: večeře 15 salát niçoise recept\n: večeře 15 salát niçoise recepty, které budete milovat. Vyberte si ze stovek receptů na : večeře 15 salát niçoise, které se vám budou snadno a rychle vařit. Připravte si ingredience a můžete se pustit do vaření : večeře 15 salát niçoise. Užijte si objevování nových porkrmů a jídel z nejlepších : večeře 15 salát niçoise receptů z čech i ze světa. Dobrou chuť!\nSalát Nicoise Kuchařka: Danca. Doba přípravy: 20min. 4 porce Saláty 10 názorů Přidat další fotografii . Suroviny 1/2 hlávky ledového salátu 2 ve slupce uvařené brambory 50g povařených zelených fazolek 2 rajčata 100 g černých oliv na dresink: 1 lžíce olivového oleje 1 lžička dijonské hořčice 1 lžička\nTeplý salát (porajská večeře) Kuchařka: blazena… Doba přípravy: 20 minut 4 porce Saláty 15 názorů Přidat fotografii; Suroviny 0,5 kg kuřecího masa 300 g hlívy ústřičné 15 dkg Eidamu (1/2 balíků) těstovin cca 250 g Podravka sůl petrželka. Recept si zatím oblíbilo 8 kuchařů. Recept se mi líbí. Postup\n1 ks malý salát 1 ks salát Pak choi 10 - 15 ks cherry rajčátek sůl jemně mletá sladká paprika černý pepř - mletý sušený medvědí česnek 2 ks bagetky čerstvé máslo voda koriandr - sušené listy přírodní sýr tvrdý - Gran Padano Chop\nPublikováno: 15.01.2018 - 13:37; Kategorie: Večeře. Sdílejte recept s přáteli! Facebook Twitter Pinterest. Přidat komentář. Jméno a příjmení: Váš komentář: Další recepty na Kopřivovo bršlicový nákyp. Nebo hledejte podobné podle části názvu kopřivovo bršlicový nákyp. Hledat podobné recepty na interne\nVečeře 15 - Salát niçoise 100 0 1. Ranná zelenina s citrónovou zálivkou 20 3 3. Salát s česnekovými krutony 30 2 3. Komentáře a dotazy… Přidejte komentář: Prosím napište, jaký typ poznámky chcete nechat: Odeslat. Pro vkládání komentářů se přihlašte, prosím. Komentáře Dotazy. Jana Konečná | 3. března\nZelené fazolky dejte na minutu do vroucí vody a pak je zchlaďte pod tekoucí studenou vodou. Vejce uvařte natvrdo, nechte lehce zchladnout a pak je oloupejte a nakrájejte na čtvrtky. Ve velké míse smíchejte brambory, fazolky, baby špenát, rajčata, tuňáka, ančovičky a olivy. Olivový olej smíchejte s o\nUvaříme vejce, salát natrháme na kousky, uděláme zálivku: olej (asi 100ml), ocet, cukr, sůl, pepř, asi 2 lžíce hořčice, vejce nakrájené na kostičky (nejlépe kráječem), česnek (asi 2-3 stroužky). Zálivku promí-cháme se salátem. Na pánvi orestujeme anglickou slaninu, kterou teplou nalijeme na salát a\nPodobné recepty jako Recept: Lyonský salát\nLehká večeře - recept. Přečtěte si, jak jídlo správně připravit a jaké si nachystat suroviny. Vše najdete na webu Recepty.cz.\nRecept: Salát niçoise\nPodobné recepty jako Recept: Salát niçoise\nRecept: Večeře 14 Salát s ořechy\nVečeře 14 - Salát s ořechy? Žádný problém, stačí jen najít spolehlivý recept. Čeká na vás na Tradičních receptech s dalšími 40 tisíci lahůdek. Dobrou chuť!\nPodobné recepty jako Recept: Večeře 14 Salát s ořechy


Pavel Myslivec, 16. 10. 2019 - Obchodní rejstřík | Peníze.cz\nIng. Pavel Myslivec 67334849 Markvartovice, Ovocná, PSČ 747 14 Podnikatel -\nPřerušení provozování min. jedné z živností 70407002 Bohdalec, PSČ 592 55 Podnikatel -\nPavel Myslivec 72814586 Ohařice, PSČ 506 01 Podnikatel -\nPavel Myslivec 73226491 Velká Polom, Osvoboditelů, PSČ 747 64 Podnikatel -\nPřerušení provozování min. jedné z živností 63843021 Ronov nad Doubravou, Čáslavská, PSČ 538 42 Podnikatel -\nPřerušení provozování min. jedné z živností 86966391 Pouzdřany, U Mlýna, PSČ 691 26 Podnikatel -\nPROAGRO Radešínská Svratka, a.s. 63483688 Radešínská Svratka, PSČ 592 33 Dozorčí rada člen\nTenisový spolek Podlesí 03182134 Havířov, Podlesí, Dlouhá třída, PSČ 736 01 Statutární orgán předseda\nMarkvartovice, Ovocná 277, PSČ 747 14\nSOMA Markvartovice a.s. 47677902 Hlučín, Markvartovická, PSČ 748 01 Dozorčí rada člen dozorčí rady\nMarkvartovice, Ovocná, PSČ 747 14\nQuestor, a.s. 45796912 Praha, Karlín, Křižíkova, PSČ 186 00 Prokura prokurista\nPraha 4, Modřany, Krouzova 3041/20, PSČ 143 00\nMYNEMO s.r.o. 02702002 Praha, Záběhlice, Práčská, PSČ 106 00 Společníci s vkladem společník s vkladem\nMYNEMO s.r.o. 02702002 Praha, Záběhlice, Práčská, PSČ 106 00 Statutární orgán jednatel


Onix Bike | PIXOLO creative agency\nReference - MULTIMEDIA & FLASHOnix Bike\nBike shop vítá všechny příznivce cyklistiky!\nPokud rádi pozorujete okolní svět ze sedla svého kola, potom jste zde na správném místě. V prvé řadě nabízí náš bike shop všechny typy kol pro cyklisty, cyklistky i cyklisčata. Horská kola do pořádných terénů, krosová a trekingová do přírody a silniční kola na polykání kilometrů. Skvělé freeridove modely kol máme připravené i pro příznivce divokých cyklo radovánek.\nBike shop se specializuje také na prodej oblečení, komponent a doplňků. Pokud si vás jízda na kolo získala teprve nedávno, vybavíme vás doslova od hlavy až k patě. Zkušeným cyklistům pak bike shop zmodernizuje jejich výstroj a vyladí ji ve všech detailech. S kvalitní a spolehlivou cyklo výbavou se můžete svému koníčku věnovat po celý rok. Stačí si u nás vybrat vše potřebné a potom už „jen“ správně načasovat formu, abyste nadcházející sezónu absolvovali opravdu v laufu!\nLOGO & TISKOVINY / Onix Skate - Logo / Brand design LOGO & TISKOVINY / Onix Bike - Logo & Brand design INTERNETOVÉ OBCHODY / Onix Skate - Internetový obchod INTERNETOVÉ OBCHODY / Onix Bike - Internetový obchod MARKETING & SEO / Onix Bike - Facebook obchod\nPREZENTAČNÍ TECHNIKA / Onix Bike - Billboard


Bromelain - Oficiální stránka Scitec Nutrition®\nNaše nejnovější produkty Kategorie Scitec NutritionPro LineGreen SeriesAthletic LineMuscle ArmyScitec Essentials\tOblečení a doplňky Catalog Seznam produktů Kombinace produktů\nVidea Pozadí na plochu\nE-mail Oběžník Customer login\nOstatní kategotieNaše nejnovější produktyFunkční potravinyBílkoviny▪ Proteinové tyčinkyGainery pro zvětšení svalové hmoty (produkty s obsahem sacharidů)Předtréninkové produktyKreatinyAminokyseliny▪ Glutaminy▪ BCAA aminokyselinyProdukty na redukci tělesné hmotnostiKarnitinyVitamíny a minerální látkyProdukty s obsahem glukosaminu a chondroitinuSpeciální produktyProdukty hardcore\nIFBB Elite Pro, 2017 IFBB World Championships 3rd place,\n2014 IFBB European Championships 2nd place\n500 MG V JEDNÉ TABLETĚ\nBromelain je směs extraktu z ananasu a trávicích enzymů (proteázy). Ananas má dlhoudobou tradici v léčitelství v kruhu domorodých Američanů. Jeho víceúčelové využití v lékařství se šíří postupně do celého světa. Zkoumání tohoto populárního reostlinného výtažku nadále pokračuje.\nDenně se doporučuje užívat 2 x 1 tabletu bromelainu spolu s jídlem.\nDoporučenou denní dávku nepřekračujte! Produkt není náhradou pestré stravy a zdravého životního stylu! Skladujte mimo dosah dětí!\n90 tablets – 45 dávok\nNázor ještě nepřišel.\nBromelain (1200 GDU/g) 1000 mg\nVýtažky bromelainu z rostliny Ananas comosus (1200 GDU/g), zahušťovací látky: mikrokrystalická celulóza, hydrogen-fosfát-vápenatý, síťovaná sodná sůl karboxymethylcelulosy; látka zabraňující hrudkování a spékání: mastné kyseliny solí hořčíku\nOstatní produkty v kategorii


Barvy do interiéru - CHCI PROJEKT DOMU.CZ\nPro malování interiéru je často nejen důležítá barva, ale také typ barvy. Na trhu je nespočet výrobců barev, ty lze zařadit do několika základních kategorií. Používají se nejčastěji barvy, které jsou v souladu s životním prostředím a také vyhovují požadavkům na zdraví spotřebitele.\nK běžnému vymalování se používají barvy akrylátové, ředitelné vodou, polyvinylacelátové a silikátové. Z dřívějších dob jsou to také klihové barvy, které jsou nejdostupnější, ale jsou vysoce prodyšné, což vede k nízké odolnosti barvy.\nPro výběr správného typu barvy pro vymalování interiéru musíme přihlížet nejen na podklad, ale také na prostředí, ve kterém se bude nacházet. Musíme posoudit savost a hrubost povrchu, na který bude barva aplikována. Interiérové barvy lze rozdělit na otěruvzdorné a omyvatelné.\nMezi otěruvzdorné paří Primalex - standard nebo Remal Standard.\nVýraz disperze se užívá jako synonymum slova rozptyl a u nátěrových hmot si tento pojem můžeme zjednodušeně vysvětlit jako rozptyl nejméně dvou látek, z nichž jedna je rozptýlená v druhé – konkrétně jde o polymer, který je rozptýlený ve vodě, a to za účasti dalších látek. Princip vytvoření krycího filmu je založen na odpařování vody, proto se výrazem disperzní obvykle obecně označují všechny barvy, které jsou ředitelné vodou. Jsou to především akrylátové barvy.\nNa trhu se začali častěji objevovat vodou ředitelné malířšké barvy. Nezápachají a jsou velmi smáčivé. Mezi výrobce patří například HET (Junior, Klasik, Brillant, Latex), Primalex (Plus, Polar,Fortissimo, Bonus, atd-).\nJsou pojeny akrylátovými disperzemi, což předurčuje dobrou mrazuvzdornost(pružnost) a nízkou nasákavost. Nebo lze ředit organickými rozpouštědly a získat tak odolnější vůči povětrnostním vlivům.\nDíky těmto barvám získáte odolný a robustní nátěr. Jsou určeny pro náročné prostory, které jsou velmi zatížené vodními parami nebo kde hrozí riziko napadení plísněmi a mechy. Můžeme je použít v interiéru a exteriéru. Pro exteriér na fasády můžeme zvolit např. Primalex(Struktury, Malvena), HET(Mikral) a pro interiéry barvy Dulux. Vhodné i do interiéru, kde požadujete matný lesk, který se nemění otěrem.\nMají vysokou krycí schopnost a odolnost. Většina barev na trhu se vyznačují vysokou otěruvzdorností, což znamená, že jsou odolné za mokra i za sucha. Špínu tak lze odstranit za pomoci jemného kartáčku nebo vlhkého hadříku. Jejich hlavní nevýhodu patří je nízká prodyšnost. V kombinaci s nízkou prodyšností a odolností jsou však velmi vhodné do kuchyní nebo dětských pokojů, kde hrozí riziko zašpinění.\nProsazují se v posledních letech. Jsou o něco dražší, ale mají několik výhod. Doporučuje se nanášet min, ve dvou základních vrstvách. Mají vynikající kryvost a přilnavost. Nanáší se ve velmi tenké vrstvě, díky tomu spotřebujeme na čtvereční metry daleko méně barvy než u klasické. Mezi další vlastnosti patří vysoká prodyšnost a odolnosti proti vodě. Nátěr je účinnou ochranou proti plísním.\nPenetrace – barva proniká co nejhlouběji do podkladu, aby ho zpevnila, snížila jeho nasákavost a zvýšila přilnavost dalších nátěrů. Sjednocuje tak nasákavost jednotlivých podkladních materiálů, omezuje tvorbu vlasových trhlinek.\nBarva mátná nebo lesklá\nPokud máte podkladní povrch velmi nerovný je vhodné zvolit barvy matné, které pří pohledu sjednotí plochu. Matná barva vytváří pohodu, domáctnost a útulnost. Během osvětlení nevytváří nevhodné odlesky. Jejich údržba není tak náročná.\nNaopak lesklý vzhled působí luxusněji a návštěvníky zaujme. Naopak veškeré nerovnosti zvýrazní a tím celkový dojem sníží. Může způsobit problémy při výběru správného nábytku, který v kombinaci s lesklým povrchem nábytku a stěn působit nevhodně. Na některé lidi může být i lesklý povrch působit odtažitě a neosobně.\nČeho se vyvarovat při výběru barvy?\nVýběr barvy často začíná použítím vzorníku barev. Každý výrobce barev má vlastní spektrum barev, které lze samozřejmě pro správný odstín namíchat. Barvu však nikdy nevybírejte pod umělým světlem, ale vždy pod světlem denním. Čerstvě nanesená barva je často sytější, ale po zaschnutí zesvětlá. Barvy na vzorníku vypadají trochu odlišně než ve skutečnosti a musíte tak počítat s jistou odchylkou. Vhodné je natřít část stěny barvou a nechat ji zaschnout. Pak se na stěnu podívejte pod denním a umělým osvětlením a pozorujte jak na vás působí.\nNebojte se využít odborníka v obchodech a nechte si správně poradit. Mohou vám i správný odstín namíchat. Můžete si také vzít vzorník zdarma domů.\nČíst 7377 krát\nZveřejněno v Stavební materiály\nVíce z této kategorie: « Sádrokartony\tTenkovrstvé omítky »


Adžán Čá - Meditace Samádhi-bhávaná\nOd této chvíle se vědění odvrátí od vnějších jevů a zaměří se do nitra. Když se uvnitř sjednotí, udržujte svou pozornost na onom místě. Budete zřetelně vnímat dech, jak vchází a odchází, sati bude pevné a veškerou mentální činnost uvidíte mnohem jasněji. V ten okamžik porozumíte tomu, jak se síla, samádhi a paňňá setkávají, a tomu se říká sjednocení stezky. Když se toto sjednocení uskuteční, mysl bude prostá všech forem neklidu a zmatku, bude soustředěná v jednom bodě, a to je to, čemu se říká samádhi. Jestliže pozorujete jednu konkrétní věc, totiž dech, povede to k jasnému poznání a vidění jako důsledku stálé přítomnosti sati. Když je zde nepřetržité jasné vnímání dechu, sati získá na síle a mysl se stane více citlivou a pozornou v mnoha ohledech. Vidíte mysl, jak se sjednoc ...\nsource : http://dhamma.wz.cz/meditace-samadhi.htm


Budování, kolaps a nová výstavba komplexu WTC v New Yorku, 4. díl | 04/16 | časopis Stavebnictví | Expodata Brno\nRealizace staveb Budování, kolaps a nová výstavba komplexu WTC v New Yorku, 4. díl\ntext Ing. Vlastimil Šrůma, CSc., MBA\n· Obr. 1 a 2. Vizualizace představy o novém WTC ze září 2006 a aktuálně z června 2015, zdroj: PANYNJ\nMotivace znovuvybudování WTC\nV prvních úvahách o nové výstavbě zničeného WTC převažoval názor, že by měl být komplex manifestačně postaven znovu, což se týkalo zejména věží Twin Towers, byť samozřejmě v patřičně inovované podobě. Mezi lidmi rezonovalo přesvědčení, že by si svoje národní stavební symboly, pokud by je nějací teroristé zničili, přece znovu postavila každá země na světě – například Francouzi svou Eiffelovu věž nebo Australané svou Operu v Sydney. Bylo navíc evidentní, že Twin Towers byly napadeny kvůli jejich symbolice a významu pro občany USA. Pro mnoho lidí tedy bylo „přece jasné“, že ta jediná správná věc je věže vystavět znovu, a tím ukázat, že Amerika je „nepoddajná, jednotná a silnější než kdy dříve“.\nVedení administrativ města New York, států New York a New Jersey i úřadu Port Authority of New York and New Jersey (PANYNJ), pořád ještě čerstvému vlastníku už zničeného komplexu WTC Larrymu A.\nSilversteinovi a s ním celému realitnímu trhu New Yorku, stejně jako všem odborníkům opravdu zasvěceným do problematiky WTC, bylo ovšem jasné, že vybudování nového WTC v podobě, která by se byť jen blížila koncepci původního komplexu, by bylo z řady důvodů nesmyslné. Vždyť původním záměrem, který vyústil v to, že PANYNJ v letech 1966 až 1973 postavil za obrovské peníze komplex WTC s mrakodrapy Twin Towers, byla snaha fyzicky soustředit na jednom místě co nejvíce významných domácích i zahraničních obchodních společností spolu s vlivnými finančními institucemi – a zároveň nabídnout i všechny další služby, které by jejich manažeři, zaměstnanci a klienti mohli v místě potřebovat ke své práci a pohodlnému pobytu, tj. hotelové ubytování, restaurace, obchody, kina, divadla atd. Reálný společenský a hospodářský vývoj je však často rychlejší než schopnosti i těch nejlepších mozků dostatečně jej při koncipování velikých staveb předvídat. Dosáhnout toho, aby velké a komplikované stavební projekty – až po mnoha letech příprav a realizace začnou konečně sloužit – skutečně odpovídaly v mezičase dramaticky změněným potřebám a podmínkám, se ukázalo problematické i v případě tak pečlivě koncipovaného megaprojektu, jakým byl komplex WTC.\nNavzdory tomu, že se Twin Towers, byť jen relativně krátce, mohly honosit titulem nejvyšších budov světa, byly tyto dva mrakodrapy ve skutečnosti po převážnou dobu své existence poloprázdné a pro své vlastníky ekonomicky těžce ztrátové. Obrovskou plochu jejich kancelářských prostor se dlouhodobě nedařilo v dostatečné míře a za dostatečně vysoké nájemné pronajímat, a tak musely být jejich provoz a údržba dotovány z prostředků PANYNJ a státu New York ve výši desítek milionů dolarů ročně. I proto, že byla všechna okna v obou věžích osazena pevně a že věže nebyly vybaveny – ač si o to z dnešního pohledu jejich výška a tvar přímo říkaly – žádnou z technologií umožňujících generovat energii např. z větru nebo slunečního záření, měl komplex WTC nadstandardně vysoké náklady na udržování tepelné pohody a na vynucené umělé osvětlení. Brzy se také ukázalo, že představa o tom, jak návštěvníkům WTC bude stačit mikrosvět vlastní infrastruktury komplexu a nebudou cítit potřebu pouštět se za nákupy a obchodem jinam po Manhattanu, byla mylná. A co více, už od počátku osmdesátých let 20. století došlo v důsledku rychlého rozvoje v oblasti informačních a telekomunikačních technologií k rychlé a nevratné decentralizaci a virtualizaci finančních služeb i obchodních vztahů. Tím ovšem hlavní záměr výstavby WTC, tj. soustředění představitelů amerických a zahraničních obchodních korporací a elity finančních trhů na jediné místo, ztratil svůj smysl. Finančníci se z Wall Street do WTC ve významnější míře nikdy nepřesunuli a obdobně k tomu systémově nic nenutilo ani představitele byznysu. Komplex WTC tak v podstatě nikdy nesloužil k účelu, pro který byl kdysi koncipován, a pak i zbudován. Ze všeho nejvíce se v jeho případě jednalo o soubor „normálních“ kancelářských budov, z nichž některé – jako 4WTC, 5WTC a 7WTC – se pronajímaly zcela standardně, jiné – především ikonické Twin Towers – byly naopak atypické tím, že v nich kromě obchodních firem v převažující míře sídlily různé městské, státní a dokonce i federální úřady a instituce.\nI když to mohlo být pro leckoho – zvláště v prvním, emocionálně exponovaném období po útocích 9/11 – těžko uvěřitelné, Twin Towers a koneckonců celý komplex WTC byly u mnoha Newyorčanů a Američanů v trvalé nemilosti. Mnoho lidí by si bylo přálo, aby WTC a zejména jeho věže 1WTC a 2WTC nebyly bývaly nikdy postaveny. A po 11. září 2001, plných třicet pět let od zahájení výstavby již neexistujícího WTC v roce 1966, bylo stále mnoho lidí rádo, že jsou Twin Towers konečně pryč, byť se tak stalo odpudivým, krajně politováníhodným způsobem. Mnoho z těchto lidí nikdy nezapomnělo, že kvůli výstavbě WTC, kvůli tomu, aby se udělal prostor ne pro jeden, ale hned pro dva v jejich očích nemožně arogantní, megalomanské mrakodrapy, které pak zastínily vše široko daleko, byla v letech 1964 až 1966 zdemolována velká část přirozeně vzniklé zástavby města. A ještě k tomu v New Yorku, který byl vždy znám svou mnohotvárností, symbiózou vizuálních i významových protikladů, nikoliv prostým opakováním tvarů a úzkostnými podobnostmi! V očích mnoha oponentů znemožňovaly vypjatě sebestředné monolity Twin Towers prostup odpoledního slunce do velké části Lower Manhattanu a v opačném směru blokovaly pohled na západ slunce nad New Jersey. Na rozdíl od mnohem nižší centrální budovy Rockefellerova centra v Midtownu, obklopené „extrovertním“ prostorem – atraktivně členěným a pulzujícím lidmi – byly abnormálně vysoké Twin Towers obklopeny prostorem, který byl vždy vnímán jako vypjatě „introvertní“, jako abstraktně geometrické, akademicky chladné a většinou zcela prázdné prostranství. Dvakrát vyšší než i ty nejvyšší budovy kolem nich, Twin Towers byly pro mnoho lidí subjektivně tak nadměrně velké, že jediné místo, kam mohli před všudypřítomnou dominancí věží uprchnout a konečně vidět „staré známé“ panorama New Yorku bez jejich rušivého vlivu, bylo paradoxně na vyhlídkovém podlaží jedné z nich!\nNew York vždy byl a je velmi dynamickým městem, kde jsou zastaralé nebo nevyhovující budovy strženy a nahrazeny budovami novými, vyhovujícími. Jen málokterá budova je zachována pro svou historickou nebo architektonickou a konstrukční hodnotu. Hypoteticky hrozila možná demolice i nadměrně velkým, nedostatečně využívaným a pro majitele chronicky ztrátovým věžím Twin Towers a s nimi i celému komplexu WTC. Už od poloviny osmdesátých let pod tíhou tehdejšího pádu realitního trhu zvažovalo vedení PANYNJ, jak komplex WTC oživit a „zlidštit“, jak jeho uzavřený „superblok“ opět uvolnit a provázat s okolními ulicemi (obr. 3). Bylo zjevné, že se to bez částečné demolice některých budov komplexu neobejde. Skutečně vážným úvahám o demolici WTC standardními řízenými explozemi ovšem vždy bránil fakt, že především konstrukce věží obsahovala velké množství azbestu, který by byl výbuchy rozptýlen do vzduchu. Když pak bylo v roce 2000 vypočteno, že by náhrada všech vrstev azbestocementové protipožární ochrany za jinou, zdraví neškodnou, stála zhruba 1 mld. USD, ocitl se PANYNJ jako majitel a správce Twin Towers a celého WTC ve slepé uličce, protože si tak vysokou částku na opravu komplexu nemohl dovolit vynaložit. Pod narůstajícím tlakem administrativ obou států New York a New Jersey se proto PANYNJ začal o to intenzivněji snažit správu celého komplexu WTC a s ní i jeho nesnadno řešitelné problémy předat jinému – pokud možno privátnímu provozovateli. Jak už bylo zmíněno v prvním díle tohoto článku, tím, kdo měl o pronájem celého komplexu WTC, jenž mu byl nabídnut v lednu 2001, setrvalý zájem a kdo si nakonec celý komplex 23. července 2001 na 99 let pronajal, byl developer a realitní magnát Larry A. Silverstein, vlastník firmy Silverstein Properties, který v komplexu už vlastnil a pronajímal budovu 7WTC. Při podpisu smlouvy údajně neskrýval radost a optimizmus: „Sen se stal skutečností! Máme teď ve správě naprosto jedinečný soubor nemovitostí a budeme se zatraceně snažit, abychom využili všechen jeho potenciál a WTC pozvedli co nejvýše.“\nMasoví vrazi, kteří unesli letadla plná cestujících a paliva, aby dvěma z nich namířili do Twin Towers a zničili je, prokázali paradoxně Larrymu Silversteinovi svým způsobem ohromnou službu. Třebaže by byli nepochybně i developeři ze Silverstein Properties raději, kdyby –\nkdyž už tedy k útokům 9/11 došlo – letadla byla bez pasažérů (s výjimkou únosců) a v obou věžích zrovna nebyl nikdo přítomen, jako potměšilý škleb osudu tu zůstává evidentní fakt, že je teroristé zbavili obou kontroverzních (a dobře pojištěných) mrakodrapů rychle a efektivně. Věže se zhroutily víceméně svisle dolů a nezpůsobily nijak fatální škody na jiných budovách mimo WTC. Silverstein nemusel za jejich demolici platit nic – a nemusel tak nakonec zaplatit ani za odstranění azbestu z jejich konstrukcí. Ten odstranily vítr a déšť, a také píle záchranářů a usilovná práce dělníků, jejichž třísměnné nasazení po dlouhé měsíce platila správa města New York.\nReakce nového nájemce a správce zničeného komplexu WTC Larryho Silversteina byla rychlá a jednoznačná: chtěl především co nejdříve znovu postavit a pronajmout „svoji“ kancelářskou budovu 7WTC. Do toho mu nemohl nikdo jen tak mluvit. Následně chtěl znovu vybudovat také zničený komplex WTC – pochopitelně ve spolupráci s PANYNJ a příslušnými orgány města a státu New York, jinak to ani nebylo možné, avšak jen v podobě, která by byla ekonomicky zdravá a dlouhodobě finančně životaschopná. Larry Silverstein se nikdy netajil svou nechutí k dotacím z veřejných rozpočtů, protože dobře věděl, že jsou s nimi spojeny pro něj nepohodlné, mnohdy velmi diskutabilní a doslova kontraproduktivní zásahy politiků a úředníků. Bitva o budoucí podobu nového WTC trvala téměř šest dlouhých let. Teprve v druhé polovině roku 2006 začalo být zřejmé, jaké objekty a v jaké podobě budou na Ground Zero postaveny, a také kdo a proč je bude projektovat, stavět a následně rovněž vlastnit.\nZaložení vládní agentury LMDC a začátek diskuzí o podobě nového WTC\nKrátce po útocích 9/11, už v listopadu 2001, založily město a stát New York instituci Lower Manhattan Development Corporation (LMDC), jejímž úkolem bylo koordinovat ve spolupráci s PANYNJ novou výstavbu na Ground Zero – její investiční přípravu i stavební realizaci, a to ve vazbě na okolí, jež bylo útoky 9/11 v různé míře také zasaženo. Instituci řídilo šestnáctičlenné představenstvo s paritním zastoupením města a státu a do jejího čela byl jmenován John C. Whitehead, mj. někdejší náměstek ministra zahraničí USA v době, kdy byl prezidentem Ronald Reagan, vlivný republikán a blízký přítel rodiny Rockefellerů. LMDC dostala na investice do projektů revitalizace Lower Manhattanu po útocích 9/11 plných\n10 mld. USD z federálního rozpočtu USA, z toho 2,8 mld. na vyklizení Ground Zero a na zahájení přípravy jeho revitalizace. LMDC měla v tomto ohledu už od počátku velmi komplikované vztahy jak s PANYNJ, tak zejména s Larrym Silversteinem. Měla sice finance a některé významné pravomoci, majitelem pozemků a budov někdejšího WTC na Ground Zero byl ovšem „nezávislý“ PANYNJ a tím, kdo měl celý areál WTC na 99 let pronajatý a jednal rozhodně z pozice aktuálního „vlastníka“ komplexu, byl Silverstein a jeho firma Silverstein Properties. Silverstein byl také tím, kdo byl de jure vůči PANYNJ smluvně zavázán WTC znovu vybudovat.\nTéměř okamžitě tak vyvstaly spory o kompetence, zdroje financí, pravidla jejich alokace atd. Projekt opětovné výstavby kriticky zasaženého WTC a revitalizace jeho okolí se všemi vazbami na existující povrchové i podpovrchové dopravní systémy (těžce poškozeny byly\nmj. jak příměstská železnice PATH, tak i linka metra IRT Broadway ? Seventh Avenue Line) byl a stále ještě je sám o sobě extrémně komplexní a technicky, organizačně i ekonomicky mimořádně náročný. V důsledku silných politických, finančních a mocenských zájmů mnoha zúčastněných stran se ovšem z výstavby nového WTC záhy stalo vypjaté kolbiště nejmocnějších politických a „miliardářských“ zájmových skupin bojujících za jitřící pozornosti médií jedna proti druhé a zároveň i ringem, v němž na sebe narážela hypertrofovaná ega celebritálních architektů, akademiků a právníků. Složitost situace dokresluje už samotný počet zúčastněných „hráčů“: kromě PANYNJ se do bojů o podobu nového WTC a o pozice při jeho přípravě, výstavbě a následné správě postupně zapojilo mj. na dvacet komunálních, státních a federálních úřadů, dva mocní developeři, přes třicet architektonických, projektových a konzultačních kanceláří a více než sto deset větších stavebních firem.\nHned na začátku navíc k pozdějším komplikacím přispěl tehdejší guvernér Pataki, když ve zjitřeném a co do dalšího osudu WTC krajně nejistém období těsně po útocích 9/11 učinil velké a ne dosti uvážené politické sliby ohledně brzkých termínů opětovné výstavby WTC, a dokonce na základě těchto termínů uzavřel smlouvy s vlivnými partnery, jež obsahovaly někdy tajné závazky, kterým posléze nebylo možné dostát a o které pak tito partneři i po mnoha letech opírali žaloby o náhradu vzniklých škod. Naprostá většina termínů naslibovaných politiky a úředníky těsně po útocích 9/11 se záhy ukázala jako naprosto nereálná.\nProces seriózního hledání podoby nového WTC v podstatě zahájil newyorský galerista a obchodník s uměním Max Protetch, který se v lednu 2002 obrátil na newyorské architekty a urbanisty s výzvou k zaslání jejich představ o možné podobě nové výstavby na Ground Zero. Padesát víceméně spontánně zaslaných skic bylo potom vystaveno v Chelsea Art Gallery. Reálný dopad této poloprivátní akce na podobu později skutečně realizované výstavby je obtížné odhadnout, byl to nicméně začátek zásadních diskuzí o optimální podobě nového WTC, které se pak vlekly až do roku 2006.\nStátní agentura LMDC zahájila koncepční práce v dubnu 2002, když oslovila 24 vytipovaných architektonických kanceláří s vazbami na Lower Manhattan výzvou k zaslání návrhů podoby nové zástavby území bývalého WTC. Na základě negativní odezvy na tento způsob „soutěže“ od řady oslovených firem ovšem od výzvy krátce po vyhlášení ustoupila. Místo toho už pouhý měsíc nato LMDC oznámila, že vybrala pro vypracování koncepce nového WTC architektonickou kancelář Beyer Blinder Belle Architects\n& Planners (BBB). Tato kancelář v červenci 2002 skutečně předložila šest variant nového WTC a ty byly následně zveřejněny a předloženy k vyjádření obyvatelům New Yorku. Sluší se vyzdvihnout, že podobně veřejně a transparentně byly ze strany LMDC projednávány a vyhodnocovány i návrhy dalších soutěží a rozhodovacích fází přípravy výstavby nového WTC v následujících pěti letech. Uvádí se, že jen větších veřejných mítinků a slyšení, většinou za pozorně organizované účasti příbuzných obětí útoků 9/11, uspořádala LMDC více než dvě stě.\nVeřejné shromáždění Listening to the City nad šesti návrhy BBB zorganizované LMDC a PANYNJ v červenci 2002 v Jacob Javits Convention Center na Manhattanu se stalo do značné míry legendou, protože šlo patrně o největší veřejné občanské projednávání urbanistické koncepce v historii vůbec. Trvalo celý den, bylo na něm fyzicky přítomno přes 4500 (!) osob a dalších 800 se projednávání zúčastnilo on-line. Stovky lidí se střídaly jeden za druhým a přímo do hlavových mikrofonů v sále říkali, co si myslí o předložených návrzích a jak si představují budoucnost svého města. Nicméně výsledek jejich hlasování byl chmurný. Naprostá většina z cca 5000 respondentů uvedla, že jim všechny návrhy připadají slabé, nehodné tradice a významu WTC – a tedy nevyhovující.\nZa situace, kdy na Lower Manhattanu prakticky už nebyl jediný volný pozemek k zastavění, představovalo 64 750 m2 výměry Ground Zero zdaleka nejcennější stavební parcelu v New Yorku. Toto území bylo však současně prodchnuto vypjatými emocemi a bolestí mnoha osob ze ztrát jejich nejbližších. Ground Zero bylo místem piety a kontemplace, a to nejen pro přímé příbuzné obětí, ale doslova v globálním měřítku. Nalezení správného řešení toho, co na takto exponovaném místě vybudovat – co do účelu jednotlivých objektů i jejich fyzického provedení – se stalo výzvou skutečně mimořádnou. Většina lidí volala po vybudování památníku útoků 9/11 a zničeného WTC, ale vyvstávala otázka, jak velký by měl tento památník být a navíc – do jaké míry vůbec učinit z místa bývalého WTC natrvalo posvátné, pietní místo, tj. „hallowed ground“?\nMnoho lidí si – jak už bylo zmíněno – přálo postavit komplex WTC a především jeho věže Twin Towers v modernizované podobě znovu. Další navrhovali nechat jednoduše celý pozemek nezastavěný, maximálně na něm vybudovat park. Místní obyvatelé chtěli, aby byla především obnovena přirozená uliční síť, která tu existovala až do roku 1965, než byl vytvořen superblok WTC. Dojíždějící volali po vybudování moderního nádraží, které by kvalitně propojilo příměstské železnice s newyorským metrem a linkami autobusů MHD. Ozývaly se hlasy, že nastal čas, aby se na Lower Manhattanu konečně postavily také nějaké normální, cenově dostupné byty. Developeři volali po nových kancelářských prostorách a maloobchodních prodejnách, padl návrh na vybudování nového sídla newyorské burzy, ve hře byly nová škola, nemocnice, knihovna, muzeum, náboženské a humanitární centrum atd. Každý návrh měl své advokáty, svou skupinu podporovatelů.\nVýznam dokumentu Zásady přestavby Lower Manhattanu z léta 2002\nLMDC se proto rozhodla, že na základě zkušeností s předchozími návrhy a jejich projednáváním a s ohledem na mimořádnou složitost úkolu vypíše na koncepční řešení nového areálu WTC řádnou otevřenou mezinárodní architektonickou soutěž. Došlo k tomu\nv srpnu 2002. Pro hodnocení návrhů si LDMC přizvala zástupce 21 newyorských architektonických, urbanistických, designérských a inženýrských firem, které se spojily do sdružení New York New Visions (NYNV). LDMC pověřila NYNV nejprve vytvořením dvou významných dokumentů. Prvním byl ucelený soubor pravidel pro projektovou dokumentaci nových staveb na území WTC a okolního Lower Manhattanu (šlo o obdobu zvláštních technických kvalitativních podmínek pro dokumentaci staveb používaných pro velké stavby nejen v praxi ČR). Druhým dokumentem byl materiál Zásady přestavby Lower Manhattanu (Principles of the Rebuilding of Lower Manhattan), který se stal autoritativním souborem požadavků, k nimž bylo více než žádoucí při zpracovávání návrhů nového WTC přihlédnout. To, nakolik předložené soutěžní návrhy tento soubor požadavků respektovaly, se pak totiž stalo jedním z hlavních kritérií při jejich vyhodnocování. Samotný fakt vzniku zmíněných koncepčních zásad a jejich nezpochybňovaná odborná váha se staly významným prvkem v tichém „souboji“ mezi LDMC, PANYNJ a Larrym Silversteinem o to, kdo bude mít při utváření podoby budoucího WTC rozhodující slovo. Iniciativu na sebe v této fázi strhla LDMC.\nMateriál Principles of the Rebuilding of Lower Manhattan z léta 2002 obsahoval celkem patnáct hlavních zásad, přičemž každá z nich byla rozvedena do dílčích bodů. Zásady byly až na výjimky zcela konkrétní a prakticky vždy představovaly určitou reálnou investici. Všechny se týkaly problematiky zástavby Ground Zero, některé ovšem jen relativně velmi volně. V principu směřovaly tyto zásady k celkové obnově a revitalizaci Lower Manhattanu, a to nejen cestou výstavby nebo přestavby stavebních objektů, ale v řadě případů i cestou kultivace městského prostředí této části Manhattanu a obecnějšího zvýšení kvality života jeho obyvatel a návštěvníků.\nVýběr z uvedených zásad\nRespektovat území zničeného WTC jako pietní místo a vyhradit na něm plochu pro jeden nebo více trvalých památníků WTC a útoků 9/11 (zásada 1): mj. vytvořit na území WTC významný trvalý památník 11. září (bod 1.1) a vybudovat muzeum svobody a vzpomínek na 11. září (bod 1.2).\nObnovit v co největším rozsahu uliční síť v jejím stavu před rokem 1965 a integrovat území bývalého komplexu WTC zpět do Lower Manhattanu (zásada 3).\nVybudovat moderní, kapacitní a architektonicky výrazný dopravní uzel, víceúčelové nádraží obsluhující jak existující železnici PATH a linky metra procházející územím, tak i případné další budoucí příměstské železniční tratě jako vizuálně i funkčně působivou vstupní bránu na Lower Manhattan (zásada 6): mj. přestavět nádraží příměstské železnice PATH ve stávající poloze pod WTC a napojit jej podzemním koridorem pro pěší s linkami metra IRT Broadway – Seventh Avenue Line a BMT Broadway Line (bod 6.1).\nVybudovat v dosahu areálu WTC kapacitní parkoviště, které by umožňovalo zvládat předpokládaný nápor turistických a veřejných autobusů, a najít možnosti, jak zajistit vjezd vozidel a servisní služby do oblasti mimo stávající uliční síť (zásada 7).\nZvýšit počet osob, které mají v místě nového WTC a jeho blízkém okolí bydliště, zkvalitnit jejich životní prostředí, a tím pozvednout i komunitní život na území Lower Manhattanu (zásada 8): mj. zahrnout v přiměřeném rozsahu výstavbu rezidenčního bydlení přímo do nové zástavby WTC (bod 8.1).\nPodporovat otevírání obchodů a provozoven služeb, aby se oblast Lower Manhattanu co nejvíce oživila, a to jak během dne, tak i ve večerních hodinách (zásada 9): mj. vybudovat na uliční úrovni a v podzemí maloobchodní prodejny, které budou využívat rezidenti, dojíždějící i turisté (bod 9.1), a podporovat otevírání luxusních obchodů s atraktivními, velkoplošnými výklady, aby se oblast stala co nejpřitažlivější i v rámci celého New Yorku a okolního regionu (bod 9.2).\nPostarat se o vznik nových kulturních a občanských institucí na Lower Manhattanu a rozšířit ty, které v něm už existují (zásada 10): mj. vybudovat sídlo městské opery (City Opera) v rámci nového centra múzických umění (Performing Arts Center), které by disponovalo moderním vybavením využívaným i jinými hudebními a divadelními soubory (bod 10.3), a vytvořit v návaznosti na trvalý památník 9/11 novou muzejní budovu, v níž by bylo muzeum WTC a další související malá muzea, která zatím nemají svoje zázemí (bod 10.6).\nPodporovat udržitelné projekty a nízkoenergetické technologie, při přípravě a realizaci staveb aplikovat nejnovější poznatky v oblastech bezpečnosti zdraví a ochrany občanů, dbát na vybavení pro hendikepované osoby (zásada 12).\nPodporovat v rámci nové zástavby areálu WTC projekty výjimečné kvality, aby bylo zajištěno, že se tato lokalita znovu stane symbolem New Yorku reflektovaným po celém světě (zásada 13): mj. zajistit, aby se vysoká kvalita projektové dokumentace stala bezpodmínečně vyžadovaným předpokladem pro každou výstavbu, jež bude následně v lokalitě realizována (bod 13.1). Dále vytvořit taková doporučení pro návrh nových budov na území WTC, která zajistí, že budou jednak skutečně výjimečné po architektonické a konstrukční stránce, jasně odlišitelné od budov v okolí, a že zároveň ponesou určité znaky, které je budou vzájemně sjednocovat (bod 13.3). Vytvořit v rámci Lower Manhattanu výstavbou výškových budov na území WTC nové působivé panorama mrakodrapů, které by bylo mocným vizuálním symbolem síly amerického národa a jeho identity (bod 13.4).\nMezinárodní soutěž o koncepční řešení nového WTC\nDo uzávěrky soutěže v září 2002 přišlo celkem 406 (!) návrhů z celého světa. Komise LDMC za účasti PANYNJ a s pomocí NYNV posléze vybrala do užšího výběru práce sedmi vesměs velmi renomovaných architektonických kanceláří a v některých případech celých velkých týmů architektů a špičkových konstrukčních inženýrů, které během následujících tří měsíců ještě dopracovaly devět nejvíce inspirativních návrhů. Uvedeny jsou některé výrazné návrhy užšího výběru.\nFoster and Partners/Norman Foster a kol. (vedoucí architekt), Anish Kapoor (sochař) a Cantor Seinuk (statik/konstrukční inženýr): návrh Kiss.\nSlavná londýnská architektonická kancelář nositele Pritzkerovy ceny sira Normana Fostera chtěla svým návrhem podtrhnout moment paměti a vzpomínek a zároveň evokovat jev znovuzrození. Vizuálně dominujícím prvkem byla dvojice „krystalických“ mrakodrapů, jejichž tvar byl vyskládán z obřích trojúhelníkových ploch. Budovy se ve třech výškových úrovních dotýkaly jedna druhé, odtud pojmenování tohoto návrhu Polibek (obr. 8). Propojení budov mělo však hlavně praktický aspekt – možnost únikových cest z jedné věže do druhé v nouzových situacích. Návrh počítal s progresivním vícevrstvovým pláštěm umožňujícím významnou přirozenou regulaci teploty a slunečního záření a s ozeleněním atrií stromy a keři.\nSdružení Richard Meier & Partners Architects, Eisenman Architects, Gwathmey Siegel & Associates a Steven Holl Architects: návrh Memorial Square.\nTým známých architektů Richarda Meiera, Stevena Holla a jejich partnerů předložil návrh, jehož dominantní prvek tvořily dva dotýkající se obří mrakodrapy mřížového tvaru situované vůči sobě půdorysně v pravém úhlu (obr. 9). Konstrukce v lidech evokovala dětskou hru piškvorky, byla ovšem mnohem více připomínkou tvaru ocelových segmentů, z nichž byl sestaven nosný plášť zničených Twin Towers – trojice hranolových věží evokovala trojice jejich ocelových sloupů a tři megapodlaží propojující hranolové věže někdejší masivní parapetní plechy, které v segmentech propojovaly ocelové sloupy. Úhel svíraný oběma mrakodrapy vymezoval, podobně jako je tomu u Rockefellerova centra, veřejné prostranství Memorial Square.\nDne 18. prosince 2002 byly tyto návrhy zveřejněny na panelech v Zimní zahradě komplexu World Financial Center – zhlédlo je přes 8 milionů lidí a LMDC k nim obdržel téměř 13 000 komentářů. Do nejužšího finále pak postoupily 1. února 2003 dvě koncepce: návrh Towers of Culture architektonického týmu THINK Design (obr. 10 a 11) a návrh Memory Foundations architektonické kanceláře Studio Daniel Libeskind. Oba návrhy dostaly až do února 2003 prostor na dopracování. To už ovšem proti tomuto rozhodnutí a vůbec proti celé soutěži organizované LDMC zaslal svůj protest Larry Silverstein s tím, že on jediný má jako právoplatný současný majitel areálu výsostné právo rozhodnout o tom, co by mělo být na pozemku WTC postaveno. Zároveň oznámil, že se již dohodl s architektonickou kanceláří SOM, že to bude ona, která pro něj architektonicko-urbanistickou studii nové zástavby území vypracuje. Ne náhodou právě kancelář SOM už počátkem ledna 2003, několik dní před Silversteinovým prohlášením, svůj návrh z výstavy v Zimní zahradě a ze soutěže stáhla.\nSdružení THINK Design (Frederic Schwartz Architects, Rafael Viñoly Architects, Shigeru Ban Architects & Dean Maltz a Ken Smith Landscape Architects, Rockwell Group, Arup, Buro Happold a Schlaich Bergermann und Partner: návrh Towers of Culture.\nTým tvořený celou plejádou známých architektů a věhlasných konstrukčních inženýrů včetně pozdějšího laureáta Pritzkerovy ceny Šigeru Bana předložil návrh, jehož středobodem byly „novodobé“ Twin Towers situované ve stejné poloze, v jaké se tyčily jejich předchůdkyně, ovšem podpírané takovým způsobem, aby se zbytků původních věží fyzicky nedotýkaly a byl pod nimi zachován pietně upravený prostor. Věže měly být nejvyšší na světě. Měly mít pláště tvořené otevřenými kovovými diagridy a měly být v několika výškových úrovních propojeny vizuálně samostatnými budovami různého kulturního využití. Ve vrcholcích věží byly situovány dvě obří větrné turbíny. Někdejší komplex WTC tak byl návrhem THINK Designu přetvořen na kulturní komplex WCC (World Cultural Center). New York by jím dostal nejen nové ikonické panorama hodné 21. století, ale mohl by se zároveň pyšnit kulturní investicí, která by v celé jeho historii neměla obdoby. Zamýšlené „propojovací“ budovy měli posléze navrhnout různí architekti. Odspodu nahoru měly mít následující zaměření: památník 11. září, muzeum 11. září, centrum múzických umění, mezinárodní kongresové centrum, otevřený amfiteátr, vyhlídkové plošiny a vzdělávací centrum.\nV závěru února proběhla na půdě LMDC zevrubná slyšení, na nichž oba finalisté prezentovali svá řešení, a jak už to v takových fázích významných soutěží bývá téměř pravidlem, zákulisní dohadování a lobbování zájmových skupin dostoupila vrcholu. Už se zdálo téměř jisté, že se mínění většiny porotců přikloní k návrhu týmu THINK Design, byl to ovšem podle všeho sám guvernér Pataki, kterému se údajně na poslední chvíli podařilo díky svému vlivu obrátit výsledný výrok poroty ve prospěch návrhu druhého finalisty. Dne 27. února 2003 tak byla jako vítězný koncept nové podoby území bývalého WTC vyhlášena vize Daniela Libeskinda (obr. 12 až 14).\nVítězný návrh Memory Foundations Daniela Libeskinda\nStudio Daniel Libeskind: Daniel Libeskind (vedoucí architekt), Arup (statici/konstrukční inženýři) a Hargreaves Associates Landscape Architects (krajinní inženýři): návrh Memory Foundations.\nNávrh Studia Daniel Libeskind a partnerů nesl název Základy našich vzpomínek a jeho ústřední ideou se stalo rozčlenění nové zástavby území WTC na dvě odlišné části –\nza prvé, na pietně koncipovaný veřejný Memory Park, situovaný v místech bývalých Twin Towers a budovy 3WTC, a za druhé, na oblouk pěti mrakodrapů, které park a celé území obkroužily ze severu a východu. Na plochu parku umístil Libeskind budovy památníku a muzea 11. září, které zatím neměly specifikovanou podobu. Výškové budovy měly vějířovité uspořádání. Od nejvyšší, 541 m vysoké věže 1WTC (tj. 1776 stop – číslo je letopočtem vyhlášení nezávislosti USA na Velké Británii), až po relativně nejnižší věž (5WTC) nejvíce na jihu. S výjimkou dominující severní věže byla temena ostatních mrakodrapů navržena ve výškách a zkoseních, které měly umožnit jev, který sám Libeskind nazval Světelný klín (Wedge of Light).\nTen spočíval v tom, že by vždy 11. září konfigurace mrakodrapů umožnila osvětlení památníku přímým ranním sluncem v čase mezi 8.46 hod. a 10.28 hod., tedy po dobu, která při útocích 9/11 uplynula od prvního nárazu letadla do věží Twin Towers až do zhroucení druhé z nich. Libeskindův soutěžní návrh počítal s tím, že v pěti nových mrakodrapech vznikne cca 930 000 m2 kancelářských ploch, tedy téměř tolik, kolik mělo původní WTC. Návrh pamatoval i na vstupní objekt do podzemního nádraží propojujícího PATH s metrem. Byl už situován v později stabilizované poloze mezi výškovými budovami 2WTC a 3WTC, ale šlo zatím jen o tvarově nenápadnou budovu.\nPrincipy Libeskindovy koncepce podoby nového areálu WTC.\nÚzemí bude rozděleno na dvě části výrazně odlišného rázu: na vnitřní pietní, klidovou parkovou část Memory Park a na vnější oblouk pěti komerčních výškových budov.\nBude postaven jediný rekordně vysoký mrakodrap Tower 1 (dlouho nazývaný Freedom Tower, dnes 1WTC, oficiálně One World Trade Center) se symbolickou výškou 1776 stop (541 m), tvarově inspirovaný siluetou sochy Svobody.\nDalší čtyři vějířovitě uspořádané výškové budovy Tower 2 až Tower 5 (v současnosti věže 2WTC až 5WTC) budou mít postupně se zmenšující výšky a zkosení temen, která budou směřovat k patám zničených Twins Towers.\nNa ploše parku budou vybudovány památník a obsáhlé muzeum 11. září (Memorial Museum).\nV podzemí bude vybudován WTC Hub (dnes WTC Transportation Hub), rozsáhlý dopravní uzel propojující železnici PATH s linkami metra a navazující síť podzemních pěších koridorů.\nV podzemí WTC opět vznikne nákupní centrum, velké maloobchodní plochy budou i v podnožích věží Tower 1 až Tower 5.\nBude vybudováno podzemní bezpečnostní centrum pro kontrolu všech vozidel vjíždějících do komplexu a nad ním nový kostel Saint Nicholas Church řecké ortodoxní církve zničený útoky 9/11.\nBude postavena budova centra múzických umění Performing Arts Center.\nV maximálním rozsahu se obnoví původní uliční síť.\nBude vybudována rozsáhlá občanská vybavenost a technická infrastruktura spojená s objekty komplexu (mj. velké chladicí zařízení/klimatizační jednotka pro celý nový komplex WTC).\nNa území bude pokud možno opět postaven hotel.\nLibeskindův původní návrh byl vnímán jako výrazově neobyčejně vřelý a plný symbolů. Hlavní věž, kterou PANYNJ v dubnu 2003 pojmenoval neformálně a poněkud kontroverzně věž Svobody (Freedom Tower), byla ohromující zakřivenou konstrukcí opláštěnou ostrohrannými skleněnými plochami. Vrcholek věže čněl asymetricky vzhůru způsobem, který byl záměrnou obdobou vztyčené pochodně sochy Svobody, což bylo nejen pro Libeskinda, který kdysi jako třináctiletý židovský kluk, dítě polských emigrantů, sám do New Yorku připlul na lodi, zásadním symbolem tolerance a svobody. Podnož věže zahrnovala přístup do 21 m vysokého prostoru nad základovými spárami zničených Twin Towers s vyvýšenými vyhlídkovými ochozy.\nZatímco Libeskindův osobitý návrh vyzařující emoce, ducha a vnitřní sílu nakonec zvítězil u poroty LMDC i u široké veřejnosti, ve hře o budoucí WTC byly ovšem i jiné síly. Ačkoliv je komplex WTC z převážné části v majetku PANYNJ, realitní magnát Larry Silverstein vlastní pronájem jeho objektů na plných 99 let.\nA vzhledem k tomu, že nemohl být – navzdory všemu, co útoky 9/11 znamenaly a znamenají pro WTC, New York i celé USA – po právní a faktické stránce ze své pozice aktuálního vlastníka odsunut, činil si ve věci nové výstavby WTC v kontextu smlouvy uzavřené s PANYNJ v roce 2001 svrchované právo na suverénní rozhodování. To zahrnovalo i svobodný výběr architektů, inženýrů a dalších tvůrců pro podrobnější návrhy jednotlivých stavebních objektů. Tak byl na konci roku 2002 najat i architekt David Childs ze SOM, aby byl vnucen Libeskindovi ke „spolupráci“ na proměně jeho vítězného návrhu nového WTC v žádoucí podobu územního plánu a současně i na „realistické“ podobě dominantní věže 1WTC.


IAEA - Euroskop\nHlavní strana » Evropská unie » Politiky EU » Zahraničí a bezpečnost » Vnější vztahy » Nejdůležitější organizace » IAEA\nMezinárodní agentura pro atomovou energii (IAEA) je rozsahem své činnosti a svým vlivem nejvýznamnější světovou organizací v otázce dohledu a kontroly nad bezpečností jaderné energetiky. Pro Evropskou Unii (EU) tak představuje klíčového partnera v této oblasti.\nIAEA byla založena v roce 1957 jako mezivládní fórum, zabývající se širokým spektrem otázek spojených s tehdy rychle se rozvíjející jadernou energetikou. Hlavní aktivity Agentury spadají do oblastí bezpečnostních a verifikačních mechanismů, fyzické ochrany, a rovněž vědy a technologického výzkumu. Zásadním úkolem agentury pak je dohlížet na implementaci tzv. dohod o bezpečnostních zárukách („safeguards“) v jednotlivých státech. Tyto bilaterální dohody uzavřela Agentura se 178 státy (a s Taiwanem). Jejich cílem je zajistit, že jaderný materiál není používán pro vojenské účely v souladu se Smlouvou o non-proliferaci (NPT) z roku 1968. Dvojstranné dohody o bezpečnostních zárukách doplňuje Dodatkový protokol (AP), upravující problém nedeklarovaných nukleárních aktivit. AP signovalo dosud 111 států a souhlas s ním byl včleněn i mezi podmínky vstoupení do EU.\nVedle zmíněných klíčových aktivit vymezuje IAEA své středně-dobé cíle v následujících oblastech:\na) zprostředkovat státům dostupnost jaderné energetiky,\nb) posílit rozvoj jaderné vědy a výzkumu,\nc) posílit jadernou bezpečnost a ochranu,\nd) poskytnout efektivní technickou pomoc,\ne) zlepšit funkčnost dohod o bezpečnostních zárukách,\nf) podpořit strategické plánování.\nNa naplnění výše zmíněných cílů se EU velmi aktivně podílí.\nVývoj vztahů jejich formální úprava\nVztah mezi EU a IAEA probíhá fakticky na dvou úrovních; na úrovni orgánů EU (zejména Evropské komise – EK) a na úrovni Euratomu, který dosud nebyl včleněn do Unie. Ačkoliv ani jeden subjekt nemá s Agenturou formální vztahy – status v jejím rámci – oba jsou společně zastoupeny stálým zastoupením EU v sídle IAEA ve Vídni. V rámci zasedání je pak EU zastoupena předsedajícím státem v Evropské radě a Euratom direktorem DG pro energetiku.\nEuratom podepsal již v roce 1976 s Agenturou Dohodu o spolupráci. Evropská Unie jej následovala v roce 1992 stvrzením dokumentu o Novém partnerství s IAEA, soustředícím se na dohody o bezpečnostních zárukách a navazující výzkumné oblasti. Skutečná spolupráce mezi oběma organizacemi ovšem začala až podpisem první Příspěvkové dohody v roce 2005 v návaznosti na deklarovaný zájem Unie o aktivní roli v oblasti jaderné energetiky vyjádřený Evropskou strategií proti šíření zbraní hromadného ničení z prosince 2003. Spolupráce probíhá na úrovni Evropské komise a Programu pro technickou pomoc Mezinárodní agentury pro atomovou energii.\nVýše zmíněná kooperace, původně zaměřená dominantně na bezpečnostní rozměr, se postupně rozšířila o mnoho dalších oblastí.\nČinnost Unie se pohybuje v rámci tří zásadních okruhů:\n1) posílení legislativního a regulatorního rámce v oblasti jaderného materiálu a bezpečnosti,\n2) opatření na bezpečnost, skladování a používání již využívaného jaderného materiálu a zařízení,\n3) posílení schopnosti jednotlivých států vypořádat se s jaderným materiálem mimo národní kontrolní a regulatorní rámec.\nAktivity v rámci výše zmíněných okruhů pak lze rozdělit do pěti specifických oblastí:\nDohody o jaderných zárukách (Safeguards)\nJiné projekty IAEA\nKaždá z těchto oblastí obdržela vlastní rozpočtovou složku v rámci příslušné kapitoly rozpočtového rámce na období 2014 – 2020. Vzhledem k tomu, že unijní fondy musí být distribuovány podle tematických linií (nelze je připsat konkrétní mezinárodní iniciativě), distribuce těchto fondů probíhá prostřednictvím relevantních unijních programů. Jedná se zejména o programy: Technická podpora pro společenství nezávislých států (TACIS), Nástroj EU pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC), Nástroj pro předvstupní pomoc (IPA) a Nástroj pro stabilitu (IfS). Celkovou výší příspěvků je EU (v součtu s příspěvky od členských států) druhým největším přispěvatelem na aktivity IAEA.\nRozpočet IAEA a příspěvky.\nCílem EU a IAEA je do těchto aktivit pojmout maximálním okruh států. K původním regionům z roku 2005, střední Asie, jihovýchodní Evropa, Afrika, Blízký východ, se v roce 2010 přidaly rovněž státy Perského zálivu, jižní a střední Ameriky a Karibiku.\nHlavním faktorem pro hodnocení činnosti EU v rámci aktivit s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii je, do jaké míry je Unie schopna přispívat k naplňování vlastních cílů a cílů Agentury. Rovněž do jaké míry se EU daří ovlivňovat rozhodnutí IAEA. EU v poslední dekádě učinila významný krok směrem k naplnění těchto hodnotících faktorů. Přetrvávající význam jaderné energetiky a hrozba zneužití jaderného materiálu a zbraní představují pro EU motivaci do budoucna svou spolupráci s IAEA udržovat a nadále rozšiřovat.\nStudie zabývající se spoluprací EU a IAEA


Streamy ZOH 2014\nAutor Téma: Streamy ZOH 2014 (Přečteno 7130 krát)\n« kdy: 13. 02. 2014, 13:46:07 »\nČT má neskutečné problémy se zatížením streamů ze ZOH. Vždy když je na programu něco více zajímavého tak se zhroutí. Nedostatečná kapacita, kdo za ten šlendrián může? Snad mají již nějaké zkušenosti, tak by měli predikovat jaký asi bude zájem.\nOpravdu dost hrozný. Na co pak vynaložili všechnu energii a práci na všechny doprovodný aplikace když to základní je poddimenzované.\nRe:Streamy ZOH 2014\n« Odpověď #1 kdy: 13. 02. 2014, 13:56:23 »\no problému víme a od kompetentních už zjišťujeme další info. Doufáme, že zítra něco oficiálního napíšeme. Jinak vámi popisovaný stav jsem pocítil osobně při sledování biatlonu, kdy mi stream asi třikrát vypadl a bylo tam jen pozadí s olympijskými barvami.\n« Odpověď #2 kdy: 13. 02. 2014, 14:02:10 »\nNo pokud se Vam to jenom seka , tak to jste ti stasnejsi. Me se nepodari na zadny link CT ani dostat - vzdy to zahlasi ouha neco se asi pokazilo. Clovek by to i pochopil kdyz je v akci nejaka ceska medaile, ale myslim ze s tim maji porad stale , navic to shazuje i streamy CT ktere nemaji s OH nic spolecneho.....Bez olympiady me vzdy funguje vse OK\n« Odpověď #3 kdy: 13. 02. 2014, 14:07:50 »\nObčas pak nefungují i některé části webu.\n« Odpověď #4 kdy: 13. 02. 2014, 14:08:38 »\nTo se dá čekat, že to shazuje i ostatní věci, přece nebudou kvůli Olympiádě stavět něco jiného, než mají na I-vysílání. Aspoň je vidět, že internet hned jiné způsoby šíření vysílání nenahradí. Rozdíl ve spolehlivosti je zásadní a to se pořád jedná jen o procenta diváků.\n« Odpověď #5 kdy: 13. 02. 2014, 14:10:45 »\nKdyby to aspoň těm divákům fungovalo, ale od určité zátěže to pak už nefunguje snad nikomu. Od nějakého limitu prostě odmítat nová spojení.\n« Odpověď #6 kdy: 13. 02. 2014, 14:26:04 »\nSamozřejmě to platí i o mobilních aplikacích a HbbTv. Prostě všechno záleží na pronajaté konektivitě. Někdo chtěl ušetřit.\n« Odpověď #7 kdy: 13. 02. 2014, 14:43:46 »\nAno, problemy i-vysilani jsou jak s dostupnosti, tak zrejme i kvalitou. Mozna pouzivaji i nejaka nouzova zalozni reseni. Stream curlingu dopoledne vypadal jako by prosel analogem - prvni obrazek. Ted uz je tam kvalitnejsi verze - druhy obrazek.\n« Odpověď #8 kdy: 13. 02. 2014, 16:59:49 »\nTen první obrázek je PAL zpracovaný docela mizernou kartou. Takže asi opravdu nouzovka, takhle vypadalo i-vysílání tak před 5 lety.\n« Odpověď #9 kdy: 14. 02. 2014, 09:07:55 »\nJsem zvedav, jestli CT zase vyleze s nejakym takovy srandovnim argumentem typu "poridte si rychlejsi internet".\nZeptam se - existuje moznost sledovat olympiadu jinde? Vetsinou se jedna o teritorialne omezeny linky, co jsem zatim nasel. Kdyby mel nekdo zdroj, urcite nejen ja bych to uvital .... kdyz CT neni schopna tuto sluzbu zajistit.\n« Odpověď #10 kdy: 14. 02. 2014, 10:35:55 »\nDnes už to běží, píšou - Stránka běží dočasně v režimu vysoké zátěže.\nCož v praxi znamená pouze v kvalitě 288p.\nZáznamů v iVysílání se to naštěstí netýká.\n« Odpověď #11 kdy: 14. 02. 2014, 10:48:30 »\nCitace: pajas2 14. 02. 2014, 10:35:55\nNeznamená. (Aspoň ne pro všechny.)\n« Odpověď #12 kdy: 14. 02. 2014, 10:50:35 »\nCitace: balutbj 14. 02. 2014, 10:48:30\nSamozřejmě, pokud si nějaký operátor zajistí ve své síti streamy přímo od ČT, pak je to jasné.\nAle pro běžného návštěvníka webu ČT to těch 288p znamená.\n« Odpověď #13 kdy: 14. 02. 2014, 10:53:17 »\nCitace: pajas2 14. 02. 2014, 10:50:35\nBěžného ano; ani nemusím mít kdovíjaké streamy od ČT. Stačí ty za běžných okolností dostupné.\n« Odpověď #14 kdy: 14. 02. 2014, 11:30:31 »\nTak jsem koukal na polské, ruské a maďarské streamy, běželi plynule bez výpadků ale kvalita neskutečná ... bohužel ČT běželo s výpadky (nekoukatelné) ale v nejlepší kvalitě.\nNerozumím tomu co se to stalo s novými médii v ČT jelikož každý má ještě nedávné srovnání s LOH London 2012 kde si myslím že nápor musel být minimálně stejný možná i větší a to ČT bez problémů zvládalo.\nDocela by mě zajímalo co redakce DZ vyzjistí od zodpovědných lidí v ČT, pokud to tedy nebude zase placený článek.\nMoje doměnka na vzniklou situaci je že ČT chtělo ušetřit a nepronajalo si dostatečnou kapacitu linek. Pokud je to tak tak ovšem nechápu proč tedy nové média v ČT vůbec existují když jsou takhle degradované.


Proč nevidí zkoušející přihlášené náhradníky? (Stránka 1) - Role učitel - Diskusní fórum FEL\nProč nevidí zkoušející přihlášené náhradníky?\nDiskusní fórum FEL » Role učitel » Proč nevidí zkoušející přihlášené náhradníky?\n1 Téma vytvořil Veronika Sobotíková 02.12.2009 01:53:56\nTéma: Proč nevidí zkoušející přihlášené náhradníky?\nAsi od začátku letního zkoušového období školního roku 2007/2008 se studenti mohou v KOSu hlásit na již obsazený termín jako náhradníci, pokud to vyučující při vypisování\ntermínu povolí (lépe řečeno "nezakáže", protože při otevření nového termínu se do patřičné kolonky automaticky doplní "A"). Jak jsem pochopila z toho, co mi říkali studenti, oni vidí, kolik je na termín přihlášeno náhradníků. Proč k této informaci ale nemá přístup i vyučující? Ten by podle mne měl mít také možnost vidět a případně i si vytisknout seznam náhradníků.\nHodilo by se to např. v takovýchto situacích:\n1) Předmět zkouší několik vyučujících a za rozumný počet studentů, kteří připadnou na termínu na jednoho zkoušejícího se považuje třeba 20. Původně přednášející vypíše termín pro jednoho zkoušejícího, tedy s kapacitou 20. Když pak uvidí, že je na termín přihlášeno 5 náhradníků, s kapacitou nic dělat nebude, protože 25 studentů je na jednoho zkoušejícího hodně, ale na dva ještě málo. Bude-li ale náhradníků přihlášeno 15, pak už ale bude stát za to kapacitu termínu zvýšit a zapojit do zkoušení dva vyučující.\n2) Protože téměř pravidelně některý z přihlášených studentů na zkoušku nepřijde, vědí studenti, že mohou zkusit na zkoušku přijít i bez přihlášení v KOSu, a když bude volné místo, mohou se zkoušky zúčastnit. Jak ale řešit situaci, kdy studentů, kteří přišli bez\npřihlášení je víc než těch, kteří přihlášeni byli a nepřišli? Kterého z nepřihlášených studentů vzít a kterého ne? Bylo by rozumné dát přednost těm, kdo byli přihlášeni jako náhradníci a brát je podle jejich pořadí. Jenže k tomu právě potřebuje mít zkoušející seznam s jmény a pořadím náhradníků k dispozici.\n3) Váhám, jestli vypsat předtermín nebo ne, protože nevím, jestli bude dostatečný počet zájemců. Protože když už jednou termín otevřu, nechci ho kvůli malému zájmu rušit, mohla bych předtermín vypsat nejdřív s nulovou kapacitou a pak se podle počtu náhradníků rozhodnout, jestli termín otevřu nebo ne. Jenže k tomu bych musela mít přístup k informaci o počtu přihlášených náhradníků.\n4) Všechny termíny vypisuji před začátkem zkouškového období. Protože nevím, jak budou studenti úspěšní, vypíšu termínů raději víc, ale pár z nich si nechám jako rezervu a nastavím jim kapacitu nula. Bohužel při tom zapomenu zaškrtnout, že se na tyto termíny nemají hlásit náhradníci. Studenti, pokud vím, sice vidí počet přihlášených náhradníků, ale nepoznají, jaká je nastavena kapacita termínu. Hlásí se proto jako náhradníci i na tyto termíny, které pravděpodobně otevřené nebudou. Počítají s tím, že když je na termín přihlášeno jen pár náhradníků, tak když přijdou bez přihlášení, místo se pro ně najde. Pak přijdou na zkoušku a zjistí, že se nekoná. Byla to moje chyba - neměla jsem zapomenout zakázat náhradníky, ale těžko si jí při kontrole naplněnosti termínů všimnu, když nevidím, že na rezervním termínu mám přihlášené náhradníky.\nMluvila jsem o tomto problému s naším rozvrhářem. Říkal mi, že tuto chybu KOSu už několikrát reklamoval, ale bezvýsledně. Opravdu se s tím nedá něco udělat?\n2 Odpověď zaslal olsak 02.12.2009 09:16:11\nRe: Proč nevidí zkoušející přihlášené náhradníky?\nDěkuji Veronice za sumarizaci argumentů, proč by měla být tato funkce v KOSu zapracována.\nDodal bych, že jsem tento požadavek několikrát vznášel už před více než dvěma lety služební cestou přes rozvrháře naší katedry. Bez odezvy. Docela by mě zajímalo, kde byl požadavek utopen.\nSystém druhu "KOS" organizačně a technicky funguje jen tehdy, když uživatelé vznášejí náměty na změny a na tyto náměty je reagováno do stanoveného termínu kompetentními osobami kompetentním způsobem. Reakce může být pouze dvojí: bude to zapracováno do ... nebo nelze to zapracovat, protože ... Tento druh funkčnosti systému KOS se mi nedaří už mnoho let nalézt.\nKonkrétně tento požadavek spadá do kategorie, kdy nejsou měněna "pravidla hry" daná existencí KOSu, pouze je zde požadavek na rozšíření informací pro určitou skupinu uživatelů. Nedovedu si tedy představit kompetentní reakci jinou než "provedeme to do tehdy a tehdy". Výjimka z této odpovědi mě napadá jen při velkém zapojení fantazie: nejde to, protože podle směrnice děkana fakulty XY je požadavek, aby učitelé nemohli vidět náhradníky a podle nařízení rektora číslo YZ je naopak požadavek, aby všechny fakulty měly stejné rozhraní KOSu. Ve všech ostatních případech to je technický problém, který nemůže nejít. A pokud přesto nebude zapracován, pak je chyba v technickém personálu, který bude potřeba vyměnit.\n3 Odpověď zaslal Aleš Němeček 02.12.2009 12:12:57\nTady je odpověď na moji poslední urgenci ohledně zobrazení náhradníků na zkouškovém termínu. Dopis je "redakčně lehce zkrácen", ale podstata zůstala zachována.\nPředmět: Re: [Fwd: nahradnici v KOSu]\nOd: Ivan Halaska\nDatum: Wed, 17 Jun 2009 10:49:49 +0200\nKomu: Ales Nemecek\nOdpoved na Vasi aktualni otazku je: NE\nOdpoved na Vasi prístí otazku je: Ano, pozadavek na úpravu KOSi, resici potrebu zobrazení náhradníku termínu je vypracován a predán resitelské firme v balícku prístích úprav, zaplati to VIC. Ceká se na jejich nacenení.\nAles Nemecek wrote:\n> Preji prijemny den!\n> Dalsi dotaz na nahradniky. AN\n> -------- Puuvodni zprava --------\n> Predmet: nahradnici v KOSu\n> Datum: Sat, 13 Jun 2009 09:54:13 +0200\n> Od: Mirko Navara\n> Komu: Ales Nemecek\n> Da se nejak zjistit, kolik nahradniku ceka v KOSu, kdyz je zaplneny termin?\nNaposledy upravil: nemeceka (02.12.2009 12:14:46)\n4 Odpověď zaslal Ivan Halaška 02.12.2009 12:42:40\nNa dnešní dotaz jsem dostal od vedoucí oddělení pro studijní komponentu na VICu tuto odpověď:\ntento požadavek byl na seznamu úkolů, které se předávaly Trasku k dodělání do konce roku. Sbírala jsem podklady v létě, určitě se pamatuješ. Na základě finančního odhadu prací, peněz, které jsem na to dostala k dispozici a seřazení úkolů dle priority se na tento úkol již nedostalo. Zůstal pod čarou.\nTuto informaci proděkan Jelínek slyšel na poradě proděkanů.\nPožadavek se dostal "pod čáru" mimo jiné proto, že jej vznesla pouze jedna fakulta (a jenom pro doplnění na této jediné fakultě jediná katedra).\nOstatní to, zdá se, nepotřebují a VIC nechal nad čarou pouze požadavky, na kterých se shodlo více fakult.\nPro úplnost bych rád doplnil, že v Řídicí komisi pro IS ČVUT je za FEL doc. Hazdra.\nTato komise údajně VICu na takovéto úpravy peníze radikálně seškrtala v rámci úsporných opatření, která jsou důsledkem hospodářské krize.\nOsobně považuji požadavek za relevantní. Nicméně asi jedinou cestou k jeho uspokojení je asi požádat VIC, aby tuto úpravu firma TRASK sol. provedla na náklady FEL. Tento postup v podobných případech údajně navrhli zástupci VIC na poradě proděkanů již na začátku roku.\n5 Odpověď zaslal Aleš Němeček 02.12.2009 17:55:11\nIng. Ivan Halaška (halaska) napsal:\nJá se dokonce domnívám, že by se nemělo jednat o úpravu, ale opravu. To, jak byla funkce pro přihlašování a evidenci náhradníků ve zkouškovém termínu realizována, je nevyhovující. Co bylo tedy od samého počátku špatně - už přímo návrh požadavku nebo jeho implementace do KOSu? Jak vypadala původní objednávka a kdo ji formuloval a později kontroloval? Nešlo by prostě ověřit, zda jsme dostali co jsme požadovali a zaplatili už jednou?\nNaposledy upravil: nemeceka (02.12.2009 17:57:05)\n6 Odpověď zaslal Ivan Halaška 02.12.2009 20:25:25\nPožadavek vznesli studenti, z katedry ten požadavek nikdy nepřišel.\nPožadavek zněl "doplňte do KOSu frontu náhradníků u obsazeného zkouškového termínu s postupným posouváním náhradníků mezi řádníky".\nPo nasazení vznikla jediná připomínka od studenta, že nechce, aby postoupil mezi řádně přihlášené na poslední chvíli, což se mu stalo. Proto autoři doplnili požadavek studenta o parametr, který říká, kolik dnů před termínem má být student z fronty vyřazen, jestliže se nedostal mezi řádníky.\nTRASK je typická softwarová firma, která uspokojí požadavek "nějak" a nechá si to zaplatit v rámci nějakého upgrade.\nTo řešení funguje a bylo převzato.\nPodnět dr. Sobotíkové přišel později. Firma je ochotna jej realizovat, ale ne zadarmo.\nTo je v pořádku, ale problémem jsou jejich přemrštěné ceny.\nJak už jsem psal, takovýchto podnětů bylo mnoho a tento podnět byl shledán pod tlakem nedostatku peněz za méně potřebný.\nPříklad podnětu z FEL, který byl zrealizován v době, která uplynula od prvního podnětu dr. Sobotíkové za peníze VIC:\npřidat studentům do KOSi prohlížení studijního plánu a možnost zapsat předmět, který student vidí ve svém plánu, že vidí, že jej ještě nemá splněný.\n7 Odpověď zaslal olsak 07.12.2009 09:25:19\nVýmluva, že jsou zapracovávány především požadavky, které přicházejí z více fakult současně, je absurdní. Zapracován by měl být okamžitě jakýkoli smysluplný požadavek.\nOd spojení KOSu pod střechu ČVUT jsme především očekávali, že student bude mít možnost si zapsat pro sebe volitelný předmět jako vyučovaný předmět na kterékoli fakultě, třeba jiné, než na které je zapsán. KOS bude tyto úkony rutinně zvládat a bude generovat podklady pro mezifakultní finanční vyrovnání. Mám takový dojem, že k této funkci jsme zatím bohužel nedospěli. Rozhodně spojení KOSu pod ČVUT nesmí bránit tvorbě rozhraní a funkcí, která jsou specifická pro jednotlivé fakulty.\nDomnívám se, že pokud nefunguje mechanismus průběžného zpracování podnětů uživatelů, můžeme prohlásit, že jedna z nejdůležitějších požadovaných funkcí systému neexistuje a je třeba okamžitě hledat jiné řešení.\nUž před několika lety jsem upozorňoval na to, že nechat si takto důležitá data spravovat externí firmou je velmi špatný nápad. Teď to vidíme. Externí firma nás finančně vydírá při požadavcích, které by měly být součástí rutiní údržby systému. A přitom je pohodlné říci, ono to nejde, protože máme na to externí firmu. Všichni srazí podpadky (jak vidíme i z delšího mlčení na tomto fóru) a budou nadále trpět, jak externí firma píská. Můj návrh je:\nokamžitě ukončit smlouvu s externí firmou.\nPředat údržbu systému kompletně do rukou zaměstnanců ČVUT. Z finančního hlediska se může zdát, že je tento krok dražší než stávající stav, ale to je jen první zdání. Banky se dělí na ty, které mají správu databází pod svým palcem a ty, které na to mají externí firmu. Před několika lety byl tento outsourcing v módě. Dnes kvůli tomu banky většinou trpí a ty, které outsorcing nemají se rozvíjejí daleko dynamičtěji.\nV přechodu databází do správy zaměsnanců ČVUT vidím následující výhody\n= smysluplné požadavky uživatelů budou do systému zanášeny průběžně a bez průtahů\n= odpovědní pracovníci se nebudou moci vymlouvat, že něco nejde\n= bude možné průběžně systém rozvíjet a bude to součástí jeho normálního života\nPodívejme se, kam se s vývojem svého informačního systémemu posunula např. muni.cz. Jsou v tom zhruba o sto let před námi. Myslíte si, že by toho byli schopni, kdyby se měli handrkovat o každou blbinku s externí firmou? Externí firmě vůbec nejde o rozvoj, ale jen a pouze o peníze.\nNa ČVUT mimo jiné učíme, jak správně navrhnout a provovovat databáze. V některých programech je i slovo "management", tj. asi také učíme, jak provoz těch databází správně zorganizovat. Na KOSu a analogických komponentách bychom měli studentům předvést, že to, co učíme, opravdu dovedeme.\n8 Odpověď zaslal Ivan Halaška 07.12.2009 14:17:07\nAno, takovýto systém panoval na FELu. Já jsem sveho casu mohl utratit 22 tis. Kc mesicne a pilne jsem se staral , abych je utratil zejmena za drobne upravy KOSu ve prospech kateder. Tajemnik i prodekani nám plne duverovali a moc se "do toho" nemichali. Když byl požadavek složitělší, vždy pro něj byl vyhrazen samostaný balík navíc. Ted je kazdy podnet podroben slozitemu, nekolikastupnovemu, schvalovani. Na každém stupínku se může kterýkoliv podnět "ztratit". Bohužel.\nCo se týká WWW KOSi, to bylo vzdy rizeno pouze na urovni CVUT. Obratte se na doc. Hazdru, aby v ridici komisi IS ČVUT prosadil Váš názor. To zn. aby VIC mělo nafukovací účelovou rezervu na realizaci všech podnětů z kateder(!) s neomezeným stropem.\nZajímalo by mě, z čeho jste vyvodil toto nepravdivé tvrzení. Opak je pravdou. Do loňského roku student fakulty A, který si chtěl zapsat předmět vypsaný katedrou fakulty B, musel zajít na PEO fakulty B a nechat si vytvorit novou instanci studenta, "zapsaného" na fakultě B.\nTeď si student fakulty A muze zapsat predmet vypsaný na kterékoliv fakultě, jestliže u tohoto předmětu je definováno, že je určen také pro studentův program a formu studia. Předpokládá se, že toto nastavení se provede na základě dohody mezi garanty jednotlivých studijních programů. Jak jinak asi by se mohl realizovat program Inteligentní budovy? Jde o velkou mnozinu drobných úprav KOS a KOSi.\nMůžete hádat, kdo to zaplatil.\nCo se týká počítačové podpory účtování takto poskytnutého výkonu, tomu se věnuje rozvojový projekt prof. Tvrdíka, který se realizoje ve spolupráci s VIC. O projektu je informován proděkan FEL, doc. Mindl. Výstup tohoto projektu bude, doufám, hotov cca v březnu 2010. Podporu bude poskytovat modul manazerskeho informacniho systemu PES.cvut.cz.\nJiz na nekolika mistech jsem uplatnil nazor, ze je-li malo penez a na tech navic sedi nekolik žabáků, mělo by se zavést pravidlo, že navrhovatel má také navrhnout z jakých zdrojů bude úprava uhrazena.\nUž před několika lety jsem upozorňoval na to, že nechat si takto důležitá data spravovat externí firmou je velmi špatný nápad. Teď to vidíme. Externí firma nás finančně vydírá při požadavcích, které by měly být součástí rutiní údržby systému.\nOpět se mohu jen podivit jak snadno vyvozujete závěry bez snahy podložit je znalostí. Co jste to za senátora?\nVáš názor znám a už jsem Vám na něj odpověděl, že o data se nestará žádná firma, nýbrž pracovníci ČVUT. Toto bylo dokonce zvýrazněno tím, že firmu TRIL ke dni 1.10. pohltilo VIC ČVUT.\nA přitom je pohodlné říci, ono to nejde, protože máme na to externí firmu. Všichni srazí podpadky (jak vidíme i z delšího mlčení na tomto fóru) a budou nadále trpět, jak externí firma píská. Můj návrh je:\nObávám se, že teď pláčete na špatném hrobě. Obávám se, že ředitel VIC ČVUT nemá za povinnost číst diskusní fóra jednotlivých fakult. Napište to doc. Hazdrovi, jako zástupci FEL v řídicí komisi pro IS ČVUT, ať Vaše názory prosazuje. Zopakuji ale znovu radu, kterou jsem Vám již dvakrát dal. Ujasněte si terminologii, zejména pak rozlišujte databázový systém od informačního systému, který využívá databázi jako úložiště dat. To aby si z Vašich úvah tam nahoře nedělali legraci.\nIH: souhlasím, ale s výhradou. Už to zde jednou bylo. VIC se rozhodlo, že ukončí spolupráci s autorskou firmou aplikace WWW KOSi DERS Solutions a další rozvoj této aplikace bude provádět vlastními silami. Po dobu následujících 3 let nedošlo k ani jedné úpravě této aplikace, natožpak aby vznikla nová. Potom jsme se vrátili pokorně zpět. Mimo jiné proto, aby bylo možné převzít upgrade této aplikace, zahrnující i anglickou mutaci aplikace.\nDokud VIC nebude moci pracovníkům oddělení rozvoje IS ČVUT platit mzdy, srovnatelné se mzdami v praxi, v důsledku čehož bude možné nabrat kvalitní odborníky, půjde vždy pouze o příštipkaření.\nNa ČVUT mimo jiné učíme, jak správně navrhnout a provovovat databáze. V některých programech je i slovo "management", tj. asi také učíme, jak provoz těch databází správně zorganizovat.\nJako senátor byste měl vědět že spojení "a management" v názvem studijních programů představuje chleba pro katedru 13116 a se správou počítačových systémů - dle Vás databázových systémů ve významu jejich manažování to nemá moc společného.\nNa KOSu a analogických komponentách bychom měli studentům předvést, že to, co učíme, opravdu dovedeme.\nJistě, jsem zvědav, zda na stavební fakultě ukazují jako vzor svou budovu, kterou si vyprojektovali sami.\n9 Odpověď zaslal olsak 07.12.2009 15:51:03\nIvan Halaška napsal:\nSlovo "management" jsem použil ve smyslu "řízení podniku". Ani mě nenapadlo, že by mi někdo podsouval, že jsem to myslel jinak, takže jsem ani neměl potřebu toto nějak zdůrazňovat.\nManagement v této věci chápu jako řízení oddělení na ČVUT, které má na starosti funkčnost informačního systému. Manager tohoto oddělení musí hledat efektivní možnosti komunikace mezi uživateli a provozovateli, zorganizovat práci provozovatelů, hledat dalších směry rozvoje atd. Podle toho, co píšete (přečtěte si to, prosím, celé ještě jednou), management uvedeného oddělení tyto věci nezvládá. Pak by měl management školy vyvodit nějaké důsledky a najít vhodná opatření. Pokud se toto nepovede, pak můžeme krásně o managementu učit, ale dáváme najevo, že ho sami neumíme.\nUjasněte si terminologii, zejména pak rozlišujte databázový systém od informačního systému...\nProsím, nepodceňujte mě. Jsem docela v obraze. Když jsem mezi těmi pojmy "přepínal", vždy s plným vědomím, o čem píšu.\n... TRASK je typická softwarová firma, která uspokojí požadavek "nějak" a nechá si to zaplatit v rámci nějakého upgrade.\n... o data se nestará žádná firma, nýbrž pracovníci ČVUT.\nTady se přiznám, že Vám opravdu nerozumím. Na jedné straně píšete, že něco nejde, kvůli přemrštěným cenám od firmy TRASK, a na druhé straně mě vysvětlujete, že firma TRILL byla pohlcena VIC (což samozřejmě vím a raději nechtějte vědět, co si o tom myslím).\n10 Odpověď zaslal Ivan Halaška 07.12.2009 16:11:33\nNeměl by být takový problém pozvat si do senátu doc. Hazdru, aby se k současnému stavu a Vaší kritice vyjádřil.\nTaké by pro senát FEL nemělo být problémem vyžádat si od ředitele VIC ČVUT, aby na téma management IS ČVUT uspořádat pro členy senátů školy a fakult seminář.\n11 Odpověď zaslal Ivan Halaška 07.12.2009 18:31:17\nFirma, která vyhrála v roce 1992 výběrové řízení pro studijní komponentu FEL a FS se jmenuje TRIL. Tato firma\nvytvořila a udržuje schéma úložiště dat v databázi komponenty\nvymyslela název KOS a je vlastníkem licence na celý systém\nvytvořila aplikaci KOS, kterou známe pod označením "znakový KOS".\nvykuchala business logiku z formulářů KOS a vytvořila pro ni API rozhraní KOS formou sady balíčků procedur a funkcí. Toto rozhraní rozvíjí dle potřeb různých aplikací. V minulém měsíci dohotovili např. API rozhraní pro MIS ČVUT pro modul ekonomické podpory horizontální prostupnosti pro ped. výkon.\nv rámci rozvojového projektu AMU převedla velkou část znakových formulářů do grafické aplikace, pracujícící na Oracle WWW aplikačním serveru. Aplikace je provozována na AMU a VŠUP v rámci širší licence na FIS od firmy BBM. Tato aplikace je rozvíjena a svého času bylo i na ČVUT řečeno, že už další rozvoj půjde pouze sem, že se znaky upravovat nebudou. Bohužel prý nejsou peníze na brzké dokončení převodu zbylých formulářů pro ČVUT. Asi se nedostává peněz na mzdy pro případnou posilu oddělení, viz bod 7.\nposkytovala ČVUT až do 31.10.2009 technickou podporu, což obnášelo zejména provoz hotline formou telefonu, emailu a SKYPE.\njejí pracovníci nastoupili od 1.11.2009 do VIC do nově vytvořeného samostaněného oddělení VIC, které se věnuje komponentě studium.\nPo přibližně osmi letech FIRMA TRASK Sol. vyhrála výběrové řízení na vytvoření grafického uživatelského rozhraní WWW KOSi. Napsala aplikaci v Javě jako webovou aplikaci pracující na IBM Websphere aplikačním serveru. Tato aplikace důsledně využívá API rozhraní KOSu.\nZ hlediska uživatelské přívětivosti je sice grafika monohem intuitivnější, ale kdo si zvykl na znakové formuláře, asi potvrdí, že v jiných aspektech uživatelské přívětivosti starou aplikace KOS nedohonila. Nejen proto, že podporuje pouze role Učitel a Student (už ne doktorand).\nJá souhlasím s tím, že firma TRASK je velmi drahá a že je nutné z tohoto faktu vyvodit závěry. A dle mých informací se k tomu ředitel VIC chystá. Jsem zvědav, jak se ty závěry posléze podaří realizovat. Držím VICu palce, ale za mzdových podmínek, které VIC může nabídnout novým mladým, schopným a výkonným vývojářům jsem spíše skeptik.\n12 Odpověď zaslal Pavel Hazdra 08.12.2009 18:05:38\nToto je zavádějící informace. Dle platných pravidel schválených AS ČVUT je rozpočet VICu dán pevným procentem z dotace. ŘK VICu na svém zasedání v dubnu 2009 doporučila, aby VIC navrhlo vyrovnaný rozpočet jako celek. Náklady na služby zajišťované VIC, které by nebyly pokryty z příspěvku, pak měly být hrazeny z vytvořeného fondu provozních prostředků a z výnosů doplňkové činnosti (tj. obdobným způsobem jako v případě fakult). Je zřejmé, že za stávajících pravidel financování je příp. omezování služeb úměrné poklesu dotace ČVUT. Model financovaní by se měl v příštím roce změnit a bude především záležet na tom, co vedení ČVUT navrhne a schválí AS ČVUT.\nAno, máte naprostou pravdu. Mechanismus nebyl formálně nastaven ani na VIC, ani na FEL. Vedení VIC na základě auditu a požadavků ŘK zpracovalo "Procesní model řešení požadavků na VIC", jehož schválení se v rámci ČVUT se připravuje. Tento model by měl řešit postup, kdy uživatel žádá zcela novou službu VIC nebo žádá změnu již existující služby VIC, či vyřešení „nějakého" požadavku vůči existující službě VIC. Za tímto účelem by měl v příštím roce VIC vytvořit procesní funkci Service Desk pro registraci a třídění těchto požadavků na VIC (změna služby, řešení události u služby). Pak by mělo být možné zjistit stav vyřízení jednotlivých požadavků on-line.\nRozsah řešených požadavků závisí na financích. Ty v současné době stěží pokrývají provoz informačních systémů. KOS je jednou ze 26 hlavních služeb, kterou VIC zabezpečuje. V případě KOSu se předpokládá, že objednavateli budou prorektoři pro pedagogiku (bakalářské a magisterské studium) a vědu (doktorské studium). Priority pro zpracováni požadavků pak budou záležet na dohodě proděkanů, případně jejich schopnosti prosadit svůj požadavek v rámci ČVUT.\nPředpokládá se, že VIC bude poskytovat služby i jednotlivým součástem, pokud pro ně vytvoří odpovídající zdroje.\n13 Odpověď zaslal Veronika Sobotíková 22.12.2009 12:24:56\nV terminálovém KOSu už náhradníky vidím. Děkuji všem, kdo se o to zasloužili.\nNaposledy upravil: sobotik (22.12.2009 12:30:54)\n14 Odpověď zaslal olsak 08.01.2010 09:40:42\nJá taky děkuji za změnu k lepšímu.\nOvšem myslím, že se shodneme, že to je provizorní řešení. Například proto, že náhradníky v terminálovém rozhraní sice vidím, ale nepovedlo se mi přijít na to, jak je vytisknout. Takže se nemohu odebrat na zkoušku s jejich seznamem. Ledaže bych si z obrazovky ty nahradniky opsal ručně na papír. Tisk kopie obsahu okna taky problém neřeší, neboť v jednom okamžiku jsou vidět ze seznamu jen tři náhradníci a je nutné rolovat.\nV tomto vláknu jsem se dozvěděl, že terminálový přístup je považován v současné době za neperspektivní. I z tohoto důvodu očekávám vyřešení možnosti práce se seznamem náhradníků koncepčně a ve webovém rozhraní.


Tábor - Ideje | SASPI.cz - Literární server\n:: Tábor - Ideje ::\npublikováno: 24.07.2018, 18:32\nDruhá kapitola - plukovník vyzvedává generála de Lille. Odjezd do ležení\nPřístav je to ráno jako obyčejně narván k prasknutí. Každé z jedenácti mol hlídají čtyři vojáci s nachystanými bajonety připravení kdykoli zadržet kteréhokoli člověka, jenž by se jim zdál sebeméně podezřelý. To se ale stane jen výjimečně, za třicet let mého dosavadního života ani jedinkrát.\nNad vším dýchá atmosféra obchodního ruchu, ze dvou lodí z Británie vykládá pět pacholků pytle s čajem a zase tam nakládá nové pytle s kořením. Jeden z mužů zakopne o vlastní nohu, náklad vysype a jasně červené chilli papričky se rozkutálejí po molu. Jeho společník ho chytne za límec a začne na něj cosi rozlíceně ječet. Nenápadně zastrčím ruku do brašny a nahmatám kožený měšec s penězi. Cinká jen minimálně a leží v něm nanejvýš pět, šest mincí, nevzal jsem si s sebou nic. Kdybych si chtěl chilli papričku koupit, tohle by mi nestačilo ani na půlku jediného kousku.\nPotraviny jako brambory nebo tabák, které přivezl z Ameriky Kolumbus, již zdaleka nejsou tak vzácné a drahé jako v šestnáctém století, i když si pravda stále nějakou vyšší cenu vyžadují. Nejnovější orientální laskominu na trhu představuje muškátový oříšek. V minulém století vedly o ostrov, kde se vyskytuje, urputné boje Britové s Holanďany. A vítěz? K veliké potupě a zklamání ostrova Holandsko. V Amsterodamu byste si za hrst muškátových oříšků koupili okázalý dům se služebnictvem a ještě by vám zbylo na živobytí až do smrti a vůbec byste ty peníze neutratili, ani kdybyste měli třeba pět životů a rozhazovali, kde se dá. Vlastně to platí i tady, nejen v Holandsku.\nOpírám se o zeď dřevěného přístřešku, kde unavený úředník po jednom přijímá hosty, kteří připluli, a kontroluje jejich cestovní glejty a povolení. Dost práce na jednoho člověka, není divu, že mu občas někdo proklouzne.\nZ lodi z Norska, která právě zakotvila u jednoho mola, vyběhne malý chlapec a jako o život peláší pryč. Pronásleduje ho plavovlasý muž, nejspíš jeho otec, a křičí a hrozí pěstí: „Olafe, Olafe Fredrikssone, vrať mi ten měšec, nebo uvidíš!!“\nNastavím klukovi nohu, zakopne a natáhne se na zemi. Hned se sice zvedne a s odřeným kolenem kulhá dál, ale to už ho muž dostihne, vyplatí mu pár ran a kožený váček mu sebere. Pak po mně blýskne děkovným pohledem a s vyplazeným jazykem oddechuje, jako že by kluka jinak nechytil.\nFrancouzská galeona spustila můstek a po něm vystoupil na molo korpulentní muž ve vojenské uniformě. Za ním se už vyhrne ven jen hlouček námořníků, aby doplnil zásoby vody a potravin na zpáteční cestu.\nOkamžitě neomylně poznávám muže, na kterého jsem čekal. Má na sobě slavnostní uniformu, v ruce přenosnou truhlici. Hlavu mu zdobí dvourohý klobouk s množstvím peří, který podtrhuje jeho autoritativní vzhled. Ležérně se nese po mole, pak se prodere davem a s rukou šátrající pod uniformou předběhne frontu u přístěnku a protlačí se dovnitř. Lidé nespokojeně bručí: „No, pán má uniformu, jak může být hrubý, co!“\nZ domku se ozve nepřívětivý hlas úředníka: „No tak, pane, nemůžete tady být celou věčnost!“\nVřítím se dovnitř také, což vyvolá další nesouhlasné výkřiky davu. Muž z lodi šacuje uniformu. „Někde jsem tady ten glejt měl, přísahám! Přímo od Ludvíka XIV.!“\n„Promiňte,“ vložím se do toho. Rozepínám vrchní knoflíky vesty a shrnu z ramene ji i košili. Pak mu ukazuji písmeno vypálené do mé kůže. Nemám glejt, ale tohle mně identifikuje kdekoli v zemi. „Generál de Lille?“ ptám se vojáka.\n„Louis de Lille, ano,“ přikyvuje.\n„Plukovník d’Agoulle,“ otáčím se na úředníka. „Pan generál je tu na mou zodpovědnost, jsem si jistý, že nic neprovede.“ To muži zavře ústa a já s Francouzem přístřešek opouštíme.\n„Tak vy jste ten slavný d’Agoulle,“ usmívá se generál, když vedle sebe klušeme na koních podzimní lesnatou krajinou. „Hodně jsem o vás slyšel.“\n„Já o vás nic.“\nStrojený úsměv na jeho rtech ztvrdne a zmizí. Rychle změní téma: „Ale vy mne tu ani nepotřebujete, ne? Mohl byste velet vy sám.“\n„Neumím to,“ přiznávám se. „Málokdy dokážu být tvrdý, a vojáci potřebují pevnou ruku, to vy víte.“\n„Pravda,“ souhlasí on. „Neposlechne – zbičovat, zabít! K čemu je voják, který neposlouchá rozkazy!“\nPřekvapeně se zastavuji. Tohle jsem nečekal. „No tak, pojeďte!“ křikne na mě přes rameno generál. Neochotně pobídnu koně do cvalu a dohoním ho.\n„To myslíte vážně?“ ptám se nechápavě. „Jen proto, že nechtěl vyčistit karabinu?“\n„Jistě,“ přikývne bezvýrazně. „Co byste chtěl dělat vy? Pochválit ho?“\n„To ne, ale… jistě by se našlo jiné řešení…“\n„Nevím!“ vybuchnu. „Ale nevidím důvod zabít ho, vždyť z toho se stejně nepoučí! Budiž, dvě, tři rány bičem, aby si to zapamatoval, to ještě akceptuju, ale smrt je příliš vážný trest.“\n„Podle vás,“ nadhodí. „Vidím, že je dobře, že jsem přijel.“\nŠíma 24.07.2018, 18:30:40\nDruhý díl začal v přístavu a jeho ruchu. Lodě připlouvaly a odplouvaly, náklad se nakládal a vykládal, vše bylo poutavě vykresleno, jen ty bajonety mi tam nepasovaly, patří přeci na pušky. Náš hrdina si vyzvedl svého nadřízeného, se kterým se rozkmotřil ohledně velení a trestu za prohřešky hned na začátku cesty do tábora. Uvidíme jak se oba muži budou nadále snášet. Odpovědnost při velení nebude přeci žádná legrace...\nze dne 24.07.2018, 18:41:47\nŠíma: Asi s plukovníkem...\nze dne 24.07.2018, 18:34:43\nRebejah: A s kým bys souhlasil ty? Ohledně toho velení?


PartySaurus - BAGR PÁRTY KLOKOČKA\nKód služby: 1215\nNovinka 2022 :-)\nPronájem minibagru na Vaší akci i s naším bagristou - promotérem.\nSen každého kluka .... ovládat "velké" stroje.\nBagr vyroben v našich reklamních barvách , černo žluto bílá ...\nNabagrujte si trošku toho štěstí, párty hlíny a vyzkoušejte ojediněnou reálnou atrakci na Vaší akci. :-)\nA nebo chcete vyzkoušet originální NAFUKOVACÍ BAGR ? :-) I ten máme:\nNOVINKA 2022 Rozměr: 4.5 x 3.8 Výška: 2.8 m tj. cca 17 m2 Pouze u nás - jedinný v ČR ! Pronájem skákacího hradu , který má v oblibě každý kočkomil :-) Originální vlastní ojedinělá grafika, potisk ze všech stran. Kvalitní pvc mat…


Ochranné masky a respirátory, chirurgické masky, rukavice a jiné zdravotnické prostředky\nJak správně vybrat ochrannou masku, abyste se ochránili před nákazou.\nPoužití nesprávné ochranné masky nejenže poskytuje falešný pocit bezpečí, ale může také ohrozit váš život. Pojďme si představit funkci roušek a respirátorů i to, jak si mezi nimi vybrat.\nCelosvětový prodej obličejových masek se výrazně zvýšil od té doby, co byl Singapur v červnu 2013 zamořen smogem z Indonésie. Zásoby byly údajně vyprodány během pár hodin.\nChirurgické masky běžně používá široká veřejnost po celý rok ve východoasijských zemích, jako je Čína, Japonsko a Jižní Korea, aby se snížila šance na šíření nemocí přenášených vzduchem a aby se zabránilo vdechování prachových částic ve vzduchu vytvářených permanentním znečištěním ovzduší.\nV doporučeních, kdo by měl ochranné masky nosit, se jednotlivé země lišily. Světová zdravotnická organizace (WHO) nošení roušek jako preventivní opatření proti šíření viru do ledna 2020 nezmiňovala, ani od něho však výslovně neodrazovala. Až 3. dubna WHO připustila, že nošení masek má v boji proti šíření nového koronaviru význam. To potvrdila i studie Dr. Dona Miltona publikovaná stejný den v časopisu Nature Medicine.\nNíže se podíváme na některé běžné masky a respirátory a představíme Vám jejich funkci, filtrační schopnost a jak si mezi nimi vybrat.\nJednoduché chirurgické masky (ústenky), znázornění na obrázku, slouží k zachycení vlastních tělních tekutin nositele, jako jsou sliny a výtok z nosu a brání jejich přenosu z nositele na ostatní. Mohou také zamezit šíření infekčních kapének, které vznikají při kašlání nebo kýchání nositele. Připomínají také nositelům, aby se nedotýkali rukama úst nebo nosu, které by jinak mohly přenést viry a bakterie poté, co se člověk dotkl kontaminovaného povrchu.\nChirurgické masky nejsou navrženy tak, aby chránily uživatele před vdechováním vzdušných bakterií nebo virových částic.\nTypická chirurgická maska je třívrstvá a v horní hraně má skrytý kovový drátek, takže masku lze bezpečně připevnit kolem nosu. Maska se fixuje pružnými gumičkami za uši nebo vázáním, které se skládá ze čtyř netkaných popruhů, které jsou uvázány za hlavou.\nV době epidemie koronaviru máme povinnost nosit na veřejnosti přes ústa a nos roušky či jiné ochranné prostředky. Jako ochranné prostředky se počítají roušky, respirátory, ústenky, šátky, šály či jiné prostředky, které brání šíření kapének. Nošení roušek se pokládá za jednu z cest, jak omezit šíření infekce.\nSource: © 2010-2020 Bliss Air\nRespirátory, také známé jako polomasky, jsou určené k ochraně uživatele před vdechováním nebezpečných látek (zejména plynů a výparů) nebo prachových částic rozptýlených v ovzduší.\nExistují dva základní typy respirátorů: jednorázové a opakovaně použitelné.\nJednorázové respirátory mají částicový filtr a člení se podle filtračních tříd – tedy podle toho, jak vysokou ochranu a stupeň filtrace poskytují.\nRespirátory jsou ve světě certifikovány různými normami.\nDle americké normy NIOSH mají označení N95, dle čínské normy GB2626 mají označení KN95 a dle evropské normy EN 149 mají označení FFP1, FFP2 nebo FFP3.\nRespirátory N95 jsou považovány za stejně funkční, jako jsou respirátory FFP2 Evropské unie a respirátory KN95 v Číně. Číslo označuje minimální množství částic ve vzduchu v procentech, které je respirátor schopen filtrovat. Například respirátor N95 filtruje aspoň 95 % částic ve vzduchu větších 0,3 mikrometrů, ale není odolný vůči oleji.\nJednorázové respirátory musí dobře doléhat k obličeji a vytvořit těsnění dýchacích otvorů. Jsou dodávány s nejméně dvěma popruhy, který obíhají kolem hlavy, jeden nad ušima a druhý pod ušima.\nAby byla účinnost respirátoru dostatečná, je třeba dbát na správné nasazení, aby se zabránilo proniknutí částic skrz volnou mezeru. Je důležité nosit je těsně nad nosem a pod bradou. Respirátor, který se nosí volně, nebude poskytovat dostatečnou ochranu.\nRespirátory s vysokou účinností poskytují nositeli efektivní ochranu před kapénkovou nebo virovou nákazou.\nOpakovaně použitelné respirátory (polomasky a celoobličejové masky)\nPříkladem opakovaně použitelných masek jsou ty, které používají hasiči a lidé pracující s nebezpečnými chemikáliemi.\nPolomaska je určená k ochraně před vdechováním nebezpečných látek rozptýlených v ovzduší. V závislosti na druhu látek, před kterými má polomaska chránit rozeznáváme několik druhů polomasek a vybíráme k nim příslušné filtry. Polomaska zakrývá ústa, nos a bradu.\nCeloobličejová maska slouží k ochraně celého obličeje včetně očí a z hlediska bezpečnosti se jedná o nejvyšší stupeň ochrany. Polomasky a masky jsou navíc velmi variabilní tím, že můžeme filtry kdykoliv vyměnit dle potřeby.\nOpakovaně použitelné respirátory se prodává v různých velkostech pro dospělé, obvykle malých, středních a velkých, aby co nejvíce doléhaly k obličeji.\nNejsou určeny pro děti.\nNěkteré opakovaně použitelné respirátory mohou být připojeny k alternativnímu přívodu vzduchu jako je třeba tlaková lahev, aby vzdechnutí škodlivých látek mohlo být zcela vyloučeno.\nOpakovaně použitelné respirátory poskytují nositeli nejlepší možnou ochranu.\nRespirátor FFP2 - CE certifikát\nRoušky- CE certifikát


Datová sada pro poskytování katastrální mapy v digitální formě ve formátu DGN. Katastrální mapa zahrnuje polohopisnou a popisnou složku. Polohopis obsahuje hranice parcel, katastrálních území a správních jednotek, obvodů budov a bodové pole. Popisné prvky obsahují textové nápisy (parcelní čísla, geografické názvosloví atd.), mapové značky (značky druhů pozemku atd.) a linie (hranice chráněných území atd.). Při konverzi dat do DGN formátu se některé údaje digitální mapy (informace o čísle bodu a kódu kvality bodů polohopisu, symboly na liniích atd.) ztrácejí. Datová sada je poskytována jako otevřená data (licence CC-BY 4.0). Data vychází z ISKN (Informačního systému katastru nemovitostí). Katastrální mapa je poskytována po katastrálních územích v souřadnicovém systému JTSK (EPSG:5514). K dispozici jsou pouze území s katastrální mapou v digitální formě (k 16. 05. 2022 je to 98,01% území České republiky, t.j. 77 299,50km2). Data jsou poskytována ve formátu DGN. Pro stažení jsou data komprimována (ZIP). Více katastrální zákon 256/2013 Sb., vyhláška o katastru nemovitostí č. 357/2013 Sb., vyhláška o poskytování údajů č. 358/2013 Sb. v platném znění.\nAbstrakt: Datová sada pro poskytování katastrální mapy v digitální formě ve formátu DGN. Katastrální mapa zahrnuje polohopisnou a popisnou složku. Polohopis obsahuje hranice parcel, katastrálních území a správních jednotek, obvodů budov a bodové pole. Popisné prvky obsahují textové nápisy (parcelní čísla, geografické názvosloví atd.), mapové značky (značky druhů pozemku atd.) a linie (hranice chráněných území atd.). Při konverzi dat do DGN formátu se některé údaje digitální mapy (informace o čísle bodu a kódu kvality bodů polohopisu, symboly na liniích atd.) ztrácejí. Datová sada je poskytována jako otevřená data (licence CC-BY 4.0). Data vychází z ISKN (Informačního systému katastru nemovitostí). Katastrální mapa je poskytována po katastrálních územích v souřadnicovém systému JTSK (EPSG:5514). K dispozici jsou pouze území s katastrální mapou v digitální formě (k 16. 05. 2022 je to 98,01% území České republiky, t.j. 77 299,50km2). Data jsou poskytována ve formátu DGN. Pro stažení jsou data komprimována (ZIP). Více katastrální zákon 256/2013 Sb., vyhláška o katastru nemovitostí č. 357/2013 Sb., vyhláška o poskytování údajů č. 358/2013 Sb. v platném znění.


Blog: Co se Chcete Naučit nebo Zlepšit Právě DNES? Přečtěte si Výživné Články… – 312. stránka – Život bez hranic\nAssessment Centrum: Zvyšte své šance na úspěch\nBy Ondřej Cingl on 21 ledna, 2010 / Osobní Rozvoj & Rozvoj Osobnosti / Leave a comment\nTento článek o AC/DC není fyzikálním pojednáním o střídavém a stejnosměrném proudu, ani z něj nevyčtete, jak se chovat na hard-rockovém koncertu. Pomůže Vám ale připravit se na událost, která se může stát důležitým milníkem Vaší profesionální kariéry: Assessment Centrum / Development Centrum. Ať již jste ostříleným profesionálem\nZpomal, ať Ti mistrovství neuteče!\nBy Ondřej Cingl on 28 října, 2009 / Osobní Rozvoj & Rozvoj Osobnosti / Leave a comment\nToto je skutečný příběh o tom, jak obtížné může být rozeznat nefalšované mistrovství – a o tom, že to není chyba Mistra! Washington DC, Spojené státy americké, chladné ráno 12. ledna roku 2007.Ve stanici metra se objevil mladý muž ve volném oblečení a kšiltovce. Z příručního pouzdra\nJak uskutečnit změnu?\nBy Život bez hranic on 28 října, 2009 / Osobní Rozvoj & Rozvoj Osobnosti / Leave a comment\nŘíká se, že nejdůležitější není otázka JAK, ale spíše otázka PROČ – respektive odpověď na tuto otázku a odpověď na to, jakým způsobem, už si k Vám cestu najde. Faktem je, že mnoho různých cest vede k vysněnému cíli. Neexistuje pouze jediná správná cesta. Ne všechny způsoby\n312. stránka z celkem 312« První«...102030...308309310311312


Poradna - PÁNVIČKY.CZ\nDobrý prodavač má umět také poradit. A my chceme být v našem oboru co nejlepší, a tak jsme pro Vás připravili poradnu. Najdete v ní nejenom jak se o námi nabízené nádobí starat či jaké jsou plusy a mínusy použitých materiálů, ale i spoustu užitečných rad, například jak správně prostřít stůl.\nA jak říká jedno staré rčení, dobrá rada je někdy nad zlato.\nPoužití a údržba nádobí\nTěstoviny patří k velmi oblíbeným pokrmům, a to na celém světě. Co takhle zkusit domácí? Rozdíl oproti kupovaným těstovinám ucítíte už při prvním soustu. Neocenitelným pomocníkem při přípravě těstovin a nudlí se staly strojky. Jaký přístroj na výrobu těsta vybrat, vám poradíme v tomto článku.\nChcete si co nejdéle udržet krásné lesklé příbory? Pak je potřeba je nenechat dlouho špinavé.\nPánev je jedním z nejdůležitějších typů nádobí v kuchyni. Co dělat, aby vám vydržela dlouho pěkná nebo na co je dobrá WOK pánev? Poradíme.\nVýprodej kolekce Salento\nVýprodej řady Salento přináší slevy až 55 % na poslední kusy hrnců, pánví a grilovacích pánví.\nSedmička rad, která pomůže při výběru nejvhodnější pánve.\nDíky dodržování několika rad a používání určitých typů nádobí můžete uspořit pěknou hromádku peněz.\nV článku se dozvíte to nejpodstatnější o materiálech, které jsou u námi nabízeného nádobí použity.\nU některých typů nádobí Ballarini je šikovná pomůcka - thermopoint. Co to je a jak ho využívat?\nTipy co dělat, než začnete s nádobím vařit.\nPotrpíte si na kvalitu a nechce se vám pořád dokupovat nové hrnce? Pořiďte si nádobí v sadách Ballarini. Počáteční investice je sice vyšší, ale v delším časovém horizontu ušetříte.\nV posledních letech sílí trend v oblasti přípravy kávy tím nejlepším možným způsobem. Netýká se jen špičkových kaváren, ale stále více lidí si chce mít možnost vychutnat si dobrou kávu také doma. Jak na to?\nCo dělat, když rádi vaříte, ale rodina se ukáže jednou za čas, větší počet hostů nezvete a špinit velké pánve se vám nechce? Ideálním krokem je pořídit si malou elegantní pánev.\nAť už vaříte jen pro sebe, nebo pro rozvětvenou rodinu, bez několika hrnců se neobejdete. Z jakého materiálu by měly být vyrobeny?\nJste milovníci šťavnatých steaků? Ať už preferujete maso téměř krvavé nebo více propečené, budete potřebovat kvalitní nepřilnavou pánev, kterou můžete hodně rozehřát. Pomůžeme vám s jejím výběrem.\nPři vaření na indukci je potřeba používat nádobí se speciálním dnem. Poznáte ho jednoduše pomocí testu s magnetem. Více se dozvíte v našem článku.\nKřupavé steaky nepřipravíte jen na grilu, ale i na grilovací pánvi. Jaká by měla být a co s pokrmem dělat, aby byl co nejlepší?\nPřestože nejste v Itálii, můžete si dopřát výborné špagety. Jak je připravit a jak užitečné je mít hrnec na špagety, prozradíme v následujícím článku.\nNože jsou jednou z nejdůležitějších součástí kuchyňského nádobí. Víte, jak tvrdá má být čepel? A nebo jak správně zacházet s ocilkou? Poradíme.\nStále více lidí si pořizuje strojky na těstoviny, a tak jsme se rozhodli vám přinést pár tipů, jak si takový strojek vybrat a jak s ním zacházet.\nPři vaření v měděném nádobí ušetříte čas a peníze za energii.\nV článku se dozvíte, na co je dobré pamatovat při používání známého papiňáku.\nPřinášíme pár dobrých rad, jak co nejefektivněji vařit v napařovacím hrnci.\nNásledující článek vám přehledně v několika krocích ukáže správné prostření stolu pro slavnostní příležitost a dočtete se i pár dobrých rad při samotném stolování.


Číst dál YCCF Imst 2022\nČíst dál Český pohár U14 v lezení na obtížnost ve Zlíně\nOmezení provozu z důvodu konání 2. kola ČP U14 v lezení na obtížnost\nV sobotu 28. 5. proběhne na Vertikonu 2. kolo Českého poháru dětí do 14. let v lezení na obtížnost.\nZávod potrvá od 8:00 do 17:00, kdy bude stěna pro lezce z řad veřejnosti uzavřena. Běžný provoz stěny bude opět obnoven od 17:00. Boulderingová stěna v zahradě zůstává v provozu bez přerušení.\nZároveň bychom chtěli Naše návštěvníky informovat, že v souvislosti s přípravami nebude od dnešního odpoledne možné lézt na profilech vlna, diamant a na převislé části sloupu. Na těchto profilech se staví závodní cesty, které zde pro vás zůstanou a budou po závodech co nejdříve doplněny dalšími atraktivními liniemi.\nBližší informace o závodu: https://www.horosvaz.cz/res/archive/447/073953.pdf\nČíst dál Omezení provozu z důvodu konání 2. kola ČP U14 v lezení na obtížnost