Francie, Velká Británie) je obtížné tvrdit, že představují naprosto koherentní skupinu. Společným znakem však je to, že se jedná o spolky s právní subjektivitou (čímž se odlišují od druhého typu) zřízené v rámci soukromoprávní legislativy (čímž se dále liší od typu prvního). S výjimkou Velké Británie jsou organizace tohoto typu ustavovány na principu samovýběru, tj. dobrovolného individuálního členství, což je zbavuje demokratické legitimity. Jsou výrazně méně formalizovány než organizace obou předešlých kategorií a často (Itálie, ostatní jihoevropské země - Srbsko, Chorvatsko, Bulharsko) jsou napojeny (personálně, ale především ideově) na jiné nevládní organizace, zejména skupiny, které lze zařadit do socialistické, resp. komunistické ideologické rodiny. Charakteristický způsob konstituování těchto organizací, společně s pracovními metodami kampaňovitého typu k získání ad hoc podpory (nejen studentské) veřejnosti jako substitutu permanentní demokratické legitimity pro jednání s veřejnou mocí přibližuje studentské organizace této kategorie nejvíce pólu občanské společnosti v rámci výše naznačeného spektra.\nK této typologii je ovšem třeba poznamenat, že poměrně málo bere v úvahu tak významný faktor, jako je způsob financování - věc by se tím příliš zamlžila a typologie by se stala spíše matoucí. Zatímco pro první typ je charakteristické financování z povinných příspěvků členů (studentů), organizace druhého typu (přes status poradních sborů vlády) jsou financovány spíše jednotlivými vysokoškolskými institucemi, které do nich vysílají zástupce svých studentů (České republika; např. na Slovensku se však na financování podílí i vláda), kdežto u organizací třetího typu jsou vládní granty často významným zdrojem jejich příjmů (což relativizuje přívlastek „nevládní“; viz také pozn. č. 1).\nZařadit samotný ESIB, jako zastřešující organizaci 50 národních organizací těchto tří typů ze 37 zemí Evropy, do uváděné typologie je z pochopitelných důvodů nesnadné. V úvahu lze přitom vzít\nformální aspekt. ESIB je definován jako „mezinárodní nevládní organizace“ (Statutes of ESIB - The National Unions of Students in Europe, § 1) registrovaná v Rakousku, avšak se sídlem v Belgii (na území hlavního města Bruselu).\nzpůsob konstituování. ESIB klade důraz na to, aby jeho členské organizace byly reprezentativní ve vztahu ke studentstvu v dané zemi.\nstyl práce. Vedení kampaní je významným prvkem práce ESIB a jako metoda práce je\nvýslovně uvedeno i ve stanovách ESIB (Statutes of ESIB - The National Unions of Students in Europe, § 3.2). ESIB byl např. spolupořadatelem tzv. Evropského sociálního fóra ve Florencii na podzim roku 2003 - je ovšem třeba uvést, že se na tom podílely především členské organizace třetího zmíněného typu a řada jiných, vč. SK RVŠ tuto událost víceméně ignorovala.\nzpůsob financování. Významným zdrojem příjmů ESIB (pravidelně cca 20 %) tvoří granty\nEvropské komise (nepočítáme-li příspěvky Evropské komise na pořádání specifických akcí\nspojených s aktivitami EU - např. tzv. Evropských studentských konvencí). Nejvýznamnějším\npříjmem rozpočtu jsou však stále členské příspěvky jednotlivých organizací.\nVzhledem k celkovému charakteru organizační kultury, stylu práce a konečně i sebeidentifikace ESIB dané vnitřní ideovou strukturou organizace lze mít za to, že přes výrazný vztah k úředním institucím EU se ESIB více blíží třetímu typu studentské organizace (k němuž lze ostatně řadit i většinu jeho členů) a tím také k pólu občanské společnosti.\n3. ESIB: Polyarchie řízená experty různých zájmů\nVliv ESIB na SK RVŠ jako jednu ze členských organizací nelze dost dobře hodnotit, aniž bychom nejprve analyzovali činnost ESIB vůbec. ESIB byl založen jako WESIB (Western European Student Information Bureau) v říjnu 1982 jako platforma pro výměnu informací mezi tehdejšími šesti zakládajícími členy. Postupem času (s rozšířením počtu členů) byla vypuštěna zmínka o „západní“ Evropě a ESIB se stabilizoval jako síť 50 členů ve většině zemí Evropy (s výjimkou Španělska, Řecka a malých států - Monaka, Vatikánu, San Marina, Lichtenštejnska) a s vnitřní strukturou umožňující tvorbu společných politik, jež se stala nutností vzhledem k rozšiřování EU a sdílení kompetencí v oblasti vzdělávání mezi Evropskými společenstvími a členskými státy ES/EU.\nČlenem ESIB se podle platného znění stanov může stát právnická osoba reprezentující studenty dané země, založená na principu demokratických voleb, kontrolovaná a řízená studenty a nezávislá ve své činnosti, jejíž cíle jsou v souladu s cíli ESIB (Statutes of ESIB - The National Unions of Students in Europe, § 4). Všechna tato kritéria by ovšem nesplnila s největší pravděpodobností naprostá většina stávajících členů (např. SK RVŠ by měla potíže již s prvním kritériem právní subjektivity) a v praxi postačí, splňuje-li uchazeč víceméně kritéria jisté reprezentativnosti3), není zřetelně loutkovou organizací na podporu vlády (např. Ukrajina) a uplatňuje ve svém vnitřním fungování jakési alespoň manifestně demokratické zásady (což je ověřováno jednak přezkoumáním stanov, jednak procedurou tzv. study visit, tj. inspekční cestou jednoho člena Výkonného výboru ESIB a dvou zástupců členských organizací určených Radou, jejímž úkolem je ověřit validitu tvrzení uchazeče o členství uvedených v přihlášce a zejména zjistit skutečnou míru reprezentativnosti dané organizace a jejího uznání ze strany dalších aktérů vysokoškolské politiky dané země).\nVrcholným orgánem ESIB je Rada (Board), která zejména rozhoduje o stanovách a rozpočtu, stanoví politiky ESIB, volí funkcionáře (členy výkonného výboru a vnitřní auditory), pověřuje předsedající organizace pracovních skupin, potvrzuje generálního tajemníka a členy expertních výborů a schvaluje plán práce na kalendářní rok. Každá země má v Radě dva hlasy, jsou-li z dané země v ESIB dva členové hlasy (připouštějí se totiž nejvýše dva členové z téže země) se mezi ně dělí rovným dílem.\nDalší dva hlavní orgány ESIB - sedmičlenný výkonný výbor (Executive Committee) a tříčlenná komise pro vnitřní audit (Commission for Internal Audit) jsou charakteristické vysokou mírou individualismu a autonomie jednotlivých členů na straně jedné a důrazem na kolektivní rozhodování a rovnost všech členů na straně druhé, která se projevuje až potlačením funkce politického vedení v obou těchto orgánech. Komise pro vnitřní audit dokonce ani nemá předsedu; výkonný výbor sice vede předseda ESIB volený přímo Radou, avšak jeho role je de facto reprezentativní (navíc i v tomto směru nikoli výlučná) a z hlediska vnitřního chodu ESIB je primus inter pares. V důsledku toho, a ve spojení s relativně krátkým funkčním obdobím (1 rok) v obou orgánech, je vedoucí role někdy fakticky přebírána sekretariátem (generálním tajemníkem a výkonným úředníkem), kteří své pozice zastávají výrazně delší dobu než kterýkoli z volených činitelů.\nVedle výkonného výboru s generální kompetencí jsou dále zřízeny expertní výbory ESIB, které jsou pověřeny přímo Radou zastupovat ESIB a připravovat politiky ESIB ve vymezených oblastech. Takto působí Výbor pro boloňský proces (Bologna Process Committee), Výbor pro problematiku komodifikace vzdělání (Committee on Commodification of Education); v minulosti působil Výbor pro Pražský summit (Committee on Prague). Existuje rovněž Výbor pro strategický rozvoj (Strategic Development Committee), který se zabývá plánováním vnitřních proměn ESIB (a současně poskytuje možnost uplatnění bývalým a zasloužilým funkcionářům ESIB). Mandát těchto výborů trvá řádově několik let a efekt této skutečnost se obdobný jako u již popsaného vztahu výkonného výboru a sekretariátu.\nZa zmínku stojí instituce pracovních skupin (Working Groups). Ty představují nejméně formální orgány ESIB a jejich jediným stálým členem je vlastně předsedající organizace, vybraná vždy na rok (i opakovaně) Radou. Předsedající organizace je povinna zajistit (na své náklady) konání schůzí pracovní skupiny (těch se může zúčastnit každá organizace, která má prostředky na vyslání svého delegáta), organizaci seminářů atd., kde se koná - ve spolupráci s expertními výbory - příprava návrhů politik ESIB.4) Protože pracovní skupiny nemají žádné stálé členstvo, poskytuje tato instituce předsedající organizace mimořádný prostor pro uplatňovaní vlastních zájmů při formulaci strategií ESIB.\nMimo formální strukturu orgánů je možno v ESIB identifikovat několik významných vlivových skupin. Předně se jedná o tzv. regionální sítě národních organizací (networks), kterými jsou:\nBaltická skupina - Litva, Lotyšsko a Estonsko, které však spolupracuje více s Nordickou skupinou\nNordická skupina - Dánsko, Finsko, Island, Norsko a Švédsko (fakticky též Estonsko)\nStředoevropská studentská síť (CSN), která má podobu samostatné mezinárodní studentské organizace a zahrnovala ke konci roku 2002 Českou republiku, Slovensko, Slovinsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Chorvatsko, Jugoslávii a Rumunsko, avšak na jaře 2003 byla fakticky rozbita společným vystoupením české a slovenské organizace, které v této skupině spatřovaly pouze zástěrku pro šíření vlivu balkánských studentských organizací v ESIB. Vzhledem k tradiční pasivitě polských organizací v CSN a zapojení Maďarska do spolupráce pouze na lokální úrovní je členstvo CSN nyní fakticky totožné se základnou následující skupiny.\n„Jihovýchodní iniciativa“ - Slovinsko, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Albánie, Rumunsko, Bulharsko. Tato skupina úzce spolupracuje s rakouskou ÖH a spolu s Nordickou skupinou uplatňuje díky efektivní koordinaci postupu největší vliv při rozdělování volených funkcí a formulaci politik.\nrodící se skupina „V 4 + 3“ zahrnující organizace v zemích „Visegrádské čtyřky“, Německu, Litvě a Lotyšsku, která po delegitimizaci CSN usiluje o vyvážení vlivu jihoevropských států a bližší spolupráci se severskými organizacemi\nNa úrovni jednotlivých osob působících (ať již v zastoupení národních organizací nebo jako jednotlivci) v ESIB lze vymezit skupinu tzv. ESIB people5), jimiž jsou současní a bývalí volení funkcionáři, pracovníci sekretariátu, členové expertních výborů a zástupci národních organizací v Radě, kteří se statutárních zasedání účastní natolik pravidelně a po tak dlouhou dobu, že jsou obecně vnímání spíše jako individuality než jako zástupci konkrétní organizace (typické pro zástupce organizací z Itálie, Německa, Rakouska, Belgie, Slovinska, Srbska, Bulharska a severských zemí obecně). Úzké vzájemné pracovní i osobní kontakty, znalost formálních i neformálních struktur a pravidel6) a vhled do problematiky ESIB i vzdělávací politiky na mezinárodní a evropské úrovni jim (jako skupině, ale i jednotlivcům) zajišťuje rozsáhlý vliv, především v personálních a finančních záležitostech.\nV ESIB tedy zjevně není centrum vlivu schopné kontrolovat celou organizaci ve všech nebo naprosté většině aspektů její činnosti. Spíše lze hovořit řadě paralelně (ko)existujících a současně soutěžících vnitřních zájmových skupinách, které podle předmětu svého zájmu obsazují výše popsané expertní pozice a odtud determinují formulaci politik ESIB. Aparát ESIB a část tzv. ESIB people přitom funguje v roli pivotálních článků organizace v interakci mezi jednotlivými regionálně definovanými skupinami.\nNyní se zaměřme na to, jaké politiky za těchto podmínek vznikají a jaké funkce plní. Především je třeba upozornit na to, že politik ESIB je značné množství, ať jsou vyjádřeny autoritativní formou pozičního dokumentu (policy paper) nebo jednodušší a méně závaznou formou stanoviska (statement): je přijato více než 20 pozičních dokumentů a řada stanovisek v 15 tematických oblastech. Iniciativa k přípravě pozičního dokumentu pravidelně vzejde z pracovní skupiny, expertního výboru nebo ze semináře pořádaného vždy před zasedáním Rady nebo Evropské studentské konvence. Téma je tak předurčeno předsedající organizací pracovní skupiny nebo organizací pořádající seminář. Poté je zpracován návrh pozičního dokumentu (draft policy paper), který je rozeslán členským organizacím a projednán zúčastněnými orgány ESIB; následně je předložen na vědomí Radě. Na zasedání Rady následujícím poté, kdy byl vzat na vědomí, může být poziční dokument přijat; pak zůstává v platnosti po dobu 6 řádných zasedání Rady (tj. 3 let) a po uplynutí této doby musí Rada poziční dokument potvrdit.\nPoziční dokument typicky zahrnuje část deskriptivní, obsahující popis stavu existujícího v pojednávané oblasti, a část preskriptivní, vyjadřující autoritativní stanovisko ESIB. Pro preskriptivní části pozičních dokumentů je charakteristická značná míra abstrakce a (v nenormativním smyslu) extrémnost přijaté politiky.\nPoziční dokumenty plní víceméně tyto funkce, které současně vysvětlují motivace aktérů zúčastněných na jejich tvorbě. Jedná se o\nfunkci proklamativní. Poziční dokument konkretizuje cíle ESIB vyjádřené na nejabstraktnější úrovni ve stanovách a tím současně přispívá k vytváření hodnotové orientace ESIB a podporuje konsensus uvnitř organizace. S tím úzce souvisí\nfunkce normativní. Poziční dokument poskytuje orgánům ESIB mandát k reprezentaci organizace a zprostředkovaně i „více než 11 milionů studentů v Evropě“7), legitimizuje již učiněná opatření, stanoví hodnotové zásady činnosti ESIB a tím determinuje další činnost včetně určení priorit (s konsekvencemi v oblasti rozpočtu organizace). Ve vztahu k jednotlivým členským organizacím pak plní dále\nfunkci instruktivní, kdy již přijatý poziční dokument ESIB se stává (či měl by se stát) základem pro formulaci politiky studentské reprezentace na národní úrovni (vertikální instruktivní funkce). V souvislosti s předmětem této práce bude zejména tato funkce předmětem zkoumání při analýze působení ESIB na strategie SK RVŠ. Z hlediska jednotlivých členských organizací (pravidelně platí pro severské organizace) může poziční dokument plnit roli šíření vlivu modelu uplatňovaného ve vlastní zemi do jiných států (horizontální instruktivní funkce). Pro řadu členských organizací může být významná též\nfunkce substituční, kdy se poziční dokument ESIB stává pro členskou organizaci příležitostí kompenzovat symbolicky nedostatek účinnosti vlastní politiky na národní úrovni. To je příznačné pro studentské organizace ze zemí jihovýchodní Evropy, které do politiky ESIB prosazují díky svému vlivu požadavky, které lze objektivně hodnoceno jen těžko označit za reálně dosažitelné.8) Čeho tyto organizace nedosáhnou jednáním na národní úrovni, toho se snaží dosáhnout alespoň verbálně (či literárně) na úrovni nadnárodní.9) (Pro jiné organizace zase může poziční dokument ESIB nahrazovat chybějící vlastní politiku v určité oblasti, což platí zejména, je-li nedostatečně rozvinuta dlouhodobá strategická činnost takové organizace.)\nNež přistoupíme ke studiu konkrétního vzájemného působení ESIB a SK RVŠ (v obou směrech) při tvorbě a uskutečňování politik, resp. obecně vlivu členství v ESIB na SK RVŠ, bude třeba zabývat se organizační strukturou SK RVŠ, jejími metodami vnitřní i vnější práce a podobnostmi či rozdíly těchto aspektů se srovnatelnými faktory v ESIB.\n4. Hierarchie SK RVŠ v interakci s polycentrickou strukturou ESIB\nPřijetí do ESIB (resp. nabytí statusu řádného člena) v květnu 2001 bylo pro SK RVŠ především potvrzením vnitřní i vnější stabilizace postavení české národní studentské reprezentace. SK RVŠ byla založena v rámci Rady vysokých škol (RVŠ), zákonem předpokládaného orgánu reprezentace vysokých škol (vedle České konference rektorů), v roce 1991 a v prvních letech své existence se potýkala s vlastním vratkým postavením (do roku 1996 byla vcelku marginální součástí RVŠ bez zastoupení v předsednictvu této instituce) a absencí širšího mezinárodního uznání. Pozice SK RVŠ začala sílit až za dlouhého předsednictví Jana Morávka z Vysoké školy pedagogické v Hradci Králové (později Univerzita Hradec Králové) v letech 1996 až 2002. V tomto období, zejména jeho první polovině se současně vyvinuly jisté znaky organizace, které jsou ve značném protikladu s již popsanou strukturou a stylem práce ESIB. Především jde o dominantní úlohu předsedy SK RVŠ, který disponuje rozsáhlými samostatnými kompetencemi (ve vztahu k ostatním pracovním orgánům je dokonce v některých aspektech postaven na roveň plénu jako nejvyššímu orgánu). Přes decentralizaci rozhodování v SK RVŠ deklarované na počátku funkčního období 2000 - 2002 nikdy nebyla zcela potlačena autoritativní metoda řízení SK RVŠ, která se ustavila v reakci na nestabilitu a vnější ohrožení v polovině 90. let minulého století.10)\nVýrazné důsledky pro SK RVŠ má její začlenění v RVŠ, z něhož vyplývá, že svoji roli orgánu reprezentace studentů (viz výše) SK RVŠ plní především v této organizace. Prostřednictvím RVŠ, zejména jejího předsednictva, také přicházejí nejdůležitější podněty v podobě záměrů vládních opatření, legislativy apod. Skutečnosti, že SK RVŠ je v předsednictvu RVŠ zastoupena pouze předsedou a dvěma místopředsedy, znamená, že toto tzv. užší předsednictvo SK RVŠ11) vykonává téměř úplnou kontrolu nad agendou SK RVŠ. Něco obdobného by bylo nepředstavitelné v polyarchické organizaci ESIB s mnoha komunikačními kanály přinášejícími různorodé vstupy. Kontrola programu SK RVŠ vedením orgánu je i formálně zvýrazněna tím, že rozhodnutí o pořadu jednání pléna přísluší pouze předsedovi (který má navíc i právo zadávat úkoly pracovním orgánům SK RVŠ). (Tato organizační kultura přirozeně přináší řadu negativních externalit, především v podobě nižší míry iniciativy jednotlivých členů i pracovních komisí SK RVŠ, které víceméně pouze reagují na politické zadání předsednictva.)\nV oblasti mezinárodních vztahů, která je především důležitá pro tuto studii, byla pozice pléna v novém funkčním období 2003 - 2005 ještě omezena, když tyto otázky byly vyhrazeny do výlučné kompetence předsedy (což bylo doplněno zrušením zahraniční komise a jejím nahrazením funkcí tzv. koordinátora zahraničních vztahů jako součásti sekretariátu předsedy SK RVŠ) a předsednictvo získalo do té doby nebývalé oprávnění rozhodovat o delegacích zástupců SK RVŠ na zahraniční akce.\nMezinárodní spolupráce, což je rovněž nutné výslovně uvést, tradičně nepatřila mezi priority činnosti SK RVŠ, která ke svým zahraničním kontaktům zaujímala zpravidla spíše utilitární postoj. Členství v organizaci CSN, kterou později spolu se slovenskou ŠRVŠ rozbila (viz výše) SK RVŠ přijala pouze z důvodu usnadnění přístupu do ESIB. Samotné zapojení do struktur ESIB nebylo pak pro SK RVŠ podstatné jako příležitost pro uplatňování vlastních zájmů a politiky na nadnárodní úrovni (viz dále), ale objem zahraničních aktivit sloužil spíše jako základ pro argumentaci při pravidelném vyjednávání v rámci předsednictva RVŠ o výši rozpočtu na následující rok.11) Personální účast představitelů SK RVŠ v orgánech ESIB (zejm. někdejšího místopředsedy SK RVŠ L. Výlupka jako člena Výboru pro Pražský summit nebo současného předsedy SK RVŠ jako vnitřního auditora ESIB) pak zároveň zvyšovalo vnitrostátní prestiž těchto funkcionářů a tím i SK RVŠ jako takové.\nBylo by ovšem s podivem, kdyby se za dva roky plného, a rok částečného členství SK RVŠ v ESIB neprojevily účinky jakéhokoli vlivu této zkušenosti na SK RVŠ, její organizační kulturu a strategie. Při hodnocení těchto vlivů je nicméně třeba mít na paměti obecný limitující faktor, totiž že osobní zkušenost s ESIB má jen relativně malá část členů SK RVŠ (řádově několik členů z celkových 60, zpravidla funkcionáři na úrovni členů předsednictva). Vlivy ESIB se tak do činnosti SK RVŠ promítají pravidelně v podobě inovací, s nimiž přichází na základě své úvahy předsednictvo organizace.\n4.1. Vliv ESIB na vnitřní organizaci SK RVŠ\nVzhledem ke značně rozdílné podobě organizační struktury a stylu řízení obou organizací se SK RVŠ inspirovala metodami práce ESIB pouze při reorganizaci komisí v listopadu 2002. Nová úprava Jednacího řádu SK RVŠ posílila pozici předsedů komisí (a tím současně i předsednictva, jehož jsou členy) a fakticky proměnila komise na méně formálně působící pracovní skupiny (jedinými členy komisí volenými plénem jsou předsedové a setrvání ostatních členů komise ve funkci závisí na jejich rozhodnutí). Jak lze vidět, i tato jediná změna organizační struktury inspirovaná institutem pracovních skupin ESIB byla komplementární k celkové dlouhodobé tendenci k výrazné roli předsednictva a k autoritativní metodě organizace práce.\n4.2. Vliv ESIB na politické strategie SK RVŠ\nZřetelnější byl - přinejmenším z hlediska vnější formy - vliv vzoru ESIB na zpracování dlouhodobých politických strategií SK RVŠ. V průběhu roku 2001 bylo z iniciativy tehdejšího místopředsedy SK RVŠ Lukáše Výlupka, který současně působil jako člen Výboru pro Pražský summit ESIB, rozhodnuto o připravit a přijmout soubor pozičních dokumentů, jimiž by SK RVŠ vyjádřila svá stanoviska k základním otázkám vysokoškolské politiky. Pro tuto činnost byla zřízena ad hoc pracovní skupina vedená právě místopředsedou Výlupkem. V říjnu 2001 byl přijat první poziční dokument „Vize terciárního vzdělávání“, který však obsahově nepřinesl nic zvlášť podnětného (a je obtížné hodnotit, zda byl inspirován nějakým materiálem ESIB nebo čím vlastně) a ostatní návrhy pozičních dokumentů předložené skupinou přijaty nebyly. Po rezignaci L. Výlupka na členství v SK RVŠ se práce na návrzích pozičních dokumentů přerušila a teprve na jaře 2002 rekonstituovaná pracovní skupina předložila tři další návrhy pozičních dokumentů - „Financování vysokého školství“, „Postavení studentů v institucích terciárního vzdělávání“ a (tehdy zvlášť aktuální)12) „Školné“.\nMíra obsahové inspirace pozičních dokumentů SK RVŠ odpovídajícími materiály ESIB je celkově nevelká. Přes obecné odkazy na „politiku ESIB“ uváděné v preambulích pozičních dokumentů SK RVŠ je jejich další obsah reflexí českých vnitrostátních podmínek a z nich vznikající zkušenosti SK RVŠ, resp. její ustálené argumentace v určitých otázkách. Pro styl práce SK RVŠ je příznačné, že převzata byla forma pozičního dokumentu, nikoli však obsah konkrétních politik. Vlastní motivace k přijetí pozičních dokumentů SK RVŠ se proměnila mezi jarem 2001 a jarem 2002 z úsilí vyrovnat se alespoň navenek evropskému standardu ve snahu konzervovat dosažený konsensus v zásadních politických otázkách typu financování studia na vysoké škole.\nZ hlediska strategického významu nejzásadnější poziční dokument SK RVŠ „Školné“ sice konstatuje, že zavádění školného je jedním z projevů organizací ESIB odsuzované komodifikace vzdělávání, avšak zbytek obsahu tohoto pozičního dokumentu, který důrazně prosazuje veřejně financované vysokoškolské vzdělávání, je založen na exegezi českých ústavních předpisů a mezinárodních smluv, analýze právní povahy vzdělávání („ústavně chráněná hodnota“ a contrario „zboží“) a na odkazech na etické principy spravedlnosti. Právní argumentace se v důsledku působení českého zástupce na 42. zasedání Rady ESIB dostala i do pozičního dokumentu ESIB „Commodification of Education“13), takže v tomto směru lze hovořit spíše o ovlivnění ESIB ze strany SK RVŠ.\nPolitika ESIB v této oblasti mělo však jistý argumentační význam při interní debatě SK RVŠ právě o otázce školného obecně i návrhu pozičního dokumentu k této věci, kdy bylo třeba překonat odpor zástupců soukromých vysokých škol 14) a části liberálně orientovaných členů SK RVŠ. Na druhou stranu SK RVŠ nikdy nesdílela vypjatý odpor ESIB vůči jinému než veřejnému financování vysokoškolských institucí, jak se objevuje v některých pozičních dokumentech ESIB (zejm. „Commodification of Education“) v podobě požadavku na výlučné veřejné financování terciárního vzdělávání. Taková politika by ostatně v podmínkách České republiky ani nebyla možná a vzhledem k rozvinuté struktuře soukromých vysokých škol zastoupených i v SK RVŠ by i z vnitřních důvodů nebyla přijatelná. Proto již poziční dokument SK RVŠ „Školné“ akceptuje (v souladu s formálně-ústavněprávním přístupem k této problematice) školné na soukromých vysokých školách a poziční dokument „Financování vysokého školství“ uvádí výslovně mezi žádoucími zdroji vysokých škol (i veřejných) zdroje od nadací, obchodních společností a z vlastní výdělečné činnosti (včetně příjmů z celoživotního vzdělávání osob, které nejsou studenty ve smyslu zákona). Posléze uváděný poziční dokument jako jediný ze souboru dosud přijatých pozičních dokumentů SK RVŠ ostatně na ESIB a jeho politiku ani obecně neodkazuje.\nPoziční dokument SK RVŠ „Postavení studentů v institucích terciárního vzdělávání“ vznikl jako výklad zákona o vysokých školách a odraz zkušeností z jeho uplatňovaní a žádnou politikou ESIB zřetelně ovlivněn nebyl, byť zde existuje jistý obsahový průnik pokud jde o pojetí práv studentů jako jednoho z aspektů obecných lidských práv. Tento poziční dokument je jinak pozoruhodný tím, že sice odmítá, že by studenti měly být „zákazníky“ vysokých škol a žádá, aby byli chápáni primárně jako „intelektuální obohacení“ vysokých škol a teprve sekundárně jako „finanční přínos“ pro tyto instituce, na druhou stranu však (celkem mlhavě) hovoří též o „investorech terciárního vzdělávání“ a jejich právu podílet se na formování politik v této oblasti. Něco takového by na úrovni politiky ESIB nebylo vůbec představitelné.\nTyto poziční dokumenty byly přijaty v dubnu 2002 a v únoru 2003 pak potvrzeny programovým prohlášením nově zvolené SK RVŠ jako základ její činnosti ve funkčním období 2003 - 2005, avšak jejich hlavní funkcí - jak ukazuje i skutečnost, že po svém přijetí už nebyly argumentačně ani jinak užívány - je patrně tvořit hráz proti případnému otevření debaty uvnitř SK RVŠ o některých politicky kontroverzních tématech typu školného a být latentní „zbraní“ pro případ, že by k takové debatě došlo. 23)\nPříklad pozičních dokumentů jako nástrojů definování politické strategie organizace tak ukazuje, že ani několikaletá zkušenost SK RVŠ s prostředím evropské studentské reprezentace nezasáhla českou národní studentskou organizaci natolik, aby vedla k zásadnější proměně její hodnotové orientace, vnitřní organizace nebo metod práce. Ostatně pokud jde právě o hodnotové zásady, lze současně konstatovat, že SK RVŠ se zpravidla bránila přijetí příliš rigidní politiky, která by se mohla stát (vnitřní) překážkou potřebné flexibility vyjednávacích pozic ve styku se státní správou. Do jaké míry jde o obecnější znak společný studentským reprezentacím druhého typu vymezeného v této práci, je otázka přesahující rámec této studie.\nPřes nesporný přínos členství v ESIB pro SK RVŠ z hlediska uspokojování jejích existenčně důležitých zájmů (viz pozn. č. 11) lze tedy předkládanou studii uzavřít konstatováním, že zapojení SK RVŠ do celoevropské studentské struktury ESIB ovlivnilo mírně některé vnější formy činnosti této české národní reprezentace vysokoškolských studentů, nepřineslo však změny její ideové orientace ani jinak nepředstavovalo (nepředstavuje) zásadní zásah do způsobu uplatňování strategií SK RVŠ zavedeného ve druhé polovině 90. let minulého století.\n1) Pojem „nevládní“ neimplikuje nutně skutečnou nezávislost na státní moci. Např. v Chorvatsku existují paralelně dvě studentské organizace deklarující samy sebe jako „národní“, z nichž jedna (s počtem členů cca 60) funguje s efektivní (především finanční) podporou chorvatské vlády. Obě tyto organizace jsou současně členem ESIB. .\n2) Člen ESIB by měl umožňovat reprezentaci pokud možno všech studentů dané země, nesmí praktikovat diskriminaci mezi studenty, s výjimkou diskriminace strukturálně oprávněné - např. rozlišování studentů veřejných a soukromých škol. Ve skutečnosti posouzení těchto kritérií nemusí být jednoduché - např. při přijímání portugalské organizace FNEPS (říjen 2002) vznikl spor, zda církevní univerzity v Portugalsku mají povahu veřejné nebo soukromé instituce. Často tak záleží spíše na kontaktech dané organizace s ostatními členy ESIB a na politickém rozhodnutí nepříliš závislém na znění stanov ESIB. V roce 2002 tak např. dánská DSF dosáhla pomocí procesu study visit (za účasti německé FZS a finské SYL) vyloučení konkurenční organizace FSF ze stejné země, která přitom kritéria členství splňovala.\n3) Nikoli náhodou jsou pravidelně dvě až tři pracovní skupiny z pěti vedeny některou z bohatých skandinávských organizací.\n4) Pojem v ESIB obecně používaný ve vymezeném smyslu.\n5) Např. na zasedání Rady ESIB v říjnu 2002 ovládla jihovýchodní skupina společně s Rakouskem téměř polovinu výkonného výboru tím, že jako kandidáty postavila výlučně ženy. V důsledku logiky volebního systému a pravidla, že třetinou zvolených musí být vždy ženy (Standing Orders of ESIB, § 8.3) byly všichni navržení kandidáti (či spíše kandidátky) zvoleni/y, a to přes jejich zjevnou neoblíbenost a fakt, že např. pro kandidátku rakouské ÖH hlasovala pouze její vlastní organizace.\n6) Toto sousloví je tradičně součástí preambule každého pozičního dokumentu ESIB.\n7) Např. čas od času se objevující požadavek, aby s pobytem studenta v cizím státě bylo vždy (bez ohledu na stát jeho původu) spojeno právo pracovat a setrvat v zemi pobytu i po ukončení studia. Viz Policy Paper „Student Rights - Human Rights“, 42. zasedání Rady ESIB, Debe, Polsko, květen 2002.\n8) Typické pro politiky ESIB v oblasti sociálního zabezpečení studentů, které obsahují extenzivní požadavky na roli státu a vysokoškolských institucí při péči o studentu (např. povinnost vysokých škol zřizovat mateřské školky a podobná zařízení pro denní péči o děti studujících matek atd.). Viz Draft Policy Paper „New Approach to Student Well-being“, 43. zasedání Rady ESIB, Turku, Finsko, říjen 2002.\n9) Kromě výrazné neakceschopnosti (v roce 1995 byla SK RVŠ téměř tři čtvrtě roku bez předsedy, neboť plénum nebylo schopno sejít se v usnášeníschopném stavu, aby předsedu zvolilo, poté co dosavadní držitel této funkce ukončil studium) byla v této době SK RVŠ ohrožována snahami některých studentských aktivistů z jednotlivých vysokých škol (dílem podporovaných kruhy blízkými tehdejšímu ministru školství) ustavit celostátní studentské koordinační centrum, které by SK RVŠ pohltilo.\n10) Instituce je vytvořena zvyklostí analogicky k užšímu předsednictvu RVŠ (předseda + místopředsedové), které je však oficiálním orgánem RVŠ.\n11) Se zdůvodněním, že SK RVŠ potřebuje rozsáhlejší prostředky na svoje mezinárodní aktivity, byl několik let po sobě navyšován rozpočet SK RVŠ vždy o cca 30 % (přičemž realizace tohoto opatření si v roce 2002 dokonce vynutila zvýšení členského příspěvku vysokých škol do RVŠ o 20 %). Toto odůvodnění je přitom věcně vzato mírně pochybné, protože pro účast na naprosté většině mezinárodních akcí lze získat zdroje mimo rozpočet RVŠ, ať již jde o specifické granty nebo náhrady nákladů poskytované pořadateli akcí (reimbursement).\n12) Na přelomu let 2001 a 2002 byl v Poslanecké sněmovně Parlamentu projednáván návrh zákona o změně ve financování studia na vysoké škole, jehož obsahem byl rovněž návrh na zavedení školného na veřejných vysokých školách. SK RVŠ byla jedním z hlavních oponentů tohoto návrhu zákona.\n13) Policy Paper „Commodification of Education“, s. 5. Právní argumentace je v podmínkách ESIB relativně neobvyklá, politiky této organizace jsou zpravidla založeny na ekonomických a sociálních analýzách a interpretacích.\n14) Po zkušenosti s projednáváním stanoviska k návrhu na zavedení školného byla přijata v dubnu 2002 novela Jednacího řádu SK RVŠ, která předsednictvu umožňuje, aby v jednotlivých případech zbavilo hlasovacího práva členy SK RVŠ, kteří zastupují studenty, jichž se daná otázka netýká. Viz Jednací řád SK RVŠ, čl. 21a.\nEuropean Handbook for Student Unions, ESIB - the National Unions of Students in Europe, Brussels 2001\nCopyright (c) 2003 Jiří Nantl


Rovná daň – šance pro ekonomickou prosperitu? | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nRovná daň – šance pro ekonomickou prosperitu?\n23. 12. 2005 08:59\nV současné době se v České republice pro zdaňování příjmů fyzických osob používá tzv. klouzavě progresivní systém zdanění.\nKlouzavá progrese versus rovná daň\nAbychom mohli analyzovat dopady jednotlivých druhů zdanění, podívejme se, co vůbec znamenají. Současné zdanění prostřednictvím klouzavé progrese spočívá ve stanovení pásem příjmů, ve kterých se pak konkrétní daň spočítá jako daň pro dané pásmo + součin daňové sazby a rozpětí jednotlivých pásem, které se vyskytují pod pásmem skutečného příjmů. Pro zjednodušení se v zákoně vyskytuje přehledná tabulka, a není tudíž nutné počítat část daně pro nižší pásma, a stačí jen dopočítat daň z přesahující částky a přičíst k uvedené hodnotě. Rovná daň je daleko jednoduší, a stačí ji vypočítat jen jako sazbu násobenou základem daně. Výhoda první.\nOba systémy mají své výhody i nevýhody. Otázkou pouze je, v jaké míře a tedy, který systém pro danou společnost lepší. Nejsilnějším argumentem pro klouzavou progresi je, že se jedná o tzv. vestavěný stabilizátor, kdy díky růstu ekonomiky se populace přesunuje do vyšších pásem, tím rostou příjmy státního rozpočtu a stát se tímto „předzásobí“ pro dobu, kdy dochází k hospodářské stagnaci, a lidem se (ať už reálně či i nominálně) snižují příjmy. Současná vláda se k tomuto argumentu ale samozřejmě nemůže přihlásit. Ekonomika roste, leč přímo úměrně se zvyšuje i státní dluh. Jedině pokud tedy abstrahujeme od české situace\nSkóre: Klouzavá progrese : Rovná daň 1 : 1.\nDobrý systém zdanění – vysoké příjmy do rozpočtu\nRozdíl v jednotlivých koncepcích je už v samotné filozofii výběru daní. Klouzavá progrese stojí na předpokladu mírného hospodářského růstu a vyrovnání státního rozpočtu, dá se říct, že důsledky se projeví v krátkodobém horizontu. Rovná daň stojí na vysokém hospodářském růstu, uchování většího příjmů obyvatelům, nejdříve způsobující výpadek rozpočtu, posléze nahrazující vyšším přebytkem. Filozofii nelze bodově hodnotit, tudíž skóre zůstává stejné.\nNejvětším problémem rovné daně, i pro nejlepší ekonomy, je vyčíslení jejích dopadů. Předně se jedná o kvantifikaci budoucího ekonomického růstu a výpadku/přebytku státního rozpočtu. Ekonomický růst se dá špatně predikovat i ve vyspělých ekonomikách se stálým systémem zdanění. Ještě horší je to v případě, že chceme do systému zavést nějaké změny. S ekonomickým růstem se zvyšují i příjmy do rozpočtu, ale to už nám přináší druhou neznámou v rovnici...\nBohužel nebo možná bohudík převládá v současné politické reprezentaci názor, že lidem se má podat vše co nejjednodušeji, a pak dochází k absurdním výrokům, jak ze strany vládní ČSSD, tak opoziční ODS. Vláda kritizuje rovnou daň proto, že způsobí výpadek ve státním rozpočtu ve výši 180 mld. Kč, občanští demokraté pak protiargumentují, že nikoliv. Jako velký pokrok tudíž vidím, že předseda poslaneckého klubu ODS, Vlastimil Tlustý nedávno představil profesionálnějšího prognózu: „Po zavedení systému podle představ ODS v prvním roce státní rozpočet přijde o více než 18 miliard korun. Postupně by se měl výpadek snižovat, až v roce 2010 přeroste v navýšení příjmů o 31 miliard korun.“ Koncept ODS navrhuje daleko více změn, ale pro zjednodušení lze vzít tato čísla v potaz. V kratším časovém intervalu tedy Klouzavá progrese : Rovná daň 2 : 1, v dlouhodobém 1 : 2.\nDoposud byl tedy „souboj“ vyrovnaný. Zazněl gong a soupeři jdou do dalšího kola. Klouzavá progrese se drží v rohu a Rovná daň se vydává do útoku. Výhoda rovné daně je předně v samotném ekonomickém růstu, což povede i ke zvyšování mezd a vlivem nižšího zdanění zůstane lidem více peněz v peněženkách. Klouzavá progrese se snaží bránit, že nižší příjmové skupiny budou poškozeny a naopak budou platit daně vyšší, Rovná daň útok vykrývá – vlivem odpočitatelných položek nebudou nízkopříjmové skupiny zdaňovat nic. A hned vyráží dalším argumentem – snížení administrativní zátěže nejen pro jednotlivce a firmy (zpracovávající daňovou povinnost zaměstnancům), ale i pro stát. Snížení byrokracie povede k efektivnějšímu státu s nižšími výdaji. A Rovná daň sráží Klouzavou progresi na zem – snížení šedé ekonomiky, motivace lidí k odkrývání příjmů, které schovávali ať už z důvodu vysoké daňové zátěže nebo přílišné administrativní náročnosti.\nPolitika je vždy soubojem jednotlivých koncepcí, které si lidé ve volbách vybírají. Podle mého názoru naše ekonomika rovnou daň potřebuje, zvlášť pokud chceme v rozumném čase dohnat Západ. Přechod na ni by se neobešel bez problémů, a určitě by v prvních letech spíše bolel, ale pro prosperující budoucí ekonomiku je to jasná volba. Proto zvedám ruku vítězi – Rovné dani.


Svěcení Kapličky na Brantlově dvoře\nSvěcení Kapličky Panny Marie Pomocné na Brantlově dvoře\nV sobotu 12. září 2021 náš spolek Vimpersko uspořádal slavnostní vysvěcení Kapličky na Brantlově dvoře a po něm jsme ji předali obyvatelům Vimperka a okolí.\nKapličku vysvětlil vimperský farář Jaromír Stehlík. Hudební doprovod obstarali Ani Vardanyan (zpěv) a Jan Tláskal (klavír). Na místě byly vystaveny obrázky a keramika Kapličky, které vytvořily děti z vimperské ZUŠ. Pozvánku a plakát na toto odpoledne vytvořil Ivan Strašil. Okolí Kapličky na slavnostní den upravili Míglovi. Přijela i čestná návštěva – zástupci spolku Vimperských rodáků z Německa, Wilfried a Ilse Stadlbauerovi a manželé Fuchsovi. Pan Fuchs dokonce napsal vzpomínku na své dětství na Brantlově dvoře, kde žil s rodiči před svým vysídlením z Vimperka. Jeho text na místě přečetl Roman Hajník. Děkujeme jim i všem, kdo jste na vysvěcení Kapličky přišli.\nV roce 2018 jsme si Kapličku od města pronajali po té, co Město zvažovalo její demolici a náhradu za pamětní kámen. Tehdy stála Kaplička na pokraji zřícení a odborníci jí připisovali maximálně 2 roky života. Upořádali jsme veřejnou sbírku na její opravu a díky vašim darům a další podpoře několika institucí, se nám podařilo shromáždit dostatečné množství financí na její rekonstrukci. Na konci textu najdete fotky, jak Kaplička vypadala, když jsme se jí ujali, jak probíhala její rekonstrukce, vysvěcení zvonu a jak vypadá dnes. Celkové náklady na opravu Kapličky dosáhly výše 1 014 088 Kč.\nZa úspěchem naší sbírky stojí celá řada jednotlivců, organizací i firem, kteří do ní přispěli. Celý seznam dárců najdete na konci tohoto článku. Velice jim děkujeme. Našimi největšími podporovateli jsou Česko-německý fond budoucnosti, Město Vimperk, Nadace Občasnkého fóra, firmy i jednotlivci Starnet, Stten a Jan Šťastný, paní Jaroslava, VAVI a rodina Vávrových.\nPoděkování patří nejenom jim, ale i zástupcům médií, kteří dění kolem Kapličky sledovali a psali o něm. Jde o PrachatickoNEWS, vimperk.eu, vimperskou kabelovou televizi Epigon a fotografy Stanislava Hubáčka a Milana Peška. Nemalý dík náleží i zhotovitelské firmě TV Invest Jaroslava Pretla, která poskytla na opravu Kapličky slevu více než 50 tisíc korun a celou ji velmi dobře provedla. Stálou podporu nám poskytoval projektant opravy Kapličky Pavel Vyskočil a zástupkyně vedoucího Odboru investic a údržby z vimperského MěÚ Alena Szabová. Veškerý mobiliář v Kapličce vyrobil Martin Fišer. Původní majitel kapličky, rodina Staňkova, věnovala městu pozemek kolem Kapličky, aby tam mohl vzniknout okapový chodníček a místo na oplocení. Také jim všem bychom chtěli upřímně poděkovat.\nVyvrcholením naší snahy o záchranu Kapličky bylo její vysvěcení a předání klíče prostřednictvím Mirky Fridrichové Kunešové zástupkyni města Vimperk, Martině Navrátilové. Za připomenutí stojí, že Mirka přišla s nápadem, abychom Kapličku opravili a namalovala do ní oltářní obraz Panny Marie Pomocné. Martina Navrátilová zastupuje Státní fond památkové péče Města Vimperk a Kaplička bude tedy od nynějška obrazně řečeno v její péči.\nSe všemi, kdo ve chvíli svěcení kolem Kapličky stáli, jsme se rozloučili s tím, že si přejeme, aby se stala součástí životů lidí z Vimperka a jejich okolí. Jedině tak může znovu opravdu žít.\nDěkujeme všem, kdo k tomu přispěli, přispívají a přispívat budou.\nFotografie Kapličky na Brantlově dvoře z období 2018 - 2021 dokumentující její původní stav a postup oprav. (Řazeny chronologicky.)\nCelou galerii fotograf ií ze svěcení Kaple Panny Marie Po mocné na Brantlově dvoře naleznete zde.\nDárci pro kapličku\nČesko-německý fond budoucnosti – 350 000 Kč\nMěsto Vimperk – 300 000 Kč\nNadace Občanského fóra – 55 000 Kč\nSpolek vimperských rodáků (Heimatsammlung Stadt Winterberg) – 50 193,80 Kč\nMartina Bělíková – 1 200 Kč\nZdeňka Křížová – 200 Kč\nVěra Vávra –12 500 Kč\nPavel Němčák – 100 Kč\nJakub Hubáček – 500 Kč\nDaniel Spicar – 1000 Kč\nVšichni přispěvatelé na Pohodové sobotě 2018 – 20 438 Kč\nSenior klub Vimperk – 3 000 Kč\nDárce prostřednictvím města Vimperk – 792 Kč\nPetr Bednarčík – 300 Kč\nVAVI s.r.o – 2 693 Kč\nJitka Blatná – 300 Kč\nMěsto Freyung – 2 511 Kč\nVšichni přispěvatelé z Oldies Party ve Zlaté hvězdě – 5 250 Kč\nMUDr. Jan Bočan – 500 Kč\nPřispěvatelé v Kavárně ve Skále, v Květinářství Evy Hodinové a na Zažít Vimperk jinak – 8 560 Kč\nJitka Švecová – 200 Kč\nMUDr. Milan Weingart – 2 000 Kč\nPetruška Litvanová – 2 300 Kč\nVáclav Bohuslav – 4 000 Kč\nMichal Valenčík – 2 000 Kč\nRadek Bartušek – 1 000 Kč\nNávštěvníci Pohodové neděle a zákazníci Jany Kolmanové – 14 036 Kč\nIvana Rajniaková – 300 Kč\nVěra a Jiří Vávrovi, VAVI – 10 000 Kč\nČeský rybářský svaz, MO Vimperk – 1 000 Kč\nVladimír Komrska – 618 Kč\nAlois Uhlíř – 1 000 Kč\nHerwig Franz Hans Zahorka – 502 Kč\nPaní Jaroslava – 10 000 Kč\nBachl, spol. s r.o. – 3 000 Kč\nManželé Krýchovi – 3 000 Kč\nStanislav Vintr – 1 500 Kč\nVlasta Komrsková – 5 000 Kč\nJan Jirák – 1 000 Kč\nMiroslav Rys – 500 Kč\nPřispěvatelé v květinářství Evy Hodinové, v trafice Camélie, zaměstnanci firmy VAVI, štamgasti na Koreji, vimperská katolická obec, návštěvníci a návštěvnice Fitness Move to Live – 10 348 Kč\nStarnet, s.r.o. – 10 000 Kč\nJiří Urban – 1 000 Kč\nHana Urbanová – 1 000 Kč\nBUSEM (ČSAD Autobusy České Budějovice) – 7 000 Kč\nSTTEN s.r.o. – 5 000 Kč\nJan Šťastný – 5 000 Kč\nThomas Higl – 2 511 Kč\nNávštěvníci restaurace a hotelu Terasa (4 815 Kč) a návštěvníci Stezky odvahy (4 058 Kč), Mirka Dutková (1000 Kč) a Donka Simjanovska (500 Kč) – 10 373 Kč\nManželé Marouskovi – 1 000 Kč\nJosef Hodina – 500 Kč\nVáclav Kříž – 200 Kč\nPřispěvatelé na Zažít Vimperk jinak – 5 429 Kč\nMiroslav Důra – 600 Kč\nJana a Jan Míglovi – 2 000 Kč\nVladimír Zelenka – 500 Kč\nMichala Komrsková – 1000 Kč\nKvěta Francková – 2 000 Kč\nNávštěvníci restaurace a hotelu Terasa (4 956 Kč) a trafika Camélie (2 327 Kč), pan Wurm 1 000 Kč, MěKS (4 533 Kč) – 12 816 Kč\nVladimíra Fridrichová Kunešová – 5 000 Kč\nDavid Frnka – 200 Kč\nManželé Fuchsovi – 3 000 Kč\nPaní Hanžlová – 300 Kč\nIveta Lahovcová – 500 Kč\nPokladničky v MěKS Vimperk, Hotelu Terasa, Informačním středisku – 4 800 Kč\nBohumil Cais s rodinou – 5 000 Kč\nMarie Štráchalová – 2 000 Kč


Babylonská věž: Vlezlá písnička – VoxEurop (čeština)\nBabylonská věž: Vlezlá písnička\nJakmile se tyhle popěvky dostanou člověku jednou do hlavy, už z ní nechtějí ven. Točí se, poklusávají, lezou, lepí se, stoupají do hlavy, rozčilují… ve všech světových jazycích.\n“I just can’t get you out of my mind,“ zpívá Kylie Minogueová. I když tato australská zpěvačka a herečka nemluvila přímo o svém chytlavém popovém hitu, nic nebránilo tomu, aby přesto nevlezl do hlavy miliónům lidí po celém světě, odkud není snadné ho dostat. Co měli všichni tito lidé společného? Napadl je virus choroby „odrhovačky“ neboli „vlezlopísničkovice“. Lidé trpící tímto onemocněním vykazují neschopnost soustředit se, pociťují frustraci a mají tendenci tiše si prozpěvovat a broukat, aniž by si to vůbec uvědomovali. Poslední zmiňovaný symptom se zdá být zvláště nakažlivý a přispívá k šíření výše uvedené nemoci.\nSlovem „Ohrwurm“ („škvor“) označovali Němci dříve lichotníka. Výraz, který doslovně znamená „ušní červ“, dnes slouží v přeneseném významu k pojmenování melodie, která zalézá do ušního ústrojí, kde se zahnízdí. Na druhé straně La Manche převzali německý termín doslovně Angličané, a tak vznikl „earworm“. Španělé nahlížejí na obehranou skladbu jako na „lepivou písničku“ („canción pegadiza“). Portugalci vyzdvihují její odolnost a mluví o „ušní žvýkačce“ („chiclete na orelha“). V uchu bývá nalepena několik hodin, respektive dní.\nAni Italové nezůstávají s označením tohoto typu hudebního vměšování pozadu. Popěvek, který ne a ne dostat z hlavy, je „canzone tormentone“ („rozčilující píseň“). Francouzi pro něj mají název „musique entêtante“ („omamující hudba“). To vysvětluje, proč OSN hodnotí skladbu, která hraje pořád dokola, za mučicí nástroj… Jak se mám ale zbavit té melodie, která mi pořád běhá v hlavě („chodzi mi po glovie“), ptají se právem Poláci?\nVivian Rumplerová (Překlad – Andrew Christie)\nPůvodní článek na cafebabel.com


ROMOSS polymos powerbank 10000mAh PB10S | CZC.cz\nÚvodní stránka Příslušenství Ostatní příslušenství Baterie a nabíječky Náhradní baterie GSM telefony ROMOSS ROMOSS polymos powerbank 10000mAh\nROMOSS polymos powerbank 10000mAh https://iczc.cz/a0ns2qshr0iuc8vmb851p68nn8_1/obrazek 193530 PB10S ROMOSS\nROMOSS polymos powerbank 10000mAh PB10S\nNáš kód: 193530 *193530*\nZáložní nabíjecí zdroj pro mobilní přístroje a tablety s důrazem na ochranu. Kapacita 10000 mAh, nabíjecí port 2xUSB s výstupním proudem 2.4A, bezpečnostní funkce, nízká hmotnost – 204 g, LED indikace stavu baterie. Další informace\nNabíjejte mobilní zařízení rychle, efektivně a kdekoli s power bankou z dílen Romoss. Power banka Romoss polymos 10000 mAh poskytuje kompaktní velikost, perfektní účinnost a řadu dalších vychytávek. Zdroj s vestavěným akumulátorem se výborně hodí pro nabíjení nejrůznějších mobilních zařízení v terénu, kde nemáte možnost, jak vaše mobilní zařízení dobít.\nJiž samotné rozhraní USB je pro nabíjení velmi univerzální. Power banka Romoss je vypavena polymerovými články, díky kterým je bezpečnější a vydrží až 600 nabití. Tento model disponuje vysokou kapacitou. Využít tuto energii můžete například na cestách. Díky tloušťce pouhých 14,8 mm a využití odolnému plastu, je power banka dobře přenosná a jen tak se s ní nic nestane.\nPower banka podporuju širokou škálu mobilních telefonů a tabletů. K nabíjení můžete využít duální USB port, celkovým výstupem 4,8A. To umožní, že můžete nabíjet klidně dva tablety najednou!\nÚčinnost nabíjení až 92%. Vysoká ochrana – sledování baterie, přebíjení, přepětí, přetížení, tepla a zkratu. Rychlé nabíjení, 2xUSB 2,4A. Hmotnost 204 g. LED indikace stavu. 3 hodiny k plnému nabití zařízení.\nRozměry [š x v x h mm]: 65 x 14,8 x 142\nKód výrobce: PB10S


Singapurská UOB přerušila poskytování úvěrů na reality v Londýně – Roklen24.cz\nSingapurská UOB přerušila poskytování úvěrů na reality v Londýně\n13:11 30. června 2016\nUOB je jednou z největších singapurských bank. „Dozvuky britského referenda se stále vyvíjejí. Kvůli této nejistotě musíme zajistit, aby byli naši zákazníci s investicemi do londýnských nemovitostí opatrní,“ sdělila firma serveru BBC.\nSingapurci byli v loňském roce podle poradenské společnosti Knight Frank předními asijskými kupci komerčních nemovitostí v Británii. „Singapur je jedním z nejdůležitějších trhů pro londýnské obytné nemovitosti,“ upozornil navíc Adam Challis z poradenské firmy JLL.\nNejvětší singapurská banka DBS sice v poskytování úvěrů na londýnské nemovitosti pokračuje, nabádá však své klienty k opatrnosti. Poukazuje přitom na rizika spojená s vývojem měnových kurzů.


Láska přes internet (1998) | Filmy online ke shlédnutí zdarma | FilmyŽivě.cz\nLáska přes internet ke shlédnutí online (1998)\nVyužijte skvělé možnosti a buďte ke svým oblíbeným filmům, co možná nejblíže. Film Láska přes internet ke shlédnutí zdarma je vyústěním moderní doby, postačí jen několik málo kliknutí a můžete sledovat svůj oblíbený film v online podobě. Pokud hledáte nevšední zážitek na volný podvečer, tak film Láska přes internet online je tím pravým pro vás, ale i celou rodinu. Skvělá podívaná pro každou příležitost. Přijměte pozvání do míst, kde internet svým návštěvníkům nabízí vše zdarma a ihned k použití. Krásné ztvárnění, idylická atmosféra a kouzelný příběh. To jsou hlavní nosné pilíře senzačního filmového zážitku Láska přes internet. Film Láska přes internet ke stažení zdarma je na mnoha místech, ale jen prostřednictvím našich stránek v té největší možné kvalitě. Vydejte se společně s hlavními hrdiny na příjemnou cestu a přesvědčte se o kvalitách tohoto snímku. Filmy v online podobě jsou nejhledanější položkou vůbec. Díky dnešní době máte i vy tuto jedinečnou příležitost se setkat s vaším oblíbeným filmem kdykoliv a kdekoliv. Stačí si jen vybrat vámi požadovaný filmový snímek, kliknout na příslušnou ikonku a užít si neskonalé dobrodružství v područí vašich hrdinů. Záleží pouze na vás a vašich individuálních chutích. Přehledně rozdělená filmotéka čeká na vaše objevení. S filmy online máte záruku širokého výběru. Využijte jedinečné příležitosti skryté pod tlačítkem Láska přes internet download a vydejte se na cestu poznání za zajímavým příběhem. Úspěšný film čeká na vaše odhalení. Ať už se rozhodnete pro Láska přes internet rapidshare či Láska přes internet avi, tak vězte, že za každou volbou stojí senzační podívaná té nejlepší možné kvality zobrazení.\nLáska přes internet online ke shlédnutí zdarma\nLáska přes internet online ke shlédnutí česky\nLáska přes internet online ke shlédnutí cz\nLáska přes internet online ke shlédnutí\nLáska přes internet ke shlédnutí\nLáska přes internet free\nLáska přes internet zdarma\nLáska přes internet ke stažení zdarma\nLáska přes internet ke stažení\nLáska přes internet ke stažení rapidshare\nLáska přes internet ulozto\nLáska přes internet ke stažení hellshare\nLáska přes internet kinotip\nLáska přes internet avi\nLáska přes internet cz dabing\nLáska přes internet 3gp\nLáska přes internet torrent\nLáska přes internet warez\nLáska přes internet download\nLáska přes internet soundtrack\nLáska přes internet titulky\nLáska přes internet recenze\nLáska přes internet 3D\nLáska přes internet csfd\nLáska přes internet imdb


A kolik lidí to ví?\nKolik z těch mnoha, co sejich výměna týká to vůbec ví? asi hodně málo. A jelikož v poslední době to není první případ podobných výměn, měl by zákon stanovit, že když už někdo rozhodne o povinné výměně jakéhokoli dokladu, je povinen osobně informovat ty, jichž se to týká průkazně. Tedy doporučeným dopisem s doručenkou a podobně. Vycházím z toho, že pokud je na dokladu napsáno "platí bez omezení" , tak platí až do doby než bude po mně. Třeba by potom ubylo i podobných povinností. Rozhoduje se totiž velice jednoduše, pokud mne to rozhodnutí nic nestojí :o)\nJá osobně vyčkávám, až tak ke konci roku uplně z jiného důvodu.\nMomentálně mám průkaz bez omezení doby platnosti - tedy jeden z těch starých (dobrých)\nJenže na oplátku nafasuju něco co má platnost 10 let. Takže když se dopustím nemístného optimizmu, že těch 10 let přežiju, budu muset za 10 let jít znovu. Proč bych si dobrovolně zkracoval platnost současného průkazu - mám na práci jiné věci než chodit po úřadech.\nNavíc - já jsem platnost dokladu neomezil - omezili ji oni . Tak ať mi pošlou novou placku s platností od 1.1.2011 poštou a hotovo. Já ty ksichty úřednický vidět nepotřebuju.\nRe: To je trochu jinak\nPřesně tak. Já taky ne - neumí nic jiného, než být drzí a říkat jak co nejde. Kdyby soukromý sektor fungoval, jako ten státní, tak především oni chcípnou hlady.\nLetos v lednu jsem si zažádal o výměnu\nRe: Letos v lednu jsem si zažádal o výměnu\na za 2 týdny jsem si ho šel vyzvednout.Absolutně žádný lidi,šel jsem hned k okýnku Plzeň-jih\nNejenom v Plzni to funguje v poho. Vloni v létě v Práglu jsem si vyměnil jak OP tak řidičák v poho bez nějakých front. Moc nechápu lidi, kteří všechno nechávají na poslední chvíly.\nLoni v září\nmi řekli že mi nic nevymění, že maj čas. Tak přijdu až budu mít čas já.\nRe: Loni v září\npriste si nezapomen sve papiry na hlavu a dostanes ho, bez nich to nejde\nKde to bylo? Moc se mi to nezdá....\nCo takhle zvýhodnit ty co přijdou "předčasně" třeba tím, že budou mít delší platnost a ne je trestat častější obnovou\nmyslim že jednou za 10 let to neni problem snad pro nikoho\njednou za 10 to nezabije, ale to máš každou chvíli něco, OP, pas ŘP a tak celkem pravidelně člověk chodí dělat fotku za 150 protože tu pár let starou mu neuznají protože stihnou ještě měnit požadavky na to jak tam má člověk být vyfocený ...\nNechápu proč alespoň ten formulář není ke stažení, ba i k odeslání, pak by člověk přišel, bábě by jen podal fotku, ta by ji zalisovala a šel by, takhle ještě 2x. Proč osobně, jaké zase kontroly, snad vidí že ŘP mám\nNo jelikož ta fotka není zalisovaná, ale natištěná a to tuším že 2x. Ale s tím že by formulář mohl být ke stažení souhlasím to mě taky trochu naštavao\nKdyž to není problém, tak proč se o tom pořád dokola nejméně rok píše\nPár let nazad nějaká skopová hlava vymyslela, jak z řidičů vytáhnout nějaký prachy. Tak se muselo jezdit na STK pro stříbrnou známku. A když to většina řidičů udělala, tak to zrušili. Takže kdo měl pevné nervy, tak ušetřil. Holt banánistán\nJo jo. Otec jí měl mezi "prvníma". Tuším za dvě stovky.\njj, evidenční kontrola. Jak rychle přišla, tak rychle zmizela.......\njojo taky jsem jí měl na autě a to bylo fungl nový. stát si to od nás vybral a pak utratil kde se mu zalíbilo


Pretoria - hotely a ubytování (Jihoafrická republika) - TIXIK.cz\nTIXIK.cz » Města » Pretoria\nPretoria - hotely a ubytování\nPretoria: Hlídač pokojů\nMapa hotelů Pretoria\nSatelitní mapa Jihoafrické republiky, Největší města v Jihoafrické republice, Satelitní mapa Pretorie, Autopůjčovny v Pretorii, Pretoria: Fotografie\nDoporučené hotely Pretoria\nPretoria: Turistický průvodce - tipy na výlety, turistika, nejlepší restaurace\nNejvětší města světa, Nejlepší hotely, Penziony, Apartmány, Hostely a ubytovny, Hotely v centru, Nejlevnější ubytování, Luxusní hotely, Mapa hotelů, Satelitní Google mapa, Turistická mapa, Cyklotrasy, Street view v Pretorii, Plánovač výletů, Pretoria a doprava, Bankomaty, Čerpací stanice, benzinky\nVictims Of Terrorism Památníky 0.8km\nChurch Square Náměstí 0.6km\nPaul Kruger Památníky 0.7km\nPaul Kruger House Památníky 0.7km\nSammy Marks Square Náměstí 1km\nStrijdom Square Náměstí 1km\nNárodní zoologická zahrada Jižní Afriky Zoo 1km\nPretoria City Hall Radnice 1km\nTransvaal Museum Muzea 1km\nNational Cultural History Museum Muzea 1km\nGeneral Louis Botha Památníky 3km\nBreytenbach Theatre Divadla 2km\nPretoria Art Museum Muzea 3km\nBryntirion Estate Národní parky 4km\nCorrectional Services Museum Muzea 2km\nKategorie: Města, Aktuální čas: 13:11:44, Nadmořská výška: 1312m, WWW stránky: www.tshwane.gov.za\nGPS: -25.7411, 28.1854\nPočet obyvatel: 2 3 00 000\nRok založení města: 1855\nDatum poslední aktualizace: 22.10.2012 7:18:40\nTyto údaje jsme obdrželi jako návrhy od komunity uživatelů TIXIK. Nyní čekají na ověření majitelem. Informace si raději ověřte na oficiálním webu : http://www.tshwane.gov.za/\nPetr RozsypalAura: 68Recenze: 24224.8.2011 9:04:46\nPretoria je největší město Jihoafrické republiky a jedno z jejích tří hlavních měst. Pretoria se rozkládá na severozápadě země, v provincii Gauteng, asi 70 km severně od Johannesburgu . Pretorii charakterizují jacarandy (stromy s modrofialovými květy) , které byly dovezeny v roce 1888 z Brazílie a v současnosti jich tam roste okolo 70 000.\nPretoria byla založena v roce 1855 Martinem Pretoriem a ten ji pojmenoval po svém otci, který roku 1838 porazil kmen Zulu v bitvě u Krvavé řeky. Vývoj města značně ovlivnily Búrské války, během nichž byl ve městě vězněn Winston Churchill. Jako pozůstatek těchto válek zůstalo ve městě Pretoria několik pevností. Poté, co se roku 1961 stala Jihoafrická republika samostatným státem, byla zvolena Pretoria jako její administrativní hlavní město.\nPretoria je pěkné město s řadou historických budov, památníků a muzeí. Střed města tvoří náměstí Church Sguare, na kterém stojí pomník bývalého prezidenta Paula Krugera. Nedaleko pomníku stojí dvě významné budovy. Můžete tam najít budovu bývalého parlamentu Oude Raadsaal a budovu soudu Palace of Justice. V této budově byl v roce 1963 odsouzen Nelson Mandela. Pretoria se může pochlubit muzei se zajímavými expozicemi. Jedná se o např. Poštovní muzeum, Dopravní muzeum, Kruger House Museum (muzeum Paula Krugera) a Piernef Museum (muzeum malíře jihoafrické přírody J. H. Piernefa) . Významné jsou také Transvaal Museum of Natural History, kde najdete mimo jiné přírodní zajímavosti a zkameněliny a National Cultural History and Open Air Museum. Toto muzeum nabízí sbírky starých skalních maleb a dobových předmětů. Město se může pochlubit také velkou botanickou a zoologickou zahradou. V současnosti žije ve městě Pretoria více než 2,3 milionu obyvatel a nejbližší mezinárodní letiště se nachází v Johannesburgu .\nPretoria (0km)Schoemansville (31km)Krugersdorp (57km)


Kosmetické sady na vlasy\nExkluzivní kosmetické sady na vlasy představují skutečně prvotřídní výběr špičkových vlasových přípravků od stejného výrobce, které se vždy skvěle doplňují a poskytnou vám komplexní péči o vaše vlasy.\nZa celý kosmetický set navíc zaplatíte podstatně méně, než kdybyste jednotlivé produkty kupovali zvlášť.\nLuxusní kosmetické balíčky se skvěle hodí jako dárkové sady pro vaše blízké. Nabízíme kosmetické sady pro ženy i muže, které mají krásné balení. Potěšte své blízké kosmetickou sadou na vlasy za skvělou cenu!\nBeautyDiscovery Box Notino Skincare & Haircare Essentialsdárkové sady


FANTASY: Zahrajte si největší hokejový turnaj světa v Soči! - Sport.cz\n31. ledna 2014 11:13 - Praha\nNejsledovanější hokejový turnaj je po čtyřech letech opět tady. V Soči se sejdou nejlepší hráči planety a letos poprvé se můžete zapojit do hry i vy. Vytvořte si svůj vlastní tým a hrajte o senzační ceny.\nHokejový turnaj v Soči se nezadržitelně blíží a s ním i další Fantasy.\nUž máte jasno o své sestavě?\nNa nejlepší z vás čekají věcné ceny!\nNejen náš tým, ale i vy máte šanci ovládnout hry v Soči. Vytvořte si tým, zvolte kapitána a ovládněte celý hokejový turnaj. Nejenže všem dokážete, kdo je největší hokejový odborník, ale navíc získáte skvělé ceny! Šance na výhru je opravdu obrovská, nemusíte vyhrát ani celý turnaj. Chcete získat LED TV, výčepní zařízení nebo tablet od společnosti Sencor? Stačí se umístit do třetího místa základní části, play off nebo celého turnaje.\nHrajte na Fantasy Sport.cz\nZapojte se do hry, máte hned tři šance na výhru! Vytvořte si tým na každý den hokejového turnaje v Soči a získejte nejvíc bodů. Každý gól a každá asistence znamená body pro váš tým. Jaká bude nejlepší sestava? Vsadíte na obhájce zlata z Kanady, hvězdný tým Rusů a Švédů nebo věříte zlatým českým ručičkám? Tak se ukažte, je to jen na vás!


Úvod | Stavby Koranda\nŽELEZOBETONOVÉ KONSTRUKCE • KONSTRUKCE Z LEHKÉHO KERAMICKÉHO BETONU\nNOSNÉ SKELETY • OPLÁŠTĚNÍ ZDIVO\nPLOŠNÉ • HLUBINNÉ\nSTŘEŠNÍ NOSNÍKY, VAZNÍKY, VAZNICE, PRŮVLAKY A ZTUŽIDLO • NOSNÉ PLÁŠTĚ\n+420 724 322 556 jindrich.koranda@seznam.cz Facebook\nNízká cena + výběr\nÚvodní bezplatné konzultace\nVelké zkušenosti v oboru\nHlavní náplní naší činnosti jsou projekty prefabrikovaných staveb, ale nebráníme se ani jiným soustům,\nEkonomicky výhodné a kvalitní řešení\nNaše stavby jsou úsporné z hlediska šetření času, ale i nákladů vynaložených na stavbu, a to díky promyšlené koncepci návrhu již od zrodu prvního nápadu. Nabízíme komplexní řešení. Myslíme vždy o krok napřed!\nPro správné rozhodnutí mezi plošným a hlubinným založením je potřeba znát základové poměry, velikost stavby a dostupné technologie v místě stavby. Pro plošné založení umíme doporučit např. nejvíce používanou technologii v Německu, která je levnější a rychlejší.\nNejvíce používané jsou stěnové nebo skeletové systémy event. jejich kombinace. U těchto konstrukcí je široká nabídka možností z různých materiálů. Nejdůležitějšími kritérii pro optimální rozhodnutí jsou místo, charakter, provoz, životnost, tepelné a akustické vlastnosti stavby.\nMezi nejlevnější a nejrychlejší stropní konstrukce patří železobetonové dutinové panely, které můžeme i různě kombinovat se stropními nosníky, čímž lze provádět stropy pro velké rozpony a zatížení. Chceme Vám i nabídnout novinku na trhu a to stropní panel dutinový z lehkého keramického betonu.\nVhodnou střešní konstrukci volíme na základě tvaru, rozponu, únosnosti, požární odolnosti a údržbě. Mezi nejlevnější do rozponu max. 40m patří železobetonové nosníky. Typ a systém těchto nosníků lze vhodně volit zejména dle dostupné technologie v místě stavby z důvodu nadrozměrné přepravy. Pro větší rozpony můžeme použít ocelové nebo dřevěné nosníky.\nCílem naší společnosti je návrh optimální konstrukce z hlediska ceny, materiálu, únosnosti, životnosti, požární a chemické odolnosti.\nGastro Veselí nad Lužnicí\nTato stavba byla zajímavá způsobem založení což umožnilo montáž sloupů od 4.ledna v době mrazů vyších než -10 ,mstupnů.sloupy se vařily pod ... (číst celé)\nAkce Hala Varta Milevsko\nU této akce došlo k několika změnám oproti původnímu řešení a to v adm. přístavbě byl monol. strop nad 1.NP nahrazen dutinovýmí ... (číst celé)\nIntertell Janovice 4.etapa+5etapa\nU výstavby výrobní haly v Janovicích pro společnost Intertell,bylo díky našemu Know-how dosaženo jak úspory času na výstavbu ... (číst celé)


Samurai II.-3.část | Animation-land\n27. ledna 2010 v 21:21\t| Miharu\nČepele jsou zvláštní.Ničím člověka nezaujmou,ale v některých chvílích,kdy se člověk hodně nudí,by v nich dokázal nalézt mnoho zajímavého,i kdyby šlo jen o vlastní odraz.Právě tuhle chvíli teď prožívala Hotaru.Klečela spolu s Isamu a Aimi u Kamiho a poslouchala již dvouhodinový a stále nekončící proslov Kamiho přítele,na téma,jak se stát výborným bojovníkem.Ne,že by to Hotaru nějak zvlášť poslouchala,ale přece jen zabít jedno odpoledne vnímáním rad,které už znala zpaměti,jí přišlo zbytečné.Isamu se tvářil snad ještě otráveněji a také se musel cítit hrozně,protože Kami po každé radě svého přítele,probodl Isama nepříjemným pohledem a občas dodal nějakou štiplavou poznámku,čímž otevřel Isamovi staré rány.Hotaru Isamův příběh znala a plně s ním soucítila.Jediná Aimi (Sachio),která vypadala,že jí to vážně zajímá,se usmívala na všechny strany.Hotaru si prohlížela svůj odraz v kataně a opravdu netušila,jak tohle odpoledne přežije.\n"...A tak se musel zachovat...ehm jak?Mohl bys nám to říct,Ichiro-kun?"\nHotaru přestala upírat svůj zrak na ostří svého meče. "Umm...Prosím?" Zeptala se poněkud rozpačitě.\n"Mluvil jsem o pravidlu,že ženy do vsi nesmí.Každá žena bude okamžitě zabita!A to platí pro kohokoliv,že,Isamu?"\nIsamu odvrátí pohled a Hotaru vycítí,jak moc tím trpí. "Přestaňte!Už dost!Copak nevíte,jak moc bolí ztratit milovanou osobu?!" Zakřičí Hotaru na oba muže,až se to rozléhá celým domem.Chvíli čeká,že na ni Kami spustí,ale ten kupodivu mlčí a pohled upírá do země.Hotaru se postaví a katanu si zasune do pouzdra. "Až skončíte s udělováním těch rad,budeme čekat na Sachia venku!" Hned nato popadne Isama za ruku a napůl ho dovleče,napůl dotáhne,ven.\nIsamu stojí a mlčí.Po oné noci toho moc nenamluvil.Ticho prolomí Hotaru.\n"Chápu,že to moc bolí,ale bylo by nejlepší,kdybys zapomněl na to,co bylo a šel dál.Vím,že je to pro tebe těžké,když od té doby uplynuly jenom tři roky,ale to je normální.Vše se časem spraví."\nIsamu neodpověděl.Nechtělo se mu Hotaru vysvětlovat pravý důvod jeho skleslé nálady.Hotaru už nevěděla,čím by měla Isama donutit,aby konečně promluvil.\n"Ale...Uznej,že ten,kdo ti během dvou hodin nadiktuje jednu radu pětkrát,zase tak normání nebude." Nadhodí Hotaru po chvíli.Odpovědi se znovu nedočká,ale Isamu se zazubí a to je dobré znamení.\n"Kamiho si nevšímej,je to debil!" Zasměje se Hotaru a moc se diví,když jí Isamu popadne za ruku a zdrhá s ní pryč.Brzy jí ale Isamova reakce dojde.Podle všeho stál Kami v tu chvíli přímo za nimi a jakmile uslyšel,že se někdo baví na jeho účet,zamračil se a zasyčel:"A to jsem se přišel jenom omluvit."\nIsamu zastavil hned za rohem,aby se mohli vydýchat.\n"Do-do háje!Proč se zjeví ten dědek vždycky tam,kde by za normálních okolností vůbec neměl být?" Odfrkne Hotaru a Isamu přikývne:"Tuhle otázku si kladu tři roky."\nPotom si to společně namíří domů s domněnkou,že Aimi přijde o něco později.Že se ale vrátí až kolem deváté večer,to je opravdu nenapadlo.Přijde celá vysmátá a zůstane v kuchyni,kde přijme Saburovo pozvání,dát si s ním saké.Hotaru sedí v pokoji,který obývá společně s Isamu a zkoume pozvánku na bál.\n"Zlatý bál...To je zvláštní,nikde žádné datum." Špitne si pro sebe,když vtom vstoupí do pokoje Isamu.\n"Isamu,jak poznám,kdy to je?" Zeptá se ho,ale její tón se promění v nejistý hlásek,jakmile spatří Isamův chladný výraz.\n"Vážně uvažuješ o tom,že bys tam šla?"\n"Ano,takovou příležitost si nenechám ujít." Odsekne Hotaru a najednou si uvědomí,že v Isamově hlase vycítila žárlivost.\nIsamu pokrčí rameny. "To nikdo neví,měl ti to říct,když ti to dal."\nHotaru vzdychne a ve džbánu s vodou namočí kus látky,protože má pocit,že se jí znovu zanítila rána od oné šipky.Postaví se před zrcadlo a stáhne si kimono přes levé rameno.Pohled na ránu její pocity utvrdí.Opatrně jí očistí kusem látky a zničehonic jí padne do oka něco nečekaného.V podobě dvou jizviček vpálených do kůže,jsou v jejím rameni jasně čitelná dvě čísla.Patnáctka a jednička.Hotaru je jasné,že tohle měl být účel té šipky.Pravděpodobně je to datum,kdy se bál koná,ale... "To je už zítra?!"\nIsamu se na Hotaru prudce otočí.\n"Isamu,podívej..." Zavolá k sobě Hotaru bratra a přitom mu ukazuje na dva znaky.\n"Vidíš to?" Popohání brášku Hotaru,ale...žádná reakce.Isamu je úplně mimo.Teprve teď si Hotaru uvědomí,že jí Isamu drží za ramena a vůbec se nedívá na dva malé znaky na rameni.Hotaru nezajímá Isamovo divné chování a neustále má ukazováček položený na číslech.Po chvíli to vzdá a zakoulí očima,ale zarazí se,protože ucítí na své šíji Isamův teplý dech.Isamova hlava se k ní přiblíží a jeho ruce sjedou po jejích ramenech a skončí na bocích.Hotaru si jeho chování neumí vysvětlit,ale zároveň není schopná se pohnout.Netrvá to však dlouho a Isamu se vzpamatuje.Odtrhne se od Hotaru a neřekne ani slovo.Ani jeden už toho večera nepromluví.Hotaru neví,co se s Isamem děje.Isamu to ví,ale marně se snaží dělat,že se nic neděje.Oba usnou,každý otočený na jiný bok.\nKdyž se Hotaru ráno probudí,zjistí,že Isamu v pokoji už není.Vstoupí proto do kuchyně,kde sedí všichni tři u stolu.Hotaru zívne a popřeje všem dobré ráno.Pak se posadí k nim a popadne do ruky koláček.\n"Co ti včera říkal Kami,Aimi?" Zeptá se Hotaru po chvilce,kdy bere do ruky již třetí koláček.\n"Říkal,že mě bude trénovat a taky si stěžoval,že mu neustále nadáváš." Usměje se Aimi a Hotaru zakoulí očima.\n"A co?Zaslouží si to." Je jediná věta,kterou Isamu vysloví během snídaně.Hotaru neustále drží v ruce pozvánku a prohlíží si ji ze všech stran. "Půjdu tam.Může to být skvělá příležitost,jak udělat zmatek a ukrást další svitky."\n"To bys neměla dělat,Hotaru.Víš,jak to dopadlo minule?" Ozve se Saburo,který vykoukne zpoza novin.Hotaru pokrčí rameny.\n"A kdo tě doprovodí?Nemůžeš jít sama tak daleko." Otáže se Saburo znovu.\n"Já!" Řekne Isamu dřív,než stihne Hotaru otevřít pusu,aby mohla něco odpovědět.Saburo si ho přeměří pohledem,ale dál neříká nic.\nPozději odpoledne stojí Hotaru a Isamu na stráni pokryté sněhem.Hotaru pozoruje zlatavé sluneční paprsky.Isamu pozoruje Hotaru.Najednou se Hotaru podívá na Isama a ten uhne pohledem. "Co se děje,nii-san?" Zeptá se Hotaru opatrně.\n"Bojím se,že odejdeš a už se nevrátíš." Šeptne Isamu.\n"Nii-san...Slibuji..." Řekne potichu Hotaru,ale Isamu jí položí ruku na ústa.\n"Nikdy nic neslibuj!,Rozumíš,Hotaru?"\nHotaru přikývne a bratr se jí opět zadívá hluboko do očí. "Máš tak...krásné oči.Přesně takové,jako měla tvá matka."\n"Nikdy jsem jí nepoznala...Jaká byla?" Špitne Hotaru.Isamu se na ní usměje a odpoví:"Byla to hodná a milá žena.Srdce měla větší,než kdokoliv jiný a vždycky bylo pro všechny otevřené.Byla čestná a spravedlivá a...moc...krásná."\nIsamu si všimne,že má Hotaru ve tváři smutný výraz a po chvilce,i když se tomu bránila ze všech sil,jí začnou po tvářích stékat slzy.\n"Řekl jsem něco špatného?" Zeptá se Isamu nejistým hlasem,načež Hotaru vzlykne a zavrtí hlavou.Isamu její hlavu vezme a opře si jí o rameno.\nAimi švihne mečem,ale Kami se úderu vyhne.Pokusí se o to ještě několikrát,ale pokaždé marně.Asi po půl hodině si znaveně otře pot z čela a z doja se vypaří,co nejrychleji to jde,to aby ji Kami nestihl ještě nějak zaúkolovat.I přes svůj strach,že někdo odhalí její pravé "já",se dokázala na boj soustředit a dokonce si uvědomila,že jí ten divný pocit začíná opouštět.Když dorazila domů,zastihla Hotaru,jak se snaží vybrat ze svých šatů co nejlepší kimono.\n"Připravuješ se na ten bál?" Zeptala se.Hotaru se přistiženě otočila,ale když zjistila,že je to jen Aimi,přikývla.Aimi vytáhla z šatníku své nejmilejší kimono a donesla ho Hotaru.\n"To bylo mé první kimono.Je tvoje." Pronesla medovým hlasem.Hotaru se ho jemně dotkla a už tím dotekem se bála,aby něco tak krásného nezničila,natož si to obléct na sebe.Kimono bylo hedvábné a moc krásně šité.Muselo stát balík.\n"To nemůžu přijmout." Řekla Hotaru,ač nerada,ale Aimi si vedla svou:"No tak,stejně ho už nenosím." Pak rozvázala Hotaru to staré,ošoupané kimono,které měla na sobě a pomohla jí navléci se do toho překrásného.Poté vzala Aimi hřeben a rozpustila Hotaru vlasy.Rozčesala je a zanedlouho z nich vytvořila nádherný účes,vyčesaný nahoru.Pak ji ještě namalovala,její rty obtáhla zářivě červeně a podala jí masku.\n"To si vezmi s sebou..." Hotaru vrhne na Aimi tázavý pohled a Aimi se usměje. "...Jen pro případ." Potom dovede Hotaru před zrcadlo.Hotaru otevře oči a...málem se nepozná.Vypadá...krásně.Hotaru nerada chválila sebe samu,ale pohled do zrcadla po provedených úpravách,se snad nedal zhodnotit jinak.Hotaru si přes sebe ještě přehodila kabát a vstoupila do kuchyně.Saburo a Isamu na ní zůstali doslova viset pohledem.Isamu vstal ze židle,rychle se ještě rozloučili s Aimi a Saburem a pak už oba kráčeli chladnou zasněženou ulicí.\n"Vy-vypadáš...krásně." Vykoktá ze sebe Isamu a Hotaru mu věnuje svůj úsměv.Po nějaké době dojdou k velké budově,která patří k téže budově,kde Hotaru věznili.Hotaru si svlékne kabát a podá ho Isamovi.Isamu jí nasadí masku a přes ní se jí ještě jednou zadívá do očí.Položí jí dlaň na tvář a přitáhne jí k sobě blíž.\n"Nii-san." Zašeptá Hotaru.\n"Hotaru,dávej na sebe pozor,nesmí tě odhalit a prosím..." Jeho hlas zní více než prosebně. "...Vrať se brzy domů."\nHotaru přikývne a pak se bratrovi vyškubne a odejde k hlavnímu vchodu.Ještě,než se však odhodlá vstoupit,naposledy se na bratra podívá.Něco jí říká,že se s ním dlouho neuvidí.Isamu stojí na mrazu ještě dlouho po tom,co Hotaru vejde dovnitř.\nMuž Hotaru přiskřípne lístek a Hotaru zjistí,že měl Isamu pravdu.Opravdu je zlatý.V sále je plno lidí.Všichni tančí,ale se všemi,jako by nebylo něco v pořádku.Bloudí mezi nimi,ale lidé si jí nevšímají."Neměla jsem chodit.Nikoho tu neznám." Rozhodne se pro místo,které je úplně prázdné a pomalu sejde po schůdkách na balkón s výhledem do zahrady.Rozhlédne se kolem sebe a užívá si chvilku samoty.Aspoň si myslí,že je sama,až do chvíle,kdy jí kdosi položí ruku na rameno.Hotaru se polekaně otočí a najednou se dívá do jasně modrých očí.\n"Jsem rád,že jsi přišla." Šeptl Ichiru. "Nerad sem chodím sám."\nHotaru se pousměje "No,ehm,je to tu zvláštní.Tají mi někdo něco,co bych měla vědět?"\nIchiru se nakloní k jejímu uchu a pošeptá: "Pssst...Sem smí jen členové jednoho vzácného a uznávaného klanu.Podle všeho jsi jednou z nich."\nPo té větě,jako by Hotaru projela elektřina.Ichiru pokračuje: "Jsi zapsána v registrech.Nikdo jiný nemá šanci,dostat se na tento banket."\nHotaru je šokovaná tím,co se právě dozvěděla.Ichiru se pousměje a využije situace,kdy je k Hotaru nakloněný tak blízko a lehce jí políbí na tvář.V tu chvíli zažívá Hotaru druhý šok.Je to takové příjemné chvění,po celém jejím těle.\n"Nikdo tě nesmí odhalit,alespoň prozatím." Poznamená Ichiru.Pak se ukloní a vyzve Hotaru k tanci. "Smím prosit?"\nHotaru přikývne a nechá se odvést na parket.Prožívá zvláštní pocity.Je jí příjemně a chce se jí smát,když tančí s hezkým,milým a pohledným mladíkem.\n"Asi...jsem se zamilovala." Pomyslí si na zlomek vteřiny,ale hned si za své hloupé myšlenky nadává: "Ne,to nesmíš.Ty sem nepatříš,Hotaru.Patříš k Isamovi,Saburovi a Aimi.To je tvá rodina.Nebuď přece hloupá!Nechtěj skončit,jako Isamova dívka." Než se naděje,píseň skončí a Ichiru ji pomalu pustí...Prásk!Bum!...Než si ti dva uvědomí,že se něco děje,stojí uprostřed parketu sami,spolu s cizím svalnatým mužem,který okamžitě strhne Hotaru masku.\n"Tsssss!Klan Manabu!!!Jak ses sem mohla dostat,mrcho?!Budeš mít problémy!" Zařve muž a z davu se ozve pár prostestujících hlasů.Hlasy ale hned ztichnou,protože se do toho vmísí několik strážců a nikdo už se neodvažuje ani ceknout.\n"Do hajzlu,už zase mám průser!!!" Pomyslí si Hotaru,neváhá a rozhodne se pro rychlý únik.Vyběhne na balkón a protože není výš,než tři metry,přeskočí zábradlí a seskočí na zem.Poté se dá na útěk.Rozdělá si účes,který ji už pořádně tahá a vlasy,které se jí spustí přes ramena,zůstanou svázané jen v nedbalém culíku.Trochu si povolí kimono,aby se jí lépe běželo a sundá si ozdobné boty.Když za sebou uslyší přibližující se kroky,zalape po dechu a ještě trochu přidá do kroku.Po chvilce jí někdo srazí k zemi a strčí jí do nejbližšího trnitého keře.Hotaru otevře oči a uvědomí si,že se jí to nezdálo.Leží v keři,trny má zapíchané v zádech,v rukou,v nohou a vůbec po celém těle.K tomu na sobě cítí něčí tlak.Lépe řečeno Ichiru,který jí do keře shodil,leží na ní a kvůli blížícím se hlasům,se neodvažuje ani pohnout.Hotaru sykne bolestí.Po chvíli se ozve pár ječících hlasů a zvuky šermujících mečů.Zanedlouho do keře vstříkne proud krve a brzy spadne na Ichira mrtvé tělo.Hotaru má na sobě už druhé tělo a opět zaúpí bolestí.Po nějaké době,kdy jsou hlasy slyšet jen někde z dálky,odhodí Ichiru mrtvé tělo pryč a vyhrabe se z keře.Pak pomůže Hotaru vstát,načež se oba rozběhnou pryč.Když se jim zdá,že jsou už dost daleko,zastaví se,vkradou se do nejbližší stáje a posadí se na seně.Hotaru znovu sykne bolestí.\n"Teď se tam vrátit nemůžeme." Řekne bolestným tónem a pokusí se dosáhnout si na záda.Ichiru přikývne: "Ne,to nemůžeme.Zůstaneme přes noc tady.Promiň mi to,jen jsem chtěl..." Aniž by stihl domluvit,skočí mu Hotaru do řeči: "To nevadí."\nPak už to nevydrží a kimono rozváže.Ichiru znejistí a už už se chystá odejít ze stáje a nechat tam Hotaru o samotě.\n"Klidně tu zůstaň." Uculí se Hotaru a přiloží si kimono zepředu.Ichiru trochu zčervená,posadí se k ní a začne jí vyndávat trny,které zůstaly zabodnuté v jejích zádech.\n"Co je tedy zač ten klan?" Zeptá se Hotaru.\n"Proč?" Podívá se Ichiru na Hotaru,která je na něho otočená.Hotaru na něho vrhne tázavý pohled.\n"Proč děláš hloupou,když to víš?Znáš moc dobře původ našeho klanu."\n"Ano,máš pravdu.Znám." Přikývne Hotaru.\n"Každých pět let nám vymývají mozek.Chováme se pak jako neovladatelné zrůdy.Jsme schopni zabít i nejlepšího přítele.Nebezpečí hrozí nám všem."\n"Pozítří...to se všemi skoncujeme!" Šeptne Ichiru a vyndá Hotaru ze zad poslední trn.Potom si svlékne horní část svého oblečení,dojde ke žlabu a látku namočí do vody.Kůň na Ichira zírá svýma smutnýma očima a po chvíli dotčeně zafrká.Ichiru ho poplácá po krku a znovu se posadí k Hotaru.\n"Není možné!!!Musíme to zastavit!Nejsme zabijáci!" Křikne Hotaru a poté se trošku zklidní. "Musí to nějak jít...Zničíme celý klan!!!"\nIchiru vzdychne a vyčistí jí rány. "Existuje jediný způsob..."\nHotaru na něm zůstane viset pohledem a Ichiru se jí znovu zadívá hluboko do očí.\n"Musíme zničit pečeť,díky které,byl tento klan založen."\n"Pozítří to se VŠÍM skoncujeme!" Řekne Hotaru rozhodně. "Půjdeš se mnou?" Otočí se na Ichira,který jí právě vyčistil poslední ránu a zadívá se na něho prosebným pohledem.\nHotaru si oddychne a Ichiru jí znovu probodne jemným pohledem.Pak jí pohladí po tváři.\n"Už je to tak dlouho,co jsem tě viděl naposledy."\n"Pamatuji si tě." Usměje se Hotaru.\nIchiru se k ní přiblíží a Hotaru najednou cítí zvláštní nejistotu.Jako kdyby "tím" měla někoho zradit.Ichiru se přiblíží ještě blíž a Hotaru v tu chvíli neví,jestli ucuknout,nebo ne.Když už se jí Ichiru dívá do očí hodně zblízka,Hotaru ucukne hlavou.\n"Chceš snad taky "něco" za odměnu?" Špitne tiše a kimono,lépe řečeno to,co z něj zbylo,si drží stále před sebou.\n"O čem to mluvíš?" Podiví se Ichiru.Hotaru se pousměje: "Ale...o ničem." Potom se natáhne do sena a zavře oči. "Isamu...Nii-san...Já...Vrátím se brzy.Neboj se o mě,prosím.Budu v pořádku." Zašeptá Hotaru a pak už se oddá sladkému spánku,ve voňavém seně.\nIchiru si také lehne a povzdychne si: "Hotaru,kdybys tak věděla,jak to všechno doopravdy je...Ke svému bráškovi už se nevrátíš.To ti slibuju!"\nHotaru měla pocit,jako by znala Ichira celý svůj život.Znala ho odněkud,ale jen marně se snažila vzpomenout si,odkud.Rozhodla se,nechat to být.Teď jí zajímali jen tři věci.Zničit pečeť,obnovit klan a vrátit se k Isamovi.A to,co nejrychleji.Totiž...slíbila mu to.Už je zase v nějakém maléru.To jí bylo podobné.Jenže...teď tu Isamu není,aby jí z něho vytáhnul.\n1 Lobelie | Web | 27. ledna 2010 v 21:53 | Reagovat\nDobrý :) Mám v tom jenom trochu bordel :-D\n2 Kajulda | 29. ledna 2010 v 8:36 | Reagovat\nTahle část že to měla vyjasnit????Mám v tom ještě větší bordel než předtim!!!!\n3 Mizaki | 7. února 2010 v 16:44 | Reagovat\nMě to nepřijde že to je nějak zamotaný ..:-D..co je na tom zamotaný ??? :-D...


O redakčních poznámkách\nPanel Poznámky – přehled\nPoužívání režimu Poznámky\nPřevod textu na poznámku\nPřevod poznámek na text\nRozbalení nebo sbalení poznámek\nVýběr a otevření poznámky v zobrazení rozvržení\nKontrola pravopisu nebo hledání a nahrazení textu v poznámkách\nPřesunutí nebo duplikování poznámek\nTisk a export poznámek\nUrčení předvoleb poznámek\nRedakční poznámky jsou stručné komentáře nebo anotace určené pro vás nebo jiné přispěvatele. V zobrazení sloupců a článku se všechny poznámky zobrazují jako včleněné (v rámci textu) a obsah poznámky se zobrazuje mezi zarážkami poznámky . V zobrazení rozvržení se každá poznámka označuje kotvou poznámky . Obsah poznámky se zobrazí v panelu Poznámky a může být kódovaný barvou pro každého uživatele.\nZarážky poznámek zobrazené v zobrazení Sloupce (vlevo) a kotva poznámky zobrazená v zobrazení rozvržení (vpravo)\nPanel Poznámky obsahuje jméno autora poznámky, datum a čas její změny, popis článku, číslo stránky, číslo poznámky z celkového počtu poznámek, počet znaků a slov a obsah poznámky.\nA. Barva uživatele B. Zobrazit/skrýt poznámky C. Jít na kotvu poznámky D. Jít na předcházející poznámku E. Jít na následující poznámku F. Nová poznámka G. Odstranit poznámku\nObsah panelu poznámek má stejný vzhled bez ohledu na zobrazení, které používáte.\nOtevření panelu Poznámky\nZvolte Okna > Poznámky.\nV zobrazení rozvržení zvolte Poznámky > Nová poznámka.\nRežim Poznámky je praktický způsob přidávání, rozdělování nebo odstraňování poznámek, závislý na umístění textového kurzoru nebo textu, který je vybraný.\nChcete-li vytvořit novou poznámku, umístěte textový kurzor do textu.\nChcete-li převést text na poznámku, příslušný text vyberte.\nChcete-li rozdělit poznámku, umístěte textový kurzor dovnitř poznámky.\nChcete-li převést poznámku na text, vyberte zarážky poznámek (v zobrazení sloupců nebo zobrazení článku).\nChcete-li přesunout textový kurzor mimo poznámku, umístěte textový kurzor na začátek nebo konec poznámky.\nZvolte Poznámky > Režim poznámky.\nTextovým nástrojem klikněte na místo, kam chcete umístit poznámku, a zvolte Poznámky > Nová poznámka.\nNástrojem poznámka klikněte na místo, kam chcete umístit poznámku.\nPřidání poznámky v zobrazení rozvržení otevře panel Poznámky, pokud již není otevřený.\nV zobrazení sloupců nebo článku napište poznámku mezi zarážky poznámek. V zobrazení rozvržení napište poznámku v panelu Poznámky.\nMůžete přidat libovolný počet poznámek do libovolného umístění. Nemůžete ale vytvořit poznámku uvnitř jiné poznámky.\nPoznámku můžete také přidat s použitím režimu Poznámky.\nVyberte text, který chcete přesunout do nové poznámky.\nZvolte Poznámky > Převést na poznámku.\nVytvoří se nová poznámka. Vybraný text se odstraní z hlavního textu článku a vloží do nové poznámky. Na místo, odkud byl vyjmut označený text, se umístí kotva poznámky nebo zarážka.\nPokud přidáváte poznámky do připojeného článku InCopy, objeví se také v článku v aplikaci InDesign a je možné je v aplikaci InDesign upravovat.\nText můžete na poznámku převést také s použitím režimu Poznámky.\nK akcím převodu slova, řádku, odstavce nebo článku na poznámku můžete přiřadit klávesové zkratky. Zvolte Úpravy > Klávesové zkratky a pak z nabídky Oblast produktu zvolte Nabídka Poznámky. K příkazu přidejte klávesovou zkratku a pak klikněte na OK.\nOtevřete panel Poznámky.\nV panelu Poznámky vyberte text, který chcete přidat k textu dokumentu. Nebo v zobrazení Sloupce vyberte text ve včleněné poznámce.\nZvolte Poznámky > Převést na text.\nPoznámky můžete na text převést také s použitím režimu Poznámky.\nPokud při převodu obsahu poznámky na text vyberete pouze část obsahu, původní poznámka se rozdělí na dvě samostatné poznámky a část obsahu poznámky, který se převede na text, se objeví mezi těmito dvěma novými poznámkami.\nPři procházení poznámkami se aktivní textový kurzor přesouvá od kotvy aktuální poznámky na kotvu další nebo předcházející poznámky. Pokud si chcete při procházení mezi poznámkami v zobrazení rozvržení prohlédnout kotvu poznámky přiřazenou k poznámce zobrazené v panelu Poznámky, klikněte na tlačítko Jít na kotvu poznámky .\nKlikněte kamkoli v obsahu článku.\nZvolte Poznámky > Předcházející poznámka nebo Poznámky > Další poznámka.\nZ nabídky panelu Poznámky vyberte Předcházející poznámka nebo Další poznámka.\nV panelu Poznámky klikněte na tlačítko Jít na předcházející poznámku nebo na tlačítko Jít na další poznámku .\nV zobrazení sloupců a článku můžete k vyhledání poznámky použít příkaz Hledat a nahradit. Sekce Poznámky dialogového okna Předvolby obsahuje nastavení pro zahrnutí poznámek do hledání pomocí příkazu Hledat a nahradit.\nV panelu Poznámky nebo v samotné poznámce umístěte textový kurzor na místo, kde chcete rozdělit poznámku.\nPoznámku nemůžete rozdělit, pokud se textový kurzor nachází na začátku nebo na konci poznámky nebo pokud je poznámka prázdná.\nZvolte Poznámky > Rozdělit poznámku.\nZ nabídky panelu Poznámky zvolte Rozdělit poznámku. Textový kurzor aktivního textu se umístí mezi obě rozdělené poznámky.\nPoznámku můžete také rozdělit s použitím režimu Poznámky.\nV rozbaleném stavu se obsah poznámky zobrazuje mezi zarážkami. Při zadávání obsahu poznámky se zarážky posouvají od sebe, aby se mezi ně text vešel. Zarážky můžete sbalit a tím skrýt obsah poznámky.\nVyberte textový nástroj a pak klikněte na počáteční zarážku poznámky nebo na koncovou zarážku poznámky .\nPokud je textový kurzor v kontejneru poznámky, zvolte Poznámky > Sbalit poznámku.\nChcete-li rozbalit nebo sbalit všechny poznámky v aktivním článku, zvolte Poznámky > Rozbalit/sbalit poznámky v článku.\nKotva poznámky označuje umístění poznámky v zobrazení rozvržení. Panel Poznámky zobrazí obsah poznámky spolu s určitými informacemi o příslušné poznámce.\nVyberte textový nástroj nebo nástroj poznámka .\nPřesuňte kurzor nad kotvu poznámky, až se tento ukazatel změní na ukazující ruku.\nKlikněte na kotvu poznámky.\nV zobrazení sloupců nebo zobrazení článku vyberte textový nástroj a pak klikněte mezi zarážky poznámky, kterou chcete upravit, a proveďte požadované změny.\nV zobrazení rozvržení vyberte textový nástroj , kliknutím na kotvu poznámky v panelu Poznámky otevřete příslušnou poznámku a proveďte požadované změny.\nVyberte záložku zobrazení sloupců nebo článku.\nRozbalte poznámky, u kterých chcete kontrolovat pravopis nebo ve kterých chcete hledat. Chcete-li rozbalit všechny poznámky, zvolte Poznámky > Rozbalit/sbalit poznámky v článku.\nZvolte položky Úpravy > Pravopis > Kontrola nebo úpravy pravopisu > Najít a nahradit.\nPokud při kontrole pravopisu nebo hledání textu zvolíte Změnit vše, text ve sbalených poznámkách v zobrazení sloupců nebo zobrazení článku se ignoruje, ale v zobrazení rozvržení se nahradí všechny výskyty textu.\nPoznámky můžete přesunout nebo duplikovat.\nPřesunutí nebo duplikování poznámek v zobrazení sloupců a článku\nKliknutím se stisknutými klávesami Shift+Alt (Windows) nebo Shift+Option (Mac OS) na počáteční nebo koncovou zarážku poznámky vyberte poznámku.\nTažením přesuňte vybranou poznámku.\nTažením se stisknutou klávesou Shift duplikujte vybranou poznámku.\nDuplikování kotvy poznámky v zobrazení rozvržení\nTažením nástroje Text přes kotvu poznámky tuto poznámku zvýrazněte a pak zvolte Úpravy > Kopírovat. Vložte ji do jiného umístění.\nPodržte klávesu Shift a přetáhněte kotvu nástrojem poznámka nebo textovým nástrojem na místo, kam ji chcete v textu umístit.\nChcete-li odstranit jedinou poznámku, kliknutím se stisknutými klávesami Shift+Alt (Windows) nebo Shift+Option (Mac OS) na počáteční nebo koncovou zarážku poznámky příslušnou poznámku vyberte a pak zvolte Poznámky > Odstranit poznámku.\nChcete-li odstranit všechny poznámky v aktivním článku, zvolte Poznámky > Odstranit poznámky z článku.\nChcete-li odstranit všechny poznámky v dokumentu, zvolte Poznámky > Odstranit všechny poznámky.\nPři tisku dokumentu InCopy můžete zároveň vytisknout libovolné poznámky, které jsou obsažené v dokumentu. Kromě toho můžete exportovat poznámky z InCopy jako anotace PDF. Poznámky v tabulkách však do PDF jako anotace exportovány nejsou.\nJednotlivá nastavení předvoleb umožňují nastavit barvu pro kotvy poznámek, zarážky a pozadí, když jsou včleněné v zobrazení sloupců a článku. Kromě toho můžete nechat zobrazovat informace poznámky jako tip nástroje a také určit, zda chcete zahrnovat obsah poznámky v operacích Hledat a nahradit a při kontrole pravopisu v zobrazení sloupců a článku.\nZvolte Úpravy > Předvolby > Poznámky (Windows) nebo InCopy > Předvolby > Poznámky (Mac OS).\nZ nabídky Barva poznámky vyberte barvu pro kotvy poznámek a zarážky poznámek. Vyberte [Vlastní barva], pokud chcete použít barvu určenou v dialogovém okně Uživatel. To je zvláště užitečné, pokud na daném souboru pracuje více než jeden člověk.\nZaškrtnutím volby Zobrazovat tipy nástrojů pro poznámky určíte, že se mají zobrazovat informace poznámky a některý nebo všechen obsah poznámky jako tip nástroje při umístění ukazatele myši nad kotvu poznámky v zobrazení rozvržení nebo nad zarážku poznámky v zobrazení sloupců nebo článků.\nUrčete, zda chcete zahrnout obsah včleněné poznámky při použití příkazů Hledat a nahradit a Kontrola pravopisu (pouze v zobrazení sloupců a článku).\nV zobrazení rozvržení nemůžete použít příkazy Hledat a nahradit a Kontrola pravopisu k hledání obsahu poznámek, bez ohledu na nastavení v dialogovém okně Předvolby. Změnit vše ale upraví obsah poznámek.\nPro použití jako barvu pozadí včleněné poznámky vyberte [Žádná] nebo [Barva poznámky] (barva, kterou jste zvolili v kroku 2).\nChcete-li zobrazit nebo skrýt poznámky, zvolte Zobrazení > Zobrazovat poznámky nebo Skrýt poznámky.\nKlávesy pro práci s textem


Celá opozice vyzvala Babiše k rezignaci - Novinky.cz\nNovinky.czDomácíCelá opozice vyzvala Babiše k rezignaci\nParlamentní opoziční strany ODS, STAN, TOP 09, Piráti, SPD a lidovci svolávají schůzi, na níž chtějí hlasovat o vyslovení nedůvěry vládě. Pro to, aby byla vyslovena nedůvěra, potřebují většinu 101 hlasů. Šest opozičních stran má dohromady jen 92 hlasů. Chybí jim tak devět hlasů, které budou hledat i v řadách koaličních stran ANO a ČSSD i u komunistů, kteří vládu tolerují.\n„Nechceme, aby to byl jen pokus. Uděláme v těch následujících dnech všechno pro to, abychom oslovili co nejvíce poslanců, kteří mají shodný názor s tím naším, a je možné, že i u určitých poslanců vládních uskupení ta šance je,“ řekl na tiskové konferenci všech opozičních stran lídr STAN Vít Rakušan.\nOpoziční strany vyzývají premiéra Babiše k rezignaci\nStrany vyzvaly Andreje Babiše, aby opustil funkci premiéra do té doby, než dojde k vyšetření kauzy Čapího hnízda. „Pouze tak lze zajistit nestranné vyšetřování,“ konstatoval předseda ODS Petr Fiala.\nPodezření, která se v souvislosti s únosem Babiše juniora ve spojení s kauzou Čapí hnízdo objevila, jsou podle nich velmi vážná a ukazují na to, že Babiš mohl mařit policejní vyšetřování a zároveň mohl být i vydíratelný.\nS výzvou se strany obrátily i na poslance vládních stran, aby „nadále nepodporovali člověka obviněného z dotačního podvodu a podezřelého z maření vyšetřování na pozici předsedy vlády“, píše se v prohlášení.\nPodporu a oněch potřebných devět hlasů by mohla opozice najít u některých poslanců z řad ČSSD, kteří se již dříve k sestavení vlády s ANO nestavěli zcela kladně.\nKlíčový bude postoj poslanců ČSSD a KSČM\nNa hlasování o důvěře Babišově vládě v červenci nebyl přítomen například bývalý ministr vnitra Milan Chovanec. Výhrady pro vstup do vlády tehdy vyjádřili i poslanci Lubomír Zaorálek, Ondřej Veselý, Alena Gajdůšková, Roman Sklenák nebo místopředseda strany Roman Onderka.\nŠéf soc. dem., ministr vnitra a vicepremiér Jan Hamáček řekl, že situace je vážná. „O té situaci budeme a musíme jednat, jsem s panem premiérem v kontaktu, zítra proběhne koaliční jednání. Budeme požadovat jasnější a konkrétnější odpovědi,“ uvedl Hamáček.\nStejně tak by se hlasy na shození vlády mohly najít u komunistů. Ti si chtějí vyslechnout premiérovo vysvětlení osobně. „Celou věc považujeme za velmi závažnou, pokud je taková, jak byla médii podána,“ řekl šéf poslanců KSČM Pavel Kováčik. Poté se komunisté rozhodnou, jestli stojí za to, aby i nadále tolerovali vládu.\nKe svolání schůze o vyslovení nedůvěry vládě je podle jednacího řádu Sněmovny třeba nejméně 50 podpisů poslanců. Šest opozičních stran disponuje 92 podpisy, které chtějí nasbírat do čtvrtka, a schůze by se mohla konat příští týden.


GALERIE KARTOGRAFIE PRAHA | INTERIÉR ROKU - SOUTĚŽ\nGALERIE KARTOGRAFIE PRAHA\nINTERIÉR ROKU > GALERIE KARTOGRAFIE PRAHA\nProstor Galerie Kartografie Praha se nachází ve dvou objektech – historické zděné budově a železnobetonového skeletu z počátku minulého století. Cílem nedávné rekonstrukce bylo poukázat na různorodost těchto prostor a upravit je na potřeby výstav. Vybrané nízkorozpočtové materiály jsou prezentovány v jejich přirozených podobách.\n(kategorie: veřejný interiér II; autor a přihlašovatel: Ing. arch. Marek Svoboda, www.svobodadesign.cz)\nProstor Galerie Kartografie Praha se nachází ve dvou objektech - zděné budovy z roku 1896 a železobetonového skeletu vystavěného roku 1907. Zděná budova postavená dle návrhu stavitele Josefa Blechy je koncipována jako dvoulodní hala, které dominuje zastropení cihelnou valenou klenbou do I nosníku. Prostor byl původně navržen pro pražský reprodukční závod „M. SCHULZ, grafický závod umělecký“ založený roku 1862, dnes slouží jako hlavní výstavní prostor galerie. Vedle této budovy byl roku 1907 postaven železobetonový skelet projektovaný architektem a inženýrem Bruno Bauerem, který byl autorem 120 patentů v oblasti železobetonových skeletových konstrukcí. Stavbu provedla firma Pittel & Brausewetter. V této unikátní budově je umístěna recepce galerie s návaznosti na další dva výstavní prostory. V roce 2018 proběhla rekonstrukce, jejiž cílem bylo poukázat na různorodost těchto prostor, odprezentovat původní stavební prvky a nosné konstrukce, avšak hlavní výstavní prostory zpřehlednit pro potřeby výstav. Celý prostor byl navržen s důrazem na použití low-costových materiálů v jejich přirozených podobách.\nHlavní sál galerie (cihla) byl navržen jako hala pro tiskařské stroje. Po zrušení tiskárny hala ztratila svou funkci a dokonce byla využívána jako sklad. Tím, že hala sloužila tiskařským závodům, se minulé rekonstrukce řešily hlavně utilitárně, veškeré rozvody TZB tak byly přiznané na povrchu bez jakékoliv snahy o estetiku. Zadáním bylo navrhnout tento prostor tak, aby se dal využít jako výstavní prostory, kanceláře či jiné komerční užití. Po obvodu místnosti byly navrženy předstěny, které překrývají rozvody TZB a zvyšují tak vystavní plochu. Výška předstěn je horizontálně zarovnána s I nosníky a probíhá v celém obvodu sálu. V místech dveří a oken se vytvořily minimalistické šambrány, které lehce převyšují výšku předstěny, a tak vytvaří zajímavý rytmus. Horní část předstěny je zakončena lištou umožnující zavešení obrazů a dále je zde umístěn po celém obvodu snadno přístupný elektro žlab. Stropní konstrukce a horní část stěn byla odkryta na cihlu, ocelové konstrukce byly natřeny na bílo. Béžová barva betonové stěrky byla inspirována barvou malty ve stropní konstrukci. Osvětlení bylo řešeno lištovým systémem umístěným po směru kleneb. V zadní části sálu se vchází do chodby vedoucí na dámské a pánské toalety a také do promítacího sálu. Směr promítání vychází z tvaru pultové střechy, promítací plochu tvoří dveře skříní. Okenice je vyrobena z akustických cetris desek.