Britanski bankar 'lažni' Robin Hud\nBritanski bankar Piter Nad, jedan od menadžera poslovnice HSBC banke u mestu Norvič, čitavih sedam godina je uspevao da s računa bogatih klijenata svoje banke (pre svega uspešnih preduzeća) premešta novac na račune firmi koje nisu bile u stanju da otplaćuju dugove.\nTokom tog perioda, na ovaj način je obrnuo stotine hiljada funti, a svoju banku je oštetio za 222.000 funti, odnosno za oko 280.000 evra.\nŠemom je bio obuhvatio čak 51 preduzeće, a najgori slučaj je bio onaj kada je s računa samo jednog klijenta skinuo 131.000 funti, da bi 80.000 funti rasporedio na račune preduzeća s finansijskim problemima.\nNad, međutim, za razliku od britanskog nacionalnog junaka s kojim ga porede, nije uzimao od bogatih i davao siromašnim kako bi ispravio nepravdu, već da bi prikrio sopstvenu nesposobnost i greške u proceni - firme s problemima u otplati kredita kojima je uplaćivao novac su, naime, sve odreda bile među onima kojima je kredit odobrio on sam.\nNjegov advokat na sudu ističe da se pritom nije rukovodio pohlepom, već da je samo popustio pod poslovnim pritiskom, u želji da zadovolji visoke zahteve rukovodećeg radnog mesta, kojima očigledno nije bio dorastao.\nTome u prilog govori i činjenica da je od proneverenog novca za potrebe svoje porodice (godišnji odmori, izlasci u restorane, i slično) potrošio samo relativno skromnih 50.000 funti, kao i da je nastavio da živi u istoj kući i da vozi isti automobil kao pre toga.\nNajveće čudo je, međutim, što niko u banci nije otkrio Nadove mahinacije, od 2004. pa sve do februara 2011, kada je firma „Invajroserv“ postavila pitanje zbog čega je s njenog računa u tri navrata povučeno 18.640 funti. Banka je tek tada pokrenula istragu i razotkrila čitavu svar, mada tvrdi da u svakom trenutku ima utvrđenu proceduru za razotkrivanje nedozvoljenih mahinacija.\nInternet milijarder - borac za socijalnu pravdu\nMnogo pozitivniji primer borbe za socijalnu pravdu pružio je Majkl Moric, bivši diplomac Oksforda koji se obogatio investirajući u najveće interent kompanije i sajtove - Gugl, Jahu, Pejpal, Linkedin. On je izdvojio 75 miliona funti (94 miliona evra), jednu od najvećih donacija u britanskoj istoriji, kako bi studentima iz siromašnih porodica obezbedio po 100 godišnjih stipendija u iznosu od 33.00 funti za ovaj prestižni univerzitet.


Upravni odbor Asocijacije radioamatera u BiH, na svojoj 2. sjednici, donio je Odluku o raspisivanju Konkursa za odabir hostinga za web portal arabih.org /.net / .ba. Ujedno se raspisuje i Konkurs za web mastera i web urednika portala ARAuBiH.\nKakva je situacija sa radioamaterima u BiH i Srbiji pogledajte na Al Jazeera.\nUpravni odbor Asocijacije radioamatera u BiH, na svojoj 2. sjednici, donio je Odluku o raspisivanju Konkursa za izbor novog vizuelnog identiteta časopisa RADIO E7.\nPoslije višegodišnjeg traganja za orginalom, koji je vjerovatno završio negdje u ex YU, (Pošta nije fukcionisala) dobio sam reprint Certificata za osvojeno prvo mjesto u Svijetu, Europi i BiH za WPX CW takmičenje u 1993. godini koje sam radio na T99C iz opkoljenog Sarajeva.


ZDRAVSTVENA STANICA RATKOVO\nPrimarna zdravstvena zaštita u okviru zdravstvene stanice u Ratkovu obavlja se sa dva lekara koji radi u dve smene, pet dana nedeljno. Prema potrebama službe opšte prakse, jedan lekar - sa pola radnog vremena može da pokriva rad druge ambulante.\nAmbulanta za intervencije (davanje injekcija, previjanja, male hirurške intervencije...) osim u vreme rada lekara - radi i vikendom, kako bi se pacijentima kontinuirano pružala potrebna usluga. Osim rada u ambulanti, lekar i medicinske sestre obavljaju i kućne posete, odnosno, vrše intervencije na terenu za pacijente koji nisu u mogućnosti da dođu do ambulante u Ratkovu.\nZa potrebe zdravstvene stanice Ratkovo, beogradska firma PHI-ACADEMY, koja posluje na teritoriji mesne zajednice Ratkovo, donirala je novo vozilo Fiat 500L. Na ovaj način, ambulanta Ratkovo je (za sada) jedina ambulanta na teritoriji opštine Odžaci, koja poseduje automobil za obavljanje kućnih poseta lekara i sestara.\nAmbulanta zdravstvene stanice u Ratkovu ima dva lekara, koji rade tokom celog dana. Pacijenti zakazuju preglede na šalteru ili putem telefona, a postoji mogućnost zakazivanja i putem elektronske pošte.\nU okviru zdravstvene stanice organizovana je i stomatološka ambulanta, koja radi dva dana nedeljno.


Ešli Roads je analitičar odbrane Rand koorporacije i radi kao koordinator za specijalne projekte RAND-ovog Centra za politiku Bliskog istoka. Njena istraživačka interesovanja obuhvataju terorizam i kontraterorizam (sa naglaskom na Al Kaidu i Islamsku državu), evropsku bezbednost, strateško takmičanje i zastarašivanje.\nRoads je magistrirala bezbednosne studije na Džordžijatoun Univerzitetu, škola za spoljne poslove. Završila je postdiplomske studije, sa svim počastima, iz političkih nauka i izbornog predmeta istorije umetonsti na Univerzitetu Stenford.\nRoads je provela dva semsetra svojih postidplomskih studija na Univerzitetu Oksfordu, gde je završila obimna istraživanja i kurs na temu internacionalnih bezbednosnih problema. Njena postdiplomska teza obrađivala je ulogu SAD-a u podsticaju stvaranja Koalicije voljnih u Iraku. Njena master teza istraživala je odnos između povratka stranih boraca i terorizma u Zapadnoj Evropi. Dok je radila na svojoj master tezi, Roads je završila stažiranje na Institutu za nacionalnu odbranu sa šefom osoblja studijske grupe za operacije oslobođenja Iraka.\nRoads je usavršila veštinu govorništva, političke analize i sposobnosti uredništva tokom svog mandata predsednika Udruženja za međunarodne odnose na Stenfordu, i direktora Stenfordovog modela Ujedinjenih Nacija, kao i položaja glavnog urednika Georgetown Security Studies Review. Njene prethodne profesionalna angažovanja uključuju rad kao istraživački asistent na Stanfordu, sa fokusom na Arapsko-Izraelski konflikt, advokatskog pripravnika u advokatskoj firmi u Vašingtonu, i kao direktora kruga Severne Amerike za pridruživanje UN.\nRoads je autor “Ispitivanje vrednosti međunarodnog poretka posle rata”, “Praktikum za prevenciju terorizma:preispitivanje američkog nacionalnog pristupa za borbu sa pretnjom ideološki motivisanog nasilja” i nekoliko drugih RAND-ovih studija.


Tužioci o izmenama Ustava: Politički uticaj i moguće sankcije za neposlušne | Insajder\nČlan Upravnog odbora Udruženja tužilaca Srbije Svetlana Nenadić ocenila je da Radni tekst izmena Ustava u oblasti pravosuđa ne doprinosi jačanju vladavini prava već naprotiv jačanju političkog uticaja na pravosuđe.\n„Problem je što je obaveza iz poglavlja 23 depolitizacija, odnosno smanjivanje postojećeg političkog uticaja na pravosuđe. Ovim predlogom, ne da se ne vrši depolitizacija, već naprotiv – vrši se jačanje političkog uticaja“ kaže Svetlana Nenadić za Insajder.\n„Ovim predloženim rešenjem ukidaju se ili ograničavaju tri postojeća elementa koja garantuju samostalnost tužioca. Sada se ukida postojeća samostalnost nosilaca tužilačke funkcije i umesto samostalnosti ljudi uvodi se samostalnost institucija. I to je besmisleno jer bi to bilo kao kada bi vam neko rekao 'sud je nezavistan, a sudija nije'„ , dodaje Nenadić.\nDodaje i da je još jedna garancija samostalnosti tužioca bila i nepremestivost.\n„Ova garancija znači da gde se izabere tužilac, tu ostaje i da radi, odnosno ne može neko tužioca bez njegove saglasnost da upućuje u neka druga tužilaštva. Sadašnjim predlogom međutim omogućeno je upućivanje u druga tužilaštva bez saglasnosti tužioca što znači da tužilac, ako ne donese odluku po volji vlasti može biti upućen u neko drugo tužilaštvo na drugom kraju zemlje“ , ističe Nenadić.\nDakle, kako dodaje, postoji potencijalna opasnost da bi mogućnost upućivanja mogla da se upotrebljava kao neka vrsta sankcija za neposlušne.\nOna navodi i da je treći element koji je garantuje samostalnost tužilaca koji su dužni da u javnom interesu gone učinioce krivičnih dela, imunitet tužilaca.\nPredlogom izmene Nacrta Ustava o pravosuđu međutim, kako ističe, imunitet se značajno ograničava.\nSvetlana Nenadić objašnjava da je problematičan i predlog sastava Visokog saveta tužilaca– organa koji bi trebao da bude samostalan organ koji obezbeđuje i garantuje samostalnost javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, posebno u delu smanjenja broja tužilaca u ovom telu.\nRadni tekst nacrta Ustava o pravosuđu kritikovala je i predsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević. Ona je za Insajder navela da ovaj Nacrt izmena Ustava dramatično unazađuje celokupno pravosuđe.\nPrema objavljenom nacrtu, kako objašnjava, politički uticaj se revolirao iz Skupštine Srbije i Vlade u Visoki savet tužilaca, dok se smanjenjem broja ljudi koji odlučuju o izboru, razrešenju i položaju javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca izvršila jača koncentracija političke moći.\nUdruženja sudijskih i tužilačkih pomoćnika izrazili rezerve\nUdruženje sudijskih i tužilačkih pomoćnika Srbije danas je, povodom objavljivanja radnog teksta, izrazilo ozbiljnu profesionalnu rezervu i navelo da se kategorički protivi svim nastojanjima da takav tekst postane sastavni deo Ustava.\n"Ovakav stav Udruženja temelji se prvenstveno na predloženim uslovima za prvi izbor na sudijsku i javnotužilačku funkciju, koji se sastoje u zahtevu za okončanom posebnom obukom u instituciji za obuku u pravosuđu osnovanoj zakonom", navelo je Udruženje.\nPrema Udruženju, time se izričito vrši konstitucionalizacija početne obuke na Pravosudnoj akademiji i otvara mogućnost za osnivanje novih institucija u budućnosti, sada nepoznatih, koje će imati nadležnost da obučavaju kandidate za pravosudne funkcije.\nTo vodi pravnoj nesigurnosti i stvara favorizovanje pojedinačnih grupa ili lica, navelo je Udruženje.\n"Umesto radnog iskustva u sudu i javnom tužilaštvu, apsolutni primat postaje obuka, koja se organizuje van ovih državnih organa", navelo je Udruženje koje je najavilo da će aktivno učestvovati u zakazanim javnim raspravama.\nPodsetimo, Ministarstvo pravde Srbije objavilo je u ponedeljak na svojoj internet stranici Radni tekst izmena Ustava u oblasti pravosuđa, koji će biti predmet novog kruga javnih rasprava - 5. februara u Beogradu, 19. februara u Kragujevcu, 26. februara u Nišu i 5. marta u Novom Sadu.\nIstovremeno, Ministarstvo je pozvalo sve zainteresovane da daju komentare.\nPrema analizi Insajdera međutim, ovo rešenje koje ministarka hvali, zapravo izbor tužilaca pretvara u proces koji je u potpunosti zavisan od politike.


Aničić: Igrači će pokušati ono što je u ovom trenutku možda neostvarivo\nŠabačka Mačva u okviru 3.kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Beograda, ekipu Crvene zvezde.\nŠef stručnog štaba crveno-crnih Dragan Aničić istakao je da su gosti mnogo kvalitetnija ekipa, ali da su u nekim prethodnim duelima uspevali da pariraju aktuelnom šampionu i da će to pokušati da ponove:\n’’Kada igrate protiv Crvene zvezde, stvar je jasna. To je sigurno najkvalitetnija ekipa u našoj ligi, što ne znači da se mi predajemo pre utakmice. Sigurno je da ćemo pokušati da na svaki mogući način neutrališemo taj njihov kvalitet u igračkom kadru. Ne plašimo se, ovo je za nas jedan izazov i igrači će pokušati ono što je u ovom trenutku možda neostvarivo. Zvezda ima tridesetak igrača u svom pogonu i svaki od njih ima kvalitet da reši utakmicu, a u prethodna dva kola imali ste priliku da vidite lepu i efikasnu igru crveno-belih. U nekim utakmicama koje smo igrali ranije protiv Zvezde pokazalo se da možemo da im pariramo, neke partije su rešavali lagano, tako da očekujem od mojih igrača prvo da uživaju u ovoj utakmici, kao i da daju sve od sebe da zabeležimo dobar rezultat.’’


Monodrama Prva bračna noć u Kupini Prolog\nU petak 21. decembra u 21h održaće se monodrama "Prva bračna noć" Mime Karadzica u izvođenju Andrije Stojkovića u Bioskopu Kupina.\nAndrija Stojković - rođen 1976. u Tuzli BiH. Za vreme studija aktivno učestvovao u radu Akademskog pozorišta a od 2010. jedan od osnivača Teatra "Alpos" iz Niša.\nMonodrama "Prva bračna noć" rađena po kultnom tekstu Miodraga Karadžića a u izvođenju Andrije Stojkovića doživljava prvu nišku postavku. Monodrama je pre svega komedija mentaliteta kojom se prikazuje atmosfera već pomalo zaboravljenih vremena i tadašnjih moralnih načela ali s druge strane i oslikava vanvremensku snalažljivost običnih ljudi u duhu narodne kovanice "ko zna za šta je to dobro".\nTekst je obrađen integralno bez dramaturških korekcija tako da kroz jezik i duh daje romantično-arhaičnu sliku društva i porodice iz prve polovine 20 veka.


Porodično nasilje – ljubimci kao „kolateralna šteta“ | Pravna zaštita životinja\nLjubimci kao članovi porodice\nU poslednjih nekoliko decenija čovekov odnos prema životinjama se drastično promenio. Od pukih sredstava za ostvarivanje čovekovih interesa kao što su ishrana, oblačenje, sigurnost, pomoć pri radu i prevoz, životinje su danas na putu da postanu ravnopravni članovi društva. Bar se to može reći za zemlje koje su istinski humane i spremne da poštuju vrednost svih oblika života, a ne samo ljudskog.\nIstraživanja pokazuju da u svetu više od polovine domaćinstava ima jednog ili više kućnih ljubimaca, kao i da veliki broj vlasnika ljubimce smatra članovima porodice i tako ih tretiraju. Vlasnici sa svojim ljubimcima ostvaruju duboku emotivnu povezanost, a takav oblik interakcije sa životinjama blagotvorno deluje na njihovo psiho-fizičko stanje. Kućni ljubimci smanjuju stres, napetost, osećaj usamljenosti i straha, posebno u teškim trenucima, podstiču fizičku aktivnost i socijalnu interakciju… Jednom rečju, njihova bezuslovna ljubav i poverenje poboljšavaju kvalitet čovekovog života.\nKako ljubimci reaguju na porodično nasilje\nNažalost, činjenica da su kućni ljubimci ravnopravni članovi moderne porodice ima i svoje negativne strane. Naime, oni ne dele samo pozitivna već i negativna, bolna i stresna porodična iskustva i sudbinu onih članova porodice koji su izloženi nasilju. Stručnjaci za ponašanje životinja navode da ljubimci veoma intenzivno proživljavaju sve što se dešava u porodici te da se porodično nasilje pogubno odražava na njihovo psiho-fizičko stanje.\nTakve životinije jasno pokazuju znake straha i stresa: drže se pognuto i uplašeno, gube apetit, ne mogu da spavaju, opadne im imunitet, mogu dobiti dijareju ili povraćanje. U praksi je primećeno i da ljubimci ponekad ispoljavaju agresivno ponašanje prema nasilniku i pokušavaju da zaštite slabije članove porodice – žrtve porodičnog nasilja, u koje prema zvaničnim statistikama najčešće spadaju žene, deca i stari.\nLjubimac kao „sredstvo“ zlostavljanja članova porodice\nPoznato je da porodično nasilje ne obuhvata samo fizičko, već i psihičko zlostavljanje članova porodice, koje se može sastojati u njihovom vređanju, zastrašivanju, pretnjama, ali i nanošenju svih drugih jakih emotivnih bolova i patnji. Postoje slučajevi u kojima se za emotivno povređivanje članova porodice koristio upravo kućni ljubimac i to tako što je nasilnik namerno na neki način povređivao kućnog ljubimca znajući da će tako kod člana porodice koji je žrtva izazvati veoma jak duševni bol.\nOvakav vid kombinovanja porodičnog nasilja i zlostavljanja životinja javlja se i u slučajevima nasilja između emotivnih partnera. Tada se dešaca, na primer, da jedan partner u želji da povredi drugog ili da mu se osveti, povredi pa čak i ubije njegovog kućnog ljubimca. Naravno, u takvim slučajevima postoje oba krivična dela: i nasilje u porodici i ubijanje i zlostavljanje životinja.\nLjubimci kao neposredne žrtve porodičnog nasilja\nKonačno, može se desiti da ljubimci ne budu samo posmatrači ili sredstva za sprovođenje nasilja nad članovima porodice već da budu zlostavljani paralelno sa drugim članovima porodice. To bi podrazumevalo da zlostavljač istovremeno ili periodično zlostavlja i članove porodice i kućnog ljubimca. I tada će on odgovarati za oba krivična dela – i za nasilje u porodici i za ubijanje i zlostavljanje životinja. Strogo pravnički govoreći, ljubimci su tada i dalje žrtve krivičnog dela ubijanja i zlostavljanja životinja, a članovi porodice su žrtve porodičnog nasilja, ali se može reći da su i jedni i drugi žrtve opšte atmosfere nasilja, agresije i netrpeljivosti koja u takvoj porodici vlada.\nZlostavljanje ljubimaca kao najava ili posledica porodičnog nasilja\nNaučna istraživanja su potvrdila da su porodično nasilje i zlostavljanje kućnih ljubimaca međusobno tesno povezani. Ipak, ne može se sa sigurnošću reći da li zlostavljanje životinja uvek prethodi zlostavljanju članova porodice ili se javlja istovremeno ili čak nakon toga. U pojedinim slučajevima može se desiti da zlostavljanje ljubimca bude „najava“ zlostavljanja drugih članova porodice, ali i njegova posledica.\nNa primer, ponekad deca koja su žrtve porodičnog nasilja sklona da zlostavljaju životinje. Ona to ne čine zato što su agresivna ili zato što ne vole životinje, već zato što im takvo ponašanje služi kao „mehanizam odbrane“ od traume izazvane nasiljem koju su sama preživela. U svakom slučaju, jedan oblik nasilja često može ukazivati na postojanje drugog oblika nasilja ili ga najaviti. To je posebno važno za državne organe koji ovakve slučajeve istražuju jer im jedan oblik nasilja može pomoći da otkriju i spreče drugi.\nSankcije za zlostavljanje ljubimaca i porodično nasilje\nNasilje u porodici propisano je kao krivično delo u članu 194. Krivičnog zakonika Republike Srbije. Osnovni oblik nasilja u porodici čini lice koje primenom nasilja, pretnjom da će napasti na život ili telo, drskim ili bezobzirnim ponašanjem ugrožava spokojstvo, telesni integritet ili duševno stanje člana svoje porodice. Za njega se može izreći kazna zatvora od 3 meseca do 3 godine.\nPrvi teži oblik postoji ako je pri izvršenju osnovnog oblika korišćeno oružje, opasno oruđe ili drugo sredstvo podobno da telo teško povredi ili zdravlje teško naruši i za njega je propisana kazna zatvora od 6 meseci do 5 godina.\nDrugi teži oblik postoji ako je usled izvršenja osnovnog ili prvog težeg oblika dela nastupila teška telesna povreda ili teško narušavanje zdravlja ili ako je neki od ovih oblika učinjen prema maloletnom licu i za njega se može izreći kazna zatvora od 2 do 10 godina.\nNajteži oblik postoji ako je usled izvršenja bilo kojeg od prethodno nabrojanih oblika nastupila smrt člana porodice i za njega se učinilac može kazniti zatvorom od 3 do 15 godina.\nUbijanje i zlostavljanje životinja predstavlja krivično delo iz člana 269. Krivičnog zakonika Republike Srbije. Osnovni oblik ovog dela čini lice koje kršeći propise ubije, povredi, muči ili na drugi način zlostavlja životinju. Za njega se kažnjava novčanom kaznom ili zatvorom do 1 godine.\nPri teži oblik ovog dela postoji ako je usled izvršenja osnovnog oblika dela došlo do ubijanja, mučenja ili povređivanja većeg broja životinja, ili je delo učinjeno u odnosu na životinju koja pripada posebno zaštićenim životinjskim vrstama. Za njega se učinilac može kazniti novčanom kaznom ili zatvorom do 3 godine.\nNajteži oblik ovog dela čini lice koje iz koristoljublja organizuje, finansira ili je domaćin borbe između životinja iste ili različite vrste ili ko organizuje ili učestvuje u klađenju na ovakvim borbama. Za njega su propisani zatvor od 3 meseca do 3 godine zajedno sa novčanom kaznom.\n← Životinje u borbi protiv kriminala Gradovima u Srbiji treba više parkova za pse →


Promocija novih pesama benda „Kristali“ - Rock SvirkeRock Svirke\nPromocija novih pesama benda „Kristali“\nNastup beogradske grupe „Kristali“ održaće se u subotu, 20. oktobra u klubu „Geca Disko Šteker“ (Dobračina 30, Beograd) sa početkom u 22 časa. Tom prilikom, članovi benda će fanovima predstaviti pesme sa novog albuma.\nBeogradski bend „Kristali” se prvi put pojavio na muzičkoj sceni pre dvadeset godina. Do sada su izdali tri studijska i jedan live album, dok se na četvrti čeka od 2001. godine. U međuvremenu su snimili dva singla: „Vreme je” i „Drvoseča” za film „Žena sa slomljenim nosem”.\nUlaz se naplaćuje 400 dinara, a karte se mogu kupiti isključivo na ulazu u klub ”Geca Disko Šteker”.


Nekoliko mjeseci nakon najave ČEZ da će zatražiti međunarodnu arbitražu zbog 1,4 milijarde evra vrijednog, a nerealizovanog ulaganja u RITE Gacko, te upornog ponavljanja zvaničnika RS i ERS da je ta mogućnost malo vjerovatna, ovo je prva zvanična potvrda ozbiljnosti ČEZ-ovih namjera da dobije odštetu za, kako tvrde, izgubljenu dobit i ulaganje u projekat.\nERS u obavještenju ističe da su 27. maja zaprimili dopis Svjetske poslovne organizacije – Sekretarijata Međunarodnog suda za arbitražu u čijem prilogu je zahtjev za arbitražtu, gdje je kao tužilac označen ČEZ, a prvooptuženi ERS i RiTE Gacko.\n„Ova arbitraža obuhvata spor nastao iz i u vezi Ugovora o implementaciji od 16. maja 2007. godine. Dostavom Zahtjeva za arbitražu od strane Sekretarijata Suda pokrenut je arbitražni postupka pred Međunarodnim sudom za arbitražu“, navodi se u obavještenju ERS.\nPrema nezvaničnim informacijama odštetni zahtjev ČEZ-a iznosi oko 60 miliona evra, ne računajući kamate u toku trajanja arbitraže.\nČesi su početkom ove godine saopštili da se povlače iz projekta s ERS-om u Gacku, procijenjene vrijednosti oko 1,4 milijarde evra, navodeći da će prodati svoj udio u zajedničkom preduzeću “Nove elektrane RS”. Oni optužuju ERS da nije učinila ništa na realizaciji projekta izgradnje nove termoelektrane u Gacku, planirane snage 660 megavata, najavljujući podnošenje zahtjeva za naknadu štete.\nIzvršni direktor ČEZ-a Danijel Beneš nedavno je izjavio da ne isključuje da će zbog propalog projekta u Gacku pribjeći međunarodnoj arbitraži.\nSlobodan Puhalac, ministar industrije, energetike i rudarstva RS, izjavio je 21. maja da ga ne iznenađuje pokretanje aktivnosti ČEZ-a koje prethode arbitraži po pravilima Međunarodne trgovinske komore u Parizu.\n“To je korak koji smo mogli da očekujemo bez obzira na razgovore koji su cijelo vrijeme bili vođeni sa češkim partnerom. Naši pravni timovi su se pripremali za svaki od mogućih scenarija, pa i ovaj koji se odnosi na pokretanje arbitraže”, rekao je Puhalac ističući da su šanse RS u tom sporu “pravno vrlo utemeljene”.\nOn kaže da su na posljednjem sastanku sa ČEZ-om dali niz prijedloga koji vode u pravcu realizacije projekta u Gacku i pokazali da su, uprkos svemu, spremni za razgovore koji neće ugroziti interese partnera i RS.\nBranislava Milekić, generalni direktor ERS, ocjenila je tada da arbitraža nije najbolji put za rješavanje spornih pitanja, ali ukazuje da se njihov pravni tim, koji čine i iskusni spoljni advokati, pripremao i za tu varijantu.\nU Upravi ERS su prije dobijanja zvaničnog dopisa Međunarodnog suda za arbitražu, tvrdili da je dogovor moguć i nakon pokretanja arbitražnog postupka, navodeći da su im kao alternativno rješenje predložili sporazum o dokapitalizaciji RiTE Gacka.\n“Ukoliko ČEZ, ipak, pokrene arbitražu i odbije našu inicijativu za mirno rješenje, iskoristićemo sva pravna sredstva koja su nam na raspolaganju kako bismo zaštitili osnovne interese ERS, RiTE Gacka, potrošača i RS”, rekla je tada Milekićeva.


Perspektive i budućnost finansijskog i poreskog savetovanja - Beogradska bankarska akademija\nPerspektive i budućnost finansijskog i poreskog savetovanja\nHome/Događaji/Perspektive i budućnost finansijskog i poreskog savetovanja\n„Perspektive i budućnost finansijskog i poreskog savetovanja“\nPredavanje na temu „Perspektive i budućnost finansijskog i poreskog savetovanja“ biće održano u sredu, 16. maja 2018. u 14 časova, u sali A1 na Beogradskoj bankarskoj akademiji. Predavanje je namenjeno studentima osnovnih i master studija. Tokom predavanja Jelena Mihić Munjić će, kroz primere iz svog dugogodišnjeg radnog iskustva, govoriti o važnosti poreskog savetovanje i uticaju koje ono ima na savremeno poslovanje i svakodnevni život, izazovima i budućnosti ove veoma perspektivne profesije, kao i o tome šta danas znači voditi priznatu međunarodnu revizorsku kuću u Srbiji. Ovim uvodnim predavanjem će se studentima ujedno najaviti i zajednički projekat kompanije Kreston MDM i Beogradske bankarske akademije.\nO predavaču: Jelena Mihić Munjić, direktorka Kreston MDM, diplomirani je ekonomista sa višegodišnjim profesionalnim iskustvom u oblasti revizije, finansijskog i poreskog savetovanja. Jelena je 2006. godine diplomirala na Ekonomskom fakultetu, smer Međunarodna ekonomija i spoljna trgovina, nakon čega je završila čuveni IMQF, master program na istom fakultetu. Nakon četiri godine iskustva u Narodnoj banci Srbije u Odeljenju za upravljanje deviznim rezervama, Jelena prelazi u MDM reviziju gde vrlo brzo preuzima vodeću funkciju kao direktor ove kompanije. Jelena je ovlašćeni revizor i autor stručnih članaka koji su objavljeni u Privrednom savetniku, a takođe piše i redovnu kolumnu za poslovni mesečnik Biznis magazin.\nKRESTON MDM je društvo za reviziju, finansijski i računovodstveni konsalting osnovano 2005. godine kao domaća kompanija MDM Revizija sa ciljem da koristeći svoje resurse gradi dinamičan poslovni odnos sa klijentima i pruža usluge najvišeg kvaliteta u oblasti poreskog i finansijskog savetovanja. Kompaniju čini tim školovanih, visokoprofesionalnih i odgovornih stručnjaka, sa bogatim višegodišnjim iskustvom u relevantnim oblastima. Od februara 2015. godine MDM Revizija je, nakon dugotrajne selekcije i procesa provere kvaliteta pruženih usluga, postala ekskluzivni član za Srbiju KRESTON International. Oblasti kojima se kompanija bavi su: revizija, procena vrednosti imovine, obaveza i kapitala, računovodstveni konsalting i poresko savetovanje sa fokusom na transferne cene. Osnovni cilj kompanije je rešavanje realnih problema iz oblasti finansija i računovodstva, te pružanje najboljih praktičnih rešenja od strane visokostručnog kadra, sa dugogodišnjim iskustvom i znanjem.


Da li je Evropa zaboravila ko ju je oslobađao od fašizma? /video/ - 05.05.2021, Sputnik Srbija\nRusija se sprema da svečano obeleži još jedan, 76. Dan pobede, i ove godine velikom paradom na Crvenom trgu u znak sećanja na herojsku borbu protiv fašizma u... 05.05.2021, Sputnik Srbija\nOko devet miliona sovjetskih vojnika borilo se za slobodu 11 evropskih zemalja, a poginulo ih je oko milion, u Poljskoj, Čehoslovačkoj, Mađarskoj, Rumuniji, i naravno Nemačkoj i Austriji. Paradoksalno je, međutim, da umesto da ih se s pijetetom sećaju i odaju im poštu, mnoge evropske zemlje, posebno tzv. Nove Evrope, pod često apsurdnim izgovorima, bave se proterivanjem ruskih diplomata i demonizovanjem Rusije.Da li je Evropa zaboravila ko ju je oslobađao od fašizma? Kako je počelo falsifikovanje istorije Drugog svetskog rata? Ko prednjači u tome i koji su mitovi najrasprostranjeniji? Zašto poljski predsednik Rusiju smatra „neprijateljem slobode“, a ukrajinskom se priviđaju „ruski agresori“?Odgovore na ova pitanja potražićemo u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ čiji su gosti dr Goran Miloradović iz Instituta za savremenu istoriju i novinar, glavni urednik informativnog portala „Fakti“ Đuro Bilbija.Emisiju uređuje i vodi Tatjana Trikić.\nradio, svet sa sputnjikom, evropa, fašizam, video, multimedija, rusija\n18:00 05.05.2021 (Osveženo: 01:13 26.08.2021)


BalkanMagazin :: Škola od sledećeg ponedeljka\nutorak, 12. januar 2021 00:24\n(utorak, 12.01.2021 - pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nLeskovac, Gornji_Guberevac, 11.01.2021 - zbog poplava u gradu i širem području u Leskovcu je proglašeno vanredna situacija\nDrugo polugodište počinje 18. januara, po modelima koji su primenjivani od prvog septembra. Kako da se prijavite za vakcinaciju i kako da odaberete vakcinu. Četiri hiljade parova moći će kod privatnika na vantelesnu oplodnju – o trošku RFZO. Poplavljena sela na jugu Srbije, 70.000 ljudi ostalo bez struje. Beograđanin traži odštetu, prva tužba protiv NATO bombi s uranijumom.\nBeograd, 11.01.2021 - ljudi nose maske u vozilima javnog gradskog prevoza u Beogradu\nNovosti objavljuju “precizan vodič” pod naslovom “Kako da se prijavite za vakcinu” a u Blicu piše “Kako da se prijavite za vakcinaciju”.\n“Počela elektronska prijava za vakcinaciju u Srbiji, ali je realizacija pod znakom pitanja” piše u Danasu pod naslovom “Brine što polovina građana neće vakcinu”.\n“Za samo nekoliko sati prijavilo se 50.000 građana” piše u tabloidu Alo pod naslovom “Pomama za vakcinama!” List navodi da građani mogu da biraju između pet cepiva.\n“Kako da odaberete pravu vakcinu” objavljuje Kurir razgovor sa epidemiologom dr Radmilom Petrovićem. “Fajzerova – za one koji nisu imali koronu, sputnjik V - za one koji su preležali virus, kineska – uglavnom za hronične bolesnike”. I ovaj list nudi “detaljno uputstvo kako da se prijavite za vakcinaciju preko E-uprave”, kao i Informer.\nRuska vakcina štiti bar dve godine\n“Ruska vakcina štiti od korone najmanje dve godine” naslov je u Politici za razgovor sa Kirilom Dmitrijevim, direktorom Ruskog direktnog investicionog fonda. “Dogovoreno snabdevanje Srbije sa dva miliona doza ´Sputnjika V´. ´Zajedno sa suprugom i roditeljima među prvima sam se vakcinisao´”. Sporazum je potpisan sa Vladom Srbije o količini vakcina dovoljnoj za imunizaciju million ljudi, pošto se daju svakom po dve doze, navodi Politika.\nPočinje škola od ponedeljka\n“Đaci u klupama od ponedeljka” najavljuje Blic pod naslovom “U školu kao na početku godine”.\n“Drugo polugodište počinje 18. januara” piše u Politici. “Škole će raditi po modelima koji su primenjivani od prvog septembra”.\n“Krizni štab odlučio: Đaci se u ponedeljak vraćaju u školske klupe”, objavljuje Alo, kao i Informer.\nBeograd, 11.01.2021 - izjava za novinare ministarke za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darije Kisić Tepavčević posle sednice Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa (COVID-19)\nKod privatnika na vantelesnu – o trošku RFZO\n“Četiri hiljade parova kod privatnika na vantelesnu – o trošku RFZO” najavljuju Novosti.\nBeograd, 11.01.2021 - svečano obeležavanje sto godina od osnivanja Sportskog društva Radnički, u Muzeju Jugoslavije\nPoplavljene kuće na jugu Srbije\n“Dramatične slike iz Nišavskog okruga” objavljuje Blic pod naslovom “Nekoliko stotina kuća poplavljeno na jugu Srbije”.\n“Poplavljena sela na jugu Srbije” javlja Politika.\n“Vejavice i obilne padavine izazvale problem u velikom delu Srbije” objavljuje Danas pod naslovom “Poplave na jugu, u Sjenici – mrak”.\n“Užasno nevreme, poplave, oštećeno na stotine kuća, 70.000 ljudi ostalo bez struje” piše u Kuriru.\nKosovo Polje, 11.01.2021 - poplave posle jake kiše i snežnih padavina na Kosovu\nJoš jača zima\n“Stiže još jača zima, živa danima neće otići u plus”, najavljuje Blic.\n“U Srbiju konačno stigla prava zima” objavljuje tabloid Alo pod naslovom “Posle snega stiže mraz”.\nBeograd, 11.01.2021 - sneg u Beogradu\nBeograđanin tuži NATO zbog bombardovanja\n“Beograđanin traži odštetu, prva tužba protiv NATO bombi s uranijumom” piše u Novostima. “Reč je o vojnom licu koje je 1999. Bilo na KiM, do kraja meseca sporovi I u drugim gradovima. Sudu se dostavlja I 70 presuda iz Italije u kojima su vojnici odneli pobedu”. List dodaje: “Nada se obeštećenju od najmanje 700.000 evra”.\nRim, 11.01.2021 - italijanski srednjoškolci protestuju protiv višemesečnog održavanja nastave preko interneta zbog korona virusa\nKakva će biti prištinska politika posle izbora u februaru\n“Prema najnovijim istraživanjima javnog mnjenja, najviše glasova na izborima 14. Februara osvojiće Kurtijevo Samoopredeljenje, za koje je navodno spremno da glasa oko 40 odsto građana” objavljuje Politika pod naslovom “Može li Kurti da sruši Vašingtonski sporazum i Briselski dijalog”. List dodaje da će “kao i u proteklih dvadesetak godina Berlin i Vašington imati ključnu ulogu u formiranju prištinske vlade posle februarskih izbora”.\nVašington, 11.01.2021 - pripadnici Nacionalne garde države Vašington obezbeđuju objekat američkog Kongresa\nSinod o vladikinoj politici\n“Sinod SPC o istupima vladike diseldorfskog” objavljuju Novosti pod naslovom “Grigorijeva izjava nema veze sa Hristom”.\nVerni narod i ukupna javnost proteklih prazničnih dana, pomućenih epidemijom i stradanjem ljudi i njihove imovine u zemljotresu na Baniji, dodatno su zbunile izjave episkopa diseldorfskog i nemačkog g. Grigorija, koje su isključivo političkog, čak i stranačkog karaktera, i nemaju dodirnih tačaka sa verom u Hrista Spasitelja ili sa misijom Pravoslavne Crkve - navodi se u saopštenju Iz Kancelarije Svetog Arhijerejskog Sinoda, prenose Novosti.\nPjongjang, 11.01.2021 - severnokorejski lider Kim Džong Un na kongresu vladajuće partije u Pjongjangu. Kim je dobio funkciju generalnog sekretara Radničke partije, koja je prethodno pripadala njegovom ocu i dedi\nNema istrage o prisluškivanju?\n“Istraga prisluškivanja predsednika Srbije postoji samo u medijima, ne I u tužilaštvu” objavljuje Danas pod naslovom “Vučić zaboravio da prijavi državni udar”. List dodaje da je u Drugom I Trećem osnovnom tužilaštvu, pregledom baze utvrđeno da nisu evidentirane krivične prijave koje bi se odnosila na prisluškivanje predsednika. “Radovan Lazić, član Državnog veća tužilaca: Krivične istrage po zakonu može da vodi isključivo tužilaštvo. Sektor unutrašnje kontrole MUP-a može samo da vrši interene provere. Vladimir Gajić, advokat: Neophodno je I da tužilac od predsednika zatraži da mu dostavi dokaze, što se ipak kod nas neće desiti, imajući u vidu da je tužilaštvo pod kontrolom upravo predsednika”.\nPotraga za izvorima vode\n“Veliko ratno ostrvo nova žrtva vlasti Beograda” objavljuje Danas povodom “odluke da se traže nova vodoizvorišta na zaštićenom području”.\nSmena na čelu policije Niša\n“Smenjen načelnik niške saobraćajne policije” objavljuje Politika.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin održao je danas sastanak sa načelnikom i rukovodiocima Policijske uprave u Nišu na kome su analizirane i predočene sve mere i aktivnosti koje je policija preduzela povodom saobraćajne nezgode u kojoj su 4. januara ove godine dva pešaka poginula na trotoaru kada je na njih naleteo automobil. Sastanku su prisustvovali i direktor policije Vladimir Rebić i načelnik Uprave saobraćajne policije Nebojša Arsov, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Na sastanku je doneta odluka o smeni načelnika saobraćajne policije Policijske uprave u Nišu, prenosi Politika.\n“Hod po mukama trgovca iz Kraljeva” piše u Novostima pod naslovom “Ranio lopova, odslužio kaznu a sada ga tuže”.\nKada je 2016. pokušao da odbrani porodičnu imovinu od pljačkaša, Hranislav Dimitrijević (65) iz sela Progorelica kod Kraljeva nije mogao ni da nasluti da će ga praktično samoodbrana koštati zdravlja, ugleda, časti i - mnogo novca, navode Novosti. Hranislav je naime, pre četiri i po godine, hicem iz pištolja ranio jednog pljačkaša koji je sa svojim saučesnikom, tokom noći, obio prodavnicu u dvorištu porodične kuće Dimitrijevića. Za navodni pokušaj ubistva i nanošenje telesne povrede, Hranislava je Viši sud u Kraljevu osudio na godinu dana kućnog pritvora bez elektronskog nadzora. Nakon izdržane kazne, Hranislavu je, kako kaže, nedavno stigla nova tužba na osnovu koje oštećeni, odnosno pljačkaš prodavnice, zahteva odštetu od ukupno dva miliona dinara.\nTrikovi na suđenju za paljenje kuće\n“Novi trikovi bivšeg funkcionera iz Grocke Simonovića” objavljuje Blic pod naslovom “Opet blokirano suđenje za paljenje kuće novinara”. List navodi da je “umesto završnih reči na kraju suđenja, odbrana Simonovića juče zatražila izuzeće sudije. Od 20 ročišta na suđenju za uništavanje kuće Jovanovića, održano samo devet. Hoće li Milan Jovanović dočekati pravednu presudu”


Sarajevo opet atakuje: Srpska pravi strategiju za otvaranje novih „mini-ambasada“ - Sputnjik Srbija\nSarajevo opet atakuje: Srpska pravi strategiju za otvaranje novih „mini-ambasada“\n12:00 16.04.2018 Preuzmite kraći link\nIako RS u poslednje vreme trpi kritike što ima predstavništva u inostranstvu, to je praksa i tradicija svih evropskih višenacionalnih i složenih država.\nKada se Republika Srpska nađe na udaru (pro)zapadnih medija i javnosti i nije neka vest. Međutim, što su izbori bliži, (održavaju se u oktobru ove godine) i udari su maštovitiji i nemilosrdniji.\nUz NATO avione koji pokušavaju da zaplaše građane RS vežbajući gađanje bojevom municijom sa osiromašenim uranijumom na poligonu „Manjača“ i da ih privole da se „dobrovoljno“ pridruže Severnoatlantskoj alijansi, bosanski mediji, a i poneki iz RS, pokrenuli su pitanje predstavništava RS u inostranstvu, njihovog učinka i navodnog trošenja novca na njih.\nŠta će Republici Srpskoj predstavništva u inostranstvu kada već postoje ambasade BiH — pitaju se kritičari. Zajednička država godišnje troši 57 miliona konvertibilnih maraka na održavanje diplomatskih predstavništava, dok RS troši svega 4,7 miliona.\nSa druge strane, iz Vlade RS stiglo je saopštenje koje ukazuje da se niko ne bavi pitanjem geografske raspoređenosti i svrsishodnošću pojedinih BiH ambasada u svetu, jer, na primer, na Bliskom istoku postoji čak osam BiH ambasada, dok na pojedinim kontinentima nema nijedne.\nVlada Srpske osniva predstavništva u zemljama u kojima postoji potencijal za jačanje ekonomske saradnje, interes za saradnju u oblastima kulture, obrazovanja, nauke i turizma, kao i u državama gde postoji dijaspora poreklom iz Srpske.\nNeobjektivno i selektivno izveštavanje pojedinih medija o radu i delovanju predstavništava Srpske instrument je za skretanje pažnje sa katastrofalnog stanja u diplomatsko-konzularnim predstavništvima i brojnim aferama koje u poslednje vreme potresaju Ministarstvo inostranih poslova BiH, navodi se u saopštenju.\nSvrha predstavništava RS u inostranstvu je da promovišu i štite interese RS na ekonomskom, kulturnom, naučnom, ali i na političkom planu, kaže savetnica predsednika RS za međunarodne odnose Nina Sajić.\n„Mi smo i ranije imali kritike i atake koji su dolazili na račun RS, a ticali su se njenog međunarodnog predstavljanja, ali ono što imamo u poslednjih nekoliko nedelja jeste da ti ataci, nažalost, dolaze od srpskih predstavnika u zajedničkim institucijama BiH ili čak i nekih srpskih poslanika iz Narodne skupštine RS“, kaže Sajićeva.\nOna podseća da je pre nešto manje od deset godina Haris Silajdžić podneo tužbu protiv RS zbog njenog, navodno, neustavnog delovanja na međunarodnom planu.\n„Ovo što imamo u nekoliko nedelja, i to moram sa žaljenjem da konstatujem, ne predstavlja ništa drugo nego nastavak politike Harisa Silajdžića s kraja 2008. i početka 2009. godine“, smatra Sajićeva.\nUčinak predstavništava, prema njenim rečima, nije moguće izmeriti kvantitativno, ali svakako jeste kvalitativno.\n„Predstavništva RS deluju kao ’mini-ambasade‘ i učinak njihovog rada nije moguće izmeriti u kvantitativnom smislu. Ali podsećam vaše čitaoce i slušaoce da ono što je RS pokrenula 2006. i 2007. godine nije ništa novo. To predstavlja trend u svetu. Uzmite samo da Flandrija ima 11 predstavništava i preko 70 kancelarija, odnosno privrednih predstavništava u svetu; da Katalonija ima 30 privrednih kancelarija i 10, kako ih oni nazivaju, delegacija u inostranstvu. Dakle, RS prati trend koji postoji u složenim višenacionalnim zajednicama, kao što je u ovom primeru bila Belgija“, objašnjava Sajićeva.\nNATO ne odustaje od RS — građani spremni da ih golim rukama zaustave\nU zemlji kakva je BiH, takva predstavništva više su nego neophodna, dodaje ona.\n„U složenim višenacionalnim zajednicama, kakva je BiH, gde je gotovo nemoguće postići konsenzus o čak i nekim običnim pitanjima, naravno da je više nego potrebno da RS pojača i intenzivira svoje međunarodno prisustvo, da li kroz otvaranje novih predstavništava u inostranstvu ili se radi o dodatnom prisustvu na međunarodnim forumima i konferencijama, ali mi pratimo trend koji već izvesno vreme postoji u svetu“, kaže Sajićeva.\nKao povod za pokretanje kampanje protiv međunarodnog predstavljanja RS uzet je podatak da Banjaluka planira otvaranje svog predstavništva u Zagrebu. Međutim, Sajićeva kaže da je razgovora o otvaranju predstavništva RS u Hrvatskoj bilo pre nekoliko godina. Ali ne samo u Hrvatskoj, nego i u još nekim drugim zemljama.\n„Mislim da se u ovom trenutku prave strategije. Naravno, sve zavisi od finansijskih i ekonomskih potencijala za otvaranje novih predstavništava. To je nešto što će u narednom periodu Vlada RS da analizira i da donese odluku u skladu sa potrebama i mogućnostima RS“, kaže Sajićeva.\nKao što se da zaključiti, ispada da su kritike na račun međunarodnih predstavništava RS zapravo bajate, a da se predstavljaju kao nešto novo, sveže.\nZa sada RS ima predstavništva u Briselu, Jerusalimu, Vašingtonu, Moskvi, Beogradu (koje je najstarije), Štutgartu, Beču i Solunu. Ova predstavništva osnovana su u evropskoj tradiciji predstavljanja regiona i posebnih entiteta i imaju ih sve višenacionalne i složene evropske države. Ipak, možda je BiH „poseban slučaj“, pa Srpskoj neće biti dozvoljeno da ih zadrži?\nDodik: Poruka da je Srbija s nama vredi više od novca\nPredviđanja stručnjaka koja će vas šokirati: Ovih 10 država sveta će nestati za 100 godina\nPredviđanje iz Francuske: Za 10 godina pravoslavna federacija na Balkanu\ntrendovi, međunarodna predstavništva RS, afere, Republika Srpska, kampanja, NATO, Nina Sajić, Republika Srpska


Regionalni kanal N1 počinje da radi 2014. godine | Autonomija\nN1 će kao regionalni partner kompanije CNN emitovati program iz tri centra u Beogradu, Zagrebu i Sarajevu, kao i iz lokalnih centara smeštenih po gradovima celog regiona\nRegionalna televizija Kanal N1 počeće da radi početkom 2014. godine i emitovaće celodnevni informativni program na području Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine, saopštio je 5. septembra taj kanal. N1 će kao regionalni partner kompanije CNN emitovati program iz tri centra u Beogradu, Zagrebu i Sarajevu, kao i iz lokalnih centara smeštenih po gradovima celog regiona, a program će moći da prati više od 15 miliona gledalaca u tri zemlje.\nGlavni finansijski investitor kanala N1 je Junajted grupa (United Group), „pay TV“ platforma prisutna u jugoistočnoj Evropi, koja obuhvata i kablovskog operatora SBB, operatore Telemach Slovenija i Telemah BiH, kao i regionalnu satelitsku platformu Total TV.\nDirektor Kanala N1 i direktor programa za sve tri zemlje biće bivši novinara CNN Brent Sadler, dugogodišnji međunarodni dopisnik CNN i bivši dopisnik sa Bliskog istoka za ITN.\n„N1 ce razvijati svoj specifičan sadržaj, baziran na vestima iz regiona, o kojima ćemo izveštavati iz sva tri glavna grada istovremeno. To će biti veoma inspirativan zadatak. Saradnja sa CNN-om donosi nam dragoceno iskustvo u oblastima novinarstva, uredništva i pravljenja programa“, rekao je Sadler.\nKanal N1 će emitovati i odabrane programe CNN-a, prevedene na lokalne jezike.\nViši savetnik Junajted grupe i bivši ambasador SAD u Srbiji i Kameron Manter rekao je da je početak rada te regionalne televizije „važan korak u integraciji regiona u EU“ i u prihvatanju njenih visokih standarda za kanale sa celodnevnim informativnim programom.\n„Veoma smo uzbudeni što učestvujemo u kreiranju kanala N1,“ rekao je Manter. Kanal N1 tvrdi da će gledaocima pružati „najnovije, tačne i nezavisne vesti“.\n„N1 će postati simbol za pouzdane vesti 24 časa dnevno. Naša najsavremnija tehnologija i tim posvećenih profesionalaca odrediće buduću reputaciju N1 kanala, odnosno poverenje gledalaca,“ rekao je Sadler.\nCNN će kanalu N1 pružati konsultantske usluge, vršiće obuku kadrova i operativnu podršku za period do početka emitovanja programa i posle toga, što podrazumeva uredničku i tehnološku obuku za kadrove N1 kanala u centrali CNN-a u Atlanti.\n„Profesionalizam, urednička nezavisnost i kreativno, odgovorno i osvešćeno izveštavanje su veoma visoki kriterijumi rada koje će postaviti kanal N1“, rekao je Sadler.\nSadler je istakao da će u okviru cele mreže biti primenjene „striktne uredničke smernice za tačno i nepristrasno izveštavanje“.


Posle poraza od Grčke i Francuske su trenutno poslednje na tabeli i situacija je sledeća. Francuska je prva sa 2-0, slede Grčka i Slovenija sa po 1-1, dok su evropske prvakinje na 0-2.\nAko Srpkinje u poslednjem kolu savladaju Sloveniju, a u ponedeljak (20.30) Grčka dobije Francusku (obe selekcije bi tada imale po 2-1), onda će naše devojke sa trećeg mesta i učinkom 1-2 u doigravanje za plasman u četvrtfinale, jer su pored izjednačenog broja pobeda i poraza bolje od Slovenki u međusobnom susretu.\nFrancuskinje su zaustavile Tamaru Radočaj\nUkoliko Francuska sruši Grčku, a Srbija savlada Sloveniju, pravi se krug od tri ekipe sa učinkom 1-2 i u tom slučaju odlučivaće koš razlika, i našim košarkašicama bi bila neophodna pobeda od najmanje šest razlike.\nI poslednja varijanta, koja se verujemo neće dogoditi, u slučaju poraza od Slovenije, evropske prvakinje završavaju takmičenje u Pragu posle grupne faze bez ijednog trijumfa.


Ovečkin ne igra protiv Ajlandersa – Sportklub – BGD Novine\nOvečkin ne igra…\nOvečkin ne igra protiv Ajlandersa – Sportklub\nAleksandar Ovečkin, as Vašingtona, propustiće duel između njegovih Kapitalsa i Njujork Ajlendersa u NHL karavanu u noći između utorka i srede.\nRus je povredu zaradio u duelu protiv istog rivala u prošli četvrtak u pobedi Vašingtona od 1:0. Peter Laviole, trener tima iz glavnog grada Sjedinjenih Država nije zabrinut, zbog povrede jednog od najboljih igrača svih vremena.\n„Ne trebaju ljudu da brinu i da postavljaju pitanja da li će biti spreman za plej of. Hoće sigurno. Imamo sjajan medicinski tim, koji radi neverovatan posao. Očekujem da će Aleks vrlo brzo biti sa nama“, rekao je Lavile.\nOvečkin je ove sezone na 43 meča upisao 42 poena (24 gola i 18 asistencija). Na večnoj listi strelaca najjače hokejaške lige je na petom mestu sa 730 pogodaka. Vašington je trenutno drugi u Istočnoj diviziji sa bodom manje od Pitsburga i gotovo sigurno će igrati u doigravanju.\nMečeve iz NHL lige ove godine možete ekskluzivno da pratite na kanalima Sport kluba.


Igračke najčešći opasni proizvodi u Evropskoj uniji\nKomisija svake godine objavljuje izveštaj o opasnim proizvodima koje treba zabraniti, povući s tržišta ili na koje treba upozoriti. Na listi se može naći sve â€’ od igračaka, preko odeće i kozmetike, do automobila i mašina.\nNa listi opasnih proizvoda koji su povučeni sa tržišta najbrojnije su igračke, zatim automobili, motocikli i popularni „spineri". Proizvodi na koje se upozorava najčešće dolaze iz Kine.\nEvopska komesarka za pravdu, potrošače i rodnu ravnopravnost Vera Jurova istakla je na predstavljanju izveštaja da evropska potrošačka prava garantuju da se u EU prodaju samo bezbedni proizvodi; ako to nije slučaj, Sistem brzog upozoravanja podstiče vlasti da odmah reaguju i uklone svaki proizvod koji može da prouzrokuje povredu.\n„Zahvaljujući tom sistemu, čuvamo našu decu i sprečavamo saobraćajne nesreće sa fatalnim ishodom na našim putevima. To je dobar primer kako efikasno sprovoditi pravila potrošača EU", rekla je Jurova.\nU Sistem brzog informisanja o opasnim proizvodima u 2017. godini upućeno je 2.201 upozorenje koje je iniciralo gotovo 4.000 mera, poput povlačenja proizvoda sa tržišta. To je, navela je Evropska komisija, dokaz da nacionalne vlasti budno prate upozorenja u Sistemu i preduzimaju sve neophodne mere da pomognu da tržište bude bezbedno za potrošače.\nMnogi od proizvoda na koje je ukazno kroz Sistem, prodaju se i preko „onlajn" platformi. Komisija stoga podstiče saradnju sa međunarodnim partnerima i „onlajn" platformama želeći da osigura da opasni proizvodi ne stignu do potrošača u EU. U tom cilju, Komisija je 1. marta objavila preporuke sa nizom operativnih mera.\nU prethodnoj godini najčešće se ukazivalo kao na sledeće opasne proizvode: igračke (29%), motorna vozila (20%) i odeću, tekstil i modne proizvode (12%).\nOpasni proizvodi na koje je upozoreno uglavnom dolaze iz zemalja koje su izvan Evropske unije. Kina je ponovo na prvom mestu â€’ proizvodi koji mogu da budu opasni činili su 2017. godine 53% svih upozorenja, što je na nivou 2016. godine.\nNovi izveštaj Evropske komisije pokazao je da opasni proizvodi poreklom iz EU čine 26% svih upozorenja.\nNajviše upozorenja u Sistem stiglo je iz Nemačke â€’ 354 ili 16%, a slede Španija sa 222 (10%) i Francuska sa 191 (9%).\nSistem brzog upozoravanja na opasne neprehrambene proizvode funkcioniše od 2003. g. U njemu učestvuje 31 zemlja â€’ 28 članica Evropske unije i Island, Lihtenštajn i Norveška.


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Kanade - Avio karte Šri Lanka Kanada - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Kanade\nPretražite letove iz Šri Lanke do Kanade\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Kanade\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Kanade na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Kanade?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Kanade, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Kanade?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Kanade uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Mediji Archives - Страница 2 од 17 - Centar za evropske politike Mediji Archives - Страница 2 од 17 - Centar za evropske politike\nEvropski izbori odlažu izveštaj o napretku Srbije\n23. februar 2019. – Iako najavljen za sredinu aprila, godišnji izveštaj Evropske komisije o Srbiji i drugim zemljama Balkana biće objavljen najverovatnije tek 29. maja. Znak da neke zemlje članice vide proširenje na Balkan kao rizik na unutrašnjem planu uoči izbora. Sadašnja EK usvojila je strategiju za Balkan u kojoj se prvi put pominje 2025. kao rok za članstvo Srbije, ali taj dokument nije do sada preokrenuo dinamiku proširenja.\n„Države članice nisu potvrdile dokument već su ga primile k znanju, samim tim ostavljena je određena nedoumica oko budućnosti dokumenta. To ima posebnu snagu imajući u vidu da se bliže izbori za Evropski parlament i biranje nove EK“, rekao je Srđan Majstorović iz Centra za evropske politike za RTS.\nBeograd, Smederevo i Valjevo među najzagađenijim gradovima u svetu\n19. februar 2019. – Prema podacima sa dva najpoznatija svetska sajta koja se bave merenjem zagađenosti vazduha, Beograd, Smederevo i Valjevo često se nalaze među najzagađenijim gradovima u svetu. Zoran Sretić, saradnik Centra za evropske politike u izjavi za Insajder ističe da Srbija u ovom trenutku nema adekvatan sistem finansiranja politike zaštite životne sredine. On navodi i da su ključni problemi u Srbiji to što se građani u velikoj meri i dalje greju na ugalj, što se koriste zastarela vozila i zastarela tehnologija u industriji.\n„Srbija nema funkcionalno finansiranje sistema zaštite vazduha zbog toga što se novac koji država prikupi od zagađivača ne usmerava u sistem zaštite vazduha i subvencionisanja domaćinstava koja su energetski neefikasna”, navodi Sretić.\n6. februar 2019. – Beogradska istraživačka organizacija (think tank) Centar za evropske politike – CEP najbolje je rangirana u regionu Zapadnog Balkana prema upravo objavljenom globalnom izveštaju „Global Go To Think Tank Index Report“. Ovaj ugledni izveštaj rangira najuticajnije tink tenkove iz celog sveta već 12 godina. U konkurenciji tink tenkova iz cele Centralne i Istočne Evrope, uz najveće organizacije iz Rusije, Ukrajine, Poljske i drugih zemalja ovog regiona, CEP se našao u prvih deset, zauzevši deveto mesto od ukupno 106 organizacija koje su rangirane, prenosi Euractiv.\nReforma javne uprave – kako unaprediti rad državnih službenika\n1. februar 2019. – V.d. direktora Nacionalne akademije za javnu upravu Dražen Maravić i programska direktorka Centra za evropske politike Milena Lazarević govorili su u Novom danu na N1 o reformi javne uprave i odnosu državnih službenika prema građanima. „Radnik na šalteru je lice države, kad gledate od spolja“, rekla je Lazarević.\nŠta sve utiče na podršku građana pridruživanju Srbije Evropskoj uniji\n24. januar 2019. – Ukoliko bi referendum sa pitanjem „Da li podržavate učlanjenje naše zemlje u EU“ bio održan sutra, 55 odsto građana Srbije bi zaokružilo „da“, pokazali su rezultati ankete Ministarstva evropskih integracija. Proces evrointegracija u Danu uživo za N1 komentarisala je Sena Marić iz Centra za evropske politike.\n22. januar 2019. – Građani Srbije vide članice EU kao uređene zemlje, društva u kojima je uspostavljena vladavina prava, i veruju da je put u EU dobar za razvoj, izgradnju institucija i povećanje standarda, rekla je programska menadžerka i viša istraživačica u Centru za evropske politike (CEP) Sena Marić komentarišući stabilnu podršku građana evrointegracijama za N1.\nSrđan Majstorović za N1: Iskoristiti 2019. godinu\n3. januar 2019. – „Svako poglavlje je teško, jer podrazumeva veliki rad kod kuće. Mi smo, time što smo tražili da uđemo u EU, preuzeli obavezu da ćemo usaglasiti domaća pravila sa njenim. Ali, valja se podsetiti da je slogan vlasti da ‘mi ovo radimo zbog sebe’. 2019. može da bude dobra godina, ukoliko ne bude izbora, naravno, da mi ove reforme zaista i uradimo zbog sebe,“ rekao je Srđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora CEP-a u gostovanju na N1 Srbija.\nČemu Srbija može da se nada tokom rumunskog predsedavanja EU\n31. decembar 2018. – Prvog dana 2019. godine počinje i rumunskog predsedavanje Evropskoj uniji. Čemu Srbija može da se nada – da li će proširenje na Zapadni Balkan potisnuti teške teme koje već okupiraju EU? Komšije nas uveravaju da možemo da računamo na njih i pored evropskih izbora, Bregzita i novog budžeta. Srđan Majstorović, predsednik UO Centra za evropske politike, međutim, za RTS je rekao da treba imati umerena očekivanja, jer će predsedavanje Rumunije biti obeleženo Bregzitom i dogovorom o budućnosti Evropske unije, kao i pregovorima o budućem evropskom budžetu.\nŠta smeta Briselu u srpskom viznom režimu\n23. decembar 2018. – Srbija je ovih dana iz Brisela dobila novu opomenu da uskladi politiku viza sa Evropskom unijom. U poslednjem izveštaju Evropske komsije našli smo se među osam zemalja koje moraju da poboljšaju mere rešavanja ilegalne migracije. Srđan Majstorović, predsednik UO CEP-a izjavio je za RTS: „Potrebno je prosto biti mnogo pažljiviji u sagledavanju svojih obaveza kada je u pitanju poštovanje sporazuma o viznoj liberalizaciji i sa mnogo više mudrosti pristupati potpisivanju takvih sporazuma, imajući u vidu da se potpisivanjem tih sporazuma dovodi u pitanje i rizikuje proces bezviznog putovanja građana Srbije u EU“.\n21. decembar 2018. – Poslednji šestomesečni izveštaj Evropske komisije za poglavlja 23 i 24 u pregovorima za članstvo u EU ukazao je na potrebu da Srbija pokaže nedvosmislenu želju i krene mnogo ambicioznije u ispunjavanje obaveza koje u tom procesu sama sebi zadaje, izjavio je juče predsednik UO CEP-a Srđan Majstorović.


Koliko će trajati putovanje od Užica do Zlatibora? – Vila As\nInfo • Servisne informacije • Video\nKoliko će trajati putovanje od Užica do Zlatibora?\nPočetkom aprila na deonici puta od Sušice (petlja za Višegrad) do Užica su počeli radovi na sanaciji magistralnog puta koji povezuje Zlatibor i Užice. U to vreme se radilo na dve deonice i saobraćaj je regulisan uz dva semafora.\nOvih dana deonica na kojoj se izvode radovi je duža i obuhvata radove kod kamenoloma Surduk (zatvorena krajnja leva traka iz pravca Užica), na Popovoj vodi (kod skretanja za hotel Zlatiborska noć), na Beloj Zemlji (između Kapije Zlatibora i pumpe Braće Sekulić), na Sušici (od Eko pumpe do skretanja za Mačkat).\nSada se saobraćaj reguliše sa tri semafora. Kako se crveno svetlo menja na svaka četiri minuta (okvirno) jasno je da će putovanje na relaciji Užice – Zlatibor trajati duže.\nGuglove mape predviđaju da se put Užice (Ložionički most) – Zlatibor (Kružni tok kod Zelenkade) u dužini od 22,1 km pređe za 19 minuta ukoliko nema gužve i 27 minuta ukoliko ima gužve. Hipotetički ukoliko nemate sreće i na sva tri semafora bude upaljeno crveno svetlo vaše putovanje će minimum trajati 12 minuta duže. Koliko će zaista trajati putovanje videćemo u špicu turističke sezone.\nOvaj problem je primetila i ekipa SAT na putu za Crnu Goru i evo šta je na tu temu rekao Mladen Alvirović u klipu koji je objavljen na fb stranici SAT media\nU komentarima na ovaj tekst molimo vas da nam napištete koliko je trajalo vaše putovanje od Užica do Zlatibora i obrnuto.


Gradonačelnik poziva odgovorne da hitno riješe problem u „Alumini“ – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/Gradonačelnik poziva odgovorne da hitno riješe problem u „Alumini“\nGradonačelnik poziva odgovorne da hitno riješe problem u „Alumini“\nRedakcija Send an email 19. aprila 2017\nZVORNIK – Gradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović pozvao je na današnjoj konferenciji za novinare sve odgovorne da uzmu učešća u rješavanju problema u Kopmaniji „Alumina“, naglasivši da je ona veći resurs od svih resursa u okruženju.\nOn je saopštio da je proteklih dana vodio razgovore sa vlasnikom „Pavgorda“ oko moguće deblokade računa, a da istovremeno iz Upravnog odbora „Alumine“ nije bilo želje za razgovorom.\n– Danas u ovoj Kompaniji radi 1.500 radnika i ne prihvatam da bilo ko više može voditi računa o njima od mene – rekao je Stevanović.\nKomentarišući najavu protesta radnika „Alumine“ gradonačelnik smatra da se ljudi moraju boriti za svoje parče hljeba, ali je istovremeno naglasio da rade pogrešne stvari, jer ne protestvuju protiv svoje Uprave ili pravnog tima koji su doveli do ovakve situacije.\n– Sve one koji budu učestvovali u protestima molim da čuvaju našu imovinu, da se paze teških riječi. Ovo je demokratska zemlja, ali trebamo biti svjesni da ne mogu sva preduzeća koja izgube neki spor na sudu izvesti radnike pred zgradu suda, onda mi i nismo država, nemamo pravosuđe, niti sistem – poručio je Stevanović naglasivši da svi akteri moraju dati svoj doprinos kako bi se što prije postigao dogovor na dobrobit svih, prije svega radnika.\nalumina blokada računa gradonacelnik zoran stevanovic zvornik


ПОТПУНИ ХАОС: Ко гура Босну у амбис?\nPOTPUNI HAOS: Ko gura Bosnu u ambis?\n01-03-2017 13:08 Izdvojeno Svet Region\nUnutrašnja kriza funkcionisanja Bosne i Hercegovine preliva se i na međunarodni nivo najavom predsedavajućeg Predsedništva BiH Mladena Ivanića da će, ako Bakir Izetbegović ne povuče naredbu ambasadorki u Hagu da ne izvrši instrukciju ministra spoljnih poslova, srpski ambasadori dobiti sličnu instrukciju od njega, što bi „bio kraj diplomatsko konzularne mreže BiH“.\n- To je logična posledica suludih odluka koje su razni međunarodni faktori, visoki predstavnici, razni izmišljeni Saveti za implementaciju nekakvog mira nametali i tako uređivali BiH na način kako nikada i nigde nijedna zemlja nije bila uređena - kaže Kozomara.\nPrema njegovim rečima, ukoliko namera Mladena Ivanića bude sprovedena u delo, to će biti početak kraja BiH.\n- Videće se da je predlog Milorada Dodika od pre nekoliko godina da se BiH uredi po principu Velike Britanije bio najbolji predlog koji su svi odbili, uključujući i predstavnike međunarodne zajednice. BiH sve dublje i dublje tone u ambis, raspad, u jedan scenario neizvesne budućnosti - ocenio je Kozomara.\nPredsednik Centra za strateške alternative dr Aleksandar Mitić kaže da je diplomatija BiH čak i u manje turbulentnim vremenima bila disfunkcionalna, a ovo što se dešava u poslednjih desetak dana je samo naglašenija verzija diplomatske svakodnevnice BiH.\nIma zemalja u kojima postoje nacionalni ključevi ili zemlje sa pokrajinama koje se ne slažu uvek sa spoljnom politikom federalne države, ali se te trzavice uvek kad-tad prevaziđu, ocenjuje Mitić. S druge strane, BiH je po kontinuitetu disfunkcionalnosti jedinstvena u svetu.\n- Retko ćete čuti za primere diplomatsko-konzularnih predstavništava BiH u kojima ne postoje makar podozrenje ako ne i netrpeljivost između ambasadora i vodećih diplomata u ambasadi, s obzirom da se biraju iz redova različitih naroda. U kriznim situacijama u BiH, kakvih je zaista puno, rat u diplomatiji i diplomatskim predstavništvima je još naglašeniji - kaže Mitić.\nPrema njegovim rečima, poslednji raskol je izazvao Bakir Izetbegović, koji „smišljeno stoji iza još jednog pokušaja destabilizacije BiH“.\nKao kad je u pitanju bila ocena ustavnosti Dana Republike Srpske i kriza koja je potom usledila, tako i sada Bakir Izetbegović ne samo da inicira, nego i produbljuje krizu u BiH, ističe Mitić. Reč je o jasnom pokušaju da se ponovo priča o BiH internacionalizuje i da se stavi u kontekst tzv. nestabilnog Balkana i rasta ruskog uticaja u RS.\nUprkos poslednjoj krizi, on smatra da će diplomatija BiH nastaviti da postoji pošto se sama zemlja „održava na jednom mestu pod nekom vrstom prinude“. Međutim, činjenica je da ta diplomatija izuzetno loše funkcioniše, da je posledica mnogih kompromisa i da je atmosfera u ministarstvu spoljnih poslova i u diplomatskim predstavništvima mnogo loša.\n- To je dokaz da BiH nije ni funkcionalna ni održiva država, i to vidimo na osnovu ponašanja onih političara koji žele da ukinu onaj balans koji je jedino bio moguć za održivost BiH, a to je Dejtonski sporazum. Što se više urušava Dejtonski sporazum, što se više pravi taj disbalans i centralizuje BiH, time će, paradoksalno, BiH, a samim tim i njena diplomatija, biti urušeniji - kaže Mitić.\nPredsednik Centra za strateške alternative dodaje da hrvatske diplomate u BiH ionako već vode svoju diplomatiju.\nPrema njegovim rečima, specifičnost diplomatije BiH je to da ne postoji samo podela između RS i Federacije BiH već i da politika hrvatskih diplomata često nije u saglasju sa politikom zvaničnog Sarajeva.\nU svakom diplomatsko-konzularnom predstavništvu BiH gde ima barem troje diplomata koji pripadaju različitim narodima, uvek postoji jedna te ista tenzija — podela po nacionalnom ključu i neko nepoverenje jer svako više gleda na instrukcije predstavnika svog naroda, ocenjuje Mitić.\n- Ta podela u BiH na tri naroda je još izraženija u diplomatiji i činjenica je da Hrvati i Bošnjaci već duže vremena ne funkcionišu zajedno, osim, naravno, ukoliko se ne radi o nekim zajedničkim interesima koji su dogovoreni između Sarajeva i Zagreba, a do toga dolazi s vremena na vreme - zaključio je Mitić. Izvor: rs.sputniknews.com


Ukrajina i Amerika „vežbaju“ održavanje bezbednosti u Crnom moru /foto/ - Sputnjik Srbija\n12:42 25 Februar 2021\n17:05 01.02.2021 Preuzmite kraći link\nUkrajinska ratna mornarica izvela je zajedničku vežbu sa brodovima američke ratne mornarice u vodama Crnog mora, saopštila je pres-služba ukrajinske mornarice.\n„Brodska taktička grupa je uz učešće pomorske avijacije ukrajinskih mornaričkih snaga zajedno sa američkim razaračem i brodom za podršku izvela zajedničke vežbe tipa 'Paseks' u vodama Crnog mora“, navedeno je u saopštenju pres-službe na Fejsbuku.\nPrema podacima pres-službe, svrha vežbe bila je osiguravanje bezbednosti u Crnom moru, pobošljanje sposobnosti obučavanja i kompatibilnosti posada brodova ratne mornarice Ukrajine i Amerike za izvođenje zajedničkih pomorskih operacija u sastavu multinacionalnih taktičkih grupa.\nUkrajinska mornarica ističe da su svi elementi vežbe sprovedeni u skladu sa standardima i procedurama NATO-a.\nKako je precizirano, snage su tokom obuke uvežbavale elemente taktičkog manevrisanja, vežbe davanja signala sa korišćenjem međunarodnog signalnog sistema, kao i vežbe komuniciranja, protivvazduhoplovne odbrane i odbijanja neprijateljskog napada.\n„Ovo su prve vežbe tipa 'Paseks' ove godine uz američke brodove. Veoma nam je drago da radimo sa našim američkim partnerima u cilju održavanja bezbednosti u Crnom moru. Vežba tipa 'Paseks' je sjajna prilika za poboljšanje veština, pomorskih vežbi i razmene iskustva između posada naših brodova“, prenela je pres-služba reči komandanta flotile ukrajinske ratne mornarice Jurija Fedaša.\nNacionalni centar za upravljanje odbranom Ruske Federacije pri Ministarstvu odbrane saopštio je 23. januara da je u vode Crnog mora uplovio američki razarač „Donald Kuk“. Kako je navedeno, brodovi ruske Crnomorske flote angažovani su na praćenju ovog američkog broda.\nZatim je u to područje stigao još jedan američki vojni brod „Porter“. Ministarstvo odbrane Rusije je nakon te vesti saopštilo da američki razarač prate snage Crnomorske flote. NATO je njihovu pojavu objasnio kao odgovor na „jačanje vojne moći“ Rusije.\nKasnije je Crnomorska flota saopštila da je patrolni brod „Pitljivi“ izveo vojne vežbe uz artiljerijska gađanja u svetlu uplovljavanja američkog razarača „Donald Kuk“ u Crno more.\nBliski susret ruskog Su-24 i američkog razarača u području Crnog mora /video/\nCrno more, vežba, Amerika, Ukrajina, mornarica


Dnevnik Victorie Harrison 2008/11\nDnevnik Victorie Harrison\nUtisci i razmišljanja otpravnice poslova britanske ambasade u Sarajevu\nDolazak novog ambasadora\nDanas će novi britanski ambasador Michael Tatham stići u Sarajevo. Sutra će predati akreditive predsjedavajućem Predsjedništva i nakon toga će biti zvanično ambasador Velike Britanije u Bosni i Hercegovini i kao rezultat, moj mandat kao otpravnika poslova će završiti.\nDolazak novog ambasadora je vrijeme kad ima mnogo posla u ambasadi. Moramo da pripremimo ambasadorovu rezidenciju, organiziramo mnogo sastanaka da bi se ambasador sastao sa političarima i drugim kontaktima, te da osiguramo da ambasador ima sve informacije koje su mu potrebne za novi posao. To je također uzbudljivo vrijeme i za osoblje u ambasadi koje isčekuje novog lidera.\nZa mene je ovo vrijeme razmišljanja o događajima tokom prethodna 3 mjeseca od odlaska predhodnog ambasadora do sada. Mnogo se desilo - hapšenje Karadžića, lokalni izbori, srebrena medalja za Bosnu i Hercegovinu u sjedećoj odbojci u Pekingu - a mnogo se nije promjenilo - napredak BiH prema Evropskoj Uniji je još spor, još se čuje nacionalistička retorika od strane političara i još se vidi blokiranje u parlamentu novih zakona koji su važni za prosperitet ove zemlje. Međutim, uprkos frustracijama zbog ovakvog nedostatka napretka, ja i dalje volim ovu zemlju i volim što živim u Sarajevu. Sigurna sam da će novi ambasador takodjer uživati u svom mandatu u Bosni i Hercegovini.\nObjavio/la victoriadhm u 16:33, 1 komentar(a), print, #\n<< 11/2008 >>\nLINKOVI KOJE PREPORUČUJEM


EasyJet: korišćenje elektronskih uređaja | Play Travel\nEasyJet: korišćenje elektronskih uređaja\nEasyJet: Osvežena pravila o upotrebi elektronskih uređaja u avionu\nShodno novom trendu da avio kompanije menjaju pravila o korišćenju elektronskih uređaja u avionu i low cost avio kompanija EasyJet osvežila je svoj pravilnik kako bi omogućila upotrebu gedžeta koji do sad nisu bili dozvoljeni.\nPravilnik, koji je apdejtovan nedavno na zvaničnom sajtu britanske low cost avio kompanije, sada odobrava upotrebu većinu elektronskih uređaja u svim fazama leta, a uz obaveznu upotrebu “flight safe” ili “airplane” moda.\nSve dok su u ovom modu, mogu se koristiti tablet uređaji i e-readeri, mobilni telefoni, prenosne konzole (Sony ili Nintendo), mp3 i muzički plejeri, fotoaparati, kao i slušalice bilo kog tipa. Avio kompanija EasyJet jedino moli putnike da isključe slušalice pre poletanja aviona, kada se emituju informacije vezane za sigurnost putnika.\nOvi uređaji se mogu koristiti dok je avion na aerodromskoj pisti, pri poletanju, tokom leta ili pri sletanju, bez ograničenja, osim pomenutog “airplane” moda, a od putnika se samo zahteva da vode računa da ih ne ispuste prilikom poletanja ili sletanja.\nVeći uređaji, kao što su laptopovi, DVD plejeri, Bluetooth tastature i slušalice, kao i veći muzički plejeri i prenosne konzole i dalje mogu da se koriste samo tokom leta. Pri poletanju, sletanju i kretanju aviona po aerodromskoj pisti ovi elektronski uređaji moraju biti odloženi na sigurno.\nAvio kompanija EasyJet nedavno je obradovala sve putnike iz Srbije najavivši da neće bitnije menjati svoje linije u narednom periodu izjavivši da je aerodrom “Nikola Tesla” bitna tačka u mreži ove kompanije. Ova low cost avio kompanija iz Beograda ima redovne linije do Milana, Rima i Ženeve, na kojima nudi povoljne avio karte.\nBeograd Milano Beograd Rim Beograd Zeneva EasyJet mobilni uređaji


ŠTA NAPRIČA? HILARI KLINTON: Srbija da plati svakom Albancu 500 evra odštete!\nO rezoluciji kojom bi bilo predloženo da Kosovo dobije status države-posmatrača, izjašnjavala bi se Generalna skupština UN, odnosno, za ovu rezoluciju i protiv nje glasale bi sve 193 članice UN.\nPosle najave da se u Beogradu pokreće unutrašnji dijalog o Kosovu, albanski lobisti užurbano spremaju rezoluciju za UN kako bi Kosovo dobilo stolicu u tom telu. Prema saznanjima Sputnjika, na toj rezoluciji rade lobisti u Americi kojima pomaže “Fondacija Klinton”, a plan je da Kosovo dobije status države-posmatrača po uzoru na Palestinu.\nAmerika navodno namerava, kako tvrdi Sputnjik, da na taj način zaobiđe Savet bezbednosti UN, čije članice imaju pravo veta, a ukoliko bi Priština uz pomoć SAD i uspela da ostvari svoje ciljeve pre završetka pregovora u Briselu, pregovori Beograda i Prištine bi izašli iz statusno neutralnog formata.\nU isto vreme, “Klintonovoj Americi” se žuri da što pre realizuje ovu ideju i zbog Turske, odnosno sve veće podrške Istanbula projektu “Velike Albanije”, jer zvanična Amerika nije za promene granica na Balkanu.\nIsto tako šokirala je vest da je Klintonova na samitu svog fonda izjavila da bi Srbija svakom Albancu iznad 18 godina trebala da plati odštetu od po 500 evra za pretrpljen strah zbog navodnog genocida!?


Krivična prijava protiv zaposlenih u Centru za socijalni rad - Penzin\nKrivična prijava protiv zaposlenih u Centru za socijalni rad\nProtiv zaposlenih u Centru za socijalni rad u Beogradu poslata je krivična prijava u vezi sa ubistvom žene i deteta u odeljenju Centra u Rakovici.\nProtiv 16 zaposlenih u odeljenju u Rakovici Gradskog centra za socijalni rad Beograd podneta je krivična prijava. Krivičnu prijavu je podneo Živko Nikolić, otac pokojnog Marka Nikolića. Marko Nikolić je, pre dve i po godine, u Centru za socijalni rad Rakovica, ubio svog četvorogodišnjeg sina Mihaila i bivšu suprugu Maju Đorđević.\nPovodom krivične prijave Živka Nikolića, Više javno tužilaštvo u Beogradu poslalo je Gradskom centru za socijalni rad u Beogradu zahtev za prikupljanje potrebnih obaveštenja.\nPrijava je podneta “zbog eventualno izvršenog krivičnog dela nesavestan rad u službi.”\nList Politika navodi, pozivajući se na svoja saznanja, da je Centru za socijalni rad naloženo da obavesti tužilaštvo o odlukama i radu zaposlenih u predmetu koji se vodio u postupku poveravanja deteta.\nMarko Nikolić je, pored ubistva žene i deteta, bio okrivljen i za pokušaj ubistva dvoje radnika Centra za socijalni rad u Rakovici. Pet meseci nakon zločina izvršio je samoubistvo u zatvoru.\nRoditelji Marka Nikolića žele da javnost bude upoznata sa okolnostima koje su prethodile tragediji. Takođe bi želeli da ukažu na nesavestan rad institucija. Ovo je za “Politiku” rečeno u kancelariji advokata Borivoja Borovića, koji zastupa Živka Nikolića.\nFotografija: Roland Meinecke, Justicija, Frankfurt na Majni\nPodsećamo na jedan slučaj kada smo zakazali kao društvo koje brine o čoveku:\nŽivot Gizele Vuković – slika stanja srpskog sistema socijalne zaštite\nTags:Borivoje BorovićGradski centar za socijalni rad u Beogradukrivična prijavaMaja ĐorđevićMarko Nikolićsamoubistvosocijalna službasocijalni radnikubistvo\nBritanija: Decenije do jednakosti žena na poslu\nStevan (Beograd): Odmah tu, ispod 66. paralele\nKrivična prijava Vojnog sindikata Srbije protiv ministra Đorđevića\nBeograd: Novčana pomoć za višečlane porodice\nObuka osoba koje pomažu starijim osobama u kućnim uslovima 2019.


'Bili šokirani carinom, ali već našli zamenu za tržište KiM'\nIzvor: B92, 08.Dec.2018, 09:57\n"Bili šokirani carinom, ali već našli zamenu za tržište KiM"\nLeskovac -- Vlasnik preduzeća "Bane komerc" Branislav Pešić izjavio je da su se leskovački privrednici već našli ili su na putu da nađu alternativu za tržište Kosova.\nFabrika "Bane komerc" u leskovačkom selu Kumarevu jedno je od najvećih preduzeća u Leskovcu s domaćim kapitalom i od 1992. godine proizvodi plastičnu ambalažu za poljoprivredu, upošljava 250 radnika, a 75 odsto celokupne proizvodnje - plastične >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << vreće, folije, kanape za vezivanje i džambo vreće, plasira na tržištima Evropske unije i Rusije, dok je jedan manji deo na Kosovu, gde je imala dugogodišnje kupce.\n"I nas i naše kupce na Kosovu je šokirala odluka tamošnjih vlasti o uvođenju 100 odsto carinskih taksi na proizvode iz centralne Srbije, ali mi smo se već snašli i kompenzovali gubitak tog tržišta tako što smo povećali izvoz na rusko tržište", kazao je Pešić za Jugmediu.\nDodao je da su odlukom prištinskih vlasti bili zatečeni i privrednici koji kupuju robu kod "Bane komerca".\n"Najpre su mislili da je reč o hiru koji će trajati dan, dva, ali sada su već zabrinuti. Iz razgovora s njima zaključujem da i oni traže alternativne načine kako da dođu do naše robe", istakao je Pešić.\n"Neki su već pronašli drugo tržište, drugi su na putu da ga pronađu. U svakom slučaju, snaći će se svi veći izvoznici. Problem je za one proizvođače koji su svoje proizvode prodavali isključivo na domaćem tržištu, računajući i Kosovo", kazao je Pešić.


Ruske kompanije ćute za Železaru – Semendria\nRuske kompanije ćute za Železaru\n18. septembar 2012. PRIVREDA – Izvor: Agencija Tanjug – Ruske kompanije, koje se u medijima pominju kao mogući kandidati za kupovinu železare Smederevo, za sad nisu spremne da javno potvrde zainteresovanost.\nProtokol sastanka komiteta za međuvladinu trgovinsku, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju, koji su početkom septembra potpisali srpski ministar rudarstva Milan Bačević i ruski ministar energetike Aleksandar Novak kao kopredsednici komiteta, sadrži i ponudu Srbije Rusiji da kupi železaru Smederevo za jedan dolar.\nBačević je prilikom posete Moskvi rekao da je među kandidatima “ozbiljna ruska kompanija” koja je “vezana za neke druge poslove u Srbiji”, kao i da su predstavnici te kompanije već bili u Beogradu na razgovorima.\nIz kompanije Mečel, koja je već prisutna na tržištu Srbije, šef odeljenja za odnose s javnošću Marija Kolmogorova je u kratkom odgovru putem mejla rekla Tanjugu da “ne potvrđuje zainteresovanost za moguću kupovinu metalurškog kombinata u Smederevu”.\nMečel je ranije već kupila Fabriku bakarnih cevi u Majdanpeku, a u Srbiji je ova kompanija prisutna kroz Mečel sistem iz Beograda koja se bavi prodajom prozivoda od gvožđa.\nReč je o jednoj od vodećih ruskih kompanija a njen biznis sastoji se od četiri segmenta: rudarskog, metalurškog, železnih legura i energetskog.\nKako je navedeno na sajtu kompanije, Mečel objedinjuje proizvodjače uglja, koncentrata gvozdene rude, čelika, valjane robe, železnih legura, prerađivačkih proizvoda, gotivne i električne energije.\nNa spisku mogućih kandidata iz Rusije našao se i Novolipecki metalurški kombinat.\nPredstavnik te kompanije Jevegenij Lukaševič navodi da kompanija “nikada ne komentariše glasine na tržištu, niti ih potrđuje, niti demantuje”.\nLukaševič, koji je u tom kompaniji zadužen za kontakte sa stranim medijima, dodaje i da kompanija dosad nije imala nikakvih veza sa Srbijom.\n“Što se tiče inostranstva, imamo poslove pre svega u zapadnoj Evropi – Francuskoj, Danskoj, kao i u SAD”, rekao je Lukaševič.\nNovolipecki metalurški kombinat sa sedištem u Lipecku na zapadu Rusije je kompanija u čijem se sastavu nalazi treći po veličini metalurški kombinat u ovoj zemlji.\nGlavna oblast poslovanja je crna metalurgija, a prema podacima na ruskoj Vikipediji, 2010.godine obrt kompanije je iznosio 8,351 milijardu dolara uz čisti profit od 1,255 milijardi. Kompanija zapošljava oko 60.000 ljudi.\nPredsednik saveta direktora kompaniej je Vladimir Lisin (56), koji je s imetkom od 15,9 mlijardi dolara bio drugi na spisku 200 najbogatijih biznismena Rusije 2012. po verziji časopisa Forbs.\nPrema procenama ruskog časopisa Finans, njegovo bogatstvo u martu 2011. je iznosilo 28,3 mlijarde dolara.\nPored kontrolnog paketa Novolipeckog metalurškog kobinata, Lisinu pripada transportni holding “Universal cargo Logistics” koji obuhvata aktive kompanija Volškoe parahodstva, luke u Sankt Peterburgu, Nevkog brodogradilišta, kao i Prve teretne kompanije, najvećeg operatora teretnog železničkog transporta u Rusiji.\nPripada mu i radiostanica Biznis FM, a svojevremeno je finansirao i štampano izdanje lista “Gazeta”.\nVoli streljaštvo i skuplja figure od kovanog gvožđa – njegova kolekcija broji više od 200 eksponata.\nPrema spekulacijama, jedan od kandidata za kupovinu smederevske železare je i Severstalj, u čijem je vlasništvu Čerepovecki metalurški kombinat (u Vologodskoj oblasti na severozapadu Rusije) druga po veličini čeličana u zemlji.\nŠef za spoljne komunikacije te kompanije Jelena Kovaljova ističe da je praksa Severstalji da ne komentariše “tržišne glasine, nezavisno od toga da li su one istinite ili ne”.\n“To je veoma osetljiva informacija i bilo kakav komentar mogao bi naneti štetu i našoj kompaniji, i objektu o kojem se radi, bilo da je reč o istini ili neistini”, kaže Kovaljova.\nPrema njenim rečima, kompanija Severstalj u ovom trenutku nema nikave poslove u Srbiji niti na Balkanu, a pored Rusije ima ćerke kompapnije i posluje u SAD, Poljskoj, Letoniji, Ukrajini.\nGlavna oblast rada kompanije je crna metalurgija, a kako pokazuju odaci za prošlu godinu, obrt joj je iznosio 15,812 milijardi dolara, od čega je čisti profit bio 2,035 milijardi.\nKompanija zapošljava oko 69.000 ljudi, predsednik saveta dikretora je Kristofer Klark a generalni direktor Aleksej Mordašov, koji je i njen glavni vlasnik.\nMordašov (47) je od početka vezao sudbinu za Čerepovecki metalurški kombinat, kasnije transformisan u Severstalj, gde se zaposlio kao mladi svršeni student Lenjingradskog inženjersko-ekonomskog instituta a posle privatizacije devedesetih gdoina postao njegov vlasnik.\nU njegovom posedu je i 95,3 odsto akcija najvećeg ruskog koncerna u oblasti mašinogradnje “Silovie mašini”, gde je predsednik saveta direktora, a pripada mu i blokirajući paket od 25,6 odsto akcija nemačke turističke kompanije TUI AG.\nPrema proceni Forbsa, on je treći najbogatiji Rus sa imetkom od 15,3 mlijardi dolara, a zanimljivo je da je 2011. učestvovao na sastanku Bilderberg grupe.\nPoslednjih meseci među zainteresovanim kompanijama u Rusiji za kupovinu železare Smederevo pominjao se i “Uralski rudarsko-metalurška kompanija” (UGMK), koji je posle ponovljenog tendera srpske vlade otkupila tendersku dokumentaciju.\n« Još vremena za dogovor sa “Komikom”\nNova runda pregovora o rafineriji »


05 12 LAG\n21 10 2018 / 08:59\nutorak, 05 decembar 2017 16:33\nLokalna akciona grupa „Panonski fijaker“ u okviru svojih redovnih delatnosti organizovaće Ruralni parlament, kao jedinstven događaj koji će okupiti predstavnike civilnog društva, poljoprivrednike i registrovana poljoprivredna gazdinstva, kao i predstavnike lokalnih, pokrajinskih i republičkih institucija. Pored njih, učešće u stručnim sesijama i samom plenarnom delu parlamenta uzeće i eminentni stručnjaci iz oblasti poljoprivrede, privrede, međunarodne saradnje i ekonomije.\nRuralni parlament, prvi takve vrste u Srbiji, nije posebna insititucija niti organizaciona struktura nekog nivoa vlasti u Republici. Ruralni parlament predstavlja događaj u trajanju od jednog do nekoliko dana, dobro je zastupljen u medijima i kao takav predstavlja ujedinjeni glas ruralnih pitanja kao relevantnog činioca društvenog života. Civilno društvo ima odlučujuću ulogu u pokretanju ruralnog parlamenta i u tome LAG „Panonski fijaker“ vidi svoju prednost i pokazuje inicijativu da se takva praksa okupljanja uvede i u našu sredinu.\nParlamenti ove vrste zasnivaju se na načelu „odozdo prema gore“ i time jesu glas stanovnika ruralnih prostora. Glavnu reč imaju ljudi sa sela, mladi, preduzetnici, turističke, kulturne i sportske manifestacije i starije osobe.\nRuralni parlament biće održan tokom decembra, u saradnji sa lokalnom samoupravom grada Sombora, pod pokroviteljstvom Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.


Manifestacija "Izađi mi na teglu" se bliži kraju, finalni obračun uskoro - Sjajne Vesti\nAutor Nikola Z 04.10.2015 Nema komentara\nCela Srbija je na ispitu, koja ekipa i iz kog grada pravi najbolji i najukusniji ajvar. Ta odluka doneće se u Novom Sadu ispred Roda Mega Marketa, kada će se prvoplasirane ekipe iz svakog grada, boriti za ovu prestižnu titulu „najbolji ajvar“.\nOvu akciju pokrenula je organizacija „Bašta Mašta“ prošle godine na teritoriji cele Srbije. Obišli su 15 gradova, i imali su više od 1.000 učesnika i 3.000 proizvedenih tegli ajvara. Manifestacija ima za cilj da spoji tradicionalno i moderno, selo i grad, prošlost i sadašnjost, dobar recept sa istančanim ukusom i pronađe najbolji recept za ajvar u Srbiji.\nŽeleći da nastave tradiciju, krenulo se i ove godine u potragu za najboljim majstorima u pravljenju ajvara širom Srbije. Čak su organizatori ovu manifestaciju nazvali „Izađi mi na teglu“, i pozvali ekipe na „obračun“ a ko će da pobedi znaće se na završnom „obračunu“ u Novom Sadu.\nTakmičenje se održava u više od 20 gradova širom Srbije i u svakom od njih organizuje se jednodnevno takmičenje u pripremanju ajvara. Samo prvoplasirana ekipa ide na finalno takmičenje, gde će biti izabran najbolji ajvar u Srbiji.\nZadatak organizatora manifestacije je da obezbedi: natkrivene štandove za sve takmičarske ekipe, papriku-kurtovku 30 kg po ekipi (odgovarajuća količina potrebna za pripremu jedne ture ajvara), šećer, so, ulje, kube (prenosiva peć za pečenje paprike i kuvanje ajvara), tegle sa poklopcem, drva za loženje, stolove za pripremu i odlaganje tegli, plastične posude za ljušćenje paprike.\nObaveza takmičara je da moraju obezbediti sav potreban pribor za pripremu ajvara, a obavezno moraju imati: šerpu, varjaču, kutlaču, noževe, mašinu za mlevenje paprike, itd…\nU svakom gradu učesniku, takmičenje kreće „tačno u podne ispred kazana“ a završava se u 19:30h, kada zvanično prestaje priprema ajvara. Zatim se biraju tri najbolja ajvara, a nakon toga se dodeljuje specijalna nagrada produkcije i nagrada publike. Pored nagrada za tri najbolja ajvara koja su izabrana od strane žirija, prvonagrađena ekipa plasira se direktno u finale.\nGradovi koji učestvuju na ovom takmičenju:\n05.09. Beograd Prijavljivanje takmičarskih ekipa za kvalifikacije u Beogradu na office@izadjiminateglu i na telefon 063/410-920\n25.09. Novi Bečej\n10.10. Novi Sad – veliko finale\nLeskovčani tvrde da su oni najbolji ajvar-majstori, dok Nišlije tvrde da du bez premca. Vojvođani tvrde da ajvar nije ajvar ako nije zaljućen kao što ga oni prave, i svi tvrde isto a ko je po mišljenju žirija saznaćemo vrlo brzo.\nOsim takmičarskog karaktera, manifestacija „Izađi mi na teglu“ ima i zabavni deo namenjen najmlađima. Za njih će biti organizovane igre „Teglanje bez granica“ sa raznim disciplinama poput „Il’ si tegla il’ si kegla“ i „Ko se tegla taj se voli“.\nOrganizatori manifestacije „Izađi mi na teglu“, su odlučili da u svakom od gradova, sav napravljeni ajvar, oko 400 tegli ajvara, takmičari mogu pokloniti onima kojima misle da je najpotrebnije u njihovom gradu.\nSrećno i neka najukusniji ajvar ponese pehar!\ntop vesti, sjajne vesti, manifestacija, takmičenje, tradicionalna manifestacija, izadji mi na teglu, najbolji ajvar, najukusniji ajvar, ajvar\nManifestacija „Izađi mi na teglu“ se bliži kraju, finalni obračun uskoro postavio Nikola Z 04.10.2015


U Cryteku ne cvetaju ruže – PLAY!\nU Cryteku ne cvetaju ruže\nStudio koji stoji iza Crysis serijala izgleda da ima finansijske probleme.\nPo nekim informacijama, zaposleni u Cryteku nisu bili plaćeni poslednjih šest meseci. Glasine o tome su počele da kruže putem sajtova Imgur i reddit, gde su anonimni zaposleni iz Crytekove nemačke kancelarije objavili ove šokantne vesti. Izneli su tvrdnje da studio nije platio njih i njihove kolege iz ostalih kancelarija širom sveta, a još jedan izvor je otkrio da zaposleni u Crytekovom bugarskom studiu Black Sea poslednja tri meseca nisu bili plaćeni, da je navodno u procesu tranzicije i da će biti prodat neimenovanoj velikoj kompaniji.\nU svim slučajevima prst je uperen na menadžment kompanije koja već neko vreme ne uspeva da pravi profit i donosi jako loše odluke. Otkazivanje projekata, agresivno promovisanje free to play igara i VR naslovi, sve su to mogući razlozi zbog kojih u Cryteku imaju problema da ostanu na nogama. Zaposleni koji su pokrenuli ovu priču takođe navode da se već dešavalo kašnjenje plata, ali nikada ovoliko dugo i na razmeri čitave kompanije.\nCrytek za sada nije komentarisao ove tvrdnje.\nRelated Items:crysis, crytek\nPewDiePie još jednu godinu za redom najuspešniji Youtuber


"SRBI NEĆE DOZVOLITI UKIDANJE RS" Dačić odluke Ustavnog suda vidi kao tihu reviziju Dejtona - Srpskainfo\n"SRBI NEĆE DOZVOLITI UKIDANJE RS" Dačić odluke Ustavnog suda vidi kao tihu reviziju Dejtona\nMuslimani smatraju da u ovom trenutku imaju skoro većinu, a to će dovesti do toga da se povremeno ukidaju principi ravnopravnosti – rekao je Dačić za Televiziju Prva.\nRiječi srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika “Doviđenja BiH, dobrodošao ‘RS-egzit’”, Dačić je naveo da vidi kao političku borbu i jasnu poruku “da će muslimani ako nastave sa ugrožavanjem ravnopravnosti Srba i Hrvata imati probleme”.\n– Srbi neće dozvoliti ukidanje Republike Srpske – rekao je Dačić.\n– Sada misle da oni imaju većinu, a to je bila i tema prije nekoliko mjeseci na kongresu SDA – napomenuo je Dačić.\nPolitika Dejtonski sporazumIvica DačićUstavni sud BiH


Oblast istraživanja | BMIT Oblast istraživanja – BMIT\nBMIT istraživanja u oblasti neuralnog inženjerstva obuhvataju razvoj motornih neuralnih proteza i asistivnih sistema za neurorehabilitaciju, klinička ispitivanja u primeni novih rehabilitacionih tehnika, projektovanje senzorskih sistema za analizu pokreta (kinematiku i dinamiku) u kliničkom okruženju, razvoj i testiranje sistema za funkcionalnu električnu stimulaciju, kao i modeliranje humanoidnih sistema. Pored toga, istraživanja obuhvataju i primenu kvantitativnih tehnika neuroimidžinga kao i razvoj i testiranje neuralnih interfejsa (mozak-računar interfejsa i dr.)\nU Laboratoriji se poštuju najviši etički standardi u skladu sa Helsinškom deklaracijom. Eksperimentalni rad u Laboratoriji uključuje samo zdrave ispitanike, a rad sa pacijentima i validacija metoda i uređaja se obavljaju u kliničkim i bolničkim okruženjima sa saradnicima koji imaju medicinska znanja i kvalifikacije. BMIT održava aktivnu saradnju sa mnogim klinikama u Srbiji. U nastavi i istraživanjima se akcenat stavlja na definisanje i rešavanje realnih izazova, a u saradnji sa lekarima i kliničkim inženjerima.\nDizajn medicinske instrumentacije\nPoseban deo aktivnosti Laboratorije je vezan za razvoj kliničkih uređaja u skladu sa CEN standardima, sa ciljem da se naprave sistemi koji bi mogli da zamene skupu uvoznu opremu. Između ostalog, razvijen je GammaKey sistem za akviziciju i obradu slika u nuklearnoj medicini koji sa uspehom koristi u Kliničkom centru Srbije u Beogradu i Kliničkom centru Vojvodine u Novom Sadu. Razvijen je i polimiografski uređaj MasterMyo i akvizicioni sistem AceLab koji su korišćeni za istraživanja u Klinici za rehabilitaciju „Dr Miroslav Zotović“ u Beogradu. Razvijen je i niz drugih istraživačkih sistema koje koriste naši klinički partneri.\nObrada biomedicinskih signala i slika\nBMIT edukacija i istraživanja u oblasti obrade biomedicinskih signala i slike obuhvata primenu kompleksnih matematičkih alata s ciljem ekstrakcije dijagnostičkih informacija iz biomedicinskih podataka. Od posebnog značaja je multimodalni pristup u registraciji signala i slika. Razvoj kompjuterski podržanih sistema za odlučivanje podrazumeva ekstrakciju obeležja iz signala i slika u realnom vremenu i klasifikaciju na osnovu prethodnog iskustva ili modela. Razvoj i validacija ovakvih sistema koji omogućavaju objektivnu, kvantitativnu dijagnostiku poboljšava brigu o pacijentima i smanjuje troškove.\nCopyright © 2022 BMIT. All Rights Reserved


Analitičari: Vlada Kosova želi da ZSO formira na osnovu odluke Ustavnog suda Kosova - Naslovi.net\nAnalitičari procesa dijaloga Beograda i Prištine ocenili su danas da se kategorično odbijanje Vlade Kosova o osnivanju bilo kakve jednoetničke asocijacije vidi kao način da se dođe do primene odluke Ustavnog suda o sporazumu o formiranju Zajednice srpskih opština (ZSO).\nPrema njihovim rečima, iako je pojačan međunarodni pritisak na implementaciju Briselskog sporazuma, od Vlade se traži više strategije i diplomatije u pogledu odbijanja ZSO sa izvršnim ovlašćenjima.\nAnalitičar Gazmir Racije za prištinsku agenciju KosovaPres rekao je da "ZSO treba osnovati, ali da ne treba dozvoliti izvršna ovlašćenja".\nOn je ocenio da svaki novi dokument koji bude usvojen za formiranje ZSO treba da prođe ocenu ustavnosti pred Ustavnim sudom.\nRaci, koji je bio deo ekipe bivšeg šefa pregovaračke grupe Edite Tahiri, kazao je da su se međunarodna zajednica, pa i Srbija, složile oko toga.\n"ZSO treba da se formira na osnovu odluke Ustavnog suda i ne treba da ima ovlašćenja izvan Ustava Kosova. Međunarodna zajednica, EU i SAD su se u sporazumu iz 2015. složile da svaku novu odluku ili novi dokument koji se odnosi na ZSO treba da oceni Ustavni sud", kazao je Raci.\nKategorično odbijanje Kurtijeve vlade za formiranje ZSO Raci vidi više kao "metod za podizanje nivoa zahteva kako bi se došlo do njenog formiranja shodno odluci Ustavnog suda".\n"To su metode koje naša nova Vlada koristi za pregovaračkim stolom, podižući nivo najviših zahteva kako bi došla na poziciju mišljenja Ustavnog suda", dodao je Raci.\nProfesor međunarodnih odnosa Dritero Arifi ocenio je da je politički pritisak međunarodne zajednice na Kosovo značajno povećan, ali da bi stav izvršne vlasti trebalo da bude više strateški i diplomatski u odnosu na ZSO.\n"Može se reći da ima prostora za diskusiju o ZSO, ali to treba malo drugačije politički preformulisati, jer je to međunarodni ugovor i mi imamo obavezu da ga sprovodimo. Ali treba da budemo agilniji po tom pitanju i da kažemo da primena asocijacije može da stupi na snagu tek kada nas Srbija prizna. Mi to prihvatamo tako, ali u drugim oblicima. Moramo biti više diplomatski po ovom pitanju da bismo se oslobodili pritiska i prebacili ga na drugu stranu", rekao je Arifi.\nNovi magazin 05.12.2021


Serbia Energy Balkan I Energetika - O Nama\nSerbia Energy Business Magazin je Internet Medij okrenut poslovnim ciljnim grupama, stranim kompanijama koje sve interese traze na trzistima Balkana. Ceo region je po mnogim parametrima konkurentan i zanimljiv stranim firmama, kako po pitanju pronalaska dobavljaca i lokalnih partnera tako i sa ciljem plasmana roba i usluga.\nMi smo uspeli da postanemo impozantno vidljivi, kako na poslovnim platformama tako i na samim pretraživačima. U današnje vreme elektronskih komunikacija i globalnog sela, vreme je najvažniji resurs i svakako se u potrazi za informacijama o Srbiji kao glavno oruđe koristi upravo Internet pretraga.\nNase sekcije vesti na engleskom jeziku prate dešavanja, projekte i razvoj domaćih kompanija. Kroz eksluzivne intervjue pokušavamo da približimo našu zemlju potencijalnim investitorima, bilo da su zainteresovani da kupuju ili proizvode nesto u Srbiji.\nNaša misija je uloga mosta između postojećih potencijala za koje se ne zna i inostranih potreba. Impozantna dnevna poseta na oba naša portala, visoka pozicioniranost i vidljivost na svim Internet pretraživačima nam daje mogućnost i poziciju da u nekoj maloj meri utičemo na popravljanje imidža naše Srbije. Možda je naša uloga veoma mala u tom procesu, ali se svakako osećamo kao da radimo na tome i doprinosimo strategiji razvoja države, koliko god to bilo malo.\nU današnjim poslovnim odnosima Internet Komunikacije predstavljaju ne samo izvor informacija već i naj-efektivniji oruđe za promociju, kreiranje imidža i plasiranje proizvoda. Promocija poslovnog ambijenta, plasiranje poruka kroz različite diversifikovane kanale nam daje sanšu vise da uspemo u svojoj misiji.\n* Sve reobjavljene informacije su iskljucivo vlasnistvo izvornih autora, iskljucivo imaju za cilj podizanje svesti raznih ciljnih grupa o znacaju sektora energetike i rudarstva u Srbiji i regionu. Autorski tekstovi su iskljucivo generisani za inostrane ciljne dijaloske grupe.*


Darivani u okviru Evropske nedelje mobilnosti: Ovako će najmlađi u saobraćaju biti vidljiviji · gradski.online\nKIKINDA- Povodom Evropske nedelje mobilnosti koja se obeležava od 16. do 22. septembra, učenici drugog razreda svih gradskih i seoskih škola dobili su fluorescentne prsluke i svetla za bicikle.\nSavet za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja obezbedio je 446 ovakvih paketa, a sa željom da najmlađi učesnici u saobraćaju budu vidljiviji, a istovremeno i bezbednije. Deo ovih mališana od kuće do škole i nazad odlazi vozeći bicikle.\nMiroslav Dučić, član GV za komunalnu infrastrukturu i vanredne situacije i zamenik predsednika Saveta, posetio je OŠ “Jovan Popovi” “ i OŠ “Đura Jakšić” i darivao đake.\nTokom prethodne školske godine, lokalna samouprava je obezbedila “Pažljivkova pravila u saobraćaju”, bogato ilustrovan saobraćajni bukvar. U ovoj preventivnoj akciji, mališani su dobili prsluke i lampe za bicikle:\n-Deca spadaju u jednu od najugroženijih kategorija učesnika u saobraćaju, a svaki vid edukacije veoma je značajan. U posebno ugroženu kategoriju spadaju i najstariji sugrađani, i žitelji naših sela.\nOvakve fluorescentne prsluke i svetla za bicikle nedavno smo uručili penzionerima starijim od 65 godina- rekao je Dučić i potvrdio da će sličnih preventivnih akcija biti i u narednom periodu.\nUčiteljica Gordana Mišković iz OŠ “Jovan Popović”, nema dilemu da su ovakve i slične akcije neophodne kako bi se deci još više ukazalo na sve izazove koje nosi njihovo aktivno učestvovanje u saobraćaju:\n-Oni nemaju dovoljno iskustva i znanja o saobraćajnim pravilima i propisima. Na nama je da delujemo preventivno i da ih edukujemo, a u školi to i radimo. Ovi prsluci i lampe doprineće da budu bezbedniji i vidljivija u saobraćaju- smatra ona. Takvo je stava i njena koleginica Slavenka Bucalo iz OŠ “Đura Jakšić”:\n– Od prvog razreda naši đaci se upoznaju sa saobraćajnim pravilima. Trudimo se da ih maksimalno pripremimo da budu pažljivi i odgovorni kada učestvuju u saobraćaju- kazala je učiteljica Slavenka Bucalo.\nPrethodnoDanijela Bjeljac zove na “Trku za srećnije detinjstvo”: Okupiće oko 3.000 učesnika\nSledećeOdlazak legende: Bio je ukras dečjeg i sveta odraslih, Kikinđani ga očekivali 23. septembra


ZAKON O ZAŠTITI KONKURENCIJE: "Pokajnički program" daje mogućnost učesniku u kartelu, koji prvi prijavi njegovo postojanje i za to Komisiji za zaštitu konkurencije pruži dokaze, da bude oslobođen od plaćanja kazne. Ukoliko nije prvi koji prijavi dogovor, kazna može da mu bude smanjena. Ova mogućnost ne može se primeniti u slučajevima sumnji na zloupotrebe dominantnog položaja\nKarteli se teško dokazuju, a još teže rasturaju. A ključnu ulogu, kako pokazuje iskustvo, imaju "doušnici". Komisija za zaštitu konkurencije nedavno se pohvalila da je uspela da otkrije osam firmi koje su dogovarale cene na javnim nabavkama. Uspeli su zahvaljujući "pokajniku", kompaniji koja je i sama učestvovala u dogovoru, ali je rešila da ga prijavi i pribavi dokaze. Kažu da su poslednjih godina imali više ovakvih prijava.\n"Pokajnički program" poznaju i primenjuju sva tela za zaštitu konkurencije na svetu. On daje mogućnost učesniku u kartelu, koji prvi prijavi njegovo postojanje i za to Komisiji za zaštitu konkurencije pruži dokaze, da bude oslobođen od plaćanja kazne. Ukoliko nije prvi koji prijavi dogovor, kazna može da mu bude smanjena.\n- Dosad je otkriveno i kažnjeno više učesnika na tržištu na osnovu prijave za "pokajnički program", ali zbog interesa podnosioca, čije bi otkrivanje identiteta moglo da ima štetne posledice po njega i sam postupak, Komisija ne objavljuje ko je u pitanju, niti iznos oslobađanja od obaveze plaćanja kazne - objašnjavaju u Komisiji za zaštitu konkurencije.\nSvetska iskustva pokazuju da na uspešnost sprovođenja "pokajničkog programa", koji je u svim jurisdikcijama sličan, utiče i kultura poslovanja u određenoj državi, kao i mnogi drugi faktori.\nOslobađanje od kazni "pokajnika" omogućava Zakon o zaštiti konkurencije ("Sl. glasnik RS", br. 51/2009 i 95/2013) iz 2009. godine. U Americi se primenjuje od 1978. godine, dok je Evropska unija ovaj koncept uvela 1996.\n- Ova mogućnost ne može se primeniti u slučajevima sumnji na zloupotrebe dominantnog položaja - objašnjavaju u Komisiji.\nU program se ne mogu uključiti inicijatori, odnosno vođe kartela i oni koji su podstrekivali ili prinudili druge na kartelsko udruživanje. Učesniku restriktivnog sporazuma koji prijavi zabranjeni sporazum, a koji ne ispunjava uslove za oslobađanje od plaćanja novčanog iznosa, kazna može biti umanjena od 20 do 50 odsto, u zavisnosti od toga koji mu je status priznat.\nNajčešće povrede konkurencije su u formi ugovora, pojedinih odredaba ugovora, izričitih ili prećutnih dogovora, usaglašavanja praksa, kao i nedozvoljenih udruživanja učesnika na tržištu - kažu u Komisiji za zaštitu konkurencije. - Najteži oblici povrede konkurencije svakako su kartelski sporazumi koji dovode do neravnoteža na tržištu, a što posledično dovodi i do viših cena, slabijeg kvaliteta i smanjene mogućnosti izbora za građane. Komisija je imala slučajeve otkrivanja kartelskog dogovaranja u javnim nabavkama i zloupotrebe dominantnog položaja.\nPrema Krivičnom zakoniku ("Sl. glasnik RS", br. 85/2005, 88/2005 - ispr., 107/2005 - ispr., 72/2009, 111/2009, 121/2012, 104/2013, 108/2014, 94/2016 i 35/2019), učesnik koji zaključi zabranjen restriktivni sporazum, a kojim se određuju cene, ograničava proizvodnja ili prodaja, odnosno pravi podela tržišta, može biti kažnjen zatvorom od šest meseci do pet godina - objašnjavaju u Komisiji za zaštitu konkurencije. - Onaj učesnik u restriktivnom sporazumu, koji ispunjava uslove za oslobađanje od obaveze utvrđenom merom zaštite konkurencije, u smislu Zakona o zaštiti konkurencije, može se osloboditi kazne.\nIzvor: Vebsajt Novosti, S. Bulatović, 23.10.2019.