Policajcima koji čuvaju Dodika zabranjuju da u Predsjedništvo BiH unose oružje – Haber.ba\nBANJALUKA/SARAJEVO – Direkcija za koordinaciju policijskih tijela BiH poslala je Miloradu Dodiku, predsjedavajućem Predsjedništva BiH, akt kojim ga obavještava da nijedna policijska agencija, izuzev pripadnika Direkcije, u zgradu Predsjedništva BiH ne može unositi oružje.\nMilorad Dodik - Argumenti.rs\nTo je potvrdio izvor “Nezavisnih“, koji ističe da ovaj dokument potpisuje Mirsad Vilić, direktor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, a čiji komentar nismo uspjeli dobiti.\nPodsjetimo, prije nekoliko dana je Dragan Lukač, ministar unutrašnjih poslova RS, potvrdio da će Dodika i dalje obezbjeđivati pripadnici MUP-a Republike Srpske.\nLukač je tada pojasnio da Zakon o direkciji omogućava da ljudi koji su do sada bili pratioci Milorada Dodika to i ostanu.\nDodik je ranije rekao da će ga u Sarajevu isključivo štititi Policija Republike Srpske jer samo u njih ima povjeenja.\n“U te neke zajedničke jedinice nemam povjerenje. Neće me oni obezbjeđivati. Imaćemo saradnju sa Vladom Republike Srpske, ne treba mi obezbjeđenje na nivou BiH. Zar da prihvatim da me čuva SIPA koja je prije tri mjeseca htjela da me hapsi, zatvara i pretresa moju kuću”, rekao je tada Dodik.\nTeme:Milorad Dodik, obezbjeđenje, oružje, zabrana, zastava RS, zgrada Predsjedništva BiH


Osuđujem napad na advokaticu Melihu Filipović, Čizmoviću treba oduzeti licencu\nVojin Mijatović, potpredsjednik Socijaldemokratske partije BiH, osuđuje jučerašnji napad na advokaticu Melihu Filipović.\n“Samo nekoliko dana naokon napada banjalučkog advokata na svoju suprugu, u utorak se u Banja Luci dogodio incident gdje je fizički napadnuta poznata banjalučka advokatica Meliha Filipović. Gospođa Meliha je u penziji i starije je životne dobi te je taj napad mogao završiti i fatalnije!\nOno što je još frapantnija je činjenica da ju je fizički napao kolega i to počasni predsjednik advokatske komore Republike Srpske Jovan Čizmović.\nDa li će ovo postati praksa u gradu na Vrbasu?\nPraksa u kojoj nemamo pravo na mišljenje, rad i gdje će žene biti brutalno napadane, psihički i fizički, pa čak i od kolega i to onih koji bi morali biti uzor kako po pitanju provođenja pravde i zakona tako i po pitanju ugleda u poslu koji obavljaju.\nDa li će i ovaj napad na još jednu ženu na radnom zadatku proći neopaženo i neprimjećeno od strane medija, građana, pa i same advokatske Komore?\nTo da živimo u zemlji u kojoj postoje povlašteniji i u kojoj zakon nije isti za sve znamo, ali nismo znali da oni koji poznaju zakon i koji bi morali ga poštuju više od bilo kojeg drugog građanina zanemaruju advokatski kodeks to sad saznajemo!\nDa li će i ovaj napad na ženu koja je samo obavljala svoj posao proći neopaženo i bez osude javnosti zavisi i od nas samih!\nJovan Čizmović je moćnik ovog grada koji smatra da će i ovaj sramni čin proći nekažnjeno.\nTražimo hitnu reakciju advokatskih komora Republike Srpske i Federacije BiH, tražimo hitnu reakciju međunarodne zajednice, tražimo oduzimanje, bez odlaganja, advokatske licence Jovanu Čizmoviću.\nOvaj sramotni čin gde je brutalno fizički napao svoju koleginicu i sa 85 godina najstarijeg advokata u BiH, ženu koja je sinonim advokatske i ljudske časti u Banja Luci ne sme proći nekažnjeno. Pozivam sve advokate u BiH da stanu u odbranu časti svoje profesije ali i ove sjajne žene, koja je u poznim godinama u svom gradu doživela ovakav napad.\nTakođer pitam sve političke partije u Banja Luci zašto ćute o ovome i zahtevam od njih da javno osude ovaj brutalni i ne civilizacijski čin”, navodi Mijatović.\n> Za mene je 1. mart Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine\n> SDP Vogošća podsjetila na značaj 8. marta\n> Vlada FBiH je apsurdnim odluka oštetila Zeničko-dobojski kanton za pola milijarde KM\n> SDA na mala vrata pokušava ukinuti zakonodavnu vlast\n> Zbog zatvaranja vrtića i škola omogućiti jednom roditelju plaćeni dopust


Mogherini zaobišla BiH, posjeta u maju ili junu zavisi od napretka\nUoči predstojećeg samita o Zapadnom Balkanu, koji će biti održan 17. maja u Sofiji, evropska komesarka za vanjsku i sigurnosnu politiku Federica Mogherini protekle sedmice boravila je u Albaniji, Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji. Ovaj put zaobišla je Bosnu i Hercegovinu, kao i Kosovo, zemlje koje se, kad je riječ o napretku na evropskom putu, nalaze na začelju.\nU Delegaciji EU-a u BiH njen dolazak najavljuju u maju ili junu, i to ukoliko bude napretka u vezi s izmjenama Izbornog zakona. “Mislim da bi Mogerini bila sretna da dođe ovdje ukoliko bi postojalo nešto o čemu bi se govorilo, kada je riječ o pronalaženju političkog rješenja”, kazao je šef delegacije EU-a u BiH Lars-Gunnar Wigemark.\nStručnjaci ocjenjuju: Mogherini je BiH zaobišla jer napretka u ispunjavanju kriterija koje nam je EU postavila nema.\n“Nema čuti ništa novo. Jedino što bi mogla čuti kad bi napravila eventualno sastanke s Predsjedništvom, Ministarstvom vanjskih poslova, predsjedavajućim Vijeća ministara, Skupštinom BiH jesu alibi zašto određene stvari nisu završene i eventualna obećanja o nekakvim rokovima”, kaže Branimir Jukić, bivši ambasador BiH u Crnoj Gori i NATO-u.\nKakav je napredak BiH na evropskom putu pokazao je izvještaj Evropske komisije. Korupcija, Izborni zakon, Zakon o krivičnom postupku, reforma javne uprave dio su problema detektovanih u obeshrabrujućem izvještaju.\n“Ton koji se u zadnjem privremenom izvještaju može iščitati je iznimno kitičan, upravo vezan za to da suština reformi fali, da se uglavnom zamajavamo time da predstavljamo nešto što nije nikakav suštinski iskorak”, smatra analitičar evropskih integracija Adnan Huskić.\nEU je jasna - popuštanja i specijalnog statusa za članstvo nema.\n“Neće biti nikakvih popusta i ovo vam je poruka Mogherini: ‘Nemate popust, uradite posao koji se tiče kriterija koje morate ispuniti’”, zaključuje Slaven Kovačević, stručnjak za geopolitiku i euroatlantske integracije.\nBiH nema alternativu kada je riječ o članstvu u Evrospkoj uniji, a glavni potez je na bh. vlastima, koje bi se umjesto već odavno započete predizborne borbe trebale posvetiti borbi za ubrzanje evropskog puta naše zemlje.


četvrtak, 15 mart 2018 14:18\nKrv dalo oko 150 maturanata OŠ "Mirko Vešović"\nSrednja ekonomska škola "Mirko Vešović" danas je organizovala akciju dobrovoljnog davanja krvi u Podgorici.\nčetvrtak, 15 mart 2018 13:25\nDejan Lučić nije više direktor Komunikacijskog i PR centra UCG\nDejan Lučić saopštio je danas da nije više direktor Komunikacijskog i PR centra Univerziteta Crne Gore.\nčetvrtak, 15 mart 2018 13:03\nU prostorijama Direktorata za vanredne situacije MUP-a održana je sjednica Operativnog štaba za zaštitu i spašavanje sa ciljem što adekvatnije pripreme za odgovor na najavljenu složenu meteorološku situaciju.\nčetvrtak, 15 mart 2018 12:11\nDanašnjom posjetom mladih oficira Vojske Crne Gore i predstavnika Ministarstva odbrane đacima gimnazije „Niko Rolović“ i Srednje ekonomsko-ugostiteljske škole u Baru, nastavljena je promocija vojnog poziva među crnogorskim srednjoškolcima.\nčetvrtak, 15 mart 2018 09:41\nMinistar rada i socijalanog staranja Kemal Purišić posjetio je danas Fond rada Crne Gore i Agenciju za mirno rješavanje radnih sporova, gdje se sastao sa direktorima ovih institucija, Kemalom Đečevićem i Zdenkom Burzan.\nčetvrtak, 15 mart 2018 09:34\nU protekla 24 sata u Porodilištu je rođeno je 10 beba.\nčetvrtak, 15 mart 2018 09:00\nMinistarstvo vanjskih poslova Crne Gore sa dubokim žaljenjem obavještava da je ambasadorka Crne Gore u Republici Poljskoj Ljiljana Tošković preminula sinoć u Varšavi, nakon kratke i teške bolesti.\nStrana 974 od 1213


Ostali sportovi / 11.01.2021.\nPonudio je da Belorusija sama organizuje Svetsko prvenstvo ove godine.\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko branio je u ponedeljak sposobnost svoje zemlje da bude domaćin predstojećeg Svetskog prvenstva u hokeju na ledu, ismevajući SAD zbog upada pristalica odlazećeg američkog predsednika Donalda Trampa u Kongres.\nLukašenko se danas sastao sa predsednikom Međunarodne hokejaške federacije (IIHF) Reneom Faselom, posle poziva da Belorusija ne bude domaćin Svetskog prvenstva zbog višemesečnih masovnih antivladinih protesta.\n"U našoj zemlji, demonstranti i drugi nezadovoljni ljudi ne napadaju vladine agencije i parlamente. Imamo potpuno normalnu situaciju iz perspektive razvoja demokratskih procesa", kazao je Lukašenko.\nLukašenko je danas ponudio Faselu da Belorusija sama organizuje turnir, navodeći da bi to bio "najbolji svetski šampionat u istoriji".\nMeđunarodni olimpijski komitet je u decembru suspendovao Lukašenka sa svih olimpijskih aktivnosti, uključujući Letnje olimpijske igre u Tokiju, navodeći da Beloruski olimpijski komitet nije zaštitio sportiste od diskriminacije zbog njihovih političkih stavova.


Sutra preteno sunčano i toplije, temperatura do 29 stepeni\nU Srbiji će sutra biti pretežno sunčano i toplije vreme sa najvišom temperaturom od 26 do 29 stepeni, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod. Najniža temperatura vazduha kretaće se od osam do 13 stepeni, a vetar će biti slab, promenljivog smera.\nI u Beogradu će sutra biti pretežno sunčano i toplije vreme sa slabim vetrom, promenljivog smera. Najniža temperatura vazduha iznosiće 13, a najviša 29 stepeni.\nU Srbiji će, prema izgledima vremena za sedam dana, do 20. maja, u četvrtak i petak biti pretežno sunčano i toplo vreme sa retkom pojavom kratkotrajnih pljuskova i grmljavine.\nU subotu i nedelju biće promenljivo oblačno i svežije vreme, mestimično sa kišom, pljuskovima i grmljavinom.\nU ponedeljak se očekuje razvedravanje i sveže vreme, a od utorka biće sunčano i toplije.


F-35 - Sputnjik Srbija\nAmerika povećava broj lovaca F-35 na Aljasci kod granica s Rusijom\nAmeričke vazdušne snage su povećale broj višenamenskih lovaca F-35 "Lajtning" u bazi Ejlson na Aljasci na 20. Baza se nalazi na oko 1.000 kilometara od ruske granice.\nPoljski portal: Poljska zazire od razmeštanja američkih lovaca blizu ruske granice\nPoljska se uplašila od razmeštanja lovaca pete generacije F-35 „Lajtning II“ na bazi u poljskom gradu Malbork, udaljenom 80 kilometara od Kalinjingradske oblasti i neće to činiti u Minjsk Mazovjeckom, koji je nedaleko od Belorusije, saopštio je poljski portal „Difens 24“.\nTurska ponovo predlaže Americi formiranje zajedničke komisije za F-35 i S-400\nPredlog Ankare Americi o formiranju zajedničke komisije za američke lovce F-35 i ruski raketni sistem S-400 i dalje je na snazi, izjavio je danas pres-sekretar turskog predsednika Ibrahim Kalin.\nNorveški državni revizor izneo je kritike vladi u izveštaju parlamentu o novim borbenim avionima F-35 koji treba da zamene staru norvešku flotu. Izveštaj revizora proglašen je državnom tajnom.\nSeul prvi put pokazao avion F-35A\nJužna Koreja prvi put je predstavila lovce F-35A kupljene od Vašingtona na obeležavanju 71. dana oružanih snaga zemlje u vazduhoplovnoj bazi u Teguu, saopštila je agencija Jonhap.\nPoljski dnevni list „Dzjenik gazeta pravna“ objavio je prekjuče tekst o tome da bi Poljska uskoro mogla da povuče iz naoružanja lovačke avione MiG-29.


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Hokingova urna blizu grobova Njutna i Darvina\nHokingova urna blizu grobova Njutna i Darvina\nUrna sa pepelom engleskog teoretskog fizičara Stivena Hokinga biće položena u Vestministerskoj opatiji, blizu grobova velikana istorije nauke Isaka Njutna i utemeljivača moderne teorije evolucije Čarlsa Darvina, prenosi Bi-Bi-Si.\nNaučnik i teoretičar: Stiven Hoking\nBritanski naučnik koji je stekao svetsku slavu svojim radom o crnim rupama i teoriji relativiteta, ali mu je u 22. godini otkrivena amiotrofna lateralna skleroza (ALS), zbog čega je veći deo života morao da provede u kolicima, preminuo je 14. marta u 77. godini u svom domu u Kembridžu, a vest o njegovoj smrti je saopštila njegova porodica.\n- Bio je veliki naučnik i izuzetan čovek čiji će rad i zaostavština živeti mnogo godina - navela su u saopštenju o njegovoj smrti njegova deca Lusi, Robert i Tim, preneo je AP.\n- U potpunosti je odgovarajuće da se pepeo profesora Stivena Hokinga položi u opatiji, pored njegovih kolega istaknutih naučnika - rekao je Dekan Vestministerske opatije Džon Hol.\nSlužba u Kembridžu biće održana u univerzitetskoj crkvi Velike Svete Meri, a potom će biti organizovan privatan prijem na koledžu Triniti.\nStiven Vilijam Hoking rođen je 8. januara 1942. godine. Unapredio je razumevanje prostora, vremena i prostor-vreme singulariteta, a iza sebe je ostavio niz dela od kojih je najpoznatija knjiga "Kratka istorija vremena".\nHoking je tokom karijere razotrkio neke od najzamršenijih tajni kosmosa, uprkos tome što mu je sa 22 godine otkriven ALS, potpuno nepokretan, primoran da komunicira pomoću kompjutera i glasovnog sintizajzera.\nSVET Hoking predvideo tačan datum kraja sveta\nNAUKA I TEHNOLOGIJA Hokingova teza "oborila" sajt Kembridža!\nSVET Čuvenom fizičaru Hokingu pozlilo, prebačen u bolnicu u Rimu\nSVET Preminuo Stiven Hoking


Predsednik Javnobeležničke komore Srbije, Miodrag Đukanović i direktor Republičkog geodetskog zavoda, Borko Drašković, razgovarali su o proširenju poslovne saradnje i pokretanju pilot projekta za modernizaciju dostave podataka o prometu nepokretnosti za potrebe Registra cena nepokretnosti.\nNa sastanku, koji je održan u prostorijama RGZ-a, 22. jula 2016. godine, dogovoreno je pokretanje obuke za zaposlene u Javnobeležničkim kancelarijama sa teritorije gradskih opština Grada Beograda za rad u sistemu Registra cena nepokretnosti, a razgovaralo se i o racionalizaciji i pojednostavljenju javnobeležničkih zakonskih obaveza dostave podataka i dokumenata različitim državnim institucijama.\nZaključeno je da bi unosom svih neophodnih podataka i digitalnih verzija dokumenata u bazu podataka Registra cena nepokretnosti, koju vodi i održava Zavod, i omogućavanjem pristupa toj bazi drugim državnim institucijama, međusobna komunikacija bila znatno olakšana i ubrzana.\nPokrenuto je i pitanje poboljšanja ažurnosti i kvaliteta podataka o nepokretnostima koji su osnova za rad javnih beležnika, a obezbeđuje ih Zavod. Postignuta je saglasnost da treba izbeći posredništvo stranaka i uspostaviti direktnu komunikaciju Zavoda i javnih beležnika. U tu svrhu dogovoreno je istoveremeno pokretanje još jednog pilot projekta kojim bi se javnim beležnicima, elektronskim putem, omogućila brza i sigurna provera podataka koje su dostavile stranke.\nPredstavnici obe institucije su sa zadovoljstvom konstatovali da je postignut važan dogovor oko početka unapređenja saradnje koja će se proširivati i na druge oblasti zajedničkog delovanja.\nIzvor: Vebsajt Republički geodetski zavod, 22.07.2016.


DŽAFEROVIĆ: "OJAČATI MEĐUNARODNO VOJNO PRISUSTVO...": Džaferović iznio detalje razgovora sa specijalnim britanskim izaslanikom - Tutinske Novine\nDŽAFEROVIĆ: “OJAČATI MEĐUNARODNO VOJNO PRISUSTVO…”: Džaferović iznio detalje razgovora sa specijalnim britanskim izaslanikom\n“Institucije BiH ne smiju biti uslovljavane ničim i ni od koga, niko nema pravo da blokira njihov rad. Ono što sam također kazao je da BiH treba nastaviti prije blokada, 14 prioriteta, Program reformi, to bi bilo najbolje za sve nas u ovoj zemlji”, poručio je član Predsjedništva Šefik Džaferović nakon sastanaka sa britanskim izaslanikom Stuartom Peachom.\nPolitička blokada zemlje, koja može da ode u sigurnosnu krizu nikome ne odgovara, rekao je Džaferović, te dodao da je na sastanku data podrška misiji EUFOR-a u BiH, kao i to da misli da je ovo prvi sastanak u nizu sastanaka.\n“Rekao sam da u BiH osim potrebe da se poštuje OHR, mislim da treba ojačati međunarodno vojno prisustvo. To bi bio mali napor da se postigne veliki rezultat”, rekao je Džaferović.\n“Vjerujem da ćemo izaći iz svega ovoga, da će institucije biti deblokirane, i da će Dejton biti u punoj primjeni”, rekao je Džaferović.\nNa pitanje reporterke N1 kako voditi razgovore o izbornoj reformi u ovakvoj situaciji, te da li će sazivati probosanski blok, Džaferović je rekao da treba postojati jača koordinacija unutar probosanskog bloka.\n“Teško je razgovarati u trenutku kada imate ovakvu situaciju, i kada imate vrlo lošu političku situaciju, kada imate prijetnju miru u BiH. Ovo što se dešava od strane gospodina Dodika, koliko god se trudio da uvjeri da nije prijetnja miru, on jeste prijetnja miru, i to je pitanje za cijeli probosanski politički blok”, rekao je Džaferović.\nNa koncu Džaferović je rekao da nema ništa protiv saradnje nikoga, kada se poštuju presude Ustavnog suda i Dejtonskog mirovnog sporazuma, navodi N1.\nSpecijalci RS-a i Srbije na zajedničkoj obuci


Povodom tri godine od rušenja u Hercegovačkoj ulici, podsećamo na plan inicijative Ne davimo Beograd za područje Savskog amfiteatra, odnosno za rešavanje problema nastalih sprovođenjem projekta Beograd na vodi.\nPrvi korak u sanaciji štete mora biti raskidanje ugovora o ulaganju. Pravni tim inicijative podneo je još u aprilu 2017. godine predlog za utvrđenje ništavosti Ugovora za projekat “Beograd na vodi”, Republičkom javnom tužilaštvu. Celokupan tekst Predloga za utvrđenje ništavosti Ugovora za projekat “Beograd na vodi” možete preuzeti na sledećem linku: http://bit.ly/2nm3sVr.\nU ovom predlogu kao razlozi za utvrđenje ništavosti navodi se da:\n1. Odredbe Ugovora ne uzimaju u obzir stvarni obim ulaganja u projekat “Beograd na vodi”. Procene, ali i vešto skrivana dokumentacija, govore da su ulaganja države, višestruko veća od ulaganja takozvanog “investitora”, dok je potencijalna zarada daleko manja.\n3. Predstavnici Vlade RS protivzakonito su oduzeli od grada Beograda deo ovlašćenja i preneli ih na privredno društvo “Beograd na vodi”, u kojem privatna firma ima većinsko vlasništvo..\n5. Predstavnici Vlade RS obavezali su se da će Narodna skupština Republike Srbije kreirati i usvajati zakone koji za cilj imaju olakšavanje realizacije ovog Projekta i odbiti usvajanje onih koji njegovom sprovođenju mogu da naštete, čime je i konačno izpotpuna kapitulacija suvereniteta nad ovim delom teritorije glavnog grada.\nPravni tim incijative uveliko radi na obaranju ugovora o ulaganju u Beograd na vodi, a iskoristićemo sva dostupna pravna sredstva kako bi se to desilo.\nPrikupili smo veliku količinu materijala i o pojedinačnoj odgovornosti različitih aktera ovog projekta, na osnovu kogrenutno radimo na pripremanju krivičnih prijava Gradski i državni funkcioneri koji su se u procesu planiranja i sprovođenja projekta ili donošenju skandaloznih planskih dokumenata ogrešili o zakon, pogrešili su što su pomislili da će se sakriti iza glavnih promotera projekta, Vučića i Malog. Moraće da odgovaraju za svoj deo krivice kako nam se nikada više ne bi dogodilo da se odgovorni ljudi na najvišim mestima u institucijama sistema slepo povinuju željama interesnih grupa.\nDonošenjem Generalnog plana Beograda, Prostornog plana područja posebne namene i Leks specijalisa, posebnog zakona za Beograd na vodi, područje Savskog amfiteatra u potpunosti je deregulisano i predato privatnom interesu na upravljanje i izuzeto iz pravnog i planskog sistema zemlje. Generalni plan Beograda donet je protivzakonito, dok je prethodni još bio u proceduri usvajanja.\nInicijativa i građani su na štetne specifičnosti ovog plana podneli oko 2000 primedbi koje su automatski odbijene Ovim planom napravljena je crna rupa na mestu Savskog amfiteatra i obrisana su sva ograničenja kako bi se ad-hok pravljena maketa Beograda na vodi mogla sprovesti i u realnost. Na ovaj način potrebe investitora su stavljene ispred javnog interesa koji je decenijama osmišljavao kako se Savski amfiteatar može staviti u službu razvoja Beograda kao celine. Prostorni plan područja posebne namene za projekat Beograd na vodi donet je iako ne postoji pravni osnov da se planovi ovog ranga donose za urbane, gusto naseljene sredine koje su već u planskom sistemu. Pri njegovom usvajanju Inicijativa je podnela oko 1800 primedbi ukazujući i na problematična konkretna pojedinačna rešenja koja predviđa. Ovaj plan legalizovao je maketu koja je po prvi put ušla u zvanični planski dokument i predvideo ogromna izdvajanja javnih sredstava za potrebe projekta Beograd na vodi.\nDa bi se zaobišli postojeći zakoni donet je posebni zakon za Beograd na vodi, takozvani ledž specialis, što je samo po sebi problematično: zakoni koji odgovaraju jednom investitoru, odnosno jednom projektu, neprihvatljivi su i ne bi trebalo da postoje. Suština ovog zakona je opravdavanje eksproprijacije zemljišta javnim sredstvimaza potrebe komercijalnog projekta, što naše zakonodavstvo ne dozvoljava, a zbog čega se i pribeglo specijalnom zakonu.\nInicijativa će fokus planiranja sa zarade moćnika bliskih vlasti vratiti na potrebe građana i insistirati da se usvoji novi Generalni plan grada, a ukine Prostorni plan područja posebne namene za projekat Beograd na vodi. Mora se konačno uraditi i ocena ustavnosti za Ledž specialis i koraci da se ovaj zakon ukine, da se Savski amfiteatar vrati u pravni i planski sistem Srbije, da se ovo vredno područje vrati Beogradu.\nUređenje Savskog amfiteatra zavisiće od detaljnih analiza do sada načinjene štete, predloga stručnjaka i građana, sa jednim ciljem – obala Save mora biti vraćena Beogradu, ljudima koji u njemu žive i koji ga vole. Nemamo nikakve iluzije da je Beogradu već naneta ogromna šteta u prethodne četiri godine trajanja ovog projekta. Započeti radovi koriste ogromna javna sredstva uložena u raščišćavanje terena kako bi se izgradili komercijalni objekti za potrebe zarade podobnih investitora, dok izgrađene strukture trajno menjaju vizuru grada stvaranu vekovima. Svi dalji radovi biće zaustavljeni, a novi projekti moraće biti usklađeni sa javnim sadržajem primerenim za ovo područje nakon javnog konkursa. Potrebno je detaljno utvrditi do koje faze su stigli infrastrukturni radovi opremanja građevinskog zemljišta i na osnovu toga napraviti i plan nove moguće gradnje sadržaja koji pored isplativosti i interesovanja investitora nužno moraju odgovoriti javnom interesu Beograda. Protivzakonito manipulisanje obaloutvrdom, zbog čega je Inicijativa već podnela krivične prijave, dovelo je i do njenog obrušavanja u Savu i ugrožavanja bezbednosti celog grada.\nTekst je objavljen u okviru dodatka Inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ – „Patka osvaja Skupštinu“.


OSM Televizija - Fond PIO: Kompletirajte dokumentaciju\nFond PIO: Kompletirajte dokumentaciju\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske ponovo je danas pozvao osiguranike u Srpskoj i Federaciji BiH da kompletiraju dokumentaciju u godini pred sticanje uslova za starosnu penziju.\nIz Fonda podsjećaju da su ovakvo obavještenje, s ciljem pripreme podataka za ostvarivanje prava na penziju, već krajem oktobra prošle godine dostavili na kućne adrese osiguranika.\n"Poziv je upućen osiguranicima koji za godinu dana nakon dostavljanja obavještenja ispunjavaju uslove za starosnu penziju i treba da se obrate u svoju poslovnicu Fonda PIO, prema mjestu prebivališta, radi prikupljanja i kompletiranja dokumentacije i ažuriranja podataka matične evidencije koji su od značaja za ostvarivanje prava na penziju", navodi se u saopštenju.\nU Fondu ističu da ovaj poziv osiguranicima za obezbjeđenje dokumentacije ne znači i da su ispunjeni uslovi za penzionisanje, niti za prestanak njihovog ugovora o radu kod poslodavca.\n"Posebno se apeluje na osiguranike koji imaju navršenog staža osiguranja van Republike Srpske, odnosno u drugim državama i FBiH, da podnesu zahtjev za potvrdu staža osiguranja, putem Fonda PIO, zbog toga što se za taj dokumenat kod većine država čeka duži vremenski period, više mjeseci, pa čak i godina", upozoravaju iz Fonda.\nU poslednje tri godine Fond PIO Srpske uputio je više od 30.000 ovakvih obavještenja, ali je odziv osiguranika bio nedovoljan, ispod 30 odsto.\nFond PIO ukazuje da neodazivanje osiguranika za kompletiranje dokumentacije, kada uslijedi njihov lični zahtjev za ostvarivanje prava na penziju, neminovno dovodi do usporavanja postupka rješavanja i njegovog dužeg trajanja od zakonom propisanog roka od dva mjeseca.\n"U tim okolnostima Fond ne može bitno uticati na rješavanje takvih zahtjeva, što se ogleda u sadašnjem stanju od 1.900 neriješenih zahtjeva za ostvarivanje prava na penziju, sa elementima inostranosti, koji zbog neodazivanja osiguranika na saradnju za kompletiranje ne mogu ni biti rješavani do ispunjenja tog preduslova", navodi se u saopštenju.\nIz Fonda ukazuju da se na taj način pomjeraju i datumi početka ostvarivanja prava na penziju, iako su uslovi za starosnu penziju u pogledu godina života ispunjeni.\nNapominju da dobijanje obavještenja Fonda PIO ne znači automatski odlazak u penziju, jer je lično pravo svakog osiguranika da li će i kada podnijeti zahtjev za ostvarivanje prava na starosnu penziju.\nOsiguranike koji su dobili obavještenje Fonda PIO pozivaju da se obrate u najbližu poslovnicu, kako bi na vrijeme započeli aktivnosti na kompletiranju dokumentacije potrebne za ostvarivanje prava na starosnu penziju kada se ispune uslovi propisani zakonom i kada osiguranik lično podnese zahtjev za ostavrivanje prava na starosnu penziju.\n"Samo kompletirana dokumentacija i ažurirani podaci matične evidencije omogućavaju efikasno rješavanje zahtjeva u roku od sedam do 15 dana od podnošenja zahtjeva, što je poželjno i za osiguranika i za Fond, jer se tako unapređuje rad i poslovanje Fonda, prema standardima razvijenih i modernih evropskih država, a postiže i zadovoljstvo osiguranika i korisnika uslugama Fonda", zaključuje se u saopštenju Fonda PIO Republike Srpske.\nJoš iz iste kategorije: « Vuković: Nisam bio na sastanku, niti vidio akte o korištenju osiromašenog uranijuma Na današnji dan Kutiljero predložio plan decentralizacije BiH »


Srbiju volimo - Kragujevački "Knjaževsko-srpski teatar" domaćin međunarodnog festivala\nKragujevački "Knjaževsko-srpski teatar" domaćin međunarodnog festivala\nMeđunarodni pozorišni festival "Joakim fest" na kojem će biti izvedeno 11 predstava pozorišta iz Italije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Srbije počinje danas u najstarijem srpskom pozorištu KNJAŽEVSKO-SRPSKOM TEATRU u Kragujevcu i traje do 16. oktobra.\nFestival će otvoriti predstava, pobednik Sterijinog pozorja "Radnici umiru pevajući" u izvođenju Bitef teatra.\nTokom festivalstih dana, na sceni će , između ostalih, biti izvedene predstave "Čekajući Godoa" u izvođenju Turske drame iz Skoplja, "Pismo iz 1920" Bosanskog narodnog pozorišta iz Zenice, "Radnička hronika", Narodnog pozorišta iz Banjaluke, "Zlatni zmaj" Slovenskog satalnog gledališča iz Trsta i "Marat de Sad" u produkciji Ujvideki sinhaz novosadskog pozorišta na mađarskom jeziku.\nU čast nagrađenih, teatar domaćin izvešće komediju "Jedan čovek dvojica gazda".\nSelektor ovogodišnjeg Festivala je pozorišni kritičar i reditelj Goran Cvetković, a o nagradama će odlučivati žiri u sastavu reditelj iz Makedonije Martin Kočovoski, glumica Đurdija Cvetić i reditelj iz Slovenije Primuš Bebler.


I u Čačak dolaze srednjoškolci iz sveta - Ozonpress :: internet portal\nTag: Čačak, srednjoškolci, svet\nDvadesetak srednjoškolaca sa četiri kontinenta u petak dolazi u Srbiju, gde će kao učesnici programa interkulturalne razmene provesti narednu školsku godinu.\nDvanaest devojaka i devet mladića uzrasta od 16 do 18 godina u Srbiju dolaze sa željom da upoznaju naš način života, kulturu i običaje, nauče jezik, steknu nove prijatelje, ali i da nama približe kulturu zemelja iz kojih dolaze.\nUmesto u Belgiji, Brazilu, Meksiku, SAD-u, Španiji, Turskoj, Islandu i Tajlandu, odakle dolaze, školsku godinu započeće u klupama lokalnih škola u Čačku, Aranđelovcu, Beogradu, Velikom Gradištu, Ivanjici, Vrbasu …\nPo dolasku u Srbiju, učenici će provesti dva dana na pripremnom seminaru u Beogradu, a u nedelju će po njih doći porodice koje će im biti domaćini. Sve njih tokom godine očekuje veliki broj aktivnosti koje organizuju članovi – volonteri Interkulture.\nOvaj program razmene realizuje Interkultura, u saradnji sa AFS Interkulturalni programi i Evropskom federacijom za interkultualno učenje, uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nInterkulturu su 2008. godine osnovali ljudi koji su i sami učestvovali u AFS programima razmene, a od tada je na godišnje i tromesečne programe razmene iz Srbije otišlo 48 učenika, dok je u njoj boravilo 35 stranih učenika.


Dobojski Info - BIH „ISPRAVLJA“ GRČKU: Džeko i drugovi u Finskoj jure drugu pobjedu\nsubota, 08 jun 2019 10:15\nPoslije osvojena četiri boda u prva dva kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine, fudbaleri Bosne i Hercegovine će u trećoj rundi gostovati Fincima.\nU prvom kolu savladana je Jermenija sa 2:1 na Grbavici, dok je u drugom u Zenici „prosuta“ prednost od 2:0 nad Grčkom.\nSad će fudbaleri BiH sigurno pokušati da se „operu“ za taj remi s Grcima, na gostovanju u Finskoj.\nPrema Meridianu, BiH je blagi favorit, s kvotom 2.62, pobjeda Finske plaća se sa 2.93, dok je na remi kvota okruglo tri.\nZa one koji misle da će utakmicu obilježiti mali broj golova, kvota na 0-2 je 1.57, dok je, s druge strane, 3+ veoma dobrih 2.43.\nZa one koji vjeruju u pobjedu Zmajeva „iz dvojke“, Meridian časti kvotom 4.20, a da će do trijumfa BiH doći „iz iksa“, kvota je 5.93.\nDo sada su se BiH i Finska sastali samo jednom, u prijateljskoj utakmici sad već davne 2004. godine, a slavili su Zmajevi sa 1:0.\nViše iz ove kategorije « MERIDIANBET OBRADOVAO SVOJE IGRAČE: Ukrstili kvote i osvojili vrijedne poklone Učlani se u AMS RS, budi i TI dio velike evropske porodice automobilista i motociklista »


Veliki sukob u Milanu i to zbog najplaćenijeg igrača PL! - Sportske.net\nRasulo među "Rosonerima", Iguain je samo prvi korak, šta se trenutno dešava u strukturama kluba?\nDomino efekat - Iguain sredio transfer bivšem napadaču Partizana!Gatuzo zaradio suspenziju, "srećom", neće biti sam na tribinamaNema mira, u Milanu znaju ko je najbolji igrač Juventusa, Pjanić se podsmevao, sačekale ga salve uvreda!Šest meseci posle, Milan opet jedini izvukao deblji kraj, prvo Bonući, sad "Pipita"!Ne diraj Gatuza kad je nervozan, sad ćeš morati da kupiš novi telefon!\nPrvo je zamerio Leonardu na letošnjeg angažovanju Iguaina jer je Argentinac bio preskup, a pokazalo se da nema motiva. Sada smatra da je Pjontek panična kupovina jer nije dovoljna jedna polusezona, a Đenova za igrača koji je eksplodirao jesenas traži 45 miliona evra.\nSukob sa Maldinijem izbio je i oko Mesuta Ozila. Nemac je ponuđen Milanu, Maldini smatra da bi igrač njegove klase bio od pomoći, ali Gazidis je spustio rampu zbog velikih primanja igrača Arsenala.\nDa sve bude zamršenije, njemu u Arsenalu zameraju da je pristao na nagovor Vengera da Ozilu da novi ugovor vredan 20 miliona po sezoni.


Niška televizija » Ispunjena samo četvrtina mera iz Antikorupcijske strategije\nIspunjena samo četvrtina mera iz Antikorupcijske strategije\nObjavljeno 30.01.2015. 14:24\nBEOGRAD – Do sada je u roku ispunjena četvrtina mera iz Antikorupcijske strategije, što po oceni Transparentnosti Srbija (TS), nije dovoljno.\nPredstavnici te organizacije istakali su da strategija nema realnu šansu za uspeh, „bez delotvornog sistema odgovornosti rukovodilaca institucija za neispunjavanje obaveza“.\nProgramski direktor TS Nemanja Nenadić rekao je da je ovo utvrđeno monitoringom sprovođenja Antikorupcijske strategije i da, kako kažu, „brinu nalazi istraživanja prema kojima, čak tamo i gde je nešto urađeno, Strategija nije bila pokretač promena, već je do njih dolazilo usled uticaja drugih faktora“.\n„Kao što ni prethodna Antikorupcijska strategija iz 2005. godine nije doživela uspeh ne zbog slabosti planiranih mera, već zbog toga što nije bila dovoljno ozbiljno shvaćena od strane onih koji su imali zadatak da je primenjuju, tako ni aktuelna Strategija i Akcioni plan nemaju realnu šansu za uspeh, ukoliko ne bude uspostavljen prikladan sistem odgovornosti rukovodilaca javnih institucija za neispunjavanje zacrtanih zadataka“, rekao je Nenadić na konferenciji za medije.\nOn je rekao i da Srbija ima vladu koja borbu protiv korupcije postavlja visoko na listi svojih prioriteta i ima stabilnu većinu sprovođenja reformi, kao i da se naša zemlja nalazi u fazi evrointegracija u kojoj bi se moglo očekivati da postoji snažan stimulans da se pokaže da je zemlja spremna za napredovanje.\nTS je posmatrala tri oblasti i došla do zaključka da je u segmentu „političkih aktivnosti“ Strategije stepen neispunjenaja obaveza najveći, i kako navodi Nenadić samo šest mera je makar delimično ispunjeno. On je istakao i da je 71 odsto aktivnosti u toku, a u 23 odsto slučajeva nije učinjeno ni toliko.\nU oblasti javnih finansija, dodao je, za više od trećine mera je ispunjavanje u toku.\n„U oblasti medija jedna mera je potpuno ispunjena, jedna delimično, a jedna nije uopšte“, istakao je Nenadić.\nPredsednik TS Vladimir Goati smatra da su neke stvari iz Strategije u stagnaciji zbog „hitnih stvari koje je trebalo rešavati poput poplava“, dok su njeni ciljevi sve ambiciozniji.\n„Praksa je izgleda gluva na to što političari žele“, rekao je Goati i dodao da se ova vlada sa puno stvari uhvatila u koštac.\nTS navodi i da Strategijom nisu obuhvaćena neka pitanja, poput pitanja finansiranja kampanja za nacionalne savete nacionalnih manjina, sukob interesa i kontrole imovine i prihoda javnih funkcionera i učestalo sprovođenje međunarodnih sporazuma kao osnov za isključenje domaćih zakona.\nTanjug 30.01.2015 12:47\nVlada usvojila Program za rešavanje viška zaposlenih


Ćirilični Kulturni centar Novog Sada | Autonomija\nĆirilični Kulturni centar Novog Sada\nDosledni u "poćiriličavanju" Vojvodine\nOsvanuo je ćirilični natpis na Kulturnom centru Novog Sad u Katoličkoj porti. Nova novosadska vlast, predvođena naprednjacima, i kulturna vlast, predvođena Ex-Dverima, ostala je dosledna projektu „poćiriličavanja“ Novog Sada, u skladu sa širim projektom urušavanja vojvođanskog multikulturnog identiteta.\nNe zna se šta je bilo sa latičničnim natpisom koji je do pre neki dan bio na ovoj ustanovi. Da li je bačen u smeće ili je poslat na reciklažu?\nPodsetimo, Upravni odbor Kulturnog centra Novi Sad u oktobru je, posle „upodobljavanja“ gradske vlasti, usvojio predlog za smenu direktora te ustanove, književnika Lasla Blaškovića, uz obrazloženje da je istakao zvaničnu tablu sa nazivom Kulturnog centra na latiničnom pismu.\nUpravni odbor je taj predlog uputila Skupštini grada koja ga je i usvojila.\nObrazloženje je bilo da je Blašković na taj način prekršio Ustav Srbije, Zakon o službenoj upotrebi jezika i pisama, Statut grada i Statut Kulturnog centra.\nPredlog je potpisao predsednik Upravnog odbora Kulturnog centra, inženjer saobraćaja Davor Pereula.\nLaslo Blašković je tada rekao za Autonomiju da se „stidi“ zato što je Novi Sad sebi dozvolio da gradski resor kulture vode potpuno anonimne osobe za koje nikad nije čuo, a kamoli da imaju nekog iskustva na polju kulturne delatnosti.\n„To je sramota za Novi Sad, koji sebe zove još i srpskom Atinom. Ali, ja sam siguran da ovo neće moći dugo da traje“, kazao je Blašković.


Smederevo najbolja ekipa u streljaštvu - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tSmederevo najbolja ekipa u streljaštvu\nEkipa Streljačke družine „Smederevo“ bila je najbolja ekipno i pojedinačno na Finalu Kupa Srbije, A program, koje je održano proteklog vikenda na Strelištu u Sportskoj hali Smederevo u organizaciji SD „Smederevo“. Za ekipu su nastupile Jasmina Grgić, Ana Alentijev i Ana Todorović i sa ukupnim rezultatom od 1.097 krugova bile su bolje za tri kruga od ekipe Kluba streljačkih sportova „Policajac“ iz Beograda, a treće mesto pripalo je ekipi Streljačkog kluba „Jagodina 92“ sa 1077 krugova. U pojedinačnoj konkurenciji Jasmina Grgić je pobedila ispred dvostruke evropske šampionke Bobane Veličković iz Streljačkog kluba „Bor 030“, dok je trećim mestom ovoga puta morala da se zadovolji svetska prvakinja i prva na svetskoj rang listi vazdušnim pištoljem Zorana Arunović iz Streljačkog kluba „Crvena zvezda“. Pre finala Grgićeva je bila četvrta sa 381 krugom u osnovnom delu. Druga smederevska takmičarka u finalu ovog prestižnog domaćeg takmičenja Ana Alentijev, bila je sedma u seniorskoj konkurenciji i peta u juniorskoj prvog dana takmičenja. U osnovnom delu u seniorskoj konkurenciji bila je osma sa 364 kruga, a u juniorskoj sa 373 kruga bila je druga. Kod juniorki u finalu je pobedila Jelena Tomić iz Streljačke družine „Kikinda“, druga je bila Jovana Dragačevac iz Streljačke družine „Aleksa Dejović“ Užice, a treća Anđela Arsović iz Streljačkog kluba „Partizan“ Beograd.\nSTRELAC GODINE ANA ALENTIJEV\nStreljački savez Srbije uručio je priznanja najuspešnijim strelcima, trenerima i klubovima u 2013. na prigodnoj svečanosti u Smederevu posle finala Kupa SS Srbije vazdušnim oružjem. Među najboljima je i naša Ana Alentijev, koja je proglašena najuspešnijim strelcem u kategoriji juniorke pištolj. Sa 37 bodova na rang listi Streljačkog saveza Srbije ponela je ovo laskavo priznanje ispred Marije Bubalo iz SD „Pančevo 1813“ i Marijane Tomić iz SK „Kikinda“ koje su imale po 18 bodova.\nNajbolja seniorka pištoljem je Zorana Arunović (SK „Crvena zvezda“), a senior Andrija Zlatić (SK „Aleksa Dejović“ iz Užica). Najbolji junior pištoljem je Dušan Latinović (SK „Kikinda“). U kategoriji mlađih juniora najbolji je Stanislav Kalčić (SK „Metalac FOD“ Bor), a mlađa juniorka pištoljem Tijana Cvijović (SK „Aleksa Dejović“ iz Užica).\nNajbolja seniorka puškom je Andrea Arsović (SK Partizan Beograd), a senior Nemanja Mirosavljev (SD „Novi Sad 1790“). Najbolja juniorka je Tiha Todorović (SK „Milorad Mančić Lukanjac“ Pirot), a junior Stefan Aleksandrovski (SK „Jedinstvo“ Stara Pazova). Najbolja mlađa juniorka puškom je Ivana Kreko (SK „Tatra“ Kisač), a mlađi junior Andrija Milovanović (SK „Niš 1881“). Najbolja kadetkinja je Ivana Marić (SK „Jedinstvo“ Stara Pazova), a najbolji kadet je Nikola Ristić (SK „Vranje“).\nNajuspešniji trener je Dragan Donević (Partizan Beograd), najuspešnija takmičarka Ivana Maksimović (Akademija Maksimović Beograd), najuspešniji takmičar je Andrija Zlatić („Aleksa Dejović“ Užice).\nNajbolji klubovi u 2013. godini su Crvena Zvezda, Novi Beograd Ušće i Partizan Beograd.\nU prisustvu brojnih strelaca, streljačkih radnika, trenera i prijatelja streljačkog sporta priznanja je uručio Siniša Mašović, predsednik Streljačkog saveza Srbije i Streljačkog saveza Smederevo. Od laureata nije prisustvovao samo Andrija Zlatić koji je ovog vikenda gađao na završnom turniru Bundes lige.\nFoto: Ana Lajčak\n14 zanimljivih činjenica o bananama\nKupcima heroin davao gratis


LONDON UVODI NOVI ZAKON: Britanci kreću u "krstaški rat" protiv "neprijateljskih zemalja" | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.04.2021. • 08:52 Srbija Danas/Sputnjik\nDžonson najavio velike promene\nVlada Velike Britanije planira da usvoji novi zakon, po kojem će sva lica, koja u toj zemlji rade za strane vlade, morati da se registruju. Na ovaj način vlada planira da zaštititi Veliku Britaniju od "neprijateljskih zemalja", kao što su Rusija ili Kina, piše "Tajms".\nPrema podacima lista, premijer Velike Britanije Boris Džonson objaviće o uvođenju novog zakona tokom kraljičinog obraćanja koje je planirano za 11. maj. On namerava da traži uvođenje novih pravila zbog porasta zabrinutosti delovanjima Moskve i Pekinga.\nNov zakon će omogućiti da se proširi postojeći zakon o krivičnom gonjenju i deportaciji stranih špijuna, koji ugrožavaju nacionalne interese Velike Britanije. U skladu sa tim, odbijanje obavezne registracije će se smatrati krivičnim delom.\nKoncepcija registracije stranaca je zasnovana na analogičnoj šemi, koja je aktuelna u SAD, a podrazumeva da su strani agenti obavezni da se registruju u Ministarstvu pravde, kao i da periodično dostavljaju izveštaje. Zakon se odnosi na sve, koji predstavljaju interese drugih zemalja, uključujući i konsultante, novinare i eksperte za odnose sa javnošću.\nVlada Velike Britanije planira da revidira i zakon o državnoj tajni i da unese neke promene, koje bi omogućile njegovu primenu i na strance, koji pokušavaju da potkopaju nacionalne interese Velike Britanije iz inostranstva, uključujući sajber kriminalce koji rade za druge države. Trenutno se ovaj zakon odnosi samo na britanske državljane koji su u inostranstvu.\nPored toga, plan je da se promene termini u zakonu, koje mnogi članovi vlade smatraju zastarelim. Sada se nezakonitom radnjom smatra krađa "šema, planova, modela koji mogu biti direktno ili indirektno korisni za neprijatelja". Vlada takođe planira da ovu formulaciju zameni "dokumentom, informacijom ili nečim drugim", što bi moglo biti korisno "stranim državama".\nRanije je britansko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo, da iza sajber napada protiv kompanije "Solar vinds" stoji Spoljnoobaveštajna služba Rusije. London je takođe izjavio da Rusija ostaje najozbiljnija pretnja britanskoj nacionalnoj i kolektivnoj bezbednosti. Prošle nedelje je ruski ambasador u Londonu Andrej Kelin pozvan u Forin ofis u vezi sa "neprijateljskim ponašanjem" Moskve.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov ranije je naglasio nevinost Moskve za sajber napade. Portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova primetila je da su američke optužbe za umešanost Rusije u masovni hakerski napad na američke savezne agencije neutemeljene.\nRusija je više puta opovrgla optužbe za pokušaje uticaja na demokratske procese u različitim zemljama, a Peskov ih je nazvao "apsolutno neosnovanim". Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov, govoreći o navodnom ruskom mešanju u izbore u različitim zemljama, rekao je da za to nema nikakvih dokaza.\nVelika Britanija novi zakon Rusija NR Kina Boris Džonson


"Emanuel, ti si kriv za ovo" - BIGportal.ba\n25 Novembra, 2021 25 Novembra, 2021 051\nFrancuski predsednik Emanuel Makron, koji se nalazi u Zagrebu, sinoć je iz Hrvatske uputio telefonski poziv britanskom premijeru Borisu Džonsonu u kojem je rekao da očekuje punu saradnju britanskih vlasti u istrazi ovog slučaja kao i da se nada da situacija neće biti iskorišćena u političke svrhe.\nBritanski premijer odgovorio je pozivom da se Francuska odazove i da se uvedu zajedničke obalske i morske patrole. Rekao je tom prilikom i da najnoviji incident najbolje dokazuje da francuski napori kako bi se kontrolisalo stanje s njihove strane obale “nisu dovoljni”.\n“Imali smo mnogo poteškoća u uveravanju naših partnera, posebno Francuske, da se ozbiljnije bave ovom situacijom. Razumem sve teškoće s kojima se Francuska suočava, ali želimo da rade više i da kvalitetnije sarađujemo”, kazao je Džonson.\nZa to vreme, britanski mediji kao da se takmiče ko će više napasti Makrona koji je, po njihovom mišljenju, glavni krivac za situaciju u La Manšu.\n“Makron, ti si kriv za ovo”, objavio je “Dejli mejl” na naslovnici na kojoj je prizor ostataka brodića s kojim su migranti pokušali da dođu do Engleske.\nPrevrnuo se čamac sa migrantima u Lamanšu; poginula najmanje 31 osoba FOTO\n“Gardijan” podseća da Francuska već neko vreme odbija britansku ponudu o zajedničkoj obalskoj straži jer smatraju da bi to moglo da ugrozi njihov nacionalni suverenitet.\nMakron je pozvao na hitan sastanak Saveta ministara EU, dodajući da je nužno da se izdvoje dodatna sredstva za evropsku graničnu agenciju Fronteks.\nTakođe, najavljena je i vanredna sednica francuske vlade na kojoj će se razmatrati ova problematika.\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Žerald Darmanin uputio je poziv Velikoj Britaniji, rekavši da odgovor na ovu krizu mora stići s njihove strane. A tamo, međutim, treba da se održi debata u kojoj će se razmotriti problem velikog broja ilegalnih migranata koji u zemlju ulaze brodićima i gumenim čamcima.\nBritanski imigracioni ministar Tom Parsglouv potvrdio je da je Džonson ponovio svoju ponudu o zajedničkim patrolama u kojima bi učestvovale policija i granične snage. Rekao je i da je najnovija tragedija pokazala da dve zemlje jednostavno moraju da porade na svojoj saradnji.\n“Gardijan” piše da je samo ove godine u malenim brodićima do Velike Britanije preko kanala dospelo gotovo 26.000 ljudi, tri puta više nego prošle godine, a očekuje se da će se pritisak na Veliku Britaniju smanjiti tokom hladnijeg vremena, ali se to do sada pokazalo kao netačno, preneo je Jutarnji list.


Junski festival tog multimedijalnog projekta, koji afirmiše stvaralaštvo za decu i mlade, kao i dečje stvaralaštvo, od 7. do 11. juna priređuje bogat program. Festivalske aktivnosti se održavaju na više lokacija u gradu, kao i u okolnim mestima (otvoreni gradski prostori u centru Novog Sada, škole, vrtići, galerije, muzeji, biblioteke…) u više od 100 programskih celina. U programima, koji su koncipirani na postulatima multimedijalnosti i interaktivnosti na relaciji dete–umetnik i delo–umetnik, i koji podstiču kulturne potrebe kod najmlađe populacije, direktno učestvuje više od 8.000 dece i mladih, kao i preko 100 profesionalnih umetnika.\nJunski programi Zmajevih dečjih igara predstavljaju najstariji festival te vrste u Evropi, a po svom obimu – i najraznorodniji i najmasovniji. Procenjuje se da svake godine manifestaciju poseti više od 60.000 ljudi (deca, mladi, porodice, organizovane posete predškolskih grupa i školskih odeljenja iz zemlja i regiona). Podršku programima pružaju i društveno odgovorne kompanije i nadležne državne institucije, a ulaz i učešće u svim programskim segmentima su besplatni.\nTagovi :manifestacije za decu, Novi Sad, Zmajeve dečje igre


Miodrag Kostić na međunarodnoj konferenciji “Klimatske promene i zelena ekonomija”\n20.11.2014. hotel “Metropol Palace”- Miodrag Kostić, predsednik MK Group, bio je učesnik međunarodne konferencije “Klimatske promene i zelena ekonomija” I tom prilikom je istakao da Srbija ima prednosti u pogledu zelene ekonomije i održivog razvoja, ali da joj je za to potreban nešto duži period. Naime, velike zemlje, poput Amerike i Kine, godinama su neograničeno razvijale crne tehnologije pomoću kojih…\nEkskluzivni intervju Miodraga Kostića za NIN\nBeograd, 28. avgust 2014. Miodrag Kostić, predsednik kompanije MK Group, dao je ekskluzivni intervju za nedeljnik “NIN”. Gospodin Kostić je, iz ugla uspešnog preduzetnika koji je preko 30 godina na čelu jedne od najuspešnijih kompanija u Srbiji, odgovarao na pitanja koja se tiču ekonomskog i privrednog ambijenta, sa osvrtom na aktuelnu političku situaciju u Srbiji. Ceo intervju preuzmite ovde\nIntervju Miodraga Kostića za Si-En-Bi-Si\nSpremni smo za reforme\nBeograd, 11. jul 2014. – “Srbija je spremna za ulazak u EU”,izjavio je Miodrag Kostić, predsednik kompanije MK Group u intervjuu koji je američka TV stanica Si-En-Bi-Si danas objavila, istakavši da se u Srbiji oseća volja i želja da stvari krenu na bolje. Gospodin Kostić je, iz ugla uspešnog preduzetnika koji je preko 30 godina na čelu jedne od najuspešnijih…\nMeđunarodna finansijska korporacija (IFC), članica grupacije Svetske banke, odobrila je kredit od 25 miliona evra kompaniji MK Group, u cilju podrške sektoru agrobiznisa u zemlji, otvaranja novih radnih mesta i smanjenja trgovinskog deficita. Dugoročno finansiranje od strane IFC-a podržaće održivost širenja i poslovanja MK Grupe. Kredit će biti upotrebljen za poljoprivrednu opremu i proširenje skladišnih kapaciteta kompanije…


Sirija: Najmanje 25 ljudi poginulo u bombardovanju Alepa | Republika Srpska\nNaslovna Svijet Sirija: Najmanje 25 ljudi poginulo u bombardovanju Alepa\nSirija: Najmanje 25 ljudi poginulo u bombardovanju Alepa\nNajmanje 25 osoba, među kojima najmanje jedno dete i pet pripadnika spasilačkih ekipa, poginulo je danas u vazdušnim napadima sirijske vojske na oblast oko grada Alepa na severu zemlje, saopštila je sirijska opoziciona Opservatorija za ljudska novi bilans žrtava.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun izrazio je ranije danas duboku zabrinutost zbog rastućeg nasilja u Siriji i pozvao je zaraćene strane da poštuju prekid vatre i učestvuju na pregovorima u Ženevi.\nSirijska vojska izvršila je oko 40 napada na oblasti oko Alepa koje kontrolišu pobunjenici.\nUkupno 100 ljudi nastradalo je od petka u vazdušnim udarima pobunjenika i sirijske vojske na civilne objekte u Alepu.\nSirijska opservatorija za ljudska prava navela je da su pobunjenici danas gađali delove Alepa pod kontrolom snaga režima. „Provincija Alep predstavlja ključ u rešavanju sukoba u Siriji, jer svaka strana koja je uključena u rat ima neki interes u toj provinciji“, izjavio je Frans presu direktor opservatorije Rami Abdel Rahman.\nVazdušni udari nastavljaju se uprkos primirju koje je stupilo na snagu 27. februara uz posredovanje SAD i Rusije.\nU Siriji je tokom petogodišnjeg građanskog rata poginulo više od 270.000 ljudi.\nTreća runda indirektnih pregovora zaraćenih strana pod okriljem UN, koja je počela 13. aprila u Ženevi, trebalo bi da bude okončana sutra, ali nikakav napredak nije postignut pošto je najveća opoziciona formacija suspendovala svoje učešće.


Teslino pismo iz 1921. godine: "Naravno, ja sam Srbin" (FOTO) - Naši u svetu\nObjavljeno 25/08/19 u 18:00\nPolemika oko toga da li je Nikola Tesla bio Srbin ili Hrvat, potresa javnost od momenta kada je saopšteno da će Hrvatska iduće godine na Svetskoj izložbi “Dubai Expo” u okviru svog paviljona predstaviti Teslu kao svog naučnika.\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije izdalo je saopštenje kojim najoštrije osuđuje ovakvu nameru Hrvatske.\nPodseća se da “u enciklopedijama, naučnim radovima i popularnim tekstovima na svim jezicima stoji istorijski jedino tačan podatak koji Nikolu Teslu stavlja u red najznačajnijih srpskih naučnika”.\nU jednom novinskom članku, u kojem je objavljen original Teslinog pisma iz 1921. godine, jasno se vidi kako se sam Tesla izjašnjavao o svojoj nacionalnosti. Pogledajte šta je slavni naučnik i inovator pisao:\nNovinski članak u kome Tesla kaže da je Srbin, i original njegovog pisma iz 1921 godine, u kome naglašava da je…\nGepostet von Hram Duhovnosti I Nauke Nikola Tesla am Donnerstag, 22. August 2019\nDubai ExpoMinistarstvo kulture i informisanjaNikola TeslaNovinski članakPismo\nOdbojkašice nemoćne protiv Bugarki u prvom setu, a onda su na scenu stupile Brankica i Tijana!\nNemanja je sa suprugom započeo život u Americi: “Ponosni smo kada neko zna da…\n“Magija Teslinih izuma očarala komisiju”: Pregovori za Teslin tehnički…\nNa “Sandens festivalu” prikazan film o Nikoli Tesli, Itan Houk:…


Rekordna zaposlenost u Nemačkoj u prošloj godini › Made-in-Germany.rs\nU Nemačkoj je prošle godine broj zaposlenih dostigao ponovni maksimum od 41,8 miliona aktivnih radnika, a to je, kako prenosi Rojters, sedma godina za redom da se postiže ovaj rekord.\nMeđutim, Savezni zavod za statistiku Nemačke objavio je i podatak da je broj novih radnih mesta u 2013. bio manji nego u prethodne dve godine. Najveća evropska privreda tokom prošle godine otvorila je 232.000 novih radnih mesta, saopštio je Zavod za statistiku, što predstavlja samo polovinu prosečnog rasta iz 2011. i 2012. godine.\nU Nemačkoj privredi se u 2013. godini, drugu godinu za redom, prosečna stopa nezaposlenosti držala na tačno sedam posto. Čvrsto tržište rada podstiče domaću potrošnju na koju Berlin računa kao na glavni izvor rasta privrede ove zemlje. Stabilan izvoz i pozitivan spoljnotrgovinski bilans kao tradicionalni pokretači nemačkog rasta, trpe zbog slabe ekonomije u zone evra i dugotrajne krize prisutne u zemljama u razvoju.\nKako upozoravaju ekonomski stručnjaci i poslodavci u Nemačkoj, plan nove vladajuće koalicije o uvođenju minimalne plate na teritoriji cele zemlje mogao bi da ugrozi konkurentnost nemačke industrije. Oni ističu da prilično visoka minimalna plata takođe može da izazove dugoročno povećanje nezaposlenosti.


[VIDEO] Bezbedna hrana-zdravstveni i ekonomski interes | Belle Amie\n[VIDEO] Niš dobija novu atletsku stazu\nLjudi i kuće kod Đunisa nisu ugroženi\n[VIDEO] Bezbedna hrana-zdravstveni i ekonomski interes\n14:36, 07. 04. 2015 >> 17:25 Sportska redakcija Niš, Vesti, Video, Zdravlje 0\nSlogan ovogodišnjeg Svetskog dana zdravlja “Od njive do trpeze-zdravstveno bezbedna hrana” je slogan za koji Srbija ima poseban interes. Zdravstveno bezbedna hrna nije samo zdravstveni već i ekonomski interes, a naša zemlja i dalje važi za jednu od onih gde se proizvode ispravne namirnice. Međutim sve češće se postavlja pitanje da li je tako uvek i na svim prostorima.\nBudemo li kao država sposobni da realizujemo čitav lanac proizvodnje, prerade i distribucije hrane imaćemo višestruku korist i po opšte zdravlje stanovništva, ali i u ekonomskom smislu od ostvarenog profita na tržištima, čulo se na skupu održanom u organizaciji niškog Instituta za javno zdravlje.\n[VIDEO] Program „Završi započeto“ privod...\n[VIDEO] Zdrave životne navike najbolji j...\n[VIDEO] Srbija bi uskoro tebalo da dobij...


Izvoz metalskog sektora BiH porastao 45% u prvom polugodištu\nTanjug 20. avgusta 2021. 11:39\nSARAJEVO – Izvoz metalskog sektora BiH u prvom polugodištu ove godine iznosio je 2,7 milijardi KM (1,38 milijardi evra) i veći je za 45 posto nego u istom periodu 2020, prema podacima Spoljnotrgovinske komore BiH.\nU pogledu vrednosti, najveći udeo u izvozu ima elektroindustrija, odnosno električne mašine, a slede gvožđe, čelik i njihovi proizvodi, prenosi Srna.\nNajviše električnih mašina iz BiH je izvezeno u Austriju, Sloveniju, Nemačku i Hrvatsku, navode iz Komore i dodaju da je izvoz, kada se analiziraju najznačajniji spoljnotrgovinski partneri, porastao na svim navedenim tržištima, a vrednosno najviše na tržište Slovenije (48 miliona KM – 24,5 miliona evra) i Hrvatske (26 miliona KM – 13,3 miliona evra).\nU prvom polugodištu, izvoz gvožđa i čelika je bio vredan 424,7 miliona KM (21,1 milion evra), što je rast od 105 posto u odnosu na isti period prošle godine.\nUvoz metalskog sektora BiH je u prvih šest meseci iznosio 3,5 milijardi KM (približno 1,8 milijardi evra), i povećan je za 32 procenta na godišnjem nivou.\nPo vrednosnom kriterijumu, u ukupnom uvozu je dominirala elektro i autoindustrija, a najznačajnija uvozna tržišta elektroindustrije su zemlje EU i Srbija.\nNajznačajnije uvozno tržište automobila je bila Holandija, iz koje je u izveštajnom periodu uvezeno automobila i auto delova u vrednosti od 139,3 miliona KM (71 milion evra), za 64 posto više u odnosu na prvo polugodište 2020.


eKapija | Yana Mikhailova, predsednica Saveta stranih investitora - Za rezultate je potrebno vreme\nIzvor: eKapija | Utorak, 19.09.2017.| 10:42\nYana Mikhailova, predsednica Saveta stranih investitora - Za rezultate je potrebno vreme\nYana Mikhailova, na proslavi 15 godina rada Saveta stranih investitora\nStrani investitori, koji razvijaju posao u Srbiji, imaju dugoročne interese u zemlji, a unapređenje poslovne klime mora ići u pravcu povoljnijih uslova - naročito za manje ulagače, kako bi se lakše izborili sa birokratijom i promenama na tržištu. Predvidivost, transparentnost i jednakost, upravo su glavni principi Saveta stranih investitora (FIC), organizacije koja već deceniju i po sledi isti cilj – da bude partner Srbije za rast.\nUdruženje je nedavno obeležilo 15 godina poslovanja u našoj zemlji, a jubilej je bio i prilika da razgovaramo sa Yanom Mikhailovom, predsednicom FIC-a.\nKako vide proces reformi, zašto imaju razloga da budu optimisti, u čemu su prednosti Srbije u odnosu na druge zemlje za ulagače, a gde ima prostora da dodatno doprinesu svojom ekpertizom, neka su od pitanja na koja smo potražili odgovore. Podsetimo, Savet stranih investitora danas okuplja više od 130 kompanija koje su u Srbiju uložile više od 28,7 mlrd EUR sa učešćem od 21,7% BDP-a i 22,2% izvoza Srbije, a direktno zapošljavaju više od 94.000 ljudi.\neKapija: Tokom svih ovih godina FIC se otvoreno zalaže za unapređenje i podizanje konkurentnosti srpskog tržišta, bolje uslove poslovanja i evropski put Srbije. Koje promene biste u petnaestogodišnjem vremenskom periodu istakli kao najznačajnije za poslovno okruženje?\n- Verujemo da je poslovna klima Srbije sada značajno bolja, u poređenju sa periodom od pre više od jedne decenije, ali i dalje postoje izazovi koji su pred nama. Pričajući o pozitivnim promenama, možemo reći da su se desile značajne promene ekonomske politike i sprovedene su važne reforme, dok je istovremeno velika većina zakona usklađena sa EU regulativom. Takođe, određen je strateški pravac Srbije ka EU integracijama. Konačno, finansijski i bankarski sektor, sveukupno gledano, konsolidovan je i privatizovan - što je važno svim investitorima.\neKapija: Utisak je, dakle, da se u Srbiji daleko lakše posluje nego pre deceniju i po, ali da, ipak, može i bolje. Šta biste izdvojili kao prioritet u daljim reformama?\n- U potpunosti se slažemo sa tim utiskom. Mi uvek gledamo u budućnost, a Savet ima najveća očekivanja u ubrzanju važnih strukturnih reformi, posebno privatizacije i korporatizacije javnih preduzeća, te doslednoj i efikasnoj primena zakona. Neki od načina na koji to može da se ostvari su: uspostavljanjem nedostajućih institucija, uvođenjem jasnih procedura i smernica, ukidanjem nepotrebnih birokratskih procedura, te obučavanjem zaposlenih, uz posebnu pažnju na organe nadležne za nadzor tržišta – Poresku upravu i inspekcijske službe. Poslednje, ali ne i najmanje važno, jeste dalje efikasno usaglašavanje srpskog zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU.\neKapija: Kada već spominjemo EU, strani investitori s nestrpljenjem gledaju na dalje približavanje Srbije evropskoj zajednici, a do kraja godine najavljeno je otvaranje još tri ekonomska poglavlja. U kojoj meri će se dalja liberalizacija tržišta odraziti na strane investicije u našoj zemlji?\n- Srbija je duboko povezana sa tržištem EU, a ubrzanje pristupnog procesa i dalja liberalizacija na tržištu bi svakako doprineli većem prilivu stranih direktnih investicija. Savet zagovara ekonomsku integraciju Srbije sa Evropskom unijom, jer to donosi predvidljvost i transparentnost u poslovnom okruženju i podiže konkurentnost srpskog tržišta. U pregovorima, zemlja kandidat treba da sprovede sveobuhvatne reforme, kao i da poveća administrativne kapacitete za sprovođenje novih propisa, što je jedan od ključnih problema u Srbiji danas. Opseg ekonomskih pregovora je širok, jer sadrži procenu ekonomskih kriterijuma Evropske unije, a zemlja treba da pokaže da ima tržišnu ekonomiju koja funkcioniše i konkurentna je. Stoga je proces evro-integracija odličan mehanizam za procenu lokalnog zakonodavnog okvira i njegovog uticaja na ekonomiju, građane i društvo u celini.\neKapija: U koji oblastima FIC vodi najintenzivniji dijalog sa Vladom Srbije?\n- Početkom ove godine Savet je osnovao Radnu grupu sa Vlado, kako bi se radilo na rešavanju pitanja koja su među najvećim prioritetima, prema viđenju naših članica. Ekspertske grupe koje su ustanovljene u okviru tog dela bave se sledećim prioritetima Saveta: porezi, radno pravo, inspekcije i bezbednost hrane, nekretnine i gradnja, elektronsko poslovanje i e-Vlada, stečaj, te devizno poslovanje.\neKapija: Cilj ove Radne grupe je sprovođenje preporuka iz Bele knjige i to uz nastojanje da 50% preporuka bude rešeno u idućem izdanju. Da li će taj cilj biti i postignut, možemo li to da očekujemo u novoj Beloj knjizi, koja izlazi u novembru?\n- Analiza je u toku i teško je u ovom momentu predvideti rezultate. Ono što nam je važno, jeste da je ova Vlada pokazala spremnost da zajedno sa nama radi na rešavanju gorućih pitanja i da na taj način doprinese olakšanju poslovanja u Srbiji. Drugim rečima, srećni smo što ova Radna grupa pruža veoma potrebnu strukturu, a kada imate strukturu i konkretan cilj, možete očekivati neki opipljiv napredak. Uvek se, međutim, postavlja pitanje vremena u ovom procesu. Iinvestitori su uobičajeno nestrpljivi da vide rezultate. Bolja poslovna klima znači i bolje poslovanje na ovom tržištu, što je važno za pravljenje dugoročnih poslovnih planova i postizanje dobrih poslovnih rezultata. Međutim, treba imati u vidu da su pojedine teme osetljive i često je vreme to koje nedostaje da se situacija razreši na odgovarajući način. Uzimajući za primer najavljene izmene radnopravnih propisa, možemo očekivati dugotrajan proces pronalaženja najboljih mogućih rešenja na osetljiva pitanja.\nPozdravljamo sve što je potrebno u ovom procesu javnih konsultacija, kako bi se došlo do rešenja koje je najbolje za sve strane koje su uključene. Treba pomenuti i cilj koji smo definisali zajedno – da ostvarimo 50% napretka na godišnjem nivou, umesto prethodno prosečno ostvarenog napretka od 35-45%. To je poprilično ambiciozno i treba gledati sa pozitivne strane. Sa ovom Radnom grupom, nadamo se boljim rezultatima i iduće godine, a bilo koje povećanje u odnosu na prošlogodišnji ostvaren rezultat od 35%, vidimo kao napredak.\neKapija: Koliko se investiciona klima u Srbiji izdvaja, u poređenju sa napretkom ostvarenim u regionu?\n- Srbija je pozicionirana relativno dobro u odnosu na svoje susede, ali ona se ne takmiči isključivo sa njima. Srbija je dobro mesto za investiranje ako ste velika kompanija i ako dolazite sa velikom investicijom. Tada imate bolje interne kapacitete da se nosite sa promenama. Ipak, važno je poslovnu klimu načiniti boljom za sve investitore, ne samo sa velike kompanije, jer ako ste mali investitor naići ćete na previše prepreka, birokratiju, i na jaku konkurenciju, dok istovremeno imate manje internih kapaciteta da se nosite sa iznenadnim promenama.\neKapija: Šta bi bila ključna vrednost, zbog koje se investitori u dilemi, između nekoliko tržišta, odluče da ipak dođu u Srbiju?\n- Srbija ima prednosti zahvaljujući odličnom geostrateškom položaju i dobro razvijenom okviru sporazuma o slobodnoj trgovini, ne samo u regionu preko CEFTA sporazuma, već i sa Evropskom unijom, i sa Rusijom, Ukrajinom, Belorusijom, Turskom i državama potpisnicama EFTA sporazuma. Takođe, zaposleni u Srbiji imaju solidno stručno obrazovanje, i uz dobre uslove rada, konkurentne beneficije i edukativne programe, motivisani su da kontinuirano unapređuju produktivnost i efikasnost.\neKapija: Šta će biti fokus FIC-a u narednoj godini?\n- Nastavićemo da promovišemo održivo poslovno okruženje, jer je to naša misija. Štaviše, Savet će nastaviti da bude ključna tačka privatnog sektora u procesu EU integracija, jer imamo jednistveni kapacitet da podržimo ovaj proces, budući da više od 75% naših članica dolazi iz EU ili imaju uporište na tržištu EU. Šta god da radimo, radićemo na način da učinimo srpsku privredu otvorenijom za investicije radi dobrobiti za sve kompanije koje posluju ovde, a najviše za dobrobit ljudi koji žive u ovoj zemlji.\neKapija: Gde vidite Srbiju za 15 godina?\n- Voleli bismo da budemo svedoci mnogo modernije Srbije sa regulatornim okvirom koji je u potpunosti usaglašen sa EU zemljama, kako bi investitori znali šta da očekuju i samim tim mogli da se pripreme za promene. To bi stvorilo mnogo bolju predvidivost poslovnog okruženja, kao i stabilnost, oba elementa važna investitorima. Konačno, želeli bismo da vidimo mnogo bolju pravnu sigurnost u Srbiji, koja bi dovela do većeg priliva stranih direktnih investicija, a sve bi to doprinelo privrednom rastu i boljem životu za sve – kako za investitore tako i za društvo u celini.\nposlovna klima Srbije\npreporuke iz Bele knjige\nusklađivanje zakona sa EU regulativom\npredvidljivost poslovnog okruženja


Najgledanije serije poslednjih 25 godina – Nadlanu.com\nNajgledanije serije poslednjih 25 godina\nObjavljeno 12. jan 2013. / 18:01:21\nNa prvom mestu našla se serija "Bafi, ubica vampira" sa Sarom Mišel Gelar u naslovnoj ulozi. Serija se emitovala od 1997. do 2003. i priča o tinejdžerki-lovcu na vampire svojim duhovitim rečenicama, simpatičnom glumačkom ekipom i zgodnim vampirima okupila je armiju sledbenika širom sveta.\n"Arrested development", serija o privilegovanoj porodici iz Kalifornije koja se raspadne kada oca i direktora velike kompanije uhapse zbog pronevere zbog čega njegov sin pokušava ponovo da okupi disfunkcionalnu porodicu.\nTreće mesto zauzima "Mystery science theater 3000", komedija o domaru koji za kaznu mora da gleda užasne horore B produkcije.\n"Dosije X" koji je proslavio Dejvida Duhovnija (agent Molder) i Džilijan Anderson (agent Skali) na četvrtom je mestu liste "EW"-a.\nNa petom mestu je, prema mišljenju mnogih, jedna od najboljih serija ikada - "Doušnici" (The Wire), priča o tajnom životu Baltimora - njegovoj luci, gradskoj većnici, školskom sistemu, novinarima...\nŠesto mesto rezervisano je opet za komediju, "Uvek je sunčano u Filadelfiji", priču o nekoliko vlasnika Padijevog paba koji, kada ne puše krek ili traže socijalno osiguranje, vode bar i komponuju operu o trolu pedofilu.\n"Zvezdane staze: Nova generacija" su na sedmom mestu liste kultnih serija. Ekipa predvođena Patrikom Stjuartom okupila je novu generaciju "trekija" koji su gotovo opsesivno pratili sedam sezona avantura posade "Enterprajza".\nČudo od jedne sezone, serija Lise Kudrou "The Comeback" našla se na osmom mestu liste zbog kombinacije neprijatnog i smešnog i do sada neviđenog uvida u svet šoubiznisa.\nDeveto mesto zauzima kultna serija MTV generacije 1990-ih, tinejdžerska drama "Moj takozvani život" sa Kler Dejns u ulozi smušene tinejdžerke Anđele Čejs sa kojom su se poistovećivale devojčice u SAD nekada ali to čine i danas.\nPoslednja na listi top deset je serija "Izgubljeni" o grupi preživelih putnika aviona koji pada na misteriozno ostrvo. Iako je prvobitno bila serija sa više zanimljivih likova, okrenuta problemima sa kojima se čovečanstvo suočava, mitologija serije, kao i finale o kome se i danas raspravlja privukli su masu obožavalaca.


Darmanović u Tirani: CG nastavlja da bude aktivan promoter politike otvorenih vrata :: Politika\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović učestvovao je danas u Tirani na sastanku ministara vanjskih poslova Američko-jadranske povelje (A5).\nKako je saopšteno iz Ministarstva vanjskih poslova, Darmanović je naglasio da je Crna Gora kao članica NATO i predvodnik u procesu evropske integracije snažno posvećena zajedničkim ciljevima, te da nastavlja da bude aktivan promoter otvorenih vrata A5.\n"Regionalna saradnja jedan je od najefikasnijih načina da postignemo integraciju u evropske i evroatlantske strukture", kazao je šef crnogorske diplomatije.\nNa toj liniji, ministar Darmanović je ocijenio da će skoro članstvo Sjeverne Makedonije u Alijansi, kao što je to slučaj sa Crnom Gorom, doprinijeti jačanju saradnje i bezbjednosti regiona.\nU tom kontekstu, ministar je ukazao i na značaj usvajanja Programa reformi BiH.\nMinistar Darmanović je istakao važnost podrške EU i NATO, te pohvalio posvećenost SAD regionu, posebno u kontekstu globalnih izazova sa kojima se i naš region suočava, među kojima su ilegalne migracije, terorizam, sajber i hibridne prijetnje.


Obama stavio veto na proceduru ukidanja zakona o zdravstvenoj zaštiti\nBeta\t 8. januara 2016. 19:30\nAmerički predsednik Barak Obama stavio je veto na zakonsku proceduru koju su pokrenuli republikanci kako bi stavili van snage zakon o zdravstvenoj zaštiti, i rekao da bi ta mera “preokrenula značajan napredak koji je učinjen u cilju unapredjenja zdravstvene zaštite u SAD”.\nRepublikanski zakonodavci pokrenuli su u Kongresu mnoge procedure za ukidanje propisa od 2010. godine, kada je Obama potpisao program zdravstvene zaštite, a Kongres usvojio zakon o reformi zdravstvenog sistema.\nRepublikanski predstavnici tvrde da zakon o zdravstvenoj zaštiti ne funkcioniše.\nStavljajući veto na proceduru, Obama je izrazio neslaganje s republikanskim predstavnicima.\nOn je rekao da Zakon o nezi (Affordable Care Act) podrazumeva pravednija pravila i bolju zaštitu, “čime je pokrivenost zdravstvene zaštite pristupačnija, dostižnija i više fokusirana na pacijenta”, ocenivši da on “funkcioniše”.\nObama je odbranu svog zakona o zdravstvenoj zaštiti i pojačanu kontrolu prodaje oružja stavio u prvi plan svoje poslednje godine predsedničkog mandata.


Stajnjak - top jedan organsko đubrivo - TRAKTORSKE GUME\nStajnjak – top jedan organsko đubrivo\nSva organska đubriva možemo da podelimo na ona koja mogu da se proizvedu na gazdinstvu i na komercijalna, koja se mogu pronaći u prodaji. Težnja je da se više koriste ova prva, zbog manjih troškova proizvodnje i omogućavanja recikliranja organskog otpada sa gazdinstva.\nKada govorimo o organskim đubrivima, na prvo mesto ističemo stajnjak. Zbog smanjenja stočnog fonda u Srbiji, ova vrsta organskog đubriva danas je na žalost sve ređe prisutna u konvencionalnom sistemu proizvodnje.\nŠta koristiti u organskoj proizvodnji?\nMeđutim, poslednjih godina na tržištu je prisutna nova paleta proizvoda u vidu peletiranog stajnjaka različitog sastava. Osim stajnjaka, u organskoj proizvodnji preporučuje se i upotreba komposta, glistenjaka, guana i drugih vrsta đubriva koja se nalaze na listi dozvoljenih sredstava u organskoj poljoprivredi.\n„Takođe, veliki značaj imaju mikrobiološka đubriva, koja sadrže različite grupe mikroorganizama i specijalizovana su za podsticanje određenih procesa u zemljištu, kao što su mineralizacija organske materije, azotofiksacija (simbiotska i slobodna), povećanje rastvorljivosti teško rastvorljivih fosfornih jedinjenja“, kaže Maja Manojlović, redovni profesor na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu, oblasti interesovanja pedologija i agrohemija.\nDodaje da je stajnjak veoma značajan, jer osim hranidbene vrednosti, pozitivno utiče na fizička, hemijska i biološka svojstva zemljišta.\n„Obogaćuje zemljište organskom materijom i poboljšava fizičko-hemijske osobine, mikrobiološku aktivnost, vodno-vazdušni režim, povećava sadržaj CO2 u zemljištu. Smatra se kompletnim đubrivom je sadrži sve makroelemente i mikroelemente neophodne za biljku. Tako se u skladu sa prethodno izvršenom analizom zemljišta, analizom stajnjaka i setvenim planom, planira količina stajnjaka koja treba da se unese u zemljište osnovnom obradom tokom jesenjeg perioda“, ističe profesorka Manojlović.\nKako izabrati kvalitetno organsko đubrivo?\nPrilkom izbora đubriva, pre svega je potrebno je da se utvrdi namena, da li želimo da podignemo plodnost zemljišta ili da neposredno obezbedimo biljku neophodnim elementima. Stajnjak uvek može da posluži kao univerzalno đubrivo, međutim, njegov kvalitet se razlikuje u zavisnosti od vrste stoke, načina čuvanja stajnjaka, izbora prostirke, itd.\n„Iz tog razloga se preporučuje hemijska analiza u cilju utvrđivanja tačnog sastava stajnjaka. Kao što smo već napomenuli, na tržištu postoji čitav spektar komercijalnih organskih đubriva, a izbor se vrši na osnovu potreba gajenog useva“, navodi profesorka Manojlović.\nKorišćenja stajnjaka u voćnjaku\nPrema njenim rečima, postoji mnogo faktora koji utiču na sastav i kvalitet đubriva, kao što su vrsta stoke, prostirka koja se koristi, ishrana i starost stoke, stepen razloženosti:\n„Međutim, kao bitan faktor možemo da izdvojimo način čuvanja stajnjaka. Čuvanje stajnjaka bi trebalo da bude u uslovima u kojima se procesi razlaganja odvijaju uz što manje gubitke hranljivih materija. U našim uslovima najčešće je u upotrebi ‘primitivni’ način čuvanja, gde se stajnjak svakodnevno iznosi iz staje i stavlja na određenu, često neurednu gomilu“.\nNa ovaj način stajnjak se brzo isušuje i dolazi do velikih gubitaka hranljivih materija, posebno azota. Takođe, transport sa gazdinstva do parcela, potrebnoje je obaviti po hladnijem i oblačnom vremenu, gde je izuzetno važno da se odmah rasturanjem po parceli, izvrši njegovo unošenje u zemljište, kako bi se gubici azota maksimalno smanjili.\n„Za proizvodnju komposta i glistenjaka, potrebni su nešto drugačiji uslovi, ali je takođe važno da se kao i kod stajnjaka spreče gubici u prvom redu azota“, dodaje profesorka Manojlović.\nĐubrivo sa produženim delovanjem\nI stručnjaci sa Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu tvrde da su stajnjak, kompost, osoka i zelenišno đubrivo dobra organska đubriva, ali da je svakako stajnjak na prvom mestu. On ima najveći sadržaj potencijalno hranljivih materija, mada to zavisi od vrste životinje.\nTo je đubrivo sa produženim dejstvom, jer su elementi u njemu nepristupačni za ishranu biljaka ali se pomoću mikroorganizama obavljaju transformacije tih nepristupačnih jedinjenja u pristupačne. Zbog specifičnog hemijskog sastava, neka jedinjenja se veoma dugo razlažu, odnosno transformišu u pristupačne forme, zbog čega se i kaže da je to đubrivo sa produženim delovanjem. To delovanje, u zavisnosti od tipa zemljišta, vrste životinje od kojih je stajnjak proizveden, ekoloških uslova može da traje između tri i šest godina.\nOsoka i zelenišno đubrivo se, sa druge strane, slabo koriste. Osoka je tečna frakcija stajnjaka i vrlo često „obogaćena“ patogenim mikroorganizmima, zbog čega mora da „sazri“ da bi mogla uspešno da se koristi.\nUpotreba stajnjaka u uzgoju belog luka\nObavezna analiza pre đubrenja!\nPoljoprivrednik, svakako, treba dobro da poznaje kvalitet zemljišta da bi znao sa kojom količinom da đubri.S obzirom na to da je stajnjak đubrivo čije delovanje traje više godina,nema potrebe da se korisit svake godine. Time se u zemljište unose velike količine materija, koje ne stignu da budu iskorišćene od strane biljaka, pa se spiraju u dublje slojeve sa prvim kišama. To stvara kasnije posledice po ceo ekosistem, jer takve materije dospevaju u podzemne vode i dolazi do njihove kontaminacije. Dakle, osim izgubljenih finanijskih sredstava uloženih u prozvodnju, dolazi do negativnog uticaja po životnu sredinu.\nU takvom đubrivu veliki je broj patogenih mikroorganizama, koji u specifičnim okolnostima mogu da pođi kroz ksilem i floem biljke i da zagade jestive delove biljaka. Kod nas se o tome ne govori dovoljno, a svedoci smo da je i u razvijenim zemljama mikrobiološka kontaminacija voća i povrća postoji. Dakle, prvo analiza (i hemijska i mikrobiološka), a posle možemo da pričamo šta je kvalitetno, a šta nije.\nŠto se tiče saveta, predlažu se ili „proverene“ varijante (od poznatih proizvodjača đubriva) ili konsultacije sa fakultetima ili institutima, koji imaju iskustva u ovoj oblasti, a vrlo verovatno su i obavljali analize kvaliteta pojedinih đubriva pa ce umeti da vam daju pravi savet.\nOtpad iz kuće\nNaravno, ako su u pitanju okućnice i bašte, svakako bi varijanta kompostiranja otpada iz domaćinstva mogla da bude od koristi. Kompost spada u organska prirodna đubriva i predstavlja mešavinu raznih otpadaka organskog porekla.\nSvakako treba izbegavati dodavanje štampanog papira, zaraženih biljnih delova, korova i tako dalje. Preporuka je, a i ustaljena praksa u mnogim razvijenim zemljama, da otpad organskog porekla sa gazdinstva bude kompostiran i uključen u proces kruženja materije.\nOtpadna materije za proizvodnju komunalnog otpada ne bi smele da sadrže teške metale i neorganske ostatke i često kompost dobijen na ovaj način nije odgovarajućeg kvaliteta za korišćenje u proizvodnji hrane, već primenu može da nađe kod hortikulturnih zasada ili u šumarstvu.\nKompostiranje biljnih i životinjskih ostataka je izvodljivo i u domaćinstvima, gde se obavlja kompostiranje kuhinjskih ostataka – kora banane, ljuske paradajza i krompira, šargarepe, ostaci od jabuke i voća, kora pomorandže i limuna.\nBiokonverzija se uglavnom koristi u cilju transformacije nekog otpada iz domaćinstava ali i industrije do nekih finalnih proizvoda, koji mogu imati primenu u poljoprivredi. Mogu se koristiti otpadi iz različitih industrija i, uz dodatak odgovarajućih materija, transformisati u đubrivo.\nStručnjaci sa Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu su tako 2013. godine izvršili transformaciju otpada iz duvanske industrije, pri čemu su prvo redukovali sadržaj nikotina do prihvatljivih vrednosti predvidjenih Pravilnicima, a zatim dobili kompost povoljnog hemijskog sastava.


Postavljeni šipovi za novi Zeleni most – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKako ističu u nadležniom odjeljenju, radovi na izgradnji novog mosta, koji će zamijeniti staru, dotrajalu konstrukciju iz pedesetih godina prošlog vijeka, odvijaju se planiranom dinamikom. U dosadašnjem toku radova, uklonjena je konstrukcija starog mosta, te izrađeni šipovi dubine 15 metara i temeljna naglavna greda za desni obalni stub mosta. Trenutno, izvode se radovi na izgradnji krilnih zidova stuba.\nIstovremeno, izvode se radovi na izradi šipova na centralnom stubu, a za očekivati je da temeljna naglavna greda za taj stub bude izgrađena krajem sedmice. Kako bi bio olakšan pristup građevincima, ovih dana je izgrađen i privremeni pristupni put sa lijeve obale Vrbasa, kako bi se moglo prići planiranom lijevom obalnom stubu. Ujedno, u toku su pripremni radovi za formiranje platoa za izgradnju prednapregnutih nosača mosta – kaže načelnik Odjeljenja Slaviša Sandić.\nPrema njegovim riječima, izgradnja novog mosta ima višestruk značaj, pošto je ovaj projekt usko vezan sa nastavkom izgradnje Istočnog tranzita. Naime, po izgradnji mosta i spajanju preostalog dijela Istočnog tranzita (na potezu od Krfske ulice do stadiona FK „Naprijed“) biće napravljena poveznica između dvije glavne gradske obilaznice – Istočnog i Zapadnog tranzita. Na taj način, biće formiran svojevrsan saobraćajni prsten što bi trebalo da značajno utiče na smanjenje saobraćajnog opterećenja gradskog jezgra.\nIzgradnja novog mosta, koji predstavlja vitalnu vezu Obilićeva i Kočićevog vijenca, počela je sredinom jula . Ugovor, u vrijednosti od 2,2 miliona KM, predviđa izgradnju mosta sa dvije trake, u dužini od 80 metara, uz predviđene pješačke i biciklističke staze.\nOvo je jedan je od ukupno pet velikih infrastrukturnih projekata na području grada koji su finansirani iz emitovane emisije gradskih obveznica u iznosu od 6,2 miliona KM. Pored novog Zelenog mosta, novcem od obveznica biće finansiran nastavak Istočnog tranzita (novi dio do stadiona „FK Naprijed“), 1,5 kilometara puta prema Motikama, sportska dvorana na mjestu nekadašnjeg Šoping centra, te nastavak vodovodnog sistema „Crno vrelo“.\nOdržana sjednica vlada Srbije i Republike Srpske, usvojeno 16 važnih zaključaka


Hahn uručio Upitnik Evropske komisije Zvizdiću\nOsvježeno 9. decembar/prosinac, 2016.\nDenis Zvizdić i Johannes Hahn\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić primio je jutros u Sarajevu komesara za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannesa Hahna koji mu je uručio Upitnik Evropske komisije za pripremu mišljenja o zahtjevu za članstvo Bosne i Hercegovine u Evropskoj uniji.\nNakon toga je uslijedio susret komesara Hahna s delegacijom BiH predvođenom predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Denisom Zvizdićem. Po okončanju tog susreta predviđena je pres konferencija predsjedavajućeg Zvizdića i komesara Hahna.\nUpitnik Evropske komisije za pripremu mišljenja o zahtjevu za članstvo je analitički instrument politike proširenja EU koji Evropska komisija koristi da bi ocijenila spremnost države koja je podnijela zahtjev za članstvo da stekne status kandidata i otvori pregovore o pristupanju s EU, o čemu najzad odlučuje Vijeće EU i Evropsko vijeće.\nJedan od ključnih datuma na evropskom putu BiH bio je 15. februar 2016., kada je BiH podnijela zahtjev za članstvo u EU.\nTadašnji predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović je tog dana uime BiH predao zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji (EU) ministru vanjskih poslova Holandije Bertu Koendersu. Svečana ceremonija predaje zahtjeva BiH za članstvo u EU, holandskom predsjedništvu Vijeća Evropske unije, upriličena je u Briselu.\nNakon što je podnijet zahtjev za članstvo i nakon što su ispunjeni svi uvjeti evropske agende neophodni za razmatranje aplikacije, 20. septembra ove godine na sjednici Vijeća za opće poslove EU, kojom je predsjedavao delegirani ministar vlade Slovačke Ivan Korčok, zahtjev BiH za članstvo u EU je prihvaćen i dat je nalog Evropskoj komisiji za pripremu ovog upitnika.\nKorak koji je uslijedio nakon toga je dostavljanje BiH detaljnog Upitnika Evropske komisije.\nOno što prethodi konačnom priključenju EU jeste ocjena odgovora BiH dostavljenih Evropskoj komisiji, koja će dati preporuku Vijeću Evropske unije o tome da li će BiH odobriti status kandidata, a također može utvrditi i datum za otvaranje pregovora o pristupanju.


Dok Milenijum tim smanjuje odštetne zahteve protiv medija, stižu nove tužbe - Raskrikavanje\nDok Milenijum tim smanjuje odštetne zahteve protiv medija, stižu nove tužbe\n20.07.2021. Marija Vučić Foto: KRIK\nNakon što su podneli više tužbi protiv medija tražeći najmanje 800.000 evra odštete, kompanija Milenijum tim juče je saopštila da su smanjili odštetne zahteve na po „simboličnih 100 evra“ jer im je, kako kažu, jedino bitno da se utvrdi istina, a ne da ugroze rad medija. Ipak, u međuvremenu je portalu Info Vranjske za isti sporni tekst stigla nova tužba, ali ovaj put lično od vlasnika kompanije, Ivana Bošnjaka i Stojana Vujka, kojom od ovog lokalnog sajta traže ukupno dva miliona dinara.\nKako je Raskrikavanje pisalo u aprilu, ova građevinska kompanija tužila je, između ostalih, lokalne portale Info Vranjske i Jug Press, kao i Danas i N1 tražeći ukupno najmanje 800.000 evra odštete - 100.000 evra po tužbi, jer su prenosili izjave opozicionih političara sa konferencija ili njihova saopštenja, a nisu zvali kompaniju za komentar. Reč je o izjavama funkcionera Narodne stranke, Vuk Jeremić i Miroslav Aleksić, koji su Milenijum tim optuživali za navodnu umešanost u koruptivne radnje.\nKompanija je juče saopštila da im nije motiv ni namera da tužbama pravi pritisak na medije ili ugrožava njihov rad, već da se sazna istina. Zato su, kažu, odštetne zahteve smanjili na „simboličnih sto evra“.\n„Razumevajući finansijske uslove u kojima mediji rade, a posebno poštujući ulogu koju imaju kao kontrolori društva, pa i poslovnih procesa, odlučili smo da tužbe protiv medija imaju simboličan odštetni zahtev u vrednosti 100 evra. (...) Ni u jednom trenutku nismo imali na umu takozvane SLAPP tužbe, što verujemo da je ovom odlukom i potvrđeno“, navode u saopštenju.\nSLAPP (Strategic Lawsuit Against Public Participation) tužbe su, inače, strategija kojoj pribegavaju kompanije ili političari koji tendenciozno i učestalo tuže medije tražeći visoke odštetne zahteve, a cilj je da se uguši njihov rad i da se zastrašivanjem spreče da izveštavaju o određenim temama.\nJedan od tuženih u aprilu bio je i portal Info Vranjske zbog teksta „Jeremić: Milenijum tim jedan od asova korupcije“, a od njih je traženo da plate upravo 100.000 evra. U međuvremenu, kako je Raskrikavanju potvrdio urednik ovog portala Saša Stojković, stigla im je još jedna tužba - protiv portala i protiv njega lično - koju su podneli lično vlasnici ove kompanije, Ivan Bošnjak i Stojan Vujko i to zbog povrede časti i ugleda. Ukupna vrednost odštetnog zahteva je dva miliona dinara (oko 17.000 evra).\nKako je tada preneo ovaj portal, Bošnjak i Vujko su naveli da se osećaju javno poniženim i osramoćenim, kao i da su oni roditelji koji „daju primer predanim trudom, radom i posvećenošću, a sada su dovedeni u situaciju da se pravdaju deci“.\nIvan Ninić, advokat koji zastupa Info Vranjske, kaže da su oni na tu tužbu odgovorili i da je pripremno ročište zakazano za novembar.\nKako navodi za Raskrikavanje, Milenijum tim je zbog ovih tekstova podneo više od 30 tužbi protiv izdavača medija, organizacija civilnog društva i odgovornih urednika. Njemu nije poznato da li je protiv još nekog medija, osim Info Vranjskih, podneta tužba i od strane dvojice direktora. On dodaje da, osim saopštenja, zvanično nisu obavešteni o smanjenju odštetnih zahteva. Milenijum tim, kako objašnjava, to može da učini dostavljanjem podneska sudu ili na samom ročištu.\nU sličnoj situaciji je i JugPress iz Leskovca, koji je objavio dva teksta sa izjavama funkcionera Narodne stranke o navodnim koruptivnim poslovima ove kompanije i zbog kojih je bio tužen za ukupno 200.000 evra. Urednica Ljiljana Stojković za Raskrikavanje kaže da još uvek nisu zvanično obavešteni o smanjenju odštetnih zahteva, ali da se ovde sada otvara i jedno principijelno pitanje.\n„Ako smo im već naneli toliku štetu od po 100.000 evra, kako je moguće da sad ona pada na 100 evra“, pita se Stojković.\nOna kaže da im su im pre petnaestak dana stigle nove tužbe koje sticajem okolnosti još uvek nisu preuzeli. Stojković pretpostavlja da su to upravo tužbe Vujka i Bošnjaka, ali da će preciznije informacije imati kada ih preuzme tokom nedelje u Višem sudu u Beogradu.\nIz redakcije Danasa Raskrikavanju je rečeno da im nisu stigle tužbe od dvojice vlasnika Milenijum Tima. Ova redakcija je bila tužena zbog četiri teksta, a traženo im je ukupno 400.000 evra odštete.\nKoliko su ovakvih tužbi podneli lično Vujko i Bošnjak, da li će i u njima biti smanjen odštetni zahtev i zašto je bilo potrebe da se podnese još tužbi pored ovih koje je kompanija prethodno već podnela, iz Milenijum Tima još uvek nisu odgovorili Raskrikavanju.\nNe davimo Beograd: Bez promena u pokrenutim tužbama\nIz inicijative Ne davimo Beograd, koja je takođe bila tužena za ukupno 200.000 evra, juče su nakon saopštenja Milenijum Tima odgovorili da „u pokrenutim tužbama protiv naše organizacije i protiv Dobrice Veselinovića lično, nikakvih promena nije bilo“.\nOni podsećaju da su tuženi zbog navodne pretrpljene materijale štete u vidu smanjenja vrednosti žiga kompanije, ali ostaju pri stavu da se ne radi zaista o stvarnoj šteti koji je pretrpeo žig kompanije, „već da se na ovaj način pokušavaju ućutkati oni koji govore o štetnom i protivzakonitom delovanju kompanije“.\n„Potpuno je jasno da su tužbe Milenijum tima protiv medija, organizacija i aktivista deo takozvane SLAPP strategije koja podrazumeva zatrpavanje kritičara tužbama kako bi se izvršio pritisak da se o kompaniji Milenijum tim ne izveštava“, navode iz inicijative Ne davimo Beograd.\nIz ove inicijative Raskrikavanju su rekli da ni njima (još uvek) nisu stigle tužbe Vujka i Bošnjaka.\nMilenijum tim: Odštetni zahtevi biće postavljeni na sto evra\nIz Milenijum tima nisu precizno odgovorili na pitanje Raskrikavanja koliko su ovakvih tužbi podneli Stojan Vujko i Ivan Bošnjak i protiv kojih sve medija, kao i da li su odštetni zahtevi svuda po milion dinara.\nNavode gotovo isto što su naveli u prvobitnom saopštenju - da su podneli tužbe protiv onih koji su „netačnim i proizvoljnim informacijama o kompaniji i njenom menadžmentu naneli štetu reputaciji i finansijskim rezultatima“.\n„Odštetni iznos tužbi protiv medija biće postavljen na protivvrednost 100 evra, jer nam nije cilj da\npritiskamo, još manje da zatvaramo medije. Odštetu smatramo simboličnim iznosom, ali i javnom ocenom da je prenošenjem neistinite (informacije) neko prekršio zakon“, navode iz Milenijum tima.\nAžurirano u 16:05 odgovorima koji su u međuvremenu stigli od kompanije Milenijum tim.\nGrađevinska kompanija „Milenijum tim” tužila je lokalne portale Info Vranjske i Jug Press, kao...\nDok prorežimski tabloidi danima izveštavaju o hapšenju Veljka Belivuka i njegovim vezama sa ljudi...


Pretraga (eng. Concordance ili Concordance search)\nOpcija Concordance omogućava pretragu termina, fraze ili dela segmenta u okviru kompletne baze podataka određenog projekta. Dobijeni rezultat predstavlja spisak svih izvornih i ciljnih segmenata, uključujući meta-podatke.i Ovakvo pretraživanje i TM i TB je izuzetno korisno kada se sećate da ste neki termin ranije dobro rešili, ali ste zaboravili da zapišete rešenje.\nPoklapanje (eng. Match)\nOvim pojmom se označava procentualno poklapanje novog segmenta sa nekim od segmenata pohranjenih u prevodilačku memoriju. Ono može biti 101% (tzv. kontekstualno poklapanjeii, što znači da su i prethodni ili naredni segment u dokumentu identični), 100%, u rasponu 75-99% – što se smatra dobrim poklapanjem, kao i ispod 75% – što se označava engleskim terminom fuzzy match (u smislu „mestimično“, „sporadično“ poklapanje).\nOvi statistički podaci o poklapanju mogu da budu varljivi i da je segment sa 85% poklapanja u stvari isti (npr. zbog greške u kucanju u izvornom tekstu), ali i da segment sa poklapanjem 100% mora drugačije da se prevede (na primer zbog razlike u rodu imenice prikazane zamenicom).\nPomoću ove funkcije može se izračunati, za jedan ili više dokumenata, ili čak celi projekat, koliko ima poklapanja i koje vrste u odnosu na prevodilačku memoriju ili u okviru samog dokumenta ili projekta (tzv. internog poklapanja). Ova opcija služi za izradu predračuna, ali je vrlo korisna i za procenu vremena potrebnog da se prevod odradi.\nКada u novom dokumentu postoje segmenti koji se u potpunosti poklapaju sa već prevedenim segmentima iz prevodilačke memorije, te se taj prevod može iskoristiti, onda se govori o reciklaži. Zbog reciklaže se prevodioci mahom i odlučuju na upotrebu prevodilačkih alata, budući da može da donese ogromne uštede u vremenu, a i finansijsku korist. Nažalost, zbog reciklaže se javljaju i mnogi mešetari u prevodilačkom poslu. Oni sa klijentima kojima su potrebne veće količine sličnog prevoda (npr. uputstva za rukovanje nekim aparatima) zaključuju posao, angažuju dobrog prevodioca da odradi prvo uputstvo i preda memoriju, a zatim bez informisanja prevodioca koriste dalje tu memoriju da prevedu sva obimna ponavljanja u narednim uputstvima za druge modele istog aparata, dok prevodiocu plate samo one rečenice koje su potpuno nove i gde reciklaže nema.\nParalelizacija (eng. Alignment)\nParalelizacija je postupak pomoću kog se pravi prevodilačka memorija od izvornog teksta i prevoda urađenog bez primene prevodilačkog alata. Najbolji rezultati se dobijaju ako su izvorni i ciljnog tekst istog formata, budući da se vrši segmentacija oba teksta, a potom uparivanje izvornog segmenta sa ciljnim segmentom. U tom procesu se program oslanja na formatiranje ili termine, već prema podešavanjima. Кoliko god ovo zvučalo bajno, priprema TM ume da bude vrlo zametan posao, tako da treba dobro izvagati da li je nešto vredno tolikog truda.\nMožda najveća vrednost koju nude prevodilački alati je rad sa dokumentima različitih formata: od datoteka kreiranih u programima iz paketa MS Office: .doc(x), .xls(x), .ppt(x), .vdx, preko mnogih formata iz programa proizvođača Adobe: .ai, .pds, .pdf, pa sve do .html, .xml, .svg i mnogih drugih.iii\nPored gore pobrojanih, postoje i druge dodatne funkcije kao što su npr. prediktivno kucanje (eng. Predictive Typing, ali i Auto-Suggest kod nekih CAT alata), automatsko unošenje potvrđenih segmenata (eng. Auto-Propagation), provera kvaliteta: doslednost primene terminologije iz baze termina, provera pravopisa, kao i niz funkcija koje olakšavaju saradnju između prevodioca i lektora ili između više prevodilaca koji rade na istom projektu. Osim toga, prevodilački alati nude i mogućnost vođenja evidencije o samom projektu (ko je naručilac, kada je posao uzet u rad, do kada treba završiti, koliko je procentualno odrađeno…).\nMeđutim, koliko god moćno delovali prevodilački alati, svakako nisu svemoćni. O tome koja su to ograničenja i šta ih to čini nedovoljnim biće reči u narednom blog postu.\ni Meta-podaci su informacije o mestu pronađenog termina: koji dokument je u pitanju, ko i kada ga je prevodio i sl.\nii Eng. Context ili contextual match\niii Кompletan spisak formata može se naći na veb sajtu svakog proizvođača.


Svi različiti – svi ravnopravni | AIDSresurs web portal\nPočetna › Stigma, diskriminacija, i ljudska prava › Svi različiti – svi ravnopravni\nEvropska kampanja za mlade „Svi različiti – svi ravnopravni (All Different – All Equal) inicirana je od strane Saveta Evrope i njegovih zemalja članica 1995. godine kako bi se pokrenuli svi sektori društva na borbu protiv rasizma, antisemitizma, ksenofobije i netolerancije.\nOd juna 2006. godine Savet Evrope je inicirao novu kampanju uz podršku Evropske komisije i lokalnih partnera u zemljama članicama. Polazeći od iskustava iz prethodnog perioda, kao i imajući u vidu aktuelne socio-političke realnosti zemalja učesnica, sadašnji fokus Kampanje je širi, te je ona sada usmerena na suprotstavljanje svim oblicima netolerancije i diskriminacije.\nTri su osnovna koncepta obuhvaćena Kampanjom: bogatstvo različitosti, ljudska prava i aktivno učešće. Primarna ciljna grupa su mladi, ne gubeći pri tom iz vida ni ostale društvene grupacije.\nKampanju na lokalnom (nacionalnom) nivou realizuju tzv. nacionalni komiteti kampanje. Ideja je da oni budu zasnovani na partnerskom odnosu nevladinih i vladinih tela i institucija, te predstavnika/ca medija aktivnih u oblasti rada sa mladima, socijalnih pitanja, obrazovanja, ljudskih prava i dr.\nZadatak svakog nacionalnog komiteta je da u svojoj zemlji koordinira aktivnosti Kampanje (u smislu tematske obuhvatnosti predloženih komponenti, ravnomerne uključenosti svih relevantnih aktera, komunikacije sa nadležnim telima na evropskom nivou, praćenja efekata i ishoda i dr.), te radi na njenom jačanju i vidljivosti.\nSrbija kao članica Saveta Evrope i svakako, imajući u vidu značaj Kampanje i mogućnosti koje ona pruža za borbu protiv netolerancije i diskriminacije, Srbija se uključila u njenu realizaciju. Inicijativa za njeno pokretanje je došla iz republičkog Ministarstva prosvete i sporta kao i od strane nekolicine nevladinih organizacija aktivnih u oblastima koje su prioriteti Kampanje.\nPoštujući principe Kampanje, ustanovljene na evropskom nivou i važeće za sve zemlje uključene u njenu realizaciju, u novembru 2006. godine je osnovan i Nacionalni komitet za Kampanju u Srbiji. Komitet broji 14 članova/ica – predstavnika/ca Ministarstva prosvete i sporta Republike Srbije, eksperata nevladinih organizacija, kao i predstavnika zvaničnih tela Saveta Evrope (Savetodavnog odbora Odseka za mlade i sport, Programskog Komiteta Odseka za mlade i sport i Trenerskog tima) u funkciji savetnika.\nPrilikom formiranja Nacionalnog komiteta poštovani su sledeći kriterijumi:\nsvi članovi/ice na adekvatan način odražavaju sveukupnu realnost Srbije u ovom trenutku,\nekluzivnost u pogledu raznolikosti akpekata Kampanje (u tematskom, geografskom, rodnom i etničkom smislu),\nopredeljenje ka konstruktivnim i kreativnim promenama u društvu,\nproaktivnost u oblastima koje su prioriteti Kampanje, te posedovanje odgovarajućih kompetencija (znanja, veština i stavova).\nKampanja u našoj zemlji nosi zvaničan naziv “Svi različiti - Svi ravnopravni – evropska omladinska kampanja za bogatstvo različitosti, ljudska prava i aktivno učešće”.\nPrilikom prevođenja i odlučivanja o nazivu Kampanje za srpsko govorno područje nastojalo se da, pored striktno jezičkih odrednica, naziv odražava i duh i specifičnosti srpskog jezika, kao i vrednosti i principe koji čine suštinu Kampanje. U skladu sa svim navedenim ovaj osnovni naziv će, po potrebi, biti prilagođavan/adaptiran potrebama pojedinih ciljnih grupa i tema koje se žele afirmisati (npr. ćirilično ili latinično pismo, jezici nacionalnih manjina, rodna perspektiva i sl.).\nOsim adekvatne terminologije i adaptacija prevoda, aktivnostima Kampanje nastojaće se aktivno zagovarati prava romske populacije, osoba sa invaliditetom, žena, osoba različite seksualne orijentacije i/ili seksualnih/rodnih identiteta i izražavanja, siromašnog stanovništva i drugih osetljivih društvenih grupa.\nNacionalni komitet Kampanje ohrabruje manjinske etničke zajednice da koriste prevode koji su ustanovljeni u državama gde je njihov jezik u primarnoj upotrebi, te, ukoliko zvanični prevod ne postoji, da ga razviju, vodeći računa da on bude u skladu sa vrednostima Kampanje i u duhu jezika. Rad Komiteta i sve aktivnosti kampanje biće sprovođene pristupom zasnovanom na ljudskim pravima, podrazumevajući principe uključivanja, nediskriminacije, transparentnosti i odgovornosti. Prilikom osmišljavanja i sprovođenja aktivnosti, posebna pažnja biće posvećena višeslojnosti identiteta mladih, te adekvatnom zagovaranju njihovih prava i potreba.\nRadeći istovremeno na promociji bogatstva različitosti i borbi protiv diskriminacije, bazične postavke Kampanje uključuju razvoj civilnog društva, podizanje svesti javnosti u pogledu relevantnih tema, zalaganje za ravnopravan tretman u obrazovanju i zdravstvenom sistemu, političku participaciju, ekonomsko osnaživanje i solidarnost, pravo na samodefinisanje i samoidentifikaciju, pravo na telesni integritet, borbu protiv seksualne i ekonomske eksploatacije, ekološku osvešćenost, te vrednosti nenasilja, antirasizma, antisemitizma i antifašizma. Jednom rečju, Kampanja će se temeljiti na zalaganju za poštovanje i afirmaciju svih ljudskih prava i sloboda. Kampanja će imati nacionalni karakter i sve akcije u okviru kampanje usmerene su ka uspostavljanju trajne saradnje izmedju omladiniskih organizacija i njihovih zajedničkih aktivnosti.\nNacionalni komitet Kampanje poziva sve donosioce/teljke odluka, vladine i nevladine institucije i organizacije, privredne subjekte i individue da ujedine svoje napore i učine kampanju u Srbiji uspešnom.


BOMBARDER IZ ŠAPCA Golčina Mačvinog tinejdžera u Prvoj ligi (VIDEO) - MaxBet Sport\nFudbaleri Mačve su proletos ispali iz Superlige i sada pokušavaju da se vrate u srpsku fudbalsku elitu. Posle nepotpunog sedmog kola su četvrti na tabeli Prve lige sa tri boda manje od vodeće Mladosti GAT.\nPREMIJER LIGA: Od 15 igraju Brajton – Lester, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu gostiju 2.75.\nŠapčani su u subotu u jednom od derbija kola savladali Inđiju sa 2:1. Prvi gol za domaće je postigao Nemanja Stevanović u 19. minutu.\nOn je sa više od 20 metara od gola, iskosa sa leve strane iz prve opalio levicom i pogodio mrežu. Stevanović ima 19 godina i ovo mu je drugi pogodak ove sezone, a odigrao je isto toliko utakmica. Nema sumnje da Šapčani u svojim redovima imaju pravog bombardera, koji može mnogo toga da pokaže.\nOTVORENE KARTE Stanojević ne eksperimentiše, u derbiju svi aduti na stolu!\nNOVA SELIDBA IZ MADRIDA Luka Jović od januara pojačava italijanskog velikana\nTagovi:FK InđijaFK MačvaNemanja StevanovićPrva liga SrbijePrva liga Srbije 2021/22Top3\nSAZNAJEMO Klub iz Bačke Topole suspendovao prvog čuvara mreže!


U RS-u lani pet napada na novinare, nadrastičniji na Vladimira Kovačevića | UdriMuski\nU RS-u lani pet napada na novinare, nadrastičniji na Vladimira Kovačevića\n15. 07. 2019 - 13:51\nfoto: ilustracija - Vladimir Kovačević\nUdruženje novinara Republike Srpske (RS) pozvalo je policajce da se prema medijskim radnicima odnose u skladu sa zakonom, uljudno i uz puno uvažavanje, a novinare da poštuju procedure i uvažavaju policijske službenike.\nPodsjećaju medijske radnike da prilikom rada na terenu i praćenja javnih događaja, koje obezbjeđuju pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) RS-a, obavezno, na vidno mjesto, istaknu akreditaciju medijske kuće za koju rade.\nTakođer, pozivaju i policijske službenike da prilikom rada na terenu imaju istaknut natpis s imenom i prezimenom i/ili policijsku legitimaciju/značku u skladu s odlukom koja propisuje izgled uniforme, ali i u skladu sa Zakonom o policiji RS-a.\nPo podacima MUPRS-a, u prethodnoj godini zabilježeno je pet napada na medijske radnike od kojih je najdrastičniji pokušaj ubistva novinara Vladimira Kovačevića.\nIsti podaci pokazuju da je u dva slučaja riječ o prijetnjama putem društvenih mreža i/ili komentara na portalima, u jednom slučaju radilo se o ugrožavanju sigurnosti, a zatim oštećenju ili oduzimanju tuđe stvari.\n-Pozivamo medijske radnike da svaku prijetnju prijave policiji, ali i Udruženju novinara RS-a – saopćeno je iz tog udruženja, čiji članovi su danas razgovarali s načelnicom Odjeljenja za odnose s javnošću MUPRS-a Mirnom Miljanović.\n#Udruženje novinara Republike Srpske