SDÍLENÍ TEPLA A PROUDĚNÍ - PDF\nDownload "SDÍLENÍ TEPLA A PROUDĚNÍ"\n1 Vysoká škola báňská Technická unierzita Ostraa SDÍLENÍ TEPLA A PROUDĚNÍ učební tet Aéla Macháčkoá, Raim Kocich Ostraa 0\n2 Recenze: Prof. Ing. Pael Kolat, DrSc., Ing. Kateřina Kostolányoá, Ph.D. Náze: Sílení tela a rouění Autor: Doc. Ing. Aéla Macháčkoá, Ph.D., Doc. Ing. Raim Kocich, Ph.D. Vyání: rní, 0 Počet stran: 87 Nákla: 0 Stuijní materiály ro stuijní obory: Technologie ýroby koů, Sléárenské technologie, Technologie táření a úray materiálu, Teelná technika a žiotní rostřeí, Technické materiály, Neželezné koy a seciální slitiny, Diagnostika materiálů, Materiály a technologie ro automobiloý růmysl, Recyklace materiálů, Chemie a technologie ali, Chemické a fyzikální metoy zkoušení materiálu, Chemie a technologie ochrany rostřeí, Automatizace a očítačoá technika růmyslu. Jazykoá korektura: nebyla roeena. Určeno ro rojekt: Oerační rogram Vzělááním ro konkurenceschonost Náze: Personalizace ýuky rostřenictím e-learningu Číslo: CZ..07/..00/ Realizace: VŠB Technická unierzita Ostraa Projekt je solufinancoán z rostřeků ESF a státního rozočtu ČR Aéla Macháčkoá, Raim Kocich VŠB Technická unierzita Ostraa ISBN\n3 OBSAH. ÚVOD SDÍLENÍ TEPLA VEDENÍM Záklaní zákony Příklay eení tela KONVEKCE A HYDRODYNAMIKA Fyzikální lastnosti tekutin Záklaní ronice hyromechaniky Statika tekutin Dynamika tekutin Hyraulické ztráty Výtok tekutin otory KONVEKCE SDÍLENÍ TEPLA ZÁŘENÍM Postata záření a teorie Záklaní ojmy Raiační lastnosti Záklaní zákony Záření mezi orchy šeých těles Sálání lynů VYUŽITÍ MODERNÍCH SIMULAČNÍCH SOFTWARŮ VE SDÍLENÍ TEPLA A PROUDĚNÍ Teelné úlohy Metoa konečných rků (MKP, FEM) Postu torby simulace - obecně Hlaní ůoy ro yužíání očítačoé simulace Vybrané říklay teelných úloh a jejich řešení omocí simulačních rogramů.... 4\n4 POKYNY KE STUDIU Sílení tela a rouění Pro řemět Sílení tela a rouění e 4. semestru oborů Technologie ýroby koů, Sléárenské technologie, Technologie táření a úray materiálu, Teelná technika a žiotní rostřeí, Technické materiály, Neželezné koy a seciální slitiny, Diagnostika materiálů, Materiály a technologie ro automobiloý růmysl, Recyklace materiálů, Chemie a technologie ali, Chemické a fyzikální metoy zkoušení materiálu, Chemie a technologie ochrany rostřeí, Automatizace a očítačoá technika růmyslu, jste obrželi stuijní balík obsahující integroané skritum ro istanční stuium obsahující i okyny ke stuiu, CD-ROM s olňkoými animacemi a iei ybraných částí kaitol, kontakt na stuijní oělení a autory skrit. Prerekizity Tento řemět nemá rerekizity. Cílem řemětu, je seznámení se záklaními ojmy z oblasti teelné techniky a rouění tekutin a nahlénutí také o oblasti numerického moeloání teelné technice jako alikace na robrané učio. Po rostuoání moulu by měl stuent být schoen sé oznatky yužít rai i říbuzných (interiscilinárních) oborech. Pro koho je řemět určen Moul je zařazen o bakalářského stuia ýše yjmenoaných oborů náležících k těmto stuijním rogramům: Metalurgické inženýrstí, Materiáloé inženýrstí, Procesní inženýrstí a Ekonomika a řízení růmysloých systémů, ale může jej stuoat i zájemce z kteréhokoli jiného oboru. Skritum se ělí na kaitoly, které ooíají logickému ělení stuoané látky, ale nejsou stejně obsáhlé. Přeokláaná oba ke stuiu kaitoly se může ýrazně lišit, roto jsou elké kaitoly ěleny ále na okaitoly a těm ooíá níže osaná struktura.\n5 Při stuiu kažé kaitoly ooručujeme násleující ostu: Čas ke stuiu: hoin Na úo kaitoly je ueen čas otřebný k rostuoání látky. Čas je orientační a může ám sloužit jako hrubé oítko ro rozržení stuia celého řemětu či kaitoly. Někomu se čas může zát říliš louhý, někomu naoak. Jsou stuenti, kteří se s touto roblematikou ještě niky nesetkali a naoak takoí, kteří již tomto oboru mají bohaté zkušenosti. Cíl: Po rostuoání tohoto ostace buete umět osat... efinoat... yřešit... Ihne otom jsou ueeny cíle, kterých máte osáhnout o rostuoání této kaitoly konkrétní oenosti, znalosti. VÝKLAD Násleuje lastní ýkla stuoané látky, zaeení noých ojmů, jejich ysětlení, še oroázeno obrázky, tabulkami, říklay, okazy na animace. Shrnutí ojmů kaitoly Na záěr kaitoly jsou zoakoány hlaní ojmy, které si ní máte osojit. Poku některému z nich ještě nerozumíte, raťte se k nim ještě jenou. Otázky kaitoly Pro oěření, že jste obře a úlně látku kaitoly zláli, máte k isozici několik teoretických otázek. Na šechny otázky naleznete ooěi tetu. Otázky nemají yracoány ooěi.\n6 Pojmy k zaamatoání Některé kaitoly obsahují roněž ojmy k zaamatoání, tey yíchnutí ůležitých ojmů. Řešený říkla Pro ochoení učia jsou řiraené říklay tetu, které sá řešení mají na konci učebnice. Příklaů je celkem 4 a lze je yočítat s omocí kalkulačky a řiložených tabulek. Další zroje Ze je ueen seznam šech oužitých zrojů. Pro Vaše alší rozšíření oznatků a informací oisoané roblematiky. Použité informační zroje jsou ueeny na konci těchto skrit. CD-ROM V této části jsou informace o 6 animacích a 3 ieích, které jsou součástí těchto skrit. Násleuje ois ráce s animacemi i ois samotných animací a ieí. Úsěšné a říjemné stuium s touto učebnicí Vám řejí autoři ýukoého materiálu. Bueme rái, kyž nám sělíte Vaše náměty a oněty, které mohou tuto učebnici ále rozíjet. Aéla Macháčkoá a Raim Kocich Kontakty: Stuijní oělení: Ing. Monika Barčoá, Autoři:\n7 Úo. ÚVOD Skritum Sílení tela a rouění je rozěleno o 4 hlaních oílů, které na sebe naazují. Prní oíl je ěnoán Sílení tela eením tuhých látkách, ruhý oíl je ěnoán konekci a hyroynamice, třetí oíl Vás krátkosti seznámí se sílením tela raiací neboli zářením a oslením oílu, si ukážeme konkrétní alikace nabytých oznatků rostřenictím numerického simuloání teelných ějů solu s jenouchými záklay očítačoého moeloání a ybranými tyy simulačních softwarů. Sílení tela eením (konukcí), konekcí (rouěním) a sáláním (raiací, zářením) nás roází naší kažoenní činností, aniž si to uěomujeme. Sílení tela e šech třech jeho formách je již neomyslitelnou součástí různých oblastech činností čloěka. Není rozílu ro sílení tela, za-li konekce konukce a raiace robíhá materiálu, nebo konkrétní technologií. Pořá latí stejné zákony a raila, která se násleujícím tetu naučíte. A hlaní ěcí je, že je můžete ále ulatňoat e stuiu říbuzných oborů. Je to roto, rotože je sílení tela založeno na záklaních termomechanických záklaech, na záklaech fyziky, chemie a neoslení řaě matematiky. Není sna technický obor činnosti, e kterém bychom sílení tela mohli ynechat 7\n8 Sílení tela eením. SDÍLENÍ TEPLA VEDENÍM Sílením tela se nazýá řenos energie z oblasti o yšší telotě o oblasti s telotou nižší. To je áno latností ruhého zákona termoynamiky. Sílení tela eením je jením ze tří ruhů sílení tela, kterým se této učebnici bueme zabýat. Veení tela se uskutečňuje tuhých látkách obecně, nebo tekutinách, které jsou, nebo nejsou ohybu. Čas ke stuiu: cca 6 hoin Cíl Po rostuoání tohoto ostace buete umět Výkla.. Záklaní zákony efinoat telotní ole, hustotu teelného toku, teelný tok a telo, graient teloty, efinoat součinitel teelné oiosti, jeho honoty ro jenotlié materiály, efinoat součinitel řestuu tela a rostuu tela a jaký je mezi nimi rozíl, osat stacionární a nestacionární teelný ěj, ooit záklaní zákony eení tela I. a II. Fourierů zákon a buete ěět, jaký je mezi nimi rozíl, yřešit záklaní říay ze stacionárního eení tela roinnou a álcoou stěnou s ěma různými omínkami se znalostí teloty orchu materiálu a se znalostí okolního rostřeí, yočítat jenouché říay eení tela - kolik tela roje stěnou, jaká je telota na rozhraní ou stěn, jak tlustá musí být teelná izolace, nebo z jakého materiálu má být izolace. Telotní ole. Eistující telotní ole a řeeším eistující rozíl telot je záklaním řeoklaem ro uskutečňoání sílení tela eením. Matematicky toto lze nasat (, y,, τ) ( C) t f z, 8\n9 Sílení tela eením což znamená, že telotní ole může být funkcí tří souřanic (, y, z), nebo ou souřanic (, y), nebo funkcí jené souřanice (). Děj může záiset na čase, ak hooříme o nestacionárním eení tela, nebo ěj může být nezáislý na čase, tey stacionární eení tela. Telotní ole si můžeme řestait jako izotermické lochy místa, e kterých je stejná telota, jak je iět na obr. VED0. Telota se materiálu mění e šech směrech. Nárůst teloty je án graientem teloty, což je ektor, kolmý k izotermě a směřující na stranu nárůstu teloty, t t t gra t t (K.m - ), ke je Hamiltonů oerátor (m - ). y z Množstí tela řenesené řes izotermický orch za čas je teelný tok P. Teelný tok ztažený na jenotku izotermické lochy (na m ) je nazýán hustota teelného toku q (W.m - ). Vzájemný ztah je P q S (W). Obr. VED0. Telotní ole a izotermy. Množstí tela Q, rocházející izotermickou lochou je áno jenouchým součinem teelného toku P a času τ, tey Q P τ q S τ (J). 9\n10 Sílení tela eením Prní Fourierů zákon. Se znalostí telotního ole souisí rní Fourierů zákon, který říká, že hustota teelného toku je úměrná záornému graientu teloty t t t q λ gra t λ (W m ). y z Tento zákon je roněž graficky znázorněn na obr. VED0, jsou ze ektory q a gra t, které leží na jené římce, ale oačném směru, což je áno tím, že telo se řeáá z oblasti telejší o oblasti chlanější roto znaménko mínus ueené ronici. Roněž ze není uažoáno s časoou složkou, tuíž rní Fourierů zákon latí ro stacionární eení tela. Noou eličinou je ze λ, což je součinitel teelné oiosti (W.m -.K - ). Součinitel teelné oiosti je fyzikálně teelný arametr látky (stejně jako nař. hustota, ao.). Záisí na telotě, tlaku a chemickém složení ané látky. Definicí můžeme říci, že součinitel teelné oiosti je množstí tela, které roje za jenotku času ( s) jenotkoou lochou izotermického orchu ( m ), řičemž tělese je jenotkoý telotní graient ( K), tey Q λ gra t S τ ( m W K ). Součinitel se určuje eerimentálně ro kažou látku různými metoami naříkla laseroá metoa, metoa horké esky, metoa ooroá ao. V kažé eerimentální metoě, kterou ro určení součinitele teelné oiosti oužijeme, je nutné znát hustotu teelného toku, res. teelný tok (q, res. P), který rochází anou látkou a rozíl telot měřeného materiálu na ané tloušťce materiálu. Dnes se laboratorně určuje tento součinitel soraicky, ro určení součinitele se yužíá moerních eerimentálních měřicích řístrojů nanároních solečností, které s ostatečnou řesností určí honotu této eličiny ro jakýkoli materiál. Určení součinitele teelné oiosti je stěžejní ro matematické ýočty ohřeů a ochlazoání materiálu, řestuů tela a roněž je ůležitý jako stuní eličina ro numerické simulace fyzikálně technických, tzn. také teelných ějů. Honoty součinitele teelné oiosti nalezneme tabulkách. Jelikož je součinitel záislý na telotě, buou to žy honoty záislosti na telotě. Pro různé látky je součinitel různý a jeho honoty jsou rozmezí o setin o stoky W.m -.K -. V násleující tabulce TABV0 jsou ueeny rozmezí honot součinitele teelné oiosti a některé konkrétní honoty této 0\n11 Sílení tela eením eličiny ro různé materiály. Pošimněte si, že je žy ueena kromě honoty součinitele teelné oiosti také honota teloty. Tabulka TABV0. Honoty součinitele teelné oiosti. látka honota λ W.m -.K - oznámka Plynné látky (0 C) Voík a helium (0 C) 0,4 a 0,7 Oi uhličitý (0-400 C) Voík (0-400 C) Metan (0-900 C) Koksárenský lyn (0-000 C) 0,05 až 0, 0, až 0,8 0,03 až 0, 0,08 až 0,36 Kaalné látky 0,08 až 0,70 Toný olej (0 až 00 C) Benzin (0 až 00 C) Voa (7 C) 0,69 0, až 0,0 0, až 0,09 Tuhé látky 0 až 400 Měď (0-000 C) Hliník (0-600 C) Mosaz (0-600 C) Cín (0 až 00 C) Zinek (0-400 C) 400 až až až až 55 0 až 90 Se zyšující se telotou honota součinitele roste. To je áno latností kinetické teorie lynů, ke latí, že stření rychlost molekul je funkcí teloty, roto se zyšující se telotu se součinitel zyšuje. Součinitel na tlaku nezáisí (latné ro tlaky rozmezí 0 až 0 6 Pa). Díky malé molární (moloé) hmotností mají elkou stření rychlost molekul a roto jejich součinitel bue ětší, než u jiných lynů. Příklay známých lynů. Součinitel s rostoucí telotou ětšinou klesá. Výjimkou je glycerin, ke součinitel s telotou roste. Uažuje se, že součinitel není funkcí tlaku, i kyž se zyšující se telotou neatrně klesá. Příklay známých kaalin. Součinitel o teloty 7 C roste, osáhne maima a ak klesá. Tuhými tělesy mohou být koy, olooiče a nekoy. Koy jsou ýbornými oiči tela, obecně čisté koy mají ětší součinitel než koy s říměsemi. U koů eou telo olné elektrony. Příklay známých koů.\n12 Sílení tela eením Železo (0 až 800 C) Ocel křemíkoá (0 až 800 C) Legoaná ocel (0 až 800 C) Šeá litina (0 až 500 C) Polooiče Křemík (0 C) Germanium (0 C) Selen (0 C) Nekoy Sklo (0-00 C) PVC (0 C) Le (0 C) Mramor (0 C) Póroité tuhé látky Dřeo (0-5 C) Omítka (0 C) Sára (0 C) Beton suchý (0 C) Cihla (0 C) Žáruzorné a izolační látky Šamot (0-500 C) Dinas (0-500 C) Minerální lna (0-600 C) Skelná ata (0-400 C) 53 až 30 3 až 4 6 až 4 50 až ,3-0,7 0,74 až 0,88 0,6 až 0, 0,90,30 ž 3,0 0,0 až 0, 0,70 0,43 0,84 0,06,5 až,,09 až 0,5 0,06 až 0,65 0,04 až 0,8 Ocel, jako sloučenina Fe-C má rozílné honoty součinitele. Pro kažou značku oceli je třeba noý součinitel. S říměsemi legujících rků klesá honota součinitele. Polooiče mají nižší očet olných elektronů, roto jsou horšími oiči tela než koy, roto i součinitel teelné oiosti bue nižší, než u koů. S rostoucí telotou a s očtem cizích atomů se součinitel zyšuje. Nekoy nemají olné elektrony, roto eou telo ouze kmitaým ohybem atomů, tey telo nekoy eou elmi šatně. Tělesa s óroitou strukturou (cihla, beton, řeo, ao.) mají kromě tuhé části ještě část, která je ylněná lynem, nebo kaalinou. Pro tato tělesa se určuje efektiní součinitel teelné oiosti λ ef *). Jsou to látky, které elmi šatně eou telo, a roto se jich oužíá šue tam, ke nesmí ocházet k únikům tela. *) λ ef je záislý na obsahu lhkosti, kterou jsou zalněny óry tuhého materiálu. Vlhkost zyšuje honotu λ zyšoání teloty, ochází ak k ýměně tela nejen eením, ale také sáláním a konekcí. ef. V óroitém materiálu, ři Druhý Fourierů zákon. Druhým Fourieroým zákonem nazýáme Fourierou ronici eení tela, která bue řešením ztahu t f (, y, z, τ). To znamená, že bueme uažoat, jak se telo šíří tělesem určitém čase (nestacionární eení tela). Určíme si tey ronici, která bue ostihoat fyzikální ěj eení tela látkách růběhu času. Pro určení Fourieroy ronice eení tela bueme ycházet z těchto řeoklaů, které jsou zároeň zjenoušeními:\n13 Sílení tela eením tuhé těleso, které ee telo, je homogenní a izotroní. Fyzikální lastnosti tělesa jsou konstantní. Nař. hustota, měrná teelná kaacita, ao. Vnitřní objemoé teelné zroje jsou rozmístěny ronoměrně. Děj eení tela robíhá za konstantního tlaku (izobarický ěj). Pro oození ronice uažujeme izobarický ěj, ky změna entalie tělesa I je rona součtu tela, které je za čas τ o objemu řieeno ůsleku teelné oiosti Q λ a telo, které za stejný čas uolní nitřní objemoé zroje Q V, tey I Q λ Q (J). V Obě tela jsou iět na obr. VED0. V tuhém tělese si ytkneme elementární objem o stranách, y, z, tey V. Množstí tela, které se za čas τ řiee jenotliými stranami o elementárního objemu je Q, Q y, Q z. Množstí tela, které se oee z elementárního objemu Q, Q yy, Q zz. Stěna elementárního objemu kolmá na osu můžeme oažoat za izotermickou lochu, je to locha y.z. Množstí tela, rocházející izotermickou lochou je áno ronicí Q q S τ (J) Q q y z τ Q q y z τ ke q a q jsou teelné toky na říslušné stěně. Množstí tela řeané elementárnímu objemu e směru osy Q λ, ychází ze sojitosti funkce q, kterou lze yjářit Tayloroým rozojem q q q q!... 3\n14 Sílení tela eením Q yy Q z y Q Q Q zz Q y Obr. VED0. K oození Fourieroy ronice eení tela. zanebáme-li členy ruhého řáu rozoje a alší řáy, ak množstí tela Q λ, je násleující Q λ, q Q Q q q y z τ (analogicky ro alší směry - y, z). Celkoý řírůstek tela o elementárního objemu ůsleku teelné oiosti Q λ q q y q z Q λ Qλ, Qλ,y Qλ,z V τ (J). y z Telo uolněné nitřními objemoými zroji Q V za čas je áno Q q V τ (J). V V Přírůstek entalie I t I m c t V c t V c τ (J). τ Dosaíme-li o ůoní ronice I Q Q za ýrazy I, Q V a Q λ získáme λ V 4\n15 Sílení tela eením 5 V V i q i q z q y q q t c z y q τ τ Tato ronice je obecná iferenciální ronice energie. Využijeme ji ak ále ři oození Fourieroy Kirchhoffoy ronice. Dosaíme-li o oslení ronice za jenotlié složky hustoty teelného toku q, q y, q z rní Fourierů zákon z t q y t q t q z y λ λ λ ; ;, ak ronici můžeme nasat e taru ), s (K ), s (K, V V V τ λ τ λ λ λ τ c q t a t c q z t y t t c t q z t z y t y t t c ke je Lalaceů oerátor. Poslení ýraz je nejčastěji oužíaný tar Fourieroy (arciální iferenciální) ronice eení tela. Noou eličinou je ze a součinitel telotní oiosti λ c a, jenotkou je m.s -, jenž je zároeň konstantou úměrnosti rychlost změny teloty tělesa je římo úměrná součiniteli telotní oiosti. Součinitel telotní oiosti je termofyzikálním arametrem látky a charakterizuje rychlost změny telotního ole nař. jak rychle se změní telota na orchu tělesa. Čím je honota a ětší, tím rychleji se změna teloty na orchu rojeí unitř tělesa. Kooé látky mají ětší součinitel telotní oiosti než nekoy. Fourieroa ronice eení tela je jenou ze tří záklaních ronic ro řenosoé jey. Přenosoými jey nazýáme řenos energie, řenos hmoty a řenos hybnosti. Všechny tři ronice jsou si oobné oronejte\n16 Sílení tela eením t a t τ Fourierů zákon (telo) řenos energie, a - součinitel telotní oiosti (m.s - ), c D c τ Ficků zákon (ifúze) řenos hmoty, D ifuziita (m.s - ), υ τ Newtonů zákon (nitřní tření) řenos hybnosti, υ kinematická iskozita (m.s - ). Fourierou ronici eení tela můžeme roněž nasat těchto (zjenoušených) tarech: t q a t τ c (K s V ) záklaní tar, t a t τ (K s ) sílení tela eením je bez nitřních objemoých zrojů qv a t 0 (K m ) Poissonoa ronice ro stacionární eení tela λ s nitřními objemoými zroji, t 0 (K m ) Lalaceoa ronice ro stacionární eení tela bez nitřních objemoých zrojů. 6\n17 Sílení tela eením Pomínky jenoznačnosti. Pomínky jenoznačnosti se oužíají k efinoání úloh eení tela a zároeň slouží k zjenoušení řešení úloh. Pomínky jenoznačnosti ělíme na: geometrické, fyzikální, očáteční a orchoé. Geometrické omínky efinují záklaní tar tělesa jeho rozměry. Geometrii tělesa se snažíme žy uzůsobit tak, aby byla ro ýočet co nejjenoušší. Ašak nes, s rozojem rofesionálních CAD systémů a ýkonných očítačů, již není roblém nakreslit složitý tar tělesa a násleně yočítat růběh či změnu jakékoli eličiny. Fyzikální omínky jsou ány fyzikálními charakteristikami tělesa naříkla hustota, měrná teelná kaacita, součinitel teelné oiosti, součinitel telotní oiosti, iskozita ao. Tyto omínky je nutné znát také záislosti na telotě, res. tlaku (graf). Tyto omínky jsou roněž stuními eličinami ro numerické simulace. Je rozíl za je materiál z oceli, nebo PVC, telený tok je řáoě jiný. Proto je ro sránost ýočtu tyto omínky nutno zaat co nejřesněji. Počáteční omínka charakterizuje rozložení teloty tělese na očátku ěje čase τ 0. Počáteční omínka se u stacionárních ějů (časoě neměnných) nezaáá. Zaáá se tey, oku se telota mění s časem. Porchoé omínky jsou omínky, které se týkají orchu tělesa. Týkají se toho, co se ěje na orchu tělesa, nebo okolí orchu tělesa. Rozlišujeme 5 orchoých omínek, jak je ueeno tabulce TABV0. 7\n18 Tabulka TABV0. Porchoé omínky jenoznačnosti úloh eení tela. Sílení tela eením omínka situace ýkla I. ruh (Dirichletoa) Znám telotu na orchu tělesa. Rozložení teloty na orchu t o je funkcí souřanic a času. t o f (, y, z,τ ) II. ruh (Neumannoa) Znám hustotu teelného toku na orchu tělesa. Rozložení hustoty teelného toku q na orchu tělesa je funkcí souřanic a času. q f (, y, z,τ ) III. ruh (Fourieroa) Těleso s telotou t o je rostřeí s telotou okolí t ok. Znám, jak se okolní rostřeí choá znám součinitel řestuu tela α c. q α c ( t t ) o ok IV. ruh Kontakt ou těles. Dě různá tělesa jsou okonalém kontaktu a jejich styčné orchy mají stejnou telotu. t λ t λ... t t Fázoá řeměna. Platí ři změně skuenstí látky (nař. tuhnutí řeměna kaalné látky enou látku). V. ruh t t ξ λ λ l τ, ke l je měrné skuenské telo (J.kg - ) a ξ je tloušťka kaalné fáze (m). 8\n19 Sílení tela eením 9. Příklay eení tela V této kaitole si ukážeme jenouché říay eení tela ro roinnou stěnu a álcoou stěnu. Pro zjenoušení řestu/sílení tela bue robíhat stacionárně nebue se s časem měnit. Bueme určoat hustotu teelného toku q (W.m -, res. W.m - ), nebo teelný tok P (W), který anou stěnou rochází. Probereme si a říay sílení tela ro kažou stěnu. V rním říaě bueme znát telotu na orchu (orších) stěny a e ruhém říaě bueme znát telotu okolního rostřeí, e kterém se stěna nachází a součinitel řestuu tela, který nám charakterizuje rostřeí, e kterém je stěna umístěna. Matematické yjáření. K matematickému yjáření bue yužita Fourieroa ronice eení tela e taru 0 t (Lalaceoa ronice) a bueme uažoat jenorozměroé šíření tela e směru souřanice (res. r). Jená se o stacionární eení tela, bez nitřních objemoých zrojů. Za Lalaceů oerátor osaíme matematické yjáření ole toho, za se jená o stěnu roinnou ) m (K t z t y t t, nebo se jená o stěnu álcoou, jak je iět na obr. VED03 ) (K.m r t r r t z t t r r t r r t ϕ.\n20 Sílení tela eením Obr. VED03 Souřaný systém kartézský (raoúhlý) [, y, z] a cylinrický (olární) [r, φ, z] ro. K ýočtu hustoty teelného toku q bueme yužíat omínky jenoznačnosti úloh eení tela, které nám ále uřesní (a také zjenouší) matematické řešení. Geometrická omínka. Zolili jsme nejjenoušší tary stěna roinná je eskou, stěna álcoá je álec, nebo jeho část. Fyzikální omínka. Děj robíhá bez řítomnosti nitřních objemoých zrojů a fyzikální eličiny nejsou záislé na telotě (nař. součinitel teelné oiosti λ,hustota ). Počáteční omínka. V říaě stacionárního eení tela se tato omínka nezaáá, neboť se čas a na něm záislé eličiny růběhu ěje nemění. Porchoá omínka. V říaě roinné stěny a álcoé stěny yužijeme omínku I. ruhu znám telotu na orchu stěny t o a roněž yužijeme omínku III. ruhu - znám telotu okolí t ok a charakteristiku okolí α c. Roinná stěna a omínka I. ruhu. Roinná stěna má tloušťku s a má a orchy s telotami t a t. Není řítomný nitřní objemoý zroj q V a honota součinitele teelné oiosti λ je konstantní a nemění se růběhu ěje iz obr. VED04. K ýočtu hustoty teelného toku oužijeme Lalaceou ronici 0\n21 t 0 (K m ). Sílení tela eením Integrací této ronice ostaneme ýraz ro telotu, která je lineární funkcí souřanice, tey t C alší integrace t C C ze ou orchoých omínek I. ruhu. Porchoé omínky (le obr. VED04):, ke C a C jsou integrační konstanty, které určíme 0... t t ak o osazení o ronice C C t je integrační konstanta C t a s... t t ak o osazení o ronice t C C je integrační konstanta C t s ( t t ) t s Obr. VED04. K určení q ro roinnou stěnu s I. orchoou omínkou. Dosaíme-li yočtené konstanty C a C o ronice Lalaceoy t C C, ak obržíme\n22 ( t t ) Sílení tela eením t, uážíme-li, že integrační konstanta C yjařuje roněž graient teloty, s t lze nasat že ( t t ) t. s C A rotože hustotu teelného toku q určíme z rního Fourieroa zákona t q λ gra t λ, osazením získáme ýraz ( t t ) λ q λ q ( t t ) (W.m ), s s jenž je záklaní ronicí ro určení hustoty teelného toku ro roinnou stěnu se znalostí orchoé omínky I. ruhu. Hustota teelného toku je tím yšší, čím ětší je rozíl telot na obou orších, čím ětší je součinitel teelné oiosti a čím menší je tloušťka stěny. V říaě složené roinné stěny, která se skláá z různých materiálů, ke stěny se okonale stýkají, takže jejich orchoé teloty jsou stejné, latí stejné yjáření ro hustotu teelného toku jako ro kažou stěnu samostatně. Přestame si stěnu složenou naříkla ze tří různých materiálů (obr. VED05) o různých tloušťkách s, s, s 3 a jim říslušných součinitelů teelné oiosti λ, λ, λ 3, s telotami na nějších orších t a t 4. Protože se jená o stacionární, časoě neměnný sta, hustota teelného toku q rocházející řes tři stěny má stále stejnou honotu, můžeme nasat λ q s λ q s λ q s 3 3 stěnu. ( t t ) ( t t ) ( t t ) }sečtením třech ýrazů získáme q 4 ro složenou roinnou s s s3 λ t t λ λ 3\n23 Sílení tela eením Na záklaě těchto jenouchých ronic můžeme taktéž oočítat teloty na rozhraní jenotliých materiálů t, t 3. Obě teloty samozřejmě musí nacházet mezi telotami t a t 4. Obr. VED05 Složená roinná stěna Obecné yjáření hustoty teelného toku ro n-rste roinné stěny q t t (W.m n n si i λ i ). Příkla. Roinnou stěnu je třeba teelně izoloat tak, aby ztráty tela orchem neřesáhly honotu 440 W.m -. Telota orchu o izolací t 450 C, telota nějšího orchu t 65 C. Stanote tloušťku izolace ro a říay teelných izolací: a) lehčený šamot b) ermikulitoé esky. 3\n24 Sílení tela eením Příkla. Určete hustotu teelného toku řes stěnu kotle. Vnitřní stěna kotle je okryta rstou rzi o tloušťce 0,95 mm a o součiniteli teelné oiosti λ 0,09 W.m -.K -. Ze strany oy je,4 mm tlustá rsta kotelního kamene o λ 0,7 W.m -.K -. Stěna kooého kotle má tloušťku 9 mm a součinitel teelné oiosti λ 5 W.m -.K -. Telota stěny ze strany oy je 65 C, ze strany ohřeu 65 C. Určete teloty na rozhraní rste. Roinná stěna a omínka III. ruhu. Při této úloze bue robíhat sílení tela eením řes roinnou stěnu a zároeň na obou orších bue robíhat konekce, tey rouění tekutiny kolem esky, jak je osáno e III. orchoé omínce q α ( t t ). Součinitel řestuu tela α c nám charakterizuje okolní rostřeí. Na orších roinné stěny ochází k ýměně tela s okolím rostřenictím konekce a něky také záření (raiace), to znamená, že α α α. Poíl jenotliých složek (raiace/konekce) je án c konekce raiace telotou orchů stěny. V alším tetu šak bueme řeokláat, že bue řeláat konekce. Roinná stěna s III. orchoou omínkou je tey kombinoaným řestuem tela rostuem tela - tey konekcí a eením. Další oznatky o součiniteli řestuu tela α c jsou ueeny kaitole Konekce. c o ok Situace je na obr. VED06. Je ze znázorněna roinná stěna o tloušťce s, teloty orchů stěny t a t, součinitel teelné oiosti λ stěny. Dále jsou zaány teloty okolních rostřeí z obou stran stěny t ok, a t ok, a součinitelé řestuu tela α c, a α c,. Bueme určoat, jaká hustota teelného toku řeje řes roinnou stěnu. 4\n25 Sílení tela eením Obr. VED06. K určení q ro roinnou stěnu s III. orchoou omínkou. Vycházíme z Lalaceoy ronice ro jenorozměroé eení tela t 0 (K m ). Porchoé omínky (le obr. VED06): t 0... αc,( tok, t ) q λ ro leou stranu stěny a t s... αc,( t tok, ) q λ ro raou stranu stěny, honoty t a t neznáme. V soulau s obr. VED06 můžeme nasat, že hustota teelného toku q rochází třemi tyy sílení konekce (okolí ) eení stěnou konekce (okolí ). Hustota teelného toku se nemění, roto můžeme nasat 5\n26 Sílení tela eením q c, ok,,, α konekce okolí q α ( t t ) ( tok t ) c, s, λ eení e stěně q ( t t ) q c, ok, ok,. α konekce okolí q α ( t t ) ( t t ) c, Sečteme-li tyto tři ronice, ostaneme ýslený ýraz roinnou stěnu ro hustotu teelného toku q ro tok, tok, q k ok, t s α λ α c, c, ( t ) (W.m ) ok,, ke k je součinitel rostuu tela (W.m -.K - ). Stejně jako minulém říaě, můžeme z jenotliých ronic yočítat neznámé teloty t a t. Analogický je ýraz ro složenou roinnou stěnu s III. orchoou omínkou říaě třech rste, res. ro n-rste je ýraz násleující q α c, tok, tok, s s s λ λ λ 3 3 α c, α t t ok, ok, n s i c, i λi α c, (W.m ). Porchoá omínka III. ruhu se může změnit na orchoou omínku I. ruhu říaě, že telota okolí se blíží telotě orchu, nebo součinitel řestuu tela α c 0. 6\n27 Sílení tela eením Válcoá stěna a omínka I. ruhu. K určení hustoty teelného toku ro álcoou stěnu oět yužijeme Laalceou ronici t 0, ale rotože se jená o álec, Lalaceů oerátor yjáříme olárních souřanicích t r t 0 r r (K.m ) Na obr. VED07a je znázorněn utý álec o oloměrech r a r. Délka álce je mnohem ětší než jeho růměr. Na nitřním orchu je telota t a na nějším orchu t. Telotní graient je e směru osy álce nuloý. Telota se mění ouze s oloměrem (telota je funkcí oloměru). Porchoé omínky (le obr. VED07a): ro nitřní orch t t... r r ro nější orch t t... r r. Vyřešíme-li Lalaceou ronici s těmito okrajoými omínkami, obržíme ýraz r ln r t t ( t t ) ( C), r ln r 7\n28 Sílení tela eením a) jenouchá álcoá stěna b) složená álcoá stěna Obr. VED07. K určení q l ro álcoou stěnu s I. orchoou omínkou Jak je iět z této ronice, telota již není lineární funkcí souřanice (jako říaě roinné stěny), ale je funkcí logaritmickou. Hustota teelného toku q se mění s oloměrem álce a q roste směrem k ose álce, rotože se zmenšuje (nitřní) locha álce. U álcoé lochy se uáí místo hustoty teelného toku q teelný rok P. Je to z toho ůou, aby se nemusela yjařoat záislost q na oloměru r. Pro teelný tok P (z rního Fourieroa zákona) latí t t P λ S λ π r l r r (W) Po osazení za eriaci t t r ln t r ak ro teelný tok P latí r r ( t t ) π l P (W). r ln λ r 8\n29 Sílení tela eením Vztáhneme-li hustotu teelného toku P na élku álce l, otom ostaneme lineární hustotu teelného toku q l, tey ( t t ) P π q (W.m l ). l r ln λ r Analogicky ro složenou álcoou stěnu (obr. VED07b) složenou ze tří, res. z n-rste latí tato ronice q l P λ r ln r λ ( t t ) π ( t t ) π 4 n (W.m n l 3 4 r ln r λ 3 r ln r 3 i λ i ri ln r i ) Roněž lze yočítat teloty na rozhraní ou rste t a t 3 tak, jak bylo ueeno říaě roinné stěny a oužijeme k tomu již známé ýrazy q l λ ( t t ) π ( t t ) π ( t t ) π 3... ql... ql 3 4 (W.m 3 4 r ln r λ r ln r λ 3 r ln r 3 ). Příkla.3 Kolik tela za hoinu ztrácí 47 m louhé otrubí o tloušťce stěny 8 mm. Potrubí je yzěno šamotem o tloušťce 36 mm na nitřní růměr 60 mm a ně je oatřeno izolací o tloušťce 56 mm. Potrubím rouí zuch, který ohříá stěnu na telotu 50 C. Vnější telota stěny je 60 C. Součinitel teelné oiosti šamotu je λ,9 W.m -.K -, oceli λ 50,5 W.m -.K - a šamotoé izolace λ 0, W.m -.K -. Roněž určete teloty na rozhraní obou rste. Válcoá stěna a omínka III.ruhu. Probíhající ěj je analogický s roinnou stěnou. Na nitřním a nějším orchu álce robíhá konekce a zároeň e álci robíhá eení. Je to oět kombinoaný řestu tela. 9\n30 Sílení tela eením Vycházíme z Lalaceoy ronice ro jenorozměroé eení tela t r t 0 r r (K.m ). Porchoé omínky (le obr. VED08a): t r r... αc,( tok, t ) π r ql λ π r ro leou stranu stěny a r t r r... αc,( t tok, ) π r ql λ π r ro raou stranu stěny, honoty t a t neznáme. a) jenouchá stěna b) složená stěna Obr. VED08. K určení q l ro álcoou stěnu s III. orchoou omínkou 30\n31 Sílení tela eením V soulau s obr. VED08 můžeme nasat, že lineární hustota teelného toku q l rochází třemi tyy sílení konekce (okolí ) eení stěnou konekce (okolí ). Lineární hustota teelného toku se nemění, roto můžeme nasat q c, ok, ok,, α π r l konekce okolí q α ( t t ) π r ( t t ) l c, q l r π λ r, eení e stěně ln ( t t ) q c, ok, ok,. α π r l konekce okolí q α ( t t ) π r ( t t ) l c, Sečteme-li tyto tři ronice, ostaneme ýslený ýraz ro lineární hustotu teelného toku q l ro álcoou stěnu q l ( t t ) ok, ok, kl π ok, t r ln r α λ r r α c, π ok, c, ( t ) (W.m ), ke k l je lineární součinitel rostuu tela (W.m -.K - ). Lineární součinitel rostuu tela charakterizuje telo, které roje m élky álcoé stěny. Ze součinitele álcoé stěny k l lze ooit lineární měrný teelný oor R l álcoé stěny, tey: R r l ln Rl, α Rl, l, (m.k.w λ R α kl r αc, λ r r αc, ) Oor R l je součtem lineárních měrných teelných oorů na orších álcoé stěny (R l,α a R l,α ) a lineárního měrného teelného ooru lastní álcoé stěny (R l,λ ). 3\n32 Sílení tela eením Bueme-li mít álcoou stěnu s nějším oloměrem r, které je neizoloaná, ak lineární měrný teelný oor stěny R l,λ s rostoucím oloměrem r stouá, zatímco lineární měrný teelný oor R l,α se s rostoucím oloměrem r zmenšuje. Lineární měrný teelný oor na nitřním orchu R l,α je zhleem k r konstantní. Z násleujícího obrázku VED09 lyne, že eistuje určitý oloměr r, ke je honota R l lineárního měrného teelného ooru minimální. Tento oloměr se nazýá kritický oloměr álcoé stěny. Válcoá stěna s kritickým oloměrem má maimální ztráty tela o okolí a kažé zětšení, nebo zmenšení tloušťky stěny álce znamená snížení teelného toku z orchu stěny o okolí. Kritický oloměr neizoloané álcoé stěny je r kr λ α c, (m), což znamená, že ři r kr < r s rostoucím nějším oloměrem r se lineární měrný teelný oor R l zětšuje; ři r kr > r se R l zmenšuje až o honoty, ky r kr r. Kritický oloměr álcoé stěny je ůležitým faktorem ři nárhu izolace otrubí. U izoloané álcoé stěny je lineární měrný teelný oor án ronicí R l r α λ r ln r λ r ln r 3 c, álec izolace r α 3 c, (m.k.w ). Kritický oloměr izolace ro álcoou stěnu ak určíme r kr,iz λiz α c, (m) Je-li r kr, iz r3 je lineární měrný teelný oor minimální a jsou maimální teelné ztráty q l. 3\n33 Sílení tela eením R l R l R l,λ R l,α R l,α r r kr r Obr. VED09 K ysětlení ojmu kritický oloměr álcoé stěny. Zětšoání tloušťky izolace rozmezí r až r kr,iz tey zaříčiňuje zýšení teelných ztrát. Při osažení r kr, iz r3 jsou ztráty tela izoloanou trubkou stejně eliké jako ro trubku neizoloanou ( r r3 ). To znamená, že až o honoty r 3 r 3, ef není izolace efektiní. Poloměr r 3, ef se určí z násleujícího ztahu (iterací) r3,ef ln (m.k.w ) λ r r α r α iz 3,ef c, c, Součinitel teelné oiosti izolace λ iz se musí olit tak, aby r kr,iz bylo menší nebo rono r Pak je zřejmé, že r 3 > r kr,iz a izolace zyšuje lineární měrný teelný oor a snižuje ztráty tela o okolí. Pro složenou álcoou stěnu (obr. VED08b) ze tří, res. n-rste latí ýraz 33\n34 Sílení tela eením q q l l r α r α c, c, λ i π n λ r ln r π λ ( t t ) ok, i ok, ri ln r i ( t t ) ok, r ln r r ok, 3 α c, λ 3 r ln r (W.m 4 3 r ) α c, Zároeň lze yočítat teloty na rozhraní jenotliých rste z ýše ueených ronic. Je atrné, že ro álcoou stěnu latí stejné zákonitosti jako ro stěnu roinnou. Poznámka k II. orchoé omínce. Poku je zaaná orchoá omínka II. ruhu ( Znám hustotu teelného toku na orchu stěny. ) není tato omínka ( těchto ueených říaech) jenoznačně zaaná, rotože q λ ( t ) t a nelze sočítat teloty t a t. s Proto ři stacionárním eení tela může být orchoá omínka zaána ouze na jenom orchu a na ruhém orchu musí být zaána omínka I. nebo III. ruhu. Shrnutí ojmů kaitoly Sílení tela eením souisí s teelným ohybem molekul, atomů a iontů a jejich zájemnou interakcí. Sílení tela eením se uskutečňuje řeážně ených nerůhlených látkách. Pomínkou je neronoměrné rozložení telot tělese. Telotní ole rozlišujeme stacionární (časoě nezáislé) a nestacionární (časoě záislé). Telotní ole je jenorozměrné, ourozměrné, nebo trojrozměrné, záislosti na aných souřanicích a záislosti na robíhajícím ěji. Místa se stejnou telotou telotním oli jsou izotermy. Nárůst teloty e směru normály je graient teloty. Hustota teelného toku q (W.m - ) je úměrná graientu teloty, což 34\n35 Sílení tela eením yjařuje I. Fourierů zákon. Poku hustotu teelného toku ztáhneme na určitou lochu, ak hooříme o teelném toku P, oku řiáme časoou složku, ak hooříme o telu Q. Součinitel teelné oiosti λ je termofyzikální arametr látky, záislý na telotě, na chemickém složení materiálu a na struktuře materiálu. Různé látky/materiály mají různé součinitele teelné oiosti a mezi sebou se mohou lišit až o několik řáů. Fourieroa ronice eení tela (II. Fourierů zákon) nám oisuje choání materiálu ři sílení tela eením čase. Záklaní tar ronice je oozen z ronoáhy třech teel entalie, tela řieené materiálem ůsleku teelné oiosti a tela, které uolní nitřní objemoé zroje tělese. Pomínky jenoznačnosti nám oolují zjenoušit a tím i řešit Fourierou ronici eení tela. Rozeznááme omínky geometrické, fyzikální, očáteční a orchoé. Otázky ke kaitole. Co je to telotní ole?. Může být telotní ole záislé na čase, či nikoli? 3. Co nazýáme izotermickou lochou, co nazýáme izotermou? 4. Co nazýáme graientem teloty? 5. Naište matematické yjáření graientu teloty ro kartézský a olární souřanicoý systém. 6. Vysětlete rozíl mezi hustotou teelného toku, teelným tokem a telem. Ueďte zorce a jenotky. 7. Definuj I. Fourierů zákon a matematicky jej yjáři. 8. V čem sočíá II. zákon termoynamiky. Doeete si zomenout na I. a III. zákon termoynamiky? 9. Jakých honot nabýá součinitel teelné oiosti ro tuhé kaalné a lynné látky obecně. 0. Je součinitel teelné oiosti záislý na telotě? 35\n36 Sílení tela eením. Poiš metoy určení součinitele teelné oiosti.. Ky má oa nejyšší honotu součinitele teelné oiosti? Nakresli záislost. 3. Na ybraném materiálu urči honotu součinitele teelné oiosti (nař. ocel, izolační materiál, ao.). 4. Proč se zaáí efektiní součinitel teelné oiosti? 5. Jaké látky eou šatně telo? 6. O čem hooří II. Fourierů zákon? Co je jeho ostata. Matematické oození. 7. Co je to elementární objem? 8. Co nazýáme nitřním objemoým teelným zrojem? Jenotka. 9. Co je entalie. Jenotka, matematické yjáření. 0. Co je to součinitel telotní oiosti. Jenotka, matematické yjáření.. Jaký je rozíl mezi součinitelem teelné oiosti a součinitelem telotní oiosti. Jaké jsou jejich jenotky?. Co jsou to řenosoé jey. Ueďte říklay těchto jeů. 3. Naište šechny možné a sráné arianty II. Fourieroa zákona. Oůoněte jejich rozíly. 4. Co jsou to omínky jenoznačnosti? 5. Poište ruhy omínek jenoznačnosti. 6. Ky je nutné oužít očáteční omínku a ky není nutné. 7. Vyjmenujte šechny orchoé omínky, naište jejich matematické yjáření a ueď konkrétní říklay z rae. 8. Jak určíme hustotu teelného toku ro roinnou stěnu s I. orchoou omínkou? 9. Jak určíme hustotu teelného toku ro roinnou stěnu s III. orchoou omínkou? 30. Jak určíme hustotu teelného toku ro álcoou stěnu s I. orchoou omínkou? 3. Jak určíme hustotu teelného toku ro álcoou stěnu s III. orchoou omínkou? 3. Co je to kombinoaný řestu tela? Ueď říkla. 36\n37 Sílení tela eením 33. Co je to součinitel řestuu tela konekcí? Jenotka. 34. Co nazýáme součinitelem rostuu tela? Jenotka. 35. Ke se setkáme s lineární hustotou teelného toku? 36. Co je to kritický oloměr álcoé stěny? 37. Jak stanoíme otimální růměr teelné izolace ro trubku? 38. Ke oužijeme II. orchoou omínku? Ueďte říkla. 39. Ke oužijeme IV. a V. orchoou omínku. Ueďte říkla. 37\n38 Konekce a hyroynamika 3. KONVEKCE A HYDRODYNAMIKA Sílení tela konekcí se uskutečňuje ohybujícím (rouicím) se rostřeí. Kaitola je rozělena na část ěnující se hyroynamice, e které jsou osány záklaní zákonitosti a matematické ronice a na část, která se ěnuje konekci, která kromě rouění uažuje ještě řestu tela. 3.. Fyzikální lastnosti tekutin Čas ke stuiu: 5 hoin Cíl Po rostuoání tohoto ostace buete umět yjmenoat záklaní a oozené eličiny a jejich jenotky, efinoat, co je to geometrický tlak, ynamický tlak, celkoý tlak, statický tlak a ztrátoý tlak, ysětlit záklaní ztahy ro ieální lyn, tey efinoat Boylů Mariottů zákon, Gay Lussaců zákon, Charlesů zákon, efinoat záklaní staoou ronici ieálního lynu, objasnit si ojmy jako stlačitelnost, roztažnost a rozínaost, ysětlit ojmy ynamická a kinematická iskozita, tečné naětí, orchoé naětí tekutin, efinoat ojmy mokrá ára, sytá ára, řehřátá ára, ysětlit a yjářit záklaní ronice hyromechaniky tey Euleroy ronice (ro hyrostatiku a hyroynamiku), ronici kontinuity, Naierou Stokesou ronici, Bernoulliho ronici, efinoat Pascalů a Archiméů zákon, yjářit a alikoat, jak se choají a lyny kliu, efinoat a ysětlit jaké ruhy rouění tekutin rozeznááme, efinoat laminární a turbulentní rouění, oužít Reynolsoo kritérium ro rozlišení tyu rouění tekutin, yjářit hyraulické ztráty otrubí, efinoat jenotlié tyy tlakoých ztrát a umět je yočítat, efinoat tyy rsností orchů trubek a kanálů ři rouění, 38\n39 ysětlit na jakém rinciu funguje komín, Konekce a hyroynamika efinoat a určit rouění tekutin tryskách ři různých rychlostech, yočítat a oužít Machoo číslo (kritérium), efinoat sílení tela konekcí a rozlišit mezi konekcí řirozenou a nucenou, určit součinitel řestuu tela konekcí, omocí kritérií a kriteriálních ronic, yjářit Fourierou Kirchhoffou ronici. Výkla Záklaními eličinami (a jejich jenotkami), le mezinároního ujenání, jsou: élka (m), hmotnost (kg), čas (s), elektrický rou (A), termoynamická telota (K), látkoé množstí (mol), sítiost (c). Dolňkoými eličinami jsou: roinný úhel (ra) a rostoroý úhel (sra). Ostatní eličiny jsou eličiny oozené na záklaě efiničních ronic. Záklaní a oozené eličiny založené na soustaě efiničních ronic toří soustau eličin. Násleující tabulka KON0 ukazuje rozměry některých oužíaných eličin a jejich jenotek omocí SI. Hustota je hmotnost objemoé jenotky tekutiny. Vyjařuje se ztahem: V m (kg.m 3 ) Reciroká honota hustoty je měrný objem. V m 3 (m.kg ) Protože objem V je staoou eličinou, mění se se změnou teloty a tlaku, tak roněž i hustota se mění se změnou teloty a tlaku. 39\n40 Konekce a hyroynamika Tabulka KON0 Rozměry některých běžně oužíaných eličin Fyzikální eličina Jenotka Rozměroé eonenty m kg s Síla N (newton) - Práce, telo J (joule) - Výkon, teelný tok W (watt) -3 Tlak Pa (ascal) - - Tlak je efinoán jako síla ůsobící na lochu. Jenotkou je Pascal, tj. síla N ůsobící na lochu m. Tey F (Pa) ři ronoměrném ůsobení síly a S F (Pa) ři neronoměrném rozložení síly. S Geometrický tlak g je určen ůsobením tíhoé síly tekutiny na jenotku lochy. Tey F m g h. S g h g S S S (Pa) Na obr. KON0 je náoba nalněná tekutinou a ní je yčleněn hranol o růřezu S a ýšce h. Tlakoá síla F ( tíhoém zemském oli) ůsobí loše S na no náoby a yolá tlak, jenž je nazýán tlakem geometrickým, res. hyrostatickým (u kaalin) a aerostatickým (u lynů). Výslený geometrický tlak ři zájemném ůsobení ou lynů, nař. okolní atmosféra a saliny, je án rozílem jejich geometrických tlaků: g h g h g h g ok s ( ) (Pa) ok s Při rouění tekutin (nař. otrubí), tey ro tekutiny, které nejsou kliu, ale ohybu je celkoý tlak án součtem tlaku statického a ynamického, tey celkoý statický ynamický (Pa) 40\n41 Konekce a hyroynamika Obr. KON0 Znázornění ůsobení tlaku tekutině liem tíhoé síly Statický tlak s, nazýaný též tlak manometrický, je určen rozílem tlaku tekutiny uzařené náobě roti okolnímu tlaku. Je-li honota statického tlaku klaná, jená se o řetlak, je-li záorná otlak. Statický tlak charakterizuje otenciální energii. Dynamický tlak se rojeuje jen ři rouění tekutiny. Jeho yjáření ychází ze ztahu ro kinetickou energii. m V (Pa)... Ek Dynamický tlak charakterizuje kinetickou energii tekutiny a lze jej stanoit měření omocí Pitotoy trubice (iz obr. KON0) Dynamický tlak lze určit na záklaě ýše osané ronice. Při měření Pitotoou trubicí je tenká trubička zaeena o stěny otrubí a ruhá trubička o osy otrubí. Při stěně otrubí je měřen tlak statický, ose otrubí je měřen tlak celkoý. V Pitotoě trubici je uzařena referenční kaalina určité hustoty ref. Změny tlaků statického a celkoého ak ytlačují/osunují kaalinu. Rozíl hlain referenční kaaliny je označen h. Dynamický tlak ak lze jenouše určit h g ref (Pa) K současnému měření celkoého, statického tlaku a rychlosti rouící tekutiny slouží Prantloa trubice. 4\n42 Konekce a hyroynamika Ztrátoý tlak z je tlak aný ztrátami ři rouění tekutin otrubích, či kanálech. Jená se o ztráty tlaku třením, ztráty tlaku místními oory a ztráty tlaku ztlakoou sílou. Porobně bue ztrátoý tlak osán kaitole Hyraulické ztráty. směr rouění CELKOVÝ TLAK STATICKÝ TLAK h ref Obr. KON0 Měření ynamického tlaku omocí Pitotoy trubice Boylů Mariottů zákon: Při stálé telotě jsou tlaky a téhož lynu neřímém oměru říslušných objemů (V a V ), oř. měrných objemů ( a ), tey: V V Gayů Lussaců zákon: Určuje záislost změny objemu lynu na telotě ři konstantním tlaku. Objem lynu V ři telotě t se stanoí ztahem ( t) V V γ 0, ke V 0 je objem lynu ři 0 C, nebo T 0 73,5 K; součinitel objemoé roztažnosti lynuγ. 73,5 Poronááme-li a stay označené iney a ak latí: V V V V γ t γ t T T t 73,5 t 73,5 T T 4\n43 Konekce a hyroynamika Charlesů zákon: Určuje záislost změny tlaku lynu na telotě ři konstantním objemu lynu. Záislost tlaku na telotě se stanoí ztahem: ( t) β 0 ke 0 je objem lynu ři 0 C, nebo T 0 73,5 K; rozínaost lynu β. 73,5 Analogicky, jako u Gayoa Lussacoa zákona, ro a stay označené iney a ak lze yjářit: β t β t T T t 73,5 t 73,5 T T Sojením těchto tří zákonů lze ooit staoou ronici ieálního lynu jako zájemnou záislost,, T, tey: T konst. r Rm M (J kg K ), ke r je měrná lynoá konstanta. Ta je ána oměrem molární lynoé konstanty (R m 8,34 J.kg -.K - ) a molární hmotnosti lynu (kg.mol - ). Po osazení za měrný objem a ro m (kg) lynu ak obržíme ronici V m r T res. V n R m T Pro reálné lyny, očítaje s korekcí na nestlačitelnou část objemu a eistenci řitažliých sil, latí an er Waalsoa staoá ronice, ke a je konstanta, charakterizující li řitažliých sil (Pa.m 6.mol - ) a b je konstanta, charakterizující molární nestlačitelný objem lynu (m 3.mol - ) a n V ( V n b) n R T (J) m Pro raktické ýočty se s ostatečnou řesností oužíá staoá ronice ieálního lynu. 43\n44 Konekce a hyroynamika Stlačitelnost je lastnost tekutin a těles zmenšoat sůj objem ři zýšení nějšího tlaku ři konstantní telotě. Stlačitelnost se yjařuje součinitelem stlačitelnosti δ V V V0 δ (m N), V V 0 ke ΔV je změna objemu řiaající na jenotku ůoního objemu V a jenotku změny tlaku Δ ři konstantní telotě (V > V 0 ; 0 > ). Z ueené ronice ylýá ztah ro objem o stlačení V 0 ( ) V δ Přerácená honota součinitele stlačitelnosti δ se nazýá moul objemoé ružnosti tekutiny K K (N m Pa) δ Moul objemoé ružnosti tekutiny K je nař. ro ou 9 K, 0 Pa. Při stlačoání se hmotnost tekutiny nemění, roto latí m V konst. Diferencoáním této ronice ak ostaneme V V 0, z čehož ro oměrnou objemoou změnu ylýá ztah V V. Moul objemoé ružnosti lze tey yjářit takto K K V V a zároeň latí a, ke a je rychlost šíření zuku. Rychlost zuku e oě ak o osazení je 55,6 m.s -. Pro určení rychlosti zuku tuhých látkách latí analogicky ýše ueená ronice, osaíme ouze moul ružnosti tahu a hustotu říslušného tuhého tělesa. Pro rychlost zuku lynných látkách je rozhoující staoá změna. Protože zukoé lny mají krátké oby kmitu, nemůže ocházet k ýměně tela lynu s okolím a ěj je řibližně aiabatický. Rychlost zuku lynech ak nabýá na taru a χ χ r T (m s ) 44\n45 Konekce a hyroynamika Pro určení rychlost zuku zuchu je χ, 4 (izoentroický koeficient), měrná lynoá konstanta r 87 J kg K a telota rona 0 C. Po osazení o ronice ak rychlost zuchu a 33,3 m s. Změna objemu kaaliny ři neelkých tlakoých změnách je elmi malá a roto můžeme kaaliny oažoat za nestlačitelné. Stlačitelnost kaaliny bereme úahu ři tlakoých kmitech, nař. ři hyraulickém rázu. Roztažnost tekutin je změna objemu tekutiny s telotou za konstantního tlaku. Telotní objemoá roztažnost je ána ztahem V γ (K ). V T 0 Telotní objemoá roztažnost je nejíce atrná u lynů a ar, menší ak u kaalin a tuhých látek. Rozínaost tekutin je charakterizoána změnou tlaku tekutině s telotou ři konstantním objemu a je ána ztahem β 0 T (K ) Pro lyny latí, že roztažnost je rona rozínaosti γ β K -. 73,5 Viskozita tekutin se rojeuje ři rouění skutečných tekutin, tey šue tam, ke se rojeuje oor roti ohybu tekutiny. Přestame si rouění e ooroném směru (obr. KON03) oél esky jako ohyb rste o tloušťce y, které jsou ronoběžné s eskou. Na esce je rychlost částic tekutiny nuloá (ulíání částic). Rychlost ostatních rste tekutiny se zětšuje se záleností o esky (brzicí účinek esky se zmenšuje). Jenotlié rsty esky se zájemně o sobě ohybují rozílnými rychlostmi, takže ochází k jejich zájemnému osuu. Mezi rstami ůsobí smykoé (třecí) síly, které jsou yolány iskozitou tekutiny. Tento je osal již anglický fyzik I. Newton a formuloal jej o ztahu ro smykoé (tečné) naětí τ τ η (Pa), y 45\n46 Deriace y Konekce a hyroynamika řestauje graient rychlosti kolmém směru na ohyb tekutiny. Úměra mezi graientem rychlosti a tečným naětím τ yjařuje eličina η, která je ynamickou iskozitou, ro niž latí: τ y N s ( m η Pa.s kg ) m s A je zároeň konstantou úměrnosti mezi tečným naětím tekutině a graientem rychlosti. Rozměr ynamické iskozity obsahuje jenotku síly, otu náze ynamická. V rai se roněž setkáme s iskozitou kinematickou, jejíž náze je oozen o sloa kinematika a zkoumá se tey ohyb z hleiska ráhy, rychlosti a zrychlení, čemuž naoíá i rozměr kinematické iskozity, tey: η ν (m s ). Viskozita je záislá na telotě. Pro kaaliny s nárůstem teloty iskozita klesá a ro lyny iskozita s nárůstem teloty roste. Viskozita se měří iskozimetry (nař. ýtokoý, růtokoý, rotační, tělískoý). Honoty iskozity záislosti na telotě nalezneme tabulkách. 46\n47 Konekce a hyroynamika Obr. KON03 Grafické znázornění ro ois ynamické iskozity. S ojmem smykoého naětí souisí ojem ieální a skutečná tekutina. Ieální (okonalá) tekutina nemá nitřní tření (nemá tečná naětí) a je nestlačitelná. Dokonalá tekutina může být namáhána jen tlakem. Zaeením tohoto ojmu lze jenoušeji ooit některé ronice hyrostatiky. Skutečná tekutina již může být namáhána smykoou silou, obsahuje tey tečné naětí. S torbou kaek a bublin, s rozrašoáním kaaliny, konenzace ar, zúžením arsku kaaliny, nebo s kailárními jey nebo smáčením orchu je sojeno orchoé naětí kaalin. Kaalina na rozhraní s jinou látkou se yznačuje olišnými lastnostmi, než má ostatní objem kaaliny. Rozhraní kaaliny se jeí, jako by bylo otaženo elmi tenkou najatou rstou. Příčinou je ráě orchoé naětí σ. Účinek orchoého naětí se rojeí kailáře stouáním, nebo klesáním slouce ůči okolní kaalině. Roněž i rozstříknutá kaalina na malé kaičky zaujímá kuloitý tar. Porchoé naětí je ázáno na tenkou rstu kaaliny na rozhraní s jinou látkou, kterou může být tuhá, kaalná nebo lynná látka. Tyto látky šak mezi sebou nesmí reagoat. Máme-li kaalinu náobě, tey stěnu náoby kaalinu zuch, orchoá energie se snaží být minimální. Na hranici stěny náoba kaalina je tato energie nejmenší, roto se snaží kaalina zětšit sou stykoou lochu a kaalina se zene ke stěně. V úzké kailáře ak se slouec kaaliny zene, hlaina se zakřií, jak je atrno z obr. KON04. Schonost kaaliny se zeat-eleace (nař. oa), res. klesat-erese (nař. rtuť) se nazýá kailarita. 47\n48 Konekce a hyroynamika Obr. KON04 Porchoé naětí na rozhraní tří látek. Ronoáha sil na rozhraní tří látek je yjářena nuloou složkou oél stěny: σ σ 3 σ cosα Úhel α rozhraní na stěně záisí na orchoých naětích tří rozhraní: ři σ σ σ 3 je cos α kaalina smáčí orch, na němž se rozrostře tenkou rstu, ři σ > σ 3 je ři σ < σ 3 je cos α > 0 a α < 90 - kaalina smáčí stěnu náoby, cos α < 0 a α > 90 - kaalina nesmáčí stěnu náoby. Porchoé naětí σ se určuje eerimentálně omocí kailáry a yhonocuje se z ronoáhy síly orchoého naětí a tíhy slouce kaaliny, tey: σ π r g h π r σ g h r g h 4 (N.m ) Porchoé naětí ři eleaci yoláá snížení tlaku o honotu g h (hyrostatický tlak), který lze ak násleně určit kailární tlak 48\n49 Konekce a hyroynamika σ r Při ýočtu hyrostatického tlaku kailárách je nutno s kailárním tlakem očítat. Při eleaci se očítá o hyrostatického tlaku, ři eresi se k hyrostatickému tlaku řičítá. Termoynamika směsi lyn-ára. Pára je lynným staem látky, jenž oee měnit sůj tar a objem. Parami nazýáme reálné lyny, které jsou technicky užíaném rozsahu telot již blízkosti stau nasycení, tey o kritickou telotou. Nař. ro ou je maimální (kritická) telota, ky ještě může eistoat kaalném stau je 374,5 C. Obecně latí ro termoynamiku směsi ára-kaalina tyto technologické stay: Mokrá ára je směs syté áry a syté kaaliny. Je to stejnoroá směs jemných kaiček syté oy a syté áry, nebo jsou obě skuenstí oělená. Sytá ára ára je termoynamické ronoáze se sou kaalinou. Telota syté áry je shoná s telotou syté kaaliny a je rona bou aru ané látky ři aném tlaku. Přiáí-li se ále telo, stouá telota syté áry a až se řemění eškerá kaalina na áru, znikne řehřátá ára. Přehřátá ára má telotu yšší než je bo aru. Pro kažou kaalinu ak eistují termoynamické -V, T-s iagramy těchto technologických staů, které se yužíají nař. ři zkaalňoání lynů, nebo ro istribuci tela ři CZT. 3.. Záklaní ronice hyromechaniky Hyrostatika se zabýá ronoáhou sil ůsobících na tekutinu kliu. Tato ronoáha nastane tehy, kyž se částice ůči sobě neohybují, to znamená, že tar objemu tekutiny se nemění. Síly, které mohou ůsobit na tekutinu, jsou síly hmotnostní a tlakoé. Hyroynamika ak oisuje tekutiny ohybu a kromě sil hmotnostních a tlakoých jsou ze naíc síly třecí F t a síly setračné F s. Euleroa ronice hyrostatiky yjařuje omínku ronoáhy sil ůsobících na tekutinu kliu. Na kaalinu ůsobí hmotnostní síly F m a tlakoé síly F. Obě síly musí být ronoáze: F m F 0 49


Doctor Strange – čaroděj ze země Marvelu - Moviescreen.cz\n6.11.2016 at 12:25 • Posted in Recenze by Redakce\nFilmový svět komiksového giganta Marvelu se rozrůstá o novou postavu, mezi superhrdiny zavítal čaroděj. Protože film místy ohýbá realitu, přinášíme hned dva úhly pohledu.\nJak to vidí Adam\nOd režiséra hororů přichází komedie. Pokud totiž pro Doctora Strange v režii Scotta Derricksona něco platí, tak že je především vtipný, byť místy s humorem plýtvá na úkor vážnosti dění. Strange také je a do konce filmu zůstává nečekaným hrdinou. Nejde ani tolik o to, že musí porazit své přebujelé ego, jež mu brání v očištění duše a které pro něj mohlo být přece jenom větší výzvou, než aby si s ní poradil během pár střihů.\nNa rozdíl od jiných superhrdinských fláků tu proti sobě nestojí superlidé s různými schopnostmi, ale lidé využívající ten samý zdroj energie své nadpřirozené moci. Strangovi (Benedict Cumberbatch) film přitom jednak dává šibeniční čas na výcvik, ve kterém navíc dlouho zaostává, a jednak je schopen dlouho vzdorovat mnohem zkušenějším protivníkům. Tak trochu jako Harry Potter, který dovedl odvracet Voldemorta, hraje důležitou úlohu pomoc jiných osob a předmětů. K dispozici má Strange kouzelný plášť, který disponuje vlastní, okouzlující osobností, i verzi Hermionina obraceče času, což je opravdu nefér pomůcka. Efektivní i efektní, ale příliš silná.\nPrastará (Tilda Swinton) sice ve filmu Strangeovi říká, že všechno nemusí dávat smysl, na logiku scénáře by se ale podobná moudra vztahovat neměla. Faktem je, že v jádru, když pomineme všechna slova o duši a astrálním cestování, jde o nanejvýš konzervativní příběh, kterému nedostatečné vykreslení podkopává některé motivace, zvlášť co se týče sporu o to, jak právě Prastará čerpá sílu. Poněkud nucená je i nehoda, která Strange nasměruje na cestu k čarodějnému plášti.\nNad jinými filmy Doctor Strange každopádně vyniká odvážně koncipovanými akčními scénami. Postavy totiž koketují s časem i prostorem, v nejlepších momentech se scéna rozplývá jako při pohledu skrz kaleidoskop a usiluje o navození kubistických dojmů. Zatímco Ant-Man (2015) zamířil v samém závěru do mikrokosmu a také zprostředkoval psychedelický zážitek, Strange se orientuje na opačnou stranu a míří spíš k makrokosmu. Potíž je, že jde o pozoruhodnou atrakci, kterou bych rád viděl i ve 3D, ale schází ji emocionální vazba. V Ant-Manovi měl pohyb na subatomární úrovni vazbu na motiv sebeobětování a obavy o ztrátu postavy. Extrémně výrazná byla hra s rozplývajícím se prostorem ve Speed Racerovi (2008). U Strange filmařům slouží tento přístup jen k ozvláštnění akce, která jinak v kontaktních soubojích trpí nepřehledností. Tak jako tak, Cumberbatchův uštěpačný hrdina má charisma a jsem zvědavý, jestli dovede v budoucnu předvést víc než pouťové triky. Tentokrát alespoň pobavil.\nMarvel už je tady s námi pěknou řádku let a stále neztrácí na originalitě. Výhodou je, že čerpá z universa plného bohů, astrálních monster a tak dále. Velkou devizou Marvelu ale je to, že postupuje od známých a divácky snadno stravitelných hrdinů, jakými byli Iron Man nebo Captain America, k těm, kteří kromě komiksových geeků nikomu mnoho neřeknou (kdo znal takové Strážce galaxie?). Zároveň je potřeba ocenit, jak je každý film jiný, a originy především. Marvel pokaždé změní styl a pohybujeme se tu na opravdu široké škále: komedie pro celou rodinu (Ant-Man), fantasy drama (Thor /2011/), akční špionážní film (Captain America: Návrat prvního Avengera /2014/) a mohli bychom pokračovat dál a dál.\nDoctor Strange je potom takový superinteligentní Harry Potter, který více než na své schopnosti spoléhá na svůj intelekt. Tenhle film by se vlastně dal použít jako výukový materiál pro tvůrce Green Lanterna (2011), kde zcela neschopný hrdina, který sotva prodělal výcvik, zachrání celý svět. Tady sice také kouzelnický učedník spasí svět, ale jenom díky notné dávce štěstí, že nezemřel už dříve, a také díky tomu, že na protivníka nejde silou, nýbrž lstí. Hrdinovi v podání famózního Benedicta Cumberbatche zkrátka nelze nefandit. Sledujeme tu vlastně archetypální příběh o pýše a pádu. Zároveň je ale sympatické, že Strange neztratí svou aroganci docela. Marvel si zkrátka do příštích Avengers připravil další silné ego.\nTvůrci se rovněž se ctí popasovali s tím, že komiksový Strange není zrovna lehce převoditelná látka na filmové plátno. Hrozilo buďto silné nevyužití potenciálu předlohy (jak tomu bylo již v animovaném originu), nebo přílišná přeplácanost a nepřehlednost (která je problémem i v některých komiksech). Vizuálem i dějovou linkou se ale film trefuje přesně do zlatého středu. Máme tu psychedelické výjevy, které ale nikdy nejsou jen bezúčelnou reklamou trikového studia. Když začnou kouzelníci ohýbat realitu, je to občas pěkný chaos, ale pořád víme, kdo je kdo a jednotlivé souboje jsou perfektně propracované. Jediné, co by Strangeovi možná neuškodilo, je trochu se občas zastavit. Zábavné je totiž úplně všechno od úvodu, přes kouzelnický trénink až po moment, kdy film nabere rychlý spád. 115 minut je relativně dlouhá stopáž, u Strange vám to tak ale nepřijde.\nRežie: Scott Derrickson; Scénář: Scott Derrickson, C. Robert Cargill, Jon Spaihts\nHrají: Benedict Cumberbatch, Chiwetel Ejiofor, Rachel McAdams, Michael Stuhlbarg, Mads Mikkelsen, Tilda Swinton, Benedict Wong, Scott Adkins\nŽánr: fantasy/akční; Země původu: USA; Stopáž: 115 minut\nTags: 2016, Benedict Cumberbatch, blockbuster, Chiwetel Ejiofor, fantasy, komiksový, Mads Mikkelsen, Marvel, Rachel McAdams, Scott Derrickson, Tilda Swinton


POŠKOZENÝ OBAL - Jedná se o nové zboží s plnou záruční dobou, nemusí být však v originálním obalu, případně originální obal může být poškozen. Materiál: Plast Počet dílů: 439 Na Váš dotaz k produktu LEGO Friends 41119 Cukrárna v Heartlake - Poškozený obal odpovíme co nejdříve. Dotaz k produktu E-mail pro odpověď: Vaše jméno: Dotaz: Ověření Text z následujícího obrázku přepiště do políčka ověřovací kód. Pokud je kód špatně čitelný, můžete vygenerovat nový Ověřovací kód: Související zboží... LEGO LEGO Friends 41095 Emmin dům Skladem (5 a více ks) 1 499 Kč 1 999 Kč -25% do košíku Postav si vysněný rodinný domek a vybav ho moderním zařízením. Při stavbě modelu LEGO Friends Emmin dům zjistíš, jak je celá Emina rodina šikovná... Kód zboží: LEG 41095 LEGO LEGO Friends 41101 Hotel Grand v městečku Heartlake Skladem (1 ks) 3 499 Kč 3 699 Kč -5% do košíku Užij si životní dovolenou v Grand hotelu v městečku Heartlake! Kód zboží: LEG 41101 LEGO LEGO Friends 41105 Pódium pro vystoupení popových hvězd Skladem (5 a více ks) 829 Kč 1 199 Kč -31% do košíku Popová hvězda Livi je připravená předvést na pódiu úžasnou show. Kód zboží: LEG 41105 LEGO LEGO Friends 41134 Umělecká škola v Heartlake Skladem (2 ks) 2 299 Kč 2 499 Kč -8% do košíku Sestav si třípatrovou budovu umělecké školy v Heartlake, ikonický školní autobus a lavičku pro diváky s venkovními otáčecími reproduktory. Kód zboží: LEG 41134 LEGO LEGO Friends 41095 Emmin dům - Poškozený obal Poslední kus skladem 1 479 Kč 1 999 Kč -26% do košíku Postav si vysněný rodinný domek a vybav ho moderním zařízením. Při stavbě modelu LEGO Friends Emmin dům zjistíš, jak je celá Emina rodina šikovná... Kód zboží: LEG 41095_OBAL Nahoru Nacházíte se: Maxíkovy hračky > Podle značky > LEGO > LEGO Friends 41119 Cukrárna v Heartlake - Poškozený obal Maxíkovy hračky Hračky SKLADEM Podle ZNAČKY Maxík VYPRODÁVÁ Maxíkovy AKCE NOVINKY Hračky s licencí Podle věku Od narození do 3 let Od 3 do 6 let Od 6 do 12 let 12 let a více věk Hračky pro děti Hračky pro kluky Hračky pro děvčata Hračky z TV Dárkové kupóny Auta a autíčka Kojenecké potřeby RC Modely Autodráhy Panenky Hračky pro nejmenší Dřevěné hračky Výtvarné a naučné Hry na profese Vlaky a příslušenství Figurky a hrdinové Stavebnice Společenské hry Puzzle Plyšové hračky Hračky na zahradu Rekreační sport Dětské kostýmy Textilní hračky Loutky a Divadla Pro děti a dětské Kosmetika Školní potřeby Dárkové předměty Oblečení pro děti Rozbalené zboží Tipy na dárek Vánoční VÝPRODEJ hraček Zimní radovánky Vánoce Karneval a Maškarní Tipy pro školky Hračky doprava zdarma ČESKÉ hračky Dárky k narození dítěte Dárek ZDARMA nebo 1+1 Škola volá! Hračky na jaro Titulní stránka Kontakt na Maxíka Vše o nákupu Dárkové kupony Dopravné Způsoby úhrady Obchodní podmínky Reklamace Odstoupení od kupní smlouvy Registrace Jak nakupovat Maxíkoviny Proč Maxík Proč Maxík? Maxíkovy omalovánky Přihlásit Uživatel: Heslo: Neodhlašovat Zapomněli jste heslo? Nový zákazník Košík O nás Kontakty Proč Maxík? Vše o nákupu Certifikáty a ocenění Dopravné Reklamace Způsob platby Dárkové kupóny Obchodní podmínky Maxíkoviny Kariéra Přihlašte se k odběru novinek: Mobilní verze © 2016 Famico, s.r.o. | © 2016 The LEGO Group. LEGO® a LEGO logo jsou ochrannými známkami společnosti LEGO Group. © 2016 Lucasfilm Ltd. & TM. Všechna práva vyhrazena. Porovnání hraček Oblíbené Pokračovat v nákupu Přejít do košíku Obsah košíku Produkt Kusů Cena / ks Celkem Celkem s DPH: Do košíku vkládáte více kusů, než je akčních produktů skladem. Položka bude rozdělena na akční a za běžnou cenu. Nebo můžete zvolit jen akční a do košíku se vloží jen množství za zlevněnou cenu. Do košíku vkládáte více kusů, než je aktuálně skladem. U výprodejových produktů nelze do košíku vložit více kusů, než je aktuálně skladem (ks). Do košíku lze vložit maximálně ks Skladem je aktuálně ks. Do košíku nelze vložit více kusů, protože je produkt momentálně vyprodaný u dodavatele a jeho další dostupnost je neznámá. Za akční cenu skladem skladem u dodavatele Tento web používá k poskytování služeb, personalizaci reklam a analýze návštěvnosti soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte. Další informace V pořádku


Pletené šaty - 50 fotek nejlepších neformálních a večerních modelů - Confetissimo - dámský blog\nPletené šaty - 50 fotky nejlepších každodenních a večerních modelů\nSchopnost kombinovat praktičnost a krásný vzhled v jednom snímku je důležitou dovedností moderního módu, aby zůstala v trendu. Jedním z nejmódnějších rozhodnutí dnes je šaty vyrobené z pleteniny - oblečení, které může zdůraznit zdokonalení postavy a poskytnout sto procent pohodlí kdykoli během roku.\nHlavní výhodou těchto produktů je bezpodmínečný komfort. Vzhledem k pružnosti tkaniny poskytuje oblečení naprostou svobodu pohybu a současně elegantně zdůrazňuje krásná postava, přičemž linie siluet zjednodušují hladké obrysy. V nejnovějších kolekcích návrháři představili velmi rozmanitý výběr stylových a velkolepých modelů, které pomohou každé ženě v módě najít optimální řešení založené na individuálním stylu. Podívejme se na nejpopulárnější styly pletených šatů:\nJerseyské šaty s hrdlem. Skutečnou volbou, zejména v chladné sezóně, je design s uzavřeným krkem. Kromě vysokého jednoduchého nebo dvojitého sloupku nabízí návrháři možnost s atraktivním jhem.\nPletené batové šaty. Trend v posledních sezónách jsou výrobky s širokým výstřihem. V tomto řešení má pouzdro volný řez, ke směru ke štětce, které tvoří účinek blatových křídel.\nŠaty s krátkým rukávem. V módě nejenom zahřívané modely, ale i letní design se zkráceným rukávem. Takové šaty jsou oblíbené v chladné sezóně, jako sundress, v souboru s rolákem, košili nebo raglán.\nPletené zboží s otevřenými rameny. Holý vrchol přidá dotek sexuality a přitažlivosti. Tyto styly jsou prezentovány s velkolepými řezy a širokým krkem, který se svažuje dolů od ramen.\nPletené plátěné šaty\nJedním z nejdůležitějších řešení v moderní módě je styl podnikového stylu. Pouzdro na dres se považuje za příležitostnější variantu a je vhodné pro kombinace s teniskami, botami na podrážce nebo plošině traktoru, bombardovací bundou a bundou. Nicméně tyto modely se staly vynikající alternativou k ponurým předmětům kostýmního materiálu, které poskytují větší pohodlí a praktičnost. Hlavní rozdíl ve stylu pouzdra je přímá nebo mírně osazená silueta, nedostatečná dekorace, délka midi. Stylový doplněk může být koktejl tvrdší tkaniny.\nJerseyské šaty s lurexem\nPokud hledáte oblečení pro každý den, což vám pomůže vyniknout z ostatních a zdůraznit vaše oslnění v doslovném smyslu, pak pletený oděv s lesklou nití bude stylová volba. Lurex může zdobit styl po celé délce rovnoměrně nebo jen na samostatných zónách - rukávy, podél lemu a kolem krku. Šaty z lesklého pleteniny jsou prezentovány v krátké délce, což je vhodnější pro aktivní městské ponožky a elegantní maxi, které lze použít ve večerních kombinacích.\nJeden z populárních trendů v moderní módě se stal boho styl. Takové oblečení se vyznačují pohodlnými svobodnými a současně ženskými vzory. Výrobky jsou zpravidla vyrobeny z přírodních prodyšných tkanin. Nedávno se však šaty z jemného pleteniny staly aktuální volbou. Módní design je charakterizován rovnou nebo sukní ve tvaru "A" až do středu lýtka nebo kotníku. Zde jsou vítány kaskády v souboru s bavlnou, lnu nebo krajkou. V trendovém a krátkém stylu s asymetrickým lemem, který je vhodný jako tunik.\nDoporučujeme Vám číst: Trendy oříznuté džíny: jak si vybrat, s čím nosit a jak zkrátit\nSportovní modely se staly topickou volbou pro aktivní ponožky ve městě. Takové výrobky jsou prezentovány z tenké a husté tkaniny. Výraznými rysy řezu je přímá nebo upravená silueta, délka miniatury nebo kolena. Oblečení jsou často doplněny kapucí, stahovací šňůrkou na límci nebo pasu, průchozí kapsou na žaludku. Sportovní šaty vyrobené z tlustých pletenin jsou ideální pro obrazy demi-sezóny a zimy. Módní doplněk je krátká kožená bunda nebo bombardovací bunda, bunda, park. Konec bude tenisky, tenisky, kukly, boty.\nJeden z nejoblíbenějších trendů ve sbírkách pletených stylů pro několik sezón v řadě zůstává řez na vrcholu. Vestavěné modely jsou k dispozici v krátké i střední délce a s maxi-lem. Hlavní výhodou takového oblečení je zdůraznění sexuality, štíhlosti a milosti. Módní šaty z pletenin mohou vizuálně upravit poměry. Pokud potřebujete siluetu protáhnout, skutečné řešení by mělo být tmavá barva nebo vertikální tisk. Stylový doplněk je obojek, výstřih, rozřezaný lem.\nPletené pletené šaty\nTento typ materiálu je prezentován nejen ve formě celé tkaniny, ale také v přízi. Módní styly jsou prezentovány v rovném, ve tvaru písmene A, vybavené siluetou jakékoliv délky. Pletené výrobky se vyznačují rovnoměrným reliéfem a často jsou doplněny strukturovanými vzory - prýmky, arany a další. Pletací příze se obvykle používá pro oblečení v chladném období. Teplá pletené šaty jsou ideální pro příležitostné a romantické oblečení pro volný čas s tenisky, klasické boty nebo kotníkové boty, dolní bundy, přísný kabát nebo park.\nPřímé pletené šaty\nJedno z nejvšestrannějších řešení pro každý typ tvaru je považováno za styl ploché siluety. Takové modely mohou vyvážit široké ramena nebo volumetrické boky. Nicméně, pokud nemáte pas, bude kombinací pohodlného oblečení s kontrastním pásem nebo pásu skutečnou volbou. Stylové šaty z pleteniny jsou prezentovány v lehkém letním designu, stejně jako izolované výrobky s vysokým krkem a dlouhým rukávem. Jasný tisk na hrudníku, nástavec nebo výšivka, dekorace s kamenem nebo lemování okrajem krajky bude módní doplněk k monochromatickému zabarvení.\nŠaty s vůní pleteniny\nDalším oblíbeným trendem v moderní módě jsou modely se zapínáním na vůni. Takové oblečení lze upevnit jednobarevným páskem z identického materiálu, skrytým tlačítkem nebo hákem na boku. Hlavní výhodou stylu na vůni je přirozený výstřih a rozřezaný lem. Tyto prvky vždy zdůrazňují ženskost stylu a přitažlivost exteriéru. Dámské šaty vyrobené z pleteniny dokonale doplňují příležitostný romantický vzhled botami na podpatcích nebo klínách, přísný kabát nebo kůže bunda, elegantní klobouk nebo baret.\nDoporučujeme Vám číst: Muskrat kožich: jak si vybrat a co nosit\nKnit A-line šaty\nJedno z nejpohodlnějších a nejpohodlnějších řešení je považováno za ženský oděvní lichoběžníkový tvar. Takové modely jsou opatřeny těsným třmenem a širokým pláštěm. Zpravidla se pásový pás nafukuje do oblasti pod prsy. Tato možnost dokáže vizuálně vyhlazovat dodatečnou hlasitost v bocích a rovnováhu mezi širokými rameny. Modely ženských šatů z pleteniny jsou představeny s mini a midi lemem. Taková volba je považována za romantickou a sofistikovanou, ale zároveň velmi pohodlnou a neomezující pohyb. Zde se uzavřou klasické boty, krátká bunda, ovčí srst nebo krátký srst.\nPletená příze vyrobená v technice pletení krajky je považována za stylovou a velmi efektivní volbu. V tomto případě může vzorek přes krajky doplnit pouze rukávy, výstřih nebo lem. Ale atraktivnější a sofistikovanější vypadají krásné šaty z pleteniny s rovnoměrným šrafováním po celé délce. Tato verze oblečení bude aktuálním doplněním neoficiálního vzhledu výjezdu. V každodenním oblečení jsou romantické luky s botami na patě nebo klínu, s šálou kolem krku, elegantní klobouk a expresivní šperky jsou považovány za stylové řešení.\nA-line pletené šaty\nStyly ve tvaru písmene A se staly velmi pohodlnými a oblíbenými pro ženy všech věkových kategorií a konfigurace. Takové oblečení se vyznačuje bezpodmínečným pohodlím, ale zároveň jsou vizuálně schopné přizpůsobit objemové boky, široké ramena a žádný pas. V trendu jako zimní uzavřený design a letní šaty z dresu s krátkým rukávem. Silueta ve tvaru písmene A se stala aktuálním řešením pro módy v pozici. Hrudník, který se rozlévá z hrudníku, skryje břicho v ranném těhotenství a poskytuje pohodlí už dobře zaobleným tvarům.\nPletené dresové šaty\nOblečení s kombinací materiálů různé struktury vypadají velmi stylově a efektivně. Pletená látka vypadá skvěle s dekorací, tlustou i lehkou tkaninou. Nejpopulárnějšími nápady byly komplety s kůží a krajkou. V trendu a designu stejného materiálu. V tomto případě může kombinovaný efekt nastavit barvy. Šaty z barevných pletenin jsou prezentovány ve dvou-, třech a více barevných řešeních. Modely ve stylu mozaiky a barevného skla s podobným vzorem vícebarevných odstínů jsou považovány za stylové. Výrazněji vyhlížející produkty se dvěma kontrastními barvami.\nPletené výrobky se staly topickou volbou pro domácí komfortní obrázky. Při výběru konkrétního modelu je třeba vzít v úvahu řadu kritérií - sezónnost, vlastní zaměstnání doma a zvláštní rysy tohoto čísla. Nejúspěšnější jsou styly midi, na vůni, rovná nebo lichoběžníková silueta. V módní verzi ve stylu županu s fixací na pásu. V chladné sezóně budou dobré šaty z vlněných pletenin. Takové šaty vypadají rozšířený svetr a často doplněné krkem. Vlna design je ideální pro útulné zimní večery s šálkem čaje.\nOblékněte pletené oblečení\nTento druh oblečení je považován za velmi úspěšný pro dívky s plus velikosti. Hlavní výhodou pro obézní ženy v těchto výrobcích je svoboda pohybu a přizpůsobivost velikosti. Na dnešním trhu si můžete vybrat nejlepší možnost, která poskytuje nejen komfort, ale také pomáhá vizuálně upravit poměry. Je velmi důležité vybrat si styl, který co nejvíce odvádí pozornost, nebo skrývá další centimetry, roztahuje a slimuje siluetu. Podívejme se na nejoblíbenější pletené šaty pro obézní ženy:\nTmavé barvy. Výhodná volba by byla monochromatické tmavé barvy. Není však nutné nosit ponuré černé oblečení. Vynikajícím řešením by byly takové odstíny jako Marsala, Bordeaux, smaragd, safír, čokoláda a další.\nS odštěpením. Vynikající volbou jsou modely s krásným výstřihem. Dekolt zdůrazňuje bujnou poprsí, čímž odvádí pozornost od nežádoucích oblastí postavy.\nŠtíhlá silueta. Dobrým řešením by byl styl se zvýrazněným pasem. Módní způsob, jak přidat štíhlost a milost, je považován za šaty, které je vyrobeno z pleteniny v souboru s kontrastním páskem nebo opaskem.\nSe závěsem. Chaotické drapérie se staly stylovou výbavou pro pleteniny. Mnoho malých záhybů perfektně upravuje parametry. Je však důležité vyloučit takovou výzdobu v pase.\nPletené materiály se staly populární volbou a večerní módy. S pravými vzory vypadá dokonce taková jednoduchá tkanina velmi působivá. Ale hlavním bonusem elegantních oděvů je pohodlí a praktičnost - vlastnosti, které často chybí v nádherných obrázcích, aby se dostali ven. Elegantní výrobky se vyznačují přítomností originálních dodatků. Koneckonců, bez stylu vypadá každý den. Podívejme se na nejoblíbenější večerní modely:\nDlouhé pletené šaty. Skutečná volba pro cestu je považována za šaty s maximální délkou. Často jsou tyto styly doplněny podlouhlým vlakem. Ale v každém případě je nutné přidat na výstřih expresivní šperky nebo bižuterie.\nOtevřít. Stylový doplněk je považován za krásný řez na zádech. Tento typ dekorace může mít různé tvary - ve tvaru písmene V, hladké s atraktivním zákulisním pasem, uzavřeným geometrií nebo v podobě vložky z průhledné látky.\nS kamínky. Elegantní styl dokonale zdůrazňuje dekoraci šumivých krystalů. Kamínky, zpravidla zdobí jho. Alternativním řešením je vyšívání z flitrů, a to jak ve velkém měřítku po celé délce, tak ve formě kontrastní kompozice.\nAsymetrický řez. Jakékoli nerovné řezné linie vždy přitahují pozornost. Nejmódnější styly asymetrického řezu jsou nápady s vlakem, na jednom rameni nebo s jedním pouzdrem.


CO2/Vzduch Field Air Spirit Tank 1.1L/4500psi Plnění CO2, Bombička.cz Dlouhé vzduchovky s pohonem CO2 plynu jsou velice tiché a přesné na větší vzdálenosti. Jedničkou na trhu v tomto segmentu je Německá firma Umarex, která… CO2 hnojení rostlin značky Aquario. Kompletní informace o produktech, nejnižší ceny z internetových obchodů, hodnocení, recenze. CO2 v akváriu, CO2 set, CO2 difuzor - akvárium a rostlinná akvaristika se neobejde bez CO2 hnojení. V této sekci najdete\nBombička CO2 600g - Jednorázová bombička s potravinářským CO2 plynem pro tlakování piva - Pivo tlakované CO2 vydrží až 3 týdny - Při tlaku nepřesahujícím 2bar zajistí jedna bombička výtoč cca\nInternetový prodej potřeb pro včelaře. Vyberte si kvalitní ventil pro dávkováni CO2 do akvária. Skladem redukční, jehlové i elektromagnetické ventily. CO2 prodáváme od roku 2002 - jako první u nás. vyberte si CO2 difuzér, atomizér nebo reaktor pro dávkování CO2 do akvária. CO2 prodáváme od roku 2002 - jako první u nás Nakupte ještě za 1 999,00 Kč a máte dopravu Zdarma CO2 hnojení rostlin značky Dennerle. Kompletní informace o produktech, nejnižší ceny z internetových obchodů, hodnocení, recenze.\nVyberte si kvalitní ventil pro dávkováni CO2 do akvária. Skladem redukční, jehlové i elektromagnetické ventily. CO2 prodáváme od roku 2002 - jako první u nás. vyberte si CO2 difuzér, atomizér nebo reaktor pro dávkování CO2 do akvária. CO2 prodáváme od roku 2002 - jako první u nás Nakupte ještě za 1 999,00 Kč a máte dopravu Zdarma CO2 hnojení rostlin značky Dennerle. Kompletní informace o produktech, nejnižší ceny z internetových obchodů, hodnocení, recenze. CO2 sety, Akvaristika-24.cz\nCo2 do akvária, oxid uhličitý do akvária - www.prirodni-akvaria.cz Komponenty pro stavbu CO2 laserů Designový detektor CO2 (monitor 'vydýchaného vzduchu') , svým provedením je vhodný např. do bytu či kanceláře, na LCD displeji zobrazuje úroveň CO2… 140 produktů v kategorii CO2 svářečky. Porovnejte ceny, zjistěte dostupnost, přečtěte si recenze produktů nebo hodnocení e-shopů! Svářečky značky Telwin. Kompletní informace o produktech, nejnižší ceny z internetových obchodů, hodnocení, recenze. Fungují na podobném principu jako klasické vzduchovky, ale rozdíl je v pohonném plynu. Vyskoušejte naše vzduchovky CO2 v kvalitnem online obchodu AFG.cz.


Lídrem TOP 09 pro volby do Poslanecké sněmovny bude liberecký zastupitel Zdeněk Chmelík\n26. 02. 2021 | 11:27\nVýkonný výbor TOP 09 schválil kandidáty pro volby do Poslanecké sněmovny. Lídrem TOP 09 v Libereckém kraji se stal zastupitel města Liberec a technický ředitel výrobní firmy Zdeněk Chmelík. Na dalších místech kandidátky najdeme lékaře Miloše Rejmonta, krajinného inženýra Jiřího Klápštěho nebo ředitele jazykové školy Jiřího Vondráčka. TOP 09 bude kandidovat v koalici SPOLU (ODS, KDU-ČSL, TOP 09).\n„Česká republika potřebuje plán pro cestu z krize, musíme konečně rozsvítit světlo na konci tunelu. Jako podnikatel sám moc dobře vím, jak těžké to dnes podnikatelé mají. Řadě z nich koronavirová krize zničila podnikání, jiní se drží zuby nehty a docházejí jim síly. Stát se bohužel na některé z nich úplně vykašlal a jiným poskytl jen nedostatečnou podporu. To jsou problémy, které musíme začít řešit co nejdřív,“ říká lídr TOP 09 Zdeněk Chmelík.\nZdeněk Chmelík se narodil 20. prosince 1975 a většinu svého života studoval, žil a pracoval v Liberci. V roce 1994 odmaturoval na Střední průmyslové škole strojní a elektrotechnické a již v té době se aktivně zapojoval do chodu rodinné firmy, která ho svým technickým zaměřením předurčila k jeho další profesní dráze. Po absolvování řady pozic ve firmě dnes pracuje jako technický ředitel a tvrdou prací vybudoval ze společnosti největší firmu v oboru v Libereckém kraji.\nSe svou ženou vychovává dva syny a ve volném čase s nimi vyráží pod stan nebo na vodu. V životě se řídí heslem: „Chcete-li, aby se věci kolem vás zlepšily, musíte se o to sami přičinit“.\n„Kandidovat do Poslanecké sněmovny je pro mě závazkem, že budu ze všech sil pracovat nejen pro občany Libereckého kraje. Chci zúročit své dlouholeté zkušenosti z podnikání a zasadit se o to, aby se stát přestal k podnikatelům chovat jako dráb. Věřím, že mi v politice pomůže i zkušenost ze zastupitelstva v Liberci. Jsem také rád, že jsme spolu s ODS a KDU-ČSL vytvořili silnou středopravicovou koalici, která bude schopná změnit poměry v naší zemi,“ dodává Chmelík.\nNa druhém místě za TOP 09 je lékař Nemocnice Jablonec nad Nisou, pověřený vedením screeningu nádorů prsů Miloš Rejmont. Na dalších místech najdeme vedoucího Správy CHKO Český ráj Jiřího Klápštěho a pořadí uzavírá Jiří Vondáček, který působil deset let jako kantor a téměř 30 let jako ředitel školy.\nZdeněk Chmelík, technický ředitel a majitel výrobní firmy, zastupitel města Liberec\nMiloš Rejmont, lékař Nemocnice Jablonec nad Nisou, p.o., pověřený vedením screeningu nádorů prsů\nJiří Klápště, vedoucí Správy CHKO Český ráj, krajinný inženýr, trenér basketbalové mládeže\nJiří Vondráček, ředitel jazykové školy\nLídr pro podzimní volby je v kraji známý zatím jen u společné kandidátky STAN a Pirátů, bude jím první místopředseda STAN a předseda jeho poslaneckého klubu Jan Farský. Další strany dosud jméno lídra neoznámily. V roce 2017 parlamentní volby v Libereckém kraji vyhrálo ANO s 29,83 procenta hlasů a získalo čtyři místa ve Sněmovně. Druhý byl STAN, kterému to stačilo na jeden poslanecký mandát. Po jednom poslanci mají ještě Piráti, SPD a ODS.


28. 06. 2006 Všední skutečnost v křídlech oltářního obrazu\nMoje recenze na knihu Pavla Kolmačky Stopy za obzor, kterou otiskl Týdeník Rozhlas na portálu Českého rozhlasu:\nPosláno 28. 06. 06 v 10:18\n25. 06. 2006 Texty 41? Brzy…\nAno, jsme krapítek pozadu. Ale po náročné páteční redakční schůzce u Magistra to vypadá, že číslo je plné. Tak na stránkách časopisu je aspoň tradiční upoutávka v podobě comicsu Michala Jareše.\nPosláno 25. 06. 06 v 20:50\n24. 06. 2006 Pěkně červení brouci\nPosláno 24. 06. 06 v 21:12\n14. 06. 2006 Miloš Urban: Pole a palisáda & malá hádanka\nNová kniha Miloše Urbana Pole a palisáda, kterou Argo vydalo v rámci projektu The Myths a na kterém nyní spolupracují nakladatelství z 35 zemí světa, přináší osobitou autorskou interpretaci mýtu o Libuši. Řekl bych, že autor se s úkolem vypořádal dobře a kniha se mu povedla. Teď ještě chybí zpracovat další české mýty. :) Jiráskovy Staré pověsti české jsou již přece jenom letité a tato látka po moderním zpracování přímo volá.\nMísty je ale vidět, že se jedná opravdu o fabulaci. Jako v následujícím souvětí. Poznáte, co je v něm špatně?\nStopovali netvora dva dny, dokud nezabloudili do Suchého dolu, nejodlehlejšího koutu světa, kde skomírá potůček, roste jen kamení a rovnou ze země razí akátové trny do výšky dospělého muže. (str. 22-23)\nPosláno 14. 06. 06 v 05:17\n13. 06. 2006 Milan Kundera: Totožnost\nBez komentáře, link stačí\n18. 7. 2006 - aktualizováno\nVýše uvedený blog byl smazán, ale pomůže tento odkaz:\nPosláno 13. 06. 06 v 10:25\n09. 06. 2006 Irena Dousková podruhé ve stejné řece\nMoje recenze na novou knihu Ireny Douskové Oněgin byl Rusák, která vyšla na portálu Českého rozhlasu:\nPosláno 09. 06. 06 v 19:49\n07. 06. 2006 Tváře slovesnosti – Autoři z obou břehů\nMalá upoutávka na výstavu portrétů literátů od Daniela Mordzinského, která bude od 20. června ve španělském Institutu Cervantes v Praze. Na fotografii je můj oblíbený chilský prozaik Luis Sepúlveda, který se bude zahájení výstavy účastnit.\nLuis Sepúlveda - portrét na El Poder de la Palabra\nLuis Sepúlveda: Stařec, který četl milostné romány (Praha: Rybka Publishers 2000) - moje recenze\nPosláno 07. 06. 06 v 19:20\n06. 06. 2006 Den zkázy v Britském muzeu\nLidové noviny mi nedávno udělaly radost vydáním jedné z mých oblíbených knih. Den zkázy v Britském muzeu Davida Lodge jsem četl dávno před ztrátou panictví. Především pro knihy Hostující profesoři a Svět je malý se stal mým oblíbeným autorem, ale tato byla prostě první. Pokud si dobře vzpomínám, tak byla vydána v odeonské edici Čtení na léto. Znovu jsem musel vybuchnout smíchy při scéně, kdy hlavní hrdina při chystané nevěře před dívkou odhalí své tělo v manželčiných kalhotkách.\nKupodivu text za ta léta od svého vzniku příliš na aktuálnosti neztratil. A tak metody plánovaného početí stále nahrazují katolíkům antikoncepci. Tento týden je to druhá přečtená kniha, která se tohoto tématu dotýká, ovšem značně veselejším způsobem, než včera avizované Proměněné sny Petry Dvořákové. Škoda, že se knihy z této edice v novinových stáncích zdrží jen týden, někdy je to k rozhodnutí krátká doba. Navíc ne všude se dají dostat.\nDavid Lodge: Vzpomínám si - text v Textech 39\nPosláno 06. 06. 06 v 19:58\n05. 06. 2006 Petra Dvořáková: Proměněné sny\nPo delší době něco mimo prózu a poezii: kniha rozhovorů Petry Dvořákové Proměněné sny. Obecně nejsem žádný velký příznivec podobně koncipovaných knih, ale tentokrát příjemné překvapení. Pro toho, koho někdy trápily, sužovaly, či jen se dotýkaly otázky víry zajímavá věc. Podtitul Deset rozhovorů o iluzích a deziluzích, které přináší víra shrnuje vše podstatné. Otevřenost jednotlivých výpovědí je přesvědčující. Pohled knihy na víru je sice poněkud omezen katolickým vnímáním, ale my evangelíci si to už nějak odfiltrujeme. ;) Faktem zůstává, že se zde objevila kniha, která přirozeně vypovídá o vztahu naší doby, křesťanství a víry z několika úhlů pohledu. Světlé i temné stránky, spíš ty v odstínech tmavší šedi. Snad je to dáno tím, že nevyšla v žádném z církevních nakladatelství.\nZa povšimnutí stojí také fotografický doprovod knihy, který je dílem Petra Francána. Jeho fotografie tvoří předěly mezi jednotlivými rozhovory a jedna je i na obálce.\nPosláno 05. 06. 06 v 21:32\n04. 06. 2006 UniRed\nUž jsem myslel, že se nové verze tohoto mého oblíbeného a bezplatného editoru nikdy nedočkám a že jeho vývoj skončil. A kupodivu, po třech letech, je to jinak. Editorů na psaní je řada, ale pokud potřebujete konvertovat mezi různými kódovými stránkami, např. ruskými, opravdu pohodlně, pak je to můj léty prověřený tip, který ani žádný komerční nástroj nenahradil. (Mám na mysli Windows, v Linuxu je to Kate.) Hovoří pro něj i česká kontrola pravopisu. oficiální stránky: http://www.esperanto.mv.ru/UniRed/ENG/index.html\nPosláno 04. 06. 06 v 19:30\nPočet zobrazení této stránky: 11254114\nStránka byla vyrendrována za 0.2425 vteřin\nPoslední návštěvník zde byl: 05/23/2013 11:57 pm


Potlučený Podmol si v Basileji "doletěl" pro bronz – ČT sport – Česká televize\nPotlučený Podmol si v Basileji "doletěl" pro bronz\nBasilej – Nejlepší český freestylový motokrosař Libor Podmol se v Basileji dostal podruhé v sezoně mistrovství světa na stupně vítězů. V sedmém závodu vybojoval i přes zdravotní potíže bronz. V pořadí seriálu je šampion z roku 2010 po sedmi dílech na čtvrté pozici, vede Španěl Maikel Melero.\nPodmol si před dvojzávodem v Basileji narazil při tréninku koleno, navíc v pátek už v St. Jakobshalle ve finále přetočil trik zvaný Surfer Flip a po špatném dopadu se přidal bolavý kotník a naražený zadek. Předvedl však bezchybnou jízdu, do níž znovu zařadil i nejtechničtější trik Volt, což mu vyneslo bronzovou příčku.\n"Byl jsem moc rád, že jsem zpátky na bedně. Ustál jsem i můj trik Body Varial. Byl to pro mne těžký víkend," uvedl Podmol. V Basileji se podělili o vítězství Melero a Francouz David Rinaldo.\nSeriál MS bude pokračovat v sobotu 25. dubna v Mnichově. Melero vede se 128 body, Rinaldo má 114, třetí Australan Rob Adelberg 106 a čtvrtý Podmol 92.\nFreestyle motokrosař Pilát je po těžkém pádu už mimo ohrožení života 20. března 2015


Neuvěřitelné! Vettelovi sebrali titul, mistrem světa je Alonso! To chcete? - SvětFormule.cz\nDomů / Aktuální články / Neuvěřitelné! Vettelovi sebrali titul, mistrem světa je Alonso! To chcete?\nNeuvěřitelné! Vettelovi sebrali titul, mistrem světa je Alonso! To chcete?\n29. Listopad 2012, 19:21\t Redakce Světformule\nPředem se omlouvám všem fanouškům Ferrari, které jsem tímto nadpisem neprávem uvedl do možné extáze ze zisku mistrovského titulu. Berete to jako výsměch?\nProsím, jak jinak ale reagovat na události, které po posledním závodě v Brazílii hýbou celým světem Formule 1? Netuším jak dlouho právě vy, čtenáři tohoto článku, sledujete Formuli 1, já mám tu čest od roku 2006 a ke každé sezóně se vždy váže velmi zajímavý závěr. Roku 2006 to bylo emotivní loučení Michaela Schumachera po vypadnutí v japonské Velké ceně a následné brilantní jízdě v Brazílii. Závěr sezóny 2007 zase přinesl perfektní stíhací jízdu Kimiho Räikkönena v několika posledních závodech, díky kterým se také radoval z mistrovského titulu. A pamatujete na jeden z nejnapínavějších závěrů celého ročníku v roce 2008, kdy se Felipe Massa stal na pár sekund držitelem titulu, který mu následně z rukou sebral Lewis Hamilton? Takto by se dalo pokračovat až do roku letošního.\nJenže co světu Formule 1 nabídl závěr sezóny 2012? Skvělý boj o mistrovský titul? Ano. Drama až do posledního kola posledního závodu? Též. V čem je tedy chyba a proč mám takovou potřebu se o posledních dnech rozepsat? Jsou to reakce veřejnosti na možné potrestání Sebastiana Vettela, který podle některých záběrů ve třetím kole Velké ceny Brazílie, kde vybojoval mistrovský titul, předjížděl pod žlutými vlajkami. To je samozřejmě zakázáno, v závodě často trestáno průjezdem boxovou uličkou, není-li možné jezdce potrestat na závodní dráze, je mu přičteno 20 sekund k výslednému času. Těchto 20 sekund by znamenalo odsunutí Sebastiana Vettela na osmé místo. Vzhledem k druhé příčce Fernanda Alonsa by to ale také znamenalo, že německý závodník by o mistrovský titul mohl přijít.\nJak jsem již předznamenal, celý moment se odehrál ve třetím kole napínavého závodu na okruhu Interlagos, Sebastian Vettel projel Sennovy esíčka a na dlouhé rovince se pustil do souboje s Jeanem-Éricem Vergnem. Když jej začínal předjíždět, maršál po levé straně trati mával žlutou vlajkou, při konci souboje už ale světelný ukazatel svítil barvou zelenou. Na vedení FIA se tak obrátilo Ferrari, které se tímto cítí být poškozeno a žádá Mezinárodní automobilovou federaci o vysvětlení daného momentu. Ironií také je, že Sebastian Vettel byl nařknut z předjíždění pod žlutými vlajkami o něco dříve, nicméně za úplně jiný moment, ve kterém se na cílové rovince dostal před Kamuie Kobayashiho. K momentu se po závodě vyjádřil také Fernando Alonso, kterého by potrestání Vettela korunovalo šampiónem roku 2012. Podle španělského závodníka ale není o čem se bavit, mistrem světa je Sebastian Vettel a jakékoli zpochybňování výsledku nepřipadá v úvahu. Jenže o necelých 48 hodin později to podle vedení stáje Ferrari byl právě Alonso, který tým přemlouval do protestu proti výsledkům Velké ceny.\nStáj Red Bull celou situaci zatím nekomentovala, vedení Mezinárodní automobilové federace zatím vydalo neoficiální stanovisko, ve kterém vylučuje jakoukoli možnost změn výsledků v závodě i šampionátu. Podle FIA totiž Sebastian Vettel předjížděl soupeře v souladu s pravidly, za všechno údajně může špatně umístěná signalizační tabule, která při začátku manévru hlásala, že Němec předjíždí v sektoru označeném žlutou vlajkou.\nFanoušci rakouského týmu a Sebastiana Vettela považují jakékoliv dodatečné potrestání německého závodníka za směšné, fandové Fernanda Alonsa a italského Ferrari v tom zase vidí naději na dodatečný zisk mistrovského titulu právě pro Španěla. Kdo tímto ale nejvíce utrpí? Opět to bude pověst Formule 1, jelikož mnohem více lidí přálo zisk trofeje Fernandu Alonsovi, vždy tu bude velká skupina lidí, která bude i s odstupem času tvrdit, že měl být Vettel za předjíždění pod žlutými vlajkami potrestán. Pokud by k tomu ale opravdu došlo, skvělá a napínavá sezóna by skončila naprostým fiaskem. Opravdu chceme, aby se mistrem světa dodatečně stal Fernando Alonso? Vzpomeňme na rok 2007 a zisk titulu pro Kimiho Räikkönena, v závěrečné Velké ceny Brazílie zvítězil a to mu zajistilo mistrovský titul, ten byl ale kvůli prošetřování soupeřů za ním oficiálně potvrzen až měsíc po posledním závodě.\nSituace kolem Sebastiana Vettela by měla znát své rozuzlení během nadcházejících 24 hodin, protože čas na zpochybnění výsledků šampionátu mají jednotlivé týmy do konce tohoto měsíce. Vedení FIA ale jen těžko sáhne po dodatečném potrestání novopečeného trojnásobného šampióna, Mezinárodní automobilová federace totiž také uvedla, že předjíždění Sebastiana Vettela pod žlutými vlajkami bylo prošetřováno již během závodu a k potrestání pilota týmu Red Bull nedošlo. Stejnou odpověď by v nadcházejících hodinách mělo dostat i italské Ferrari. Jen těžko se tak na výsledcích ročníku 2012 něco změní, ať už se nám to líbí nebo ne, budeme se muset smířit s tím, že šampiónem pro rok 2012 je a bude Sebastian Vettel.


Studentská vědecká konference - Ústav chemie pevných látek\nNacházíte se: VŠCHT Praha – FCHT – Ústav chemie pevných látek → Věda a výzkum → Spolupráce s firmou TEVA → Studentská vědecká konference\nčas: 28.9.2020 00:08:01\nStudentská vědecká konference na našem ústavu je každoročně sponzorována společností Teva Czech Industries, s.r.o.\nPřehled jednotlivých ročníků studentských vědeckých konferencí\nVe čtvrtek 21. 11. 2019 se na Ústavu chemie pevných látek konala Studentská vědecká konference (SVK). V sekci Analýza a vlastnosti léčiv prezentovalo dosavadní výsledky své práce opět 7 studentů z oborů Výroba léčiv, Anorganické nekovové materiály, Chemie a materiály ve forenzní analýze. Na prvním místě se umístila Simona Šajbanová (Rozlišení solí a kokrystalu pomocí DFT výpočtu), na 2. místě Bc. Eva Bedrnová (Odstranění NH4+ a (PO4)3- z odpadních vod) a na 3. místě se umístil Jiří Nohejl (Stabilita a záchyt selenu v elektrárenských popílcích). Studenti byli oceněni díky finančním příspěvkům od VŠCHT Praha, Votočkovy nadace a Teva Czech Industries s.r.o., jejíž zástupce RNDr. Alexandr Jegorov CSc. zasedl v odborné komisi.\nV pondělí 22. 11. se na Ústavu chemie pevných látek konala Studentská vědecká konference (SVK). V sekci Analýza a vlastnosti léčiv prezentovalo dosavadní výsledky své práce 7 studentů 1. a 2. ročníku magisterského studia z oborů Výroba léčiv, Anorganické nekovové materiály, Chemie a materiály ve forenzní analýze. Na prvním místě se umístil Bc. David Draisaitl, na 2. místě Bc. Eva Bedrnová a na 3. místě Bc. Natálie Dvorníková. Studenti byli oceněni díky finančním příspěvkům od VŠCHT Praha, Votočkovy nadace a Teva Czech Industries s.r.o., jejíž zástupce RNDr. Alexandr Jegorov CSc. zasedl v odborné komisi.\nV pondělí 20. 11. se na Ústavu chemie pevných látek konala Studentská vědecká konference (SVK). V sekci Analýza a vlastnosti léčiv prezentovalo dosavadní výsledky své práce 11 studentů 1. a 2. ročníku magisterského studia z oborů Výroba léčiv, Anorganické nekovové materiály, Chemie a materiály ve forenzní analýze. Na prvním místě se umístila Bc. Simona Žižková, na 2. místě Bc. Monika Hanousková a na 3. místě Bc. Zdeňka Řeháčková. Studenti byli oceněni díky finančním příspěvkům od VŠCHT Praha, Votočkovy nadace a Teva Czech Industries s.r.o., jejíž zástupce RNDr. Alexandr Jegorov CSc. zasedl v odborné komisi.\nZástupce společnosti Teva Czech Industries, s.r.o. RNDr. Alexandr Jegorov CSc. byl v roce 2015 členem komise sekce Analýza a vlastnosti léčiv.\n1. místo Veronika Sieberová s prací: Modifikace složení samo-emulgujících systémů\n2. místo Miroslava Dědová s prací: Rentgenová strukturní analýza solí acetylsalicylové kyseliny\n3. místo Veronika Kadlecová s prací: Příprava luminiscenčních měďných klastrů a jejich zabudování do polymerní matrice\nAktualizováno: 29.11.2019 10:10, Autor: Jan Rohlíček