Očigledno je da je o ovoj ideji znao veoma uzan krug ljudi, jer već tri dana ne jenjava bura na političkoj sceni, kako zbog onih koji su neprijatno zatečeni ovim potezom Aleksandra Vučića, tako i zbog političkih organizacija koje su obradovane većom šansom da pređu cenzus na predstojećim izborima.\nVučić, međutim, nije zadovoljan ocenama da bi Evropski parlament mogao da bude protiv ove mere koja, kako ističe predsednik Srbije i lider naprednjaka, može da našteti samo najjačoj, to jest njegovoj Srpskoj naprednoj stranci. „Evropska unija ne može biti protiv smanjenja izbornog cenzusa, niti se može pozivati na to da se izborni zakoni ne menjaju u izbornoj godini, niti se time ugrožavaju prava opozicije. Promenili smo zakon o finansiranju političkih aktivnosti, uvažene su njihove preporuke, uveden rok od pet dana, promenili Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, i Zakon o javnim preduzećima kako neki direktor ne bi koristio resurse preduzeća za sopstvenu promociju. Ta tri smo mogli, a jedan koji sasvim sigurno ide na štetu vlasti, što su rekli i Đorđe Vukadinović i Bojan Klačar, ne može”, naglasio je u emisiji televizije Pink.\nŠta o smanjenju cenzusa misli evropska poslanica iz redova socijaldemokrata Tanja Fajon, budući da je Vučić rekao da samo od nje očekuje kritiku, juče nismo dobili odgovor na naše postavljeno pitanje. Ali, sudeći po odgovoru Vladimira Bilčika, koji je iz grupacije narodnjačkih partija u EP, moguće je da se pojave još neki kritičari. Navodeći da se, zakonski, cenzus može smanjiti, Bilčik dodaje: „Međutim, o tom pitanju se nikada nije raspravljalo u kontekstu našeg posredničkog rada od strane bilo koje političke snage u Srbiji, za razliku od raznih drugih promena koje je većina političkih stranaka usvojila konsenzusom, i na kojima srpski parlament radi i usvaja od decembra. Podvukao bih zato da svaka nova politička inicijativa koja menja izborna pravila pred izbore otvara pitanje pravičnosti izbornog procesa. Stoga ćemo vrlo pažljivo posmatrati sve sledeće konkretne političke i zakonodavne inicijative u ovoj oblasti”.\nU prilog smanjenju cenzusa sa pet na tri odsto, predsednik Srbije je izneo i da će to vratiti život u parlament, a da će ga biti manje na ulicama, da se time vraća normalnost u Srbiju, i da će parlament reprezentovati javno mnjenje. I tu su ga dočekale kritike iz dela opozicije koji je najavio bojkot izbora. Potpredsednik Narodne stranke Nikola Jovanović izjavio je juče da je Vučićev cilj da „pravu opoziciju zameni lažnom”, pošto je shvatio da ne može da razbije blok „istinskih opozicionih snaga” koje će bojkotovati predstojeće „neregularne izbore”.\nMeđutim, i narodni poslanik i predsednik SO Topola Dragan Jovanović, koji ne spada u „bojkotaše”, rekao je da neće glasati za smanjenje cenzusa jer će tom izmenom od skupštine biti napravljena „buvlja pijaca”. Umesto toga, kako je rekao za „Glas Šumadije”, podneće amandmane da se cenzus za koalicije poveća na sedam odsto, i da se bar polovina od 250 narodnih poslanika bira „pod imenom i prezimenom”. Romska partija Srđana Šajna, pak, ima drugačije stanovište. U saopštenju ove partije nacionalne manjine navodi se, između ostalog, da smanjenje cenzusa „neće dovesti do bitnijeg povećanja broja političkih stranaka koje učestvuju u radu Skupštine Srbije, ali će u velikoj meri da doprinese većoj samostalnosti poslanika što je na duži rok garant razvoja demokratije”h. Prema Šajnovim rečima, Romska partija smatra da uporedo sa tim merama, treba smanjiti i broj potrebnih izjava podrške biračima za kandidovanje izbornih lista nacionalnih manjina.\nFajon: Podrška demokratskoj i proevropskoj Srbiji\nOdgovarajući na kritike koje joj je uputio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, Tanja Fajon je na „Tviteru” odgovorila da „neki pogrešno misle da je napad najbolja odbrana”. Fajonova je, zapravo, time odgovorila na tvit politikologa Bobana Stojanovića da Vučić direktno proziva nju i Milana Antonijevića iz Fondacije za otvoreno društvo da su hteli da utiču na datum izbora. Dodala je: „To nije moj stil. Ovo nije bila džentlmenska reakcija. Tim Evropskog parlamenta neće biti podeljen u našoj podršci demokratskoj i proevropskoj Srbiji ovakvim neprovociranim napadima”.\nPetrič: Pozitivan signal i znak demokratije\nI austrijski ekspert za zapadni Balkan Volfgang Petrič predlog za smanjenje cenzusa na izborima u Srbiji vidi kao pozitivan signal i znak da se želi dalje unaprediti demokratija u Srbiji. „Niži cenzus načelno nije dobar kada postoji mnogo partija, jer bi se time dobilo previše stranaka u parlamentu. Međutim, niži cenzus omogućava ujedno da stanje u parlamentu oslikava što više volju birača”, rekao je Petrič za Tanjug.


Šahisti ”Glasinaca” zauzeli 23. mjesto u Plovdivu | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Šahisti ”Glasinaca” zauzeli 23. mjesto u Plovdivu\nSOKOLAC – Šahovski klub ”Glasinac” sa Sokoca zauzeo je 23. mjesto od 49 ekipa na 26. klupskom kupu Evrope u Plovdivu u Bugarskoj. Ekipa ”Glasinca” zabilježila je na takmičenju održanom proteklog vikenda po tri pobjede i tri poraza, a jedan meč odigran je remijem. Član ovog kluba Vladimir Bilić osvojio je titulu fibe majstor, jer nije bio poražen na turniru. Šahisti ovog kluba su u Premijer ligi BiH bili treći i na taj način, sa članovima Šahovskog kluba iz Bihaća, stekli pravo učešća na takmičenju u Bugarskoj, dok je sarajevska ”Bosna” odustala od takmičenja.\nSponzor takmičenja Šahovskog kluba ”Glasinac” u Bugarskoj bili su opština Sokolac, grad Istočno Sarajevo, Javno preduzeće ”Šume RS” i druga državna i privatna preduzeća sa područja grada Istočno Sarajevo.\nPrethodni članakZa 12 kapitalnih projekata 2.200.000 KM\nNaredni članakJan Bratu: Pristupanje NATO-u je kompleksno pitanje\nVišković sutra na obilježavanju Dana i slave opštine Sokolac


Radio drama prema romanu ''Dobra predskazanja'' Terija Pračeta i Nila Gejmena • Art-Anima\nRadio drama prema romanu ”Dobra predskazanja” Terija Pračeta i Nila Gejmena\nBBC Radio 4 zajedno sa piscima Terijem Pračetom i Nilom Gejmenom priprema radio adaptaciju njihovog zajedničkog romana iz 1990. godine “Dobra predskazanja”.\nAdaptacija će biti urađena u vidu šestodelnog serijala, koji će se u etru naći tokom decembra 2014. godine. Iako još nije određen tačan datum kada će serijal početi da se emituje, zna se da će prvih pet polučasovnih epizoda ići u program tokom radne nedelje, dok će završna, jednočasovna epizoda, na programu biti u subotu.\nKomični roman “Dobra predskazanja” je satirični osvrt na proročanstva o apokalipsi i armagedonu, koji donosi urnebesan i raznovrstan niz referenci na savremenu pop-kulturu. Galeriju likova čine, između ostalih, đavo koji je veliki fan grupe “Queen”, jahači apokalipse koji jašu motore velike kubikaže, anđeo vlasnik knjižare iz koje niko ne izlazi živ…\nRadio adaptacija biće realizovana pod rediteljskom palicom Dirka Megsa, koji je prošle godine režirao Gejmenovu “Nikadođiju”.\nUrednice BBC Radija 4 Gvinet Vilijams je povodom adaptacije izjavila: “Oduševljena sam što nam se Gejmen vraća na Radio 4 – ovoga puta sa Terijem Pračetom. Ne mogu da dočekam da čujem šta će učiniti sa tom apokalipsom. Slušaoci Radija 4 su voleli ‘Nikadođiju’, i uverena sam da će ‘Dobra predskazanja’ biti sjajan božićni poklon za njih”.\nIzdavačka kuća “Laguna” objavila je dva izdanja romana “Dobra predskazanja” na srpskom jeziku. Prvo izdanje je štampano 2001. godine, a drugo 2013.\nPrevious Tribina posvećena Stivenu Kingu i ”Mračnoj kuli”\nNext grupa autora – BELI ŠUM


LUNA JE NOVI VOĐA Evo ko su potrčci, a prva noć u hotelu odzvanjala je od UZDAHA\nAdam Đogani napustio je u nedelju uveče rijaliti šiou program "Zadruga 2" i kao novog vođu postavio Lunu Đogani.\nOna je ovu vest prihvatila sa oduševljenjem, a naravno za svoju omiljenu osobu sa kojom će vreme provoditi u hotelu izabrala je svog dečka Marka Miljkovića.\nVRELI SEKS U "ZADRUZI" Prepustili su se strastima, pokrivač se pomerio\nBIĆE VELIKE FRKE U "ZADRUZI" Stanija ima tajni plan da rastavi Anu Korać i Davida, a EVO I KAKO\nKako bi se na neki način "osvetila" Markovu bivšu je poslala u izloaciju tako da je Maja Marinkvoić jedan od dva potrčka. Drugi je Dorotea Jovanović.\nPrva noć u hotelu protekla je veoma uzbudljivo a kako dobre stare navike ne menjaju Luna i Marko su završili ponovo pod tušem.\nOd Luninih uzdaha odzvanjalo je kupatilo a kad se vrela akcija završila njih dvoje su se zajedno ušuškali u krevetu.\nVRIŠTALA, HISTERISALA I PSOVALA Luna besno izletela iz kuće, imala JEZIV NERVNI SLOM (VIDEO)\n"SVIĐAM SE MARKU, njegova veza sa Lunom je FEJK" Dragana otvorila dušu, a Miljković će POBESNETI kad sazna šta misli o njemu (VIDEO)\nVoditelj Ognjen Amidžić razgovarao je sa Draganom Mitar. Ova zadrugarka na početku razgovora komentarisala je svađu koju je imala sa Lunom Đogani i Markom Miljkovićem.\nTokom sinoćne emisije koja se emituje svake nedelje u sklopu rijaliti šou programa "Zaduga 2" povela se tema o tome da li je Zlata Đurković ispala dvolična prema Luni jer je Maji rekla da pravi žrtvu od nje, posle čega je Luna doživela nervni slom.\n(UŽIVO) PREMINULO 13 OSOBA U Srbiji ukupno 741 zaraženih od korone, više od 30.000 mrtvih u svetu\nVečeras avion iz Abu Dabija sa 134 naših građana, a evo koji let je planiran za sutra\nPobegao 27 sati i 3.000 km od korona virusa, ali UZALUD! Fudbaler Selte jurcao iz Španije kao da u Danskoj nema virusa?!


Petkoviću zabranjeno da na KiM prisustvuje slavi Visokih Dečana i uruči pomoć ugroženima - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petkoviću zabranjeno da na KiM prisustvuje slavi Visokih Dečana i uruči pomoć ugroženima\nPetkoviću zabranjeno da na KiM prisustvuje slavi Visokih Dečana i uruči pomoć ugroženima\nMeđutim, nijedna zabrana neće sprečiti zvanični Beograd da nastavi da pomaže naš narod i ulaže u srpske sredine i to Alјbin Kurti nikada neće moći da spreči.\nOvo je već četvrti put da vlasti u Prištini onemogućavaju posetu direktora Kancelarije za KiM pokrajini. Zato se postavlјa pitanje da li su međunarodni faktori uopšte spremni da zauzdaju Alјbina Kurtija u njegovom rušilačkom pohodu na sve tekovine Briselskog sporazuma i drugih dogovora postignutih u Briselu tokom procesa dijaloga?\nSa svakim novim danom i potezom koji povuče, Alјbin Kurti nas udalјava od dijaloga i procesa normalizacije odnosa i ovakvim zabranama direktno krši sve sporazume o slobodi kretanja i zvaničnim posetama, pored svih ostalih dogovora koje ne poštuje.\nO najnovijoj zabrani obavestićemo sve međunarodne faktore, kao i posrednika u dijalogu Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka koji je danas u poseti Beogradu. Pitanje je kako je to dozvolјeno Kurtiju da pravi "Veliku Albaniju" a nije dozvolјeno zvaničnim predstavnicima Beograda da posete svoj narod i svoje svetinje na KiM? Na koji način ovakve zabrane doprinose normalizaciji odnosa, pogotovu imajući u vidu da je poseta najavlјena u skladu sa sporazumom o zvaničnim posetama i na vreme.


Pet godina Inicijative mladih za ljudska prava by Dusan Lopusina - issuu\nPET GODINA INICIJATIVE MLADIH ZA LJUDSKA PRAVA\nIzveštaj o pet godina rada Inicijative mladih za ljudska prava napisan je sa namerom da sačuvamo osnovne podatke o radu organizacije, ali i da pojasnimo programske celine, odluke i pristupe koje smo prethodnih godina koristili u radu. Mnogi projekti, aktivnosti i pitanja koja smo pokretali ne nalaze se u ovom izveštaju. Odlučili smo da opišemo samo one za koje smo smatrali da su jedinstveni u pristupu i svojstveni za Inicijativu. O svakoj od ovih programskih celina Inicijativa poseduje relevantnu dokumentaciju, audio, video ili elektronske zapise, kao i brojne novinske izveštaje o našem radu. Izveštaj je sačinjen po programskim celinama i po geografskom principu, s tim što je veliki broj naših programa regionalnog karaktera, pa je bilo teško svrstati ih u delatnost samo jedne kancelarije. Inicijativa je svoje programe najpre razvijala u Srbiji i na Kosovu, a potom u Bosni i Hercegovini i u Crnoj Gori. 1\nInicijativa mladih za ljudska prava nastala je u novembru 2003. godine. Osnovna namera osnivača bila je formiranje organizacije mladih koja će uspostavljati nove veze u post-konfliktnim društvima bivše Ju go slavije, posebno između Srbije i Kosova, ali i aktivno raditi na procesu suočavanja sa nasleđem prošlosti. Inicijativa je počela rad 2003. go di ne programom simbolično nazvanim „Ja u ratu“, koji je okupip 30 mladih iz Srbije i sa Kosova da ih podstakne da otvoreno razgovaraju o svojim ratnim iskustvima kako bi se suočili sa teškoćama i posledicama ratne pro šlosti. Učesnici ovog programa su se sastali tri puta i na veoma di na mičnim radionicama razgovarali o ratnim iskustvima, ali i o odrastanju, društvenim promenama, aktivizmu i drugim procesima za koje smo ubeđeni da mogu transformisati naša društva. 2\nOd prvog programa do danas, Inicijativa je ostala fokusirana na prevladavanje nasleđa prošlosti i izgradnje drugačije budućnosti za društva regiona. Na početku smo pokušali da uči mo iz iskustava drugih post-kon fliktnih društava. Shvatili smo da organizacije mladih ili organizovane nove generacije mogu da imaju veliki značaj u procesu suočavanja sa prošlošću. Sukobi na Balkanu, koliko god se činilo da se razlikuju od drugih konflikata u svetu, imaju sa njima jednu veliku sličnost. To je činjenica da počinioci teških kršenja ljudskih prava vešto skrivaju svoje tragove, dok su žrtve na marginama. Nove generacije su često ne za inte resovane za teška kršenja ljudskih prava u prošlosti, guraju ih pod te pih i zaboravljaju patnje članova zajednice kojoj pripadaju, ali i patnje članova drugih zajednica, koji se vide kao neprijatelji.\nKoristili smo u ovih pet godina ra zliči te metode. Od standardnih konferencija, seminara, skupova, radionica, preko javnih okupljanja, uli čnih akcija, ekskurzija, pa do bilborda, flajera, magazina i interneta kao najznačajnijeg sredstva naše komunikacije. Naš rad obeležili su novi, drugačiji pristupi komunikaciji sa mladima o pitanju prošlosti. Neki od programa koje smo započeli 2003. godine postoje i danas. Novi programi i brzo širenje programa postali su zaštitni znak našeg rada, kao i regionalni pristup u odlučivanju i programskom delovanju. Inicijativu je pokrenula grupa mladih ljudi, a danas Inicijativa ima sedam kancelarija, više od 50 zaposlenih ili stalnih saradnika, trideset dve organizacije sa kojima dnevno sarađuje u okviru različitih mreža i koalicija. Inicijativa ima i tri organizacije – na slednice u Nišu, Kragujevcu i Novom Sadu,\nviše od pet stotina aktivista i aktivistkinja širom regije koji volontiraju u različitim fazama naših programa i projekata. Kancelarija u Beogradu nastala je u novembru 2003. godine. Šest meseci kasnije osnovana je kancelarija u Prištini, iako smo od osnivanja sve programe provodili i na Kosovu i u Srbiji. Inicijativa je lokalne kancelarije u Srbiji osnovala u septembru 2005. godine, a deset meseci kasnije kancelariju u Crnoj Gori. Kancelarija u Bosni i Hercegovini radi od novembra 2006. godine. Iskustvo nam je pokazalo da je lokalno vođenje programa i povezivanje lokalnog u nacionalni, pa potom i regionalni pristup dobar model i u odlučivanju i u programskom delovanju. Veliki broj ljudi prošao je kroz naše kancelarije i u njima stekao neophodno iskustvo, znanje i odnos prema 3\nOd prvog programa do danas, Inicijativa je ostala fokusirana na prevladavanje nasleđa prošlosti i izgradnje drugačije budućnosti za društva regiona\nljudskim pravima da bi potom nastavio karijeru u nekoj međunarodnoj, državnoj ili lokalnoj organizaciji. Mnogi su ove česte izmene osoblja u kancelarijama Inicijative videli kao problem, dok smo mi u tome videli šansu. Organizacija mladih osposobljava mlade da preuzimaju društvenu odgovornost i doprinose transformaciji društava poučeni iskustvima iz Inicijative. Pitanje je da li bi danas, da nisu imali iskustvo rada u organizaciji poput naše, više od 50 ljudi koji su prošli kroz rad u Inicijativi bili na mestima na kojim su, sa namerama i svešću sa kojom danas rade i doprinose razvoju post - jugoslovenskih društava. Inicijativin rad karakteriše jak regionalni pristup. Tokom pet godina rada prošli smo kroz više procesa organizacione transformacije, a u organe i forume koji donose odluke smo uključivali ljude iz čitave 4\nregije. Isprobali smo više modela rada i suočavali se sa različitim preprekama. I danas tragamo za najefikasnijim i najboljim modelom. Našu organizacijsku kulturu karakteriše odgovornost za odluke i postupke. Osnovni postulati našeg delovanja su visok nivo transparentnosti, redovne finansijske i druge kontrole, uključivanje organa u sve nivoe odlučivanja, kao i širenje ideje o decentralizaciji. Nikada nismo pristali na klišeje multietničkog pristupa, i uvek smo branili pravo da sami odaberemo identitet i zajednicu kojoj želimo da pripadamo. Često su nas donatori ili ljudi koji su podržavali naš rad pitali za etničku, versku, seksualnu ili starosnu pripadnost naših aktivista/kinja, ali smo uvek odbijali da odgovaramo na takva pitanja. Inicijativa je od svog osnivanja organizacija koju vode vrednosti kojima je posvećena, a ne nacionalni ili bilo koji drugi interesi.\nVISITING PROGRAM regionalni program\nPrvi i jedan od glavnih programa koji je pokrenut je program razmene ili Visiting program. Visiting program je prvenstveno fokusiran na mlade ljude iz Srbije i sa Kosova, aktivne u omladinskim i drugim organizacijama koji mogu doprineti uspostavljanju novih veza između Kosova i Srbije. U trenutku kada je Inicijativa počela sa radom, bilo je komplikovano organizovati posete između Kosova i Srbije. Barijere su bile velike, suočavali smo se sa predrasudama i različitim izgovorima. Međutim, kada se danas pogleda pet godina unazad, možemo sa zadovoljstvom reći da smo uspeli u prvom, glavnom zadatku koji smo postavili – uspostavljanje novih veza između mladih iz Srbije i sa Kosova. Jedan od važnijih elemenata Visiting programa je sloboda učesnika/ca da sami kreiraju agendu posete, odnosno da sami odrede šta je to što bi voleli da čuju i saznaju o gradu\nu koji odlaze. Agende su tokom ovih pet godina bile različite – uključivale su posete medijima, nevladinim organizacijama, državnim institucijama, kao i sastanke sa biznismenima i umetnicima. Svaka poseta obavezno je sadržala upoznavanje sa kulturnim životom Beograda, odnosno Prištine. Taj element je bio vrlo važan za nas u Inicijativi, jer je stvarao mogućnost da se veze između učesnika/ca programa i Beograda/Prištine nastave. Kroz različite programe razmene između Srbije i Kosova u ovih pet godina prošlo je više od hiljadu ljudi. Danas program razmene doživljava svoju transformaciju, tako što postaje širi regionalni program koji uključuje, pored Kosova i Srbije, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Hrvatsku, ali i druge zemlje regije, važne za evropske integracije kao što su Bugarska, Albanija, Makedonija, Mađarska itd. 5\nALTERNATIVNI DIJALOG KOSOVO-SRBIJA regionalni program Svaka poseta obavezno je sadržala upoznavanje sa kulturnim životom Beograda, odnosno Prištine. Taj element je bio vrlo važan za nas u Inicijativi, jer je stvarao mogućnost da se veze između učesnika/ca programa i Beograda/ Prištine nastave. Kroz različite programe razmene između Srbije i Kosova u ovih pet godina prošlo je više od hiljadu ljudi\nRegionalni program razmene trpi svoju transformaciju i kroz javno zagovaranje za uspostavljanje fondova u okviru različitih državnih institucija koji bi pomagali regionalnu razmenu mladih. Visiting program predstavlja značajan pro jekat Inicijative koji je tokom ovih pet godina dao veoma važne rezultate na uspostavljanju komu nikacije Beograda i Prištine. Visiting program nam je dao okvir za uspostavljanje dijaloga između Kosova i Srbije.\nGodine 2004., pokrenuli smo alternativni dijalog Kosova i Srbije, pod tada radnim naslovom „Nasilna društva u tranziciji“. Namera ovog programa bila je da kroz debate, forume, konferencije i radionice, doprinese razmeni iskustava između intelektualnih elita Kosova i Srbije, ali i da otvori prostor dijalogu o važnim pitanjima za obe zemlje. Alternativni dijalog Kosovo-Srbija organizovao je osam događaja u periodu od 2004. do 2007. godine. Sredinom 2007. godine fokus je pomeren na Kosovo, gde se poslednje dve godine uspostavlja dijalog među mladim Srbima i Albancima na Kosovu, odnosno dijalog između Mitrovice i Prištine. Objavljene su tri publikacije koje sadrže transkripte razgovora i konferencija, kao i analize deset ljudi sa Kosova i iz Srbije o pet ključnih pitanja: vladavina prava, prava žena, prava manjina, kulturni modeli i jačanje kapaciteta mladih za učešće u javnom životu.\nPROGRAM „NOVINARI TO MOGU“ regionalni program\nGodine 2004., poučeni primerom razmene mladih ljudi, uspostavljamo program razmene novinara pod nazivom „Novinari to mogu“. Kao poseban deo programa objavljene su dve publikacije, „Novinari to mogu 1“ i „Novinari to mogu 2“. Ove publikacije sadrže izveštaje o pisanju srpskih medija o Kosovu, kao i o izveštavanju medija na Kosovu o manjinama i Srbiji od 2004. do kraja 2007. godine. Tokom tri godine realizacije ovog programa organizovani su susreti više od sto novinara i novinarki, u Prištini, Beogradu, Budvi, Nišu i na Kopaoniku. Ova poslednja tri skupa doprinela su tome da se između Nezavisnog udruženja no vinara Srbije (NUNS) i Kosovskog instituta za novinarstvo i komunikaciju (KIJAC) razvije saradnja, te su oni u 2007. godini praktično preuzeli\nprogram „Novinari to mogu“ i nastavili da rade na povezivanju novinara sa Kosova i iz Srbije. Inicijativa je preko svog programa “malih grantova” podržala ovu saradnju i time dala podstrek da dijalog sa organizacije za ljudska prava pređe na novinarska udruženja, koja u svojoj struci moraju da se bave rešavanjem otvorenih problema. „Novinari to mogu“ je program koji služi kao primer mnogim zemljama. Naše dve publikacije o tom programu se nalaze u više od 200 biblioteka širom sveta, gde su izvor za istraživače koji se bave izveštavanjem medija u postkonfliktnom periodu.\nKao poseban deo programa napravljene su dve značajne publikacije, „Novinari to mogu 1“ i „Novinari to mogu 2“. Ove publikacije sadrže izveštaje o pisanju srpskih medija o Kosovu, kao i o izveštavanju medija na Kosovu o manjinama i Srbiji u periodu od 2004. do kraja 2007. godine. Tokom tri godine realizacije ovog programa organizovani su susreti više od sto novinara i novinarki, bilo u Prištini i Beogradu, ili na zajedničkim skupovima u Budvi, Nišu i na Kopaoniku\nSJEVERIN – ISTINA I PRAVDA program u Srbiji\nSREBRENICA, DESET GODINA POSLE program u Srbiji\nKao poseban deo programa napravljene suo dve značajne publikacije, „Novinari to mogu 1“ i „Novinari to mogu 2“. Ove publikacije sadrže izveštaje o pisanju srpskih medija o Kosovu, kao i o izveštavanju medija na Kosovu o manjinama i Srbiji u periodu od 2004. do kraja 2007. godine. Tokom tri godine realizacije ovog programa organizovani su susreti više od sto novinara i novinarki, bilo u Prištini i Beogradu, ili na zajedničkim skupovima u Budvi, Nišu i na Kopaoniku\nOd samog osnivanja, Inicijativa je bila posvećena suočavanju sa prošlošću. Jedan od prvih programa koje smo pokrenuli odnosio se na građane Priboja, članove i rođake porodica otetih i ubijenih ljudi u Sjeverinu. Počev od 2004, Inicijativa sa drugim organizacijama svake godine na različite načine u Priboju obeležava 22. oktobar, dan kada su pripadnici formacije „Osvetnici“ Vojske Republike Srpske oteli, a potom mučili i ubili 16 Bošnjaka iz autobusa na liniji Pljevlja-Priboj. Godine 2004. organizovali smo javni panel u Beogradu, na kome su učestvovale porodice žrtava iz Sjeverina. Inicijativa je nakon toga širom Srbije organizovala seriju radionica, okruglih stolova i seminara, u kojim su učestvovali Dževad Koldžić i Behudin Hodžić, čiji su roditelji oteti i ubijeni 1992. godine. Javna svedočenja Dževada Koldžića i Behudina Hodžića predstavljaju jedan od prvih primera u kojima su mladi imali prilike da čuju činjenice od članova porodica žrtava. U radionicama su učestvovali i srednjoškolci, studenti, kao i predstavnici omladina političkih partija iz Srbije. 8\nU saradnji sa grupom nevladinih organizacija, Inicijativa je odlučila da 2005. godine na specifičan način obeleži deset godina od genocida u Srebrenici. U sklopu velike javne kampanje za zaustavljanje politike poricanja genocida, grupa nevladinih organizacija, među kojima i Inicijativa, sastavila je Deklaraciju o Srebrenici i uputila zvaničan zahtev Skupštini Srbije da otvori raspravu o ovoj temi i izglasa Deklaraciju. Prvi put je, u saradnji više organizacija, stvoren javni pritisak kako bi Srbija prihvatila ono što se dogodilo u Srebrenici i prestala sa organizovanim poricanjem. Nacionalističke grupe organizova le su 2005. go dine veliku tribinu na beogradskom Pravnom fakultetu, pod nazivom „De set go dina od oslobođenja Srebrenice“. Nevla dine orga nizacije, među kojima i Ini ci jativa, organizovale su protest u sali u kojoj se skup održavao, što je predstavljalo\nprvi takav pokušaj borbe protiv poricanja genocida i širenja atmosfere mržnje i straha u Srbiji. Nekoliko nedelja posle ove tribine, Fond za humanitarno pravo je objavio snimak likvidacije šestorice Bošnjaka iz Srebrenice, koji je izazvao važne i velike reakcije čitavog društva u Srbiji i prekinuo lanac ćutanja o genocidu. Dvomesečna koordinisana akcija više nevladinih organizacija doprinela je jakom pritisku na predsednika Srbije Borisa Tadića, koji se te godine otišao na komemoraciju u Potočarima. Inicijativa je u saradnji sa sarajevskim fotografom Tarikom Samarahom probala da razvije i jedan novi model sećanja. Fotografije Tarika Samaraha osvanule su na više od 50 bilborda širom Srbije, na kojima je pisalo „Da znaš, da vidiš, da pamtiš, Srebrenica 1995-2005“. Ovi bilbordi izazvali su veliku i snažnu reakciju u Srbiji. Nekoliko dana je trajala rasprava u medijima da li su bilbordi pravi način za podsećanje na Srebrenicu.\nU saradnji sa članicama Udruženja „Pokreta majki enklava Srebrenica i Žepa“, Sabrom Kulenović, Zumrom Šehomerović, Sabahetom Fejzić i Kadom Hotić, Inicijativa je organizovala pet radionica u Srbiji sa mladima, na kojima je diskutovano o zločinima u Srebrenici. Ove radionice bile su posebno važne zato što su mladi u Beogradu, Nišu, Novom Sadu, Leskovcu i Subotici imali prilike da čuju šta se dogodilo u Srebrenici od onih koje su pakao Srebrenice preživele i da čuju činjenice koje su članice „Pokreta majki enklava Srebrenica i Žepa“ iznosile. Ova javna svedočenja su bila vrlo važna za Inicijativu mladih za ljudska prava, jer su doprinosila stvaranju drugačije klime među aktivistima i aktivistkinjama Inicijative širom Srbije, i stvaranju drugačijeg odnosa prema činjenicima iz ratne prošlosti. Program „Srebrenica - 10 godina posle“ pomogao je da Inicijativa profiliše i izgradi svoj program suočavanja sa prošlošću, podizanjem kapaciteta za javno sećanje i pružanjem podrške mladim ljudima za učestvovanje u tom procesu. 9\nFotografije Tarika Samaraha osvanule su na više od 50 bilborda širom Srbije, na kojima je pisalo „Da znaš, da vidiš, da pamtiš, Srebrenica 1995-2005“. Ovi bilbordi izazvali su veliku i snažnu reakciju u Srbiji\nPROGRAM ZAŠTITE LJUDSKIH PRAVA regionalni program SRBIJA Inicijativa mladih je članica i jedan od osnivača Koalicije protiv diskriminacije. U okviru ove koalicije, javno smo zagovarali usvajanje opšteg antidiskriminacionog zakona. Učestvovali smo i u finalnoj izradi tog zakona i njegovoj promociji na javnim skupovima širom Srbije\nInicijativa je pokrenula program zaštite ljudskih prava 2004. godine. Program je razvio specifičnu metodologiju monitoringa primene tranzicionih zakona. Srbija na putu ka Evropskoj uniji ima veliki broj propisa koje je treba promeniti, odnosno nove zakone koje mora uvesti u pravni sistem. Suočeni sa činjenicom da su mnogi zakoni usvojeni, ali se ne primenjuju, Inicijativa se fokusirala na sopstveni model monitoringa primene tranzicionih zakona. U ovom programu, u periodu od pet godina, postignut je veliki uspeh kroz otvaranje javne rasprave o mnogim temama i kroz jačanje kapaciteta nezavisnih institucija u Srbiji. Objavljena su tri godišnja izveštaja o monitoringu tranzicionih zakona, kao i posebni izveštaji o monitoringu primene Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina (2005) i položaju nacionalnih manjina u izbornom procesu 2007. godine. 10\nInicijativa mladih je oktobra 2005. godine, u skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama, a u okviru monitoringa tranzicionih zakona, postavila pitanje Bezbednosno informativnoj agenciji (BIA) koliko je ljudi prisluškivano u 2005. godini. Pošto je BIA odbila da odgovori, Inicijativa je podnela žalbu Rodoljubu Šabiću, povereniku za informacije od javnog značaja, koji je doneo rešenje u korist Inicijative. Uprkos tome, BIA je ponovo odbila da odgovori. Godine 2006. pokrenuta je javna rasprava, u okviru koje je tadašnji ministar pravde Zoran Stojković izjavio da aktivnosti Inicijative i Rodoljuba Šabića predstavljaju napad na državu. Kada se 2006. godine i Vlada Srbije oglušila o zahtev Inicijative da se izvrši rešenje poverenika za javne informacije, podneli smo predstavku Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu. Novi direktor BIA Saša Vukadinović je 2008. godine odgovorio Inicijativi.\nNa taj način, najzatvorenija institucija u Srbiji bar delimično se otvorila ka javnosti, što predstavlja presedan i nesumnjiv uspeh Inicijative. Inicijativa je jedna od organizacija koja prati govor mržnje i u strateškim slučajevima podnosi tužbe za govor mržnje po Zakonu o javnom informisanju. Tri tužbe podnete su tokom 2006. i 2007. godine. Tužba protiv odgovornih lica u novinskoj kući „Glas javnosti“ je podneta jer je ovaj list javno pozivao na bojkot kupovine u hrvatskim radnjama „Idea“. Prvostepeni postupak je završen 2008. godine usvajanjem tužbenog zahteva Inicijative. Ovo je drugi slučaj u sudskoj praksi da je usvojena tužba za govor mržnje i predstavlja ogroman pomak napred ka izgradnji drugačije sudske prakse, ali i pravne države u Srbiji. Inicijativa zastupa i žrtve etnički i verski motivisanog nasilja. Tri krivične prijave podnete su od 2005. do 2007. godine protiv NN lica zbog\nizazivanja nacionalne, rasne i verske mržnje, ali i nanošenja teških telesnih povreda Životi Milanoviću, bramanu Hare Krišna verske zajednice iz Jagodine. Pošto Okružno javno tužilaštvo u Jagodini nije podiglo nijednu optužnicu za pomenute incidente, Inicijativa je podnela predstavku Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu. O celom slučaju je obavešten i predsednik Srbije Boris Tadić. Inicijativa mladih je članica i jedan od osnivača Koalicije protiv diskriminacije. U okviru ove koalicije, javno smo zagovarali usvajanje opšteg antidiskriminacionog zakona. Učestvovali smo i u finalnoj izradi tog zakona i njegovoj promociji na javnim skupovima širom Srbije. Očekuje se da Zakon bude usvojen početkom 2009. godine, što će biti još jedan veliki uspeh Inicijative. U saradnji sa Koalicijom za slobodan pristup informacijama, pripremili smo tri modela 11\nObjavljena su tri godišnja izveštaja o monitoringu tranzicionih zakona, kao i posebni izveštaji o monitoringu primene Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina (2005) i položaju nacionalnih manjina u izbornom procesu 2007. godine\nKOSOVO Članice Koalicije za slobodan pristup informacijama i Inicijativa prikupile su više od 70.000 potpisa za sedam dana, kako bi Zakon o klasifikaciji podataka i Zakon o slobodnom pristupu informacijama ušli u skupštinsku proceduru\nzakona – Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, Zakon o klasifikaciji podataka i izmene i dopune Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. U pripremanju ovih zakona učestvovao je Rodoljub Šabić. Pokrenuli smo i građansku inicijativu skupljanja potpisa, kako bi zakoni ušli u skupštinsku proceduru. Članice Koalicije za slobodan pristup informacijama i Inicijativa prikupile su više od 70.000 potpisa za sedam dana, kako bi Zakon o klasifikaciji podataka i Zakon o slobodnom pristupu informacijama ušli u skupštinsku proceduru.\nKancelarija Inicijative na Kosovu, pored aktivizma i obrazovanja mladih, svoj fokus stavila je i na borbu protiv diskriminacije LGBT osoba (Lesbian, Gay, Bisexual, Transsexual). Kancelarija se bori protiv ovog oblika diskriminisanja na Kosovu kroz dokumentovanje, izveštavanje i lobiranje za promenu zakonodavstva i prakse, kao i kroz jačanje kapaciteta LGBT zajednice. Kancelarija je dokumentovala kršenja ljudskih prava i diskriminaciju LGBT osoba na Kosovu, i 2008. godine je u saradnji sa organizacijom Elysium objavila izveštaj o diskriminaciji LGBT osoba na Kosovu, koji predstavlja značajnu platformu za nastavak rada na jačanju i odbrani prava seksualnih manjina na Kosovu. Pored toga, tokom 2006. i 2007. godine, Inicijativa je organizovala treninge za jačanje kapaciteta za LGBT aktivizam, radila na\njačanju saradnje i povezanosti Inicijati ve i LGBT organizacija Kosovu i u regio nu. Inicijativa je organizovala tri seminara za članove LGBT zajednice na Kosovu i u saradnji sa tim organizacijama jačala kulturu tolerancije i anti-diskriminacije na Kosovu. Trenutno, kancelarija blisko radi sa LGBT organizacijom Elysium na promovisanju prava seksualnih manjina kao i jačanju samih pojedinaca i zajednice, da mogu aktivno da učestvuju u donošenju odluka značajnih za zajednicu. Inicijativa mladih za ljudska prava na Kosovu je radila na dokumentovanju pristupa zvaničnim informacijama i dokumentima. Testirali smo kosovske institucije, kako bi saznali na koji način poštuju Zakon o pristupu zvaničnim dokumentima. O tome je objavljen veliki izveštaj 2006. godine.\nTrenutno se priprema izveštaj o pri me ni Zakona o pristupu zvaničnim dokumentima za 2008. godinu. Ko ri šće na je spe cifična metodologija testiranja i korišćenja mehanizama iz Zakona. Značajan napredak predstavlja činjenica da su institucije počele da odgovaraju na većinu poslatih zahteva, što nije bio slučaj sa zahtevima iz 2006. i 2007. godine. Takođe, Inicijativa je objavila i izveštaj o primeni Zakona protiv diskriminacije na Kosovu 2006. godine u kome analizira zakon kao i primenu mehanizama za zaštitu od diskriminacije i svoj rad od tada fokusira na LGBT zajednicu.\nKancelarija je dokumentovala kršenja ljudskih prava i diskriminaciju LGBT osoba na Kosovu, i 2008. godine je u saradnji sa organizacijom Elysium objavila izveštaj o diskriminaciji LGBT osoba na Kosovu, koji predstavlja značajnu platformu za dalji nastavak rada na jačanju i odbrani prava seksualnih manjina na Kosovu\nPROGRAM JAVNIH ZASTUPNIKA PRAVDE regionalni program CRNA GORA Kancelarija u Crnoj Gori dosad je objavila tri izveštaja o stanju ljudskih prava, organizovala četiri okrugla stola i javne debate u okviru ovog programa. Inicijativa u Crnoj Gori je poznata po svom istraživanju politički motivisanog nasilja i policijske torture. U toku 2007. godine organizovana je i javna rasprava o novom Ustavu Crne Gore\nU 2006. godini Inicijativa mladih osniva kancelariju u Crnoj Gori. Ova kancelarija fokusirana je na monitoring primene tranzicionih zakona, po modelu koji je ranije razvijen u Srbiji. Kancelarija u Crnoj Gori dosad je objavila tri izveštaja o stanju ljudskih prava, organizovala četiri okrugla stola i javne debate u okviru ovog programa. Inicijativa u Crnoj Gori je poznata po svom istraživanju politički motivisanog nasilja i policijske torture. U toku 2007. godine organizovana je i javna rasprava o novom Ustavu Crne Gore. Inicijativa je u 2008. godini pokrenula i pitanje slobode izražavanja u Crnoj Gori, kroz program serije debata koje su organizovane u različitim mestima u Crnoj Gori, i kroz produkciju polučasovnog filma o slobodi izražavanja, prikazanog na televizijama širom regiona. Kancelarija Inicijative u Podgorici je na ovaj način skrenula pažnju javnosti i aktuelizovala problem slobode izražavanja. 14\nRadeći sa mladim ljudima u Srbiji, Inicijativa je poseban aspekt svog programa fokusirala na suočavanje sa prošlošću. To je rađeno informisanjem mladih o radu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju i Veća za ratne zločine Okružnog suda u Beogradu. Inicijativa je razvila „Program javnih zastupnika pravde“, koji je iškolovao 35 javnih zastupnika pravde u periodu od 2004. do 2007. godine. Javni zastupnici pravde ogranizovali su više od 120 radionica na kojima je učestvovalo više od 2000 mladih ljudi iz različitih delova Srbije. U ovim radionicama mladi su dobijali informacije o različitim modelima za suočavanje sa prošlošću i debatovali o tome koji mehanizam suočavanja je najbolji za prostor bivše Jugoslavije. Na ovih 120 radionica Inicijativa je sarađivala sa više od 30 nevladinih organizacija i radila u više od 50 opština u Srbiji.\nInicijativa mladih je program „Javnih zastupnika pravde“ 2006. godine pokrenula i u Bosni i Hercegovini. Kroz ovaj program Inicijativa je stvorila sedam „justice advokata“ u BiH koji su orga nizovali deset radionica tokom 2007. godine. U trenutku pisanja ovog izveštaja, „javni zastupnici pravde“ prolaze kroz proces transformacije i fokusiraju se, pored suočavanja sa prošlošću, i na interetnički dijalog koji bi trebalo da pomogne uspostavljanju veza u postkonfliktnoj BiH među mladim ljudima i novim generacijama. U 2008. godini počinje i proces stvaranja Tre ning centra, čiji su „justice advokati“ važan segment. „Javni zastupnici pravde“ učestvovali su na različitim forumima, konferencijama i sličnim događajima koje su organizovale druge nevladine organizacije, poput Fonda za humanitarno pravo i drugih organizacija koje se bave suočavanjem sa prošlošću.\nU 2006. godini Inicijativa organizuje kampanju bojkot referenduma za novi Ustav Srbije. Ustav je formulisan bez rasprave, uz brojne kompromise i predstavlja korak nazad u oblasti ljudskih prava prema do tada važeim rešenjima. Kroz bojkot kampanju formirana je „Moja inicijativa“, mreža mladih ljudi širom Srbije zagovaraju suočavanje sa prošlošću, ljudska prava i uključivanja mladih u javni i politički život. „Moja inicijativa“ je do sada organizovala tri kampanje. Prva kampanja, nazvana „Mobilizacija građanske Srbije“, uoči parla mentarnih izbora u Srbiji, trebalo je da motiviše demokratski orijentisane mlade ljude koji su apstinenti što su razočarani u politi ku i političare, kao i da se podigne svest manjina o značaju njihovog učešća u izborima. 15\nKroz bojkot kampanju formirana je „Moja inicijativa“, mreža mladih ljudi širom Srbije zagovaraju suočavanje sa prošlošću, ljudska prava i uključivanja mladih u javni i politički život.\nKroz „Moju inicijativu“ dosad je prošlo na hiljade mladih ljudi koji su učestvovali u različitim kampanjama. Pored ove tri, sprovedene su i druge, manje kampanje, kao što je kampanja „Mladića u Hag“ iz jula 2007. godine. „Moja inicijativa“ u ovom trenutku radi na razvoju sopstvenih kapaciteta\nKampanja je sprovedena u dvanaest gradova u Srbiji. “Moja inicijativa” je potom pokrenula i kampanju za predsedničke izbore u Srbiji “Apstiniraš-miniraš“, i kampanju „Važni smo mi“. Inicijativa je na ovaj način pokušala da na drugačiji način komunicira sa mladima i uspostavi nove standarde u javnim kampanjama. Posebno važan segment predstavlja korišćenje novih medija u kampanjama, čime se Inicijativa odvojila od ostalih srodnih organizacija. Kroz „Moju inicijativu“ je prošlo na hiljade mladih ljudi koji su učestvovali u različitim kampanjama. Pored ove tri, sprovedene su i druge, manje kampanje, kao što je kampanja „Mladića u Hag“ jula 2007. godine. „Moja inicijativa“ u ovom trenutku razvija sopstvene kapacitete. Godine 2007, stvorena je „Nisma ime“, ili „Moja inicijativa“, mreža mladih ljudi na 16\nKosovu koja je sa više od dvadeset akcija obeležila važne datume, kao što su Međunarodni dan nestalih osoba, Dan slobodnog pristupa informacijama i Dan Evrope. Jedna od najznačajnih akcija jeste kampanja za podsticanje izlaznosti mladih ljudi na parlamentarne i lokalne izbore tokom novembra 2007. godine, u deset gradova na Kosovu. Tada su aktivisti i aktivistkinje „Nisma ime“ komunicirali sa više od 5000 mladih ljudi. Trenutno „Nisma ime“ jača mrežu širom Kosova, razvija spostvene kapacitete i edukaciju.\nINTERNSHIP PROGRAM program u Srbiji\nIZGRADNJA POVERENJA MEĐU MLADIMA U BIH program u Bosni i Hercegovini\nU saradnji sa Vladom Švajcarske, Inicijativa već drugu godinu obučava mlade ljude kroz internship u Međunarodnom krivičnom tribunalu za bivšu Jugoslaviju u Hagu (MKTJ). Nakon šestomesečne obuke u MKTJ-u, mladi dolaze na internship u Tužilaštvo za ratne zločine ili Veće za ratne zločine Okružnog suda u Beogradu i koriste znanje i iskustvo stečeno u Hagu kako bi unapredili rad domaćih organa koji procesuiraju slučajeve ratnih zločina. Kroz ovaj program prošlo je ili trenutno prolazi 18 mladih ljudi. Od 2008. godine, mladi polaznici programa mogu da stažiraju, u dokumentacionim centrima ili udruženjima žrtava na prostoru bivše SFRJ.\nU 2006. godini Inicijativa je osnovala kancelariju u Bosni i Hercegovini. Ova kancelarija se fokusirala na izgradnju poverenja među mladima u različitim delovima BiH. Kroz program izgradnje poverenja, Inicijativa je 2007. i 2008. godine sarađivala sa više od deset organizacija, kojima je pomogla da u lokalnim sredinama rade na uspostavljanju novih veza, suočavanju sa prošlošću i obuci mladih ljudi za učešće u javnom i političkom životu. Takođe, Inicijativa mladih u BiH kao značajan segment svog rada ima povezivanje mladih kroz „Sarajevo film festival“. Ovaj festival održava se svake godine u avgustu. Dve godine zaredom, Inicijativa na festival dovodi mlade aktiviste iz regije, koji su kroz svakodnevne debatne klubove na „DocuCorneru“ festivala doprinosili jačanju regionalnog dijaloga o važnim pitanjima iz oblasti ljudskih prava. DocuCorner je poseban deo festivala gde učesnici diskutuju 17\nKroz program izgradnje poverenja, Inicijativa je tokom 2007. i 2008. godine sarađivala sa više od deset organizacija, kojima je pomogla da u lokalnim sredinama rade na uspostavljanju novih veza, suočavanju sa prošlošću i obuci mladih ljudi za učešće u javnom i političkom životu\no dokumentarnim filmovima i temama koje ovi filmovi pokreću. Više od sto mladih ljudi učestvovalo je u ovom programu tokom protekle dve godine. Neki mladi reditelji i autori koji su učestvovali na programu pripremaju sada svoje filmove za „DocuProgram“ „Sarajevo film festivala“ sledeće godine.\nInicijativa je organizovala i festival “Dani Sarajeva” u Beogradu, 2007. i 2008. godine, da obeleži datum početka opsade Sarajeva i podstakne razvoj komunikacije mladih iz Sarajeva i Beograda. Tokom trodnevnog festivala Beograđanima i Beograđankama predstavili su se umetnici i umetnice iz Sarajeva, prikazivani su filmovi, gostovale pozorišne predstave. U okviru festivala održane su i tribine posvećene regionalnoj saradnji kao uslovu evropskih integracija. Trećeg dana festivala održana je i tribina o rodnom, kulturnom i političkom aktivizmu na internetu i prikazivani su filmovi sa „Sarajevo film festivala“.\nOBRAZOVANJE O LJUDSKIM PRAVIMA program na Kosovu\nGodina 2006. je bila izuzetno značajna za Inicijativu mladih za ljudska prava na Kosovu, jer smo tada pored regionalnih prvi put kreirali programe na samom Kosovu. Ti novi programi su se fokusirali na obrazovanje, aktivizam, primenu zakona i poštovanje antidiskriminacione politike na Kosovu. Inicijativa je u prethodnih pet godina organizovala 27 škola i seminara za mlade ljude iz različitih zajednica. Kao deo regionalne mreže, počeli smo da realizujemo škole ljudskih prava u 2007. godini. Dosad je organizovano sedam škola. Škole ljudskih prava traju devet dana, namenjene su srednjoškolcima i studentima iz različitih zajednica sa Kosova. Cilj škola je da doprinesu bazičnom obrazovanju o ljudskim pravima i podstaknu aktivizam mladih ljudi.\nizgradnji kapaciteta mladih ljudi kroz različite druge obrazovne programe. Reč je o seriji predavanja i informisanja mladih ljudi širom Kosova o ljudskim pravima, suočavanju sa prošlošću, i drugim važnim temama koje se tiču konsolidacije i transformacije kosovskog društva. Tokom 2007. i 2008. godine, organizovali smo i seriju predavanja i diskusija o demokratizaciji, nacionalizmu i odnosu prema prošlosti. U 2008. godini Inicijativa je pokrenula izdavačku delatnost. U pripremi je prevod knjige „Narod i nacionalizam“, autora Ernesta Gellnera, koja se smatra jednom od najboljih interpretacija modernog nacionalizma.\nPored dva edukativna seminara o ljudskim pravima 2005. godine, radili smo i na 19\nInicijativa je organizovala u prethodnih pet godina 27 škola i seminara za mlade ljude iz različitih zajednica. Kao deo regionalne mreže, počeli smo da realizujemo škole ljudskih prava u 2007. godini\nFONDACIJA INICIJATIVE regionalni program Tokom dve godine svog delovanja, Fondacija je podržala četrdeset šest (46) različitih nevladinih organizacija na Kosovu, u Srbiji i Bosni i Hercegovini sa više od 250.000 američkih dolara\nU januaru 2007. Incijativa mladih za ljudska prava osnovala je Fondaciju Inicijative sa ciljem da pruži podršku organizacijama, civlinim grupacijama, medijima i pojedinicima posvećenih transformaciji Balkana u demokratski i napredni region.\n2007. i 2008. pomagala je organizacije čiji rad uključuje: međunarodne javne diskusije i kulturne događaje; razmene mladih, studenata, umetnika, novinara i profesionalaca sa Kosova i iz Srbije; tri dokumentarna filma i izdavanje tri publikacije.\nObezbeđene su donacije za aktivnosti i inicijative koje uključuju inovativni, napredni i evropski pristup pitanjima od ključnog značaja za buduće generacije, kao i inicijative posvećene motivisanju mladih, organizacija mladih i civilinog društva, da se aktivno uključe u proces tranzicione pravde i suočavanja s prošlošću, i prevazilaženja posledica konflikata.\nOsnovni fokus programa Fondacije je pomaganje i ohrabrivanje razvoja lokalnih inicijativa za pomirenje, unapređivanje međuetničkih odno sa i jačanje kapaciteta aktivizma mladih. Tokom 2007. i 2008. Fondacija je podržala sledeće aktivnosti: dokumentarni film o slobodi kretanja mladih na Kosovu; veći broj treninga i seminara o aktivizmu mladih, rešavanju konflikta i nenasilnoj komunikaciji sa mladima različitog etničkog i religijskog porekla; veliki broj inicijativa i diskusija o suočavanju s prošlošću; istraživanja i publikacija o velikodostojnicima i izveštavanju medija; inicijative za aktivnosti mladih fokusirane na učestvovanje mladih u procesu odlučivanja i poboljšanje izveštavanja medija.\nTokom dve godine delovanja, Fondacija je podržala 46 različitih nevladinih organizacija na Kosovu, u Srbiji i Bosni i Hercegovini sa više od 250.000 američkih dolara. Fondacija je posvećena pomaganju razvoja i jačanju regionalne saradnje. Tokom 20\nINTEGRACIJA MLADIH IZ MANJINSKIH GRUPA program u Srbiji\nPočetkom 2008. Inicijativa je po krenula program u Preševu i Bujanovcu, opštinama koje su većinski naseljene albanskim stanovništvom. Naš glavni cilj bio je rušenje predrasuda i stereotipa koje su, nakon konflikta, rešavanja statusa Kosova i, na kraju, proglašavanja njegove nezavisnosti, uticale na marginalizaciju i izgradnju nepremostivih barijera između ovog regiona i ostatka Srbije. Od početka programa, stotinu mladih ljudi je po prvi put posetilo Beograd, institucije Srbije i organizacije civilnog društva koje deluju na nacionalnom nivou.\npomirenju, organizovali smo gostovanje južnoafričke predstave “Truth in Translation” koja govori o Komisiji za istinu i pomirenje u Južnoj Africi. Predstavu je videlo više od 500 ljudi, a zbog velikog interesovanja naknadno je emitovana na RTV Bujanovac. Više od 100 ljudi je učestvovalo na diskusiji i radionici nakon predstave. Inicijativa mladih za ljudska prava otvorila je kancelarije u Preševu i Bujanovcu koje će nastaviti da rade na omladinskom aktivizmu i integraciji ovih opština u Srbiju i region.\nViše od dvadesetoro mladih ljudi je uključeno u različite programe u Srbiji, regionu i inostranstvu. Organizovane su posete novinara iz Beograda Preševu i Bujanovcu i obrnuto. Nakon ovih poseta, objavljeno je više od 20 objektivnih članaka o situaciji u Preševu i Bujanovcu, što je uticalo na promenu medijske slike ovih opština u Srbiji. U cilju razvijanja kulturnog života mladih ovih opština i otvaranja dijaloga o istini i 21\nOd početka programa, stotinu mladih ljudi je po prvi put posetilo Beograd, institucije Srbije i organizacije civilnog društva koje deluju na nacionalnom nivou Više od dvadesetoro mladih ljudi je uključeno u različite programe u Srbiji, regionu i inostranstvu. Organizovane su posete novinara iz Beograda Preševu i Bujanovcu i obrnuto\nPODRŠKA RAZVOJU AKTIVIZMA U GRADOVIMA U SRBIJI\nŠKOLA NOVE POLITIKE\nShvativši neophodnost konstantnog rada sa mladima i van Beograda, otvorili smo, krajem 2005. godine, kancelarije Inicijative mladih za ljudska prava u Kragujevcu, Nišu i Novom Sadu. Do 2008. godine, kancelarije su radile na razvoju kako programa Inicijative, tako i samostalnih programa na temu ljudskih prava i suočavanja sa prošlošću. Za tri godine, kancelarije su se osposobile da rade samostalno, tako da su osnovane tri organizacije koje sada autonomno rade na svojim programima i razvijaju omladinski aktivizam u ovim gradovima. Inicijativa sarađuje sa njima na nekoliko programa i daje im punu podršku u sprovođenju ostalih aktivnosti.\nInicijativa mladih za ljudska prava započela je 2007. godine program kontinuirane edukacije mladih iz političkih partija, studenata društvenih nauka, mladih pravnika/ca, novinara, aktivista i aktivistkinja organizacija civilnog društva. “Škola nove politike” je šestomesečni program koji obuhvata predavanja, seminare i pisanje eseja iz domena politike suočavanja sa prošlošću i ljudskih prava. Glavni cilj Škole je doprinos promeni vrednosnog sistema u post-konfliktnoj Srbiji i izgradnja strategije javnih politika u tranzicionom društvu kroz rad sa budućim liderima. Edukacija mladih lidera, bazirana na iskustvu i poukama nakon raspada bivše Jugoslavije, iskustvu rastućeg nacionalizma, ksenofobije i ratova, treba da bude osnova za izgradnju novog, progresivnog, demokratskog društva i da ohrabri mlade ljude da preduzmu konkretne korake u izgradnji novih javnih po litika na nacionalnom i lokanom nivou. Predavači “Škole\nprogram u Srbiji\nnove poli ti ke” su stručnjaci u oblastima tranzicione pravde i ljudskih prava iz zemlje i inostranstva. Škola se organizuje u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Prvu generaciju polaznika/ca činilo je 35 mladih ljudi, koji su aktivni u različitim segmentima društva. Druga generacija upisana u oktobru 2008. godine broji 64 polaznika/ca iz ova tri grada. “Škola nove politike” je veoma važan metodološki korak za Inicijativu mladih za ljudska prava jer obezbeđuje konstantan rad sa mladima, praćenje njihovog napretka i mogućnost adekvatne podrške njihovim idejama i aktivnostima.\nPrvu generaciju polaznika/ca činilo je 35 mladih ljudi, koji su aktivni u različitim segmentima društva. Druga generacija upisana u oktobru 2008. godine broji 64 polaznika/ca iz ova tri grada. “Škola nove politike” je veoma važan metodološki korak za Inicijativu mladih za ljudska prava jer obezbeđuje konstantan rad sa mladima, praćenje njihovog napretka i mogućnost adekvatne podrške njihovim idejama i aktivnostima.\nIzvestaj o pet godina rada (2008)


Lekar Majkla Džeksona proglasen krivim za ubistvo iz nehata\nPorota u SAD proglasila krivim Konrada Marija, lekara Majkla DŽeksona, za nenamerno ubistvo pevača 2009.\nBernanke: Ekonomski rast u SAD biće frustrirajuće spor\nŠef Federalnih rezervi Ben Bernanke ocenio da će ritam ekonomskog rasta u SAD najverovatnije biti frustrirajuće spor pošto je Fed smanjio procenu rasta za naredne dve godine.\nPorodična drama zbog neplaćenog sendviča\nAmerički lanac supermarketa Safeway saopštio da neće tužiti jedan bračni par čije je hapšenje u Honoluluu na Havajima zbog neplaćenog sendviča navelo socijalne radnike da im nakratko oduzmu dvogodišnju ćerku.\nPolovina Amerikanaca veruje da predsednik SAD Barak Obama ne zaslužuje drugi mandat, ali nijedan od potencijalnih republikanskih kandidata u hipotetičkom duelu ne može da ga pobedi, pokazuju istraživanja.\nSAD odustaju od plana da zadrže vojsku u Iraku posle povlačenja 31. decembra ove godine, rečeno u obaveštenim krugovima u Vašingtonu i Bagdadu.\nSmanjen spoljnotrgovinski deficit SAD\nDeficit SAD u trgovini sa svetom u avgustu je blago smanjen ali je manjak za osam meseci ove godine veći od prošlogodišnjeg.\nSAD: Osmoro ubijeno u frizerskom salonu\nOsam osoba ubijeno, jedna teško povređena, kad je naoružani muškarac juče pucao iz vatrenog oružja na zaposlene i mušterije u jednom frizerskom salonu u kalifornijskom gradu Sil Bič.\nProglašen nevinim posle 25 godina u zatvoru\nJedan Teksašanin, koji je proveo 25 godina u zatvoru zbog ubistva supruge, proglašen nevinim pošto je analizom DNK utvrđeno da je drugi čovek počinio taj zločin.\nSenat SAD nije usvojio paket mera Baraka Obame za povećanje zaposlenosti, već radi na drugim načinima za smanjenje visoke stope nezaposlenosti u zemlji.\nAmerički budžetski deficit ponovo 1.300 milijardi dolara\nAmerički budžetski deficit dostigao je na kraju ove fiskalne godine 1.300 milijardi dolara, isto rezultat kao i 2010. godine, a nešto bolje nego pre dve godine kada je zabeležen rekord od 1.400 milijardi dolara.\nStudija: SMS-ovi drastično usporavaju reakciju za volanom\nČitanje i pisanje SMS-ova tokom vožnje mogu produžiti reakciju vozača i do 100 odsto, pokazuje istraživanje Teksaškog saobraćajnog instituta. "Naši nalazi ukazuju da je vreme reagovanje veće nego što se isprva mislilo", rekla je Kristin Jager, koja je rukovodila\nYahoo i ABC udružili snage\nYahoo i TV stanica ABC odlučili da udruže snage i auditorijum, sklopivši partnerstvo.\nObama: Nisam favorit na izborima 2012. godine\nPredsednik SAD Barak Obama izjavio je da neće biti favorit na narednim predsedničkim izborima 2012. godine.\nDemonstracije protiv gramzivosti na berzi se šire po SAD\nProtest protiv berze i banaka se sa njujorškog Vol Strita u ponedeljak proširio po SAD.\nObama: Vrhovni komandant mora da podržava i gej-vojnike\nPredsednik SAD Barak Obama oštro kritikovao suparnike među republikancima zbog stavova prema gej-vojnicima koji služe u Vojsci SAD.\nObama: Evropska kriza plaši svet\nPredsednik SAD Barak Obama smatra da širenje finansijske krize Evropom plaši svet i da mere evropskih zemalja za zaustavljanje problema prezaduženosti u zoni evra nisu brze koliko bi trebalo da budu.\nAmerički satelit pao na Zemlju, ne zna se tačna lokacija\n24. septembar 2011. | 0\nAmerički satelit od 6,3 tona pao je jutros na Zemlju, ali se tačna lokacija još ne zna, saopštila je Nasa.\nObama traži smanjenje deficita za tri biliona dolara\nPredsednik SAD Barak Obama predložiće danas specijalnom komitetu Kongresa nove mere za smanjenje budžetskog deficita za tri biliona dolara u sledećih 10 godina, izjavio je visoki zvaničnik Obamine administracije.\nObamin plan zapošljavanja platiće se većim porezima\nAmerički predsednik Barak Obama predložio je da se novi skupi plan zapošljavanja plati povećanjem poreza bogatima.\n10. septembar - 11. septembar 2011 | 0\nKomemorativnim skupovima, izložbama i predstavama SAD obeležavaju 10 godina od terorističkih napada u kojima je život izgubilo gotovo 3.000 ljudi.\nNova radna mesta za 447 milijardi dolara\nU naporu da osnaži privredu SAD i sopstveni položaj, predsednik Barak Obama danas je predložio 447 milijardi dolara vredan plan za otvaranje radnih mesta.\nZvaničnici SAD saopštili da su dobili kredibilnu, ali još nepotrvređenum terorističku pretnju koja se odnosi na Njujork ili Vašington.\nSvetska banka očekuje slab rast u SAD, ne i recesiju\nPredsednik Svetske banke Robert Zelik izjavio da će ekonomiju SAD verovatno i dalje pogađati slab ekonomski rast i visoka nezaposlenost, ali da će ta najveća svetska ekonomija izbeći recesiju.\nIstražioci: SAD protraćile ogroman novac u Avganistanu i Iraku\nSAD su izgubile milijarde dolara zbog neracionalnog trošenja i pronevera u Iraku i Avganistanu i može se očekivati da se to ponovi ako Vlada ne unese promene u način sklapanja ugovora za podršku ratnim dejstvima, ocenili su danas nezavisni američki istražioci.\nMere za pomoć milionima građana\nBorba za svaku kuću\n10. mart 2009 u 14:10\nU decembru 2008. kada su cene nekretnina na američkom tržištu zabeležile rekordan pad, Lora i Džordž V. Buš iskoristili su pravu priliku da u poslednji čas obezbede sebi krov nad glavom. Jednospratnu kuću površine 765 kvadratnih metara, sagrađenu 1956. godine, kupili su po prilično povoljnoj ceni od 2,1 milion dolara\nU. S. Steel Srbija: opomena pred odlazak\nKaljenje na tihoj vatri\nEfekti stranih investicija u Srbiji\nSlikanje odmah, rezultati u najavi\nŽarko Obradović, ministar za prosvetu i nauku\nŠkole su važnije od mostova\nAgrokor ipak kupuje Mercator?\nRoda u hrvatskom gnezdu


Saopštenje za javnost Muftijstva banjalučkog: Pucanj na Ferhadiju, pucanj na sve nas - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna HRONIKA Saopštenje za javnost Muftijstva banjalučkog: Pucanj na Ferhadiju, pucanj na sve nas\nU četvrtak, 23.08.2018, oko tri sata ujutro, Ferhad-pašina džamija u Banjaluci je bila izložena činu koji se,s obzirom na vremenski kontekst i poruku koju šalje, može smatrati terorističkim činom. Prema nezvaničnim saznanjima iz PU Banja Luka, nekoliko odraslih osoba u pripitom stanju pucalo je iz vatrenog oružja na Ferhadiju.\nPolicija je privela izgrednike, utvrdila njihov identitet i trenutno radi na kvalifikaciji krivičnog djela. Muftijstvo banjalučko najoštrije osuđuje ovaj vandalski čin koji se može okarakterisati kao teroristički, jer se radi o pucanju na jednu od najznačajnijih džamija na Balkanu, banjalučku Ferhadiju i to trećeg dana velikog muslimanskog praznika, Kurban-bajrama.\nOd nadležnih institucija očekujemo da najozbiljnije pristupe ovom slučaju, te da izgrednike najoštrije sankcionišu. Pucanje na Ferhadiju ravno je pucanju na sve nas, jer je ona javno dobro muslimana i kulturno-istorijsko dobro svih građana. Zbog toga od svih relevantnih društveno-političkih faktora – posebno sa područja Republike Srpske – očekujemo javnu osudu ovog čina.\nNajiskrenije se nadamo da ovaj čin nije u vezi sa pokušajima zaoštravanja stanja i prije zvaničnog početka predizborne kampanje. Oni koji bi se eventualno upustili u jednu takvu avanturu trebali bi znati da će njihovi pokušaji biti uzaludni i unaprijed osuđeni na neuspjeh.\nPrethodni tekstAgušević: Svi žele u Novi Pazar!\nSledeći tekstGradska uprava: Uvid u poseban birački spisak


Ni evropski političari nisu “imuni” na plagijate, poslednji u nizu premijer Luksemburga\nPremijer Luksemburga Gzavije Betel poslednji je u nizu evropskih političara koji su se suočili sa skandalom zbog navodnog plagijata.\nNašavši se pred otužbama da je plagirao diplomski rad na francuskom univerzitetu u Nansiju, Betel je izjavio da je “rad napisao pre više od 20 godina” i priznao je da “trebalo drugačije da postupi”.\nPrema onlajn medijskoj kući Reporter.lu, “više od tri četvrtine” teza u njegovom radu iz 1999. godine na Univerzitetu u Nansiju je napisano “bez odgovarajućeg akademskog navođenja citata”.\n“Ova institucija veoma ozbiljno shvata kršenje naučnog integriteta i biće sprovedena istraga sadržaja disertacje. Moguće sankcije će zavisiti od zaključaka istrage”, navodi se u saopštenju Univerziteta, koje prenosi Euronjuz. Dodaje se da u to vreme institucije “nisu bile opremljene današnjim modernim softverima za otkrivanje plagijata”. Betel, koji je premijer od 2013, rekao je da će “prirodno” prihvatiti odluku univerziteta.\nNjegova disertacija “Ka mogućoj reformi glasačkih sistema na izborima za Evropski parlament” ima 56 strana, a Reporter.lu tvrdi da se čak 96 odsto rada sastoji od iskopiranih odlomaka iz dve knjige, jednog novinskog članka i sa četiri veb sajta, te da samo “nekoliko pragrafa u uvodu” i “jedan jednako kratak zaključak” nisu u celini plagijati.\nNije prvi put da je neki od političara u EU optužen za plagiranje. U Nemačkoj je tokom proteklih godina nekoliko ministara podnelo ostavku zbog ovakvih optužbi. Među njima je bivša ministarka porodice Franciska Gifaj, članica Socijaldemokratske stranke Nemačke (SPD), kojoj je u maju ove godine Univerzitet u Berlinu oduzeo doktorat zbog plagiranja. Kako je tada navedeno u obrazloženju Univerziteta, u njenoj doktorskoj tezi korišćeni su tekstovi i reference drugih autora, a da izvori nisu označeni u dovoljnoj meri.\nDoktorati su u Nemačkoj i ranije stvarali probleme političarima. Kako navodi Dojče vele, tokom poslednjih deset godina u pitanje je doveden akademski integritet najmanje 20 uglednih nemačkih političara. Među njima su bivši ministar odbrane Karl Teodor cu Gutenberg kojem je oduzet doktorat i podneo je ostavku 2011, bivša ministarka obrazovanja Anete Šavan koja se iz istog razloga povukla sa funkcije 2013. i bivša potpredsednica Evropskog parlamenta Silvana Koh-Merin 2011.\nNa meti optužbi našla se i predsednica Zelenih Analena Berbok, za čiju knjigu pod naslovom “Sada. Kako obnavljamo našu zemlju“, je austrijski “lovac na plagijate“ Štefan Veber tvrdio da ju je autorka prepisivala iz više izvora. Veber je navodno pronašao više sumnjivih mesta koja podsećaju na članke iz publikacija „Nemačke centrale za političko obrazovanje“.\nMeđutim, ta knjiga nije naučni rad i autorka zbog toga nije bila u obavezi da navodi izvore. Osim toga, u svojoj biografiji objavljenoj na internetu Berbok je dala lažne izjave o svojoj akademskoj karijeri i članstvu u renomiranim organizacijama, za šta se kasnije izvinila, rekavši da je to bilo “traljavo” urađeno.\nMađarski predsednik Pal Šmit je podneo ostavku u aprilu 2012, nakon što je utvrđeno da je njegova doktorska disertacija bila plagijat. Nedelju dana ranije, univerzitet Semelvajs u Budimpešti mu je oduzeo titulu doktora. Mađarski mediji su pisali da je veći deo njegove disertacije bio doslovni prevod različitih tekstova na francuskom i engleskom.\nČeški ministar rada i socijalnih pitanja Petr Krčal je podneo ostavku u julu 2018, nakon svega tri nedelje na toj poziciji jer se pokazalo da je plagirao delove diplomskog rada.\nSamo nekoliko dana ranije, kako je preneo RSE, ostavku je podnela i ministarka pravde Tatjana Mala, pošto su oba njena diplomska rada bila delimično plagirana. Kako je tada navedeno, ona je prepisivala ranije radove, bez citiranja izvora – čak i sa pravopisnim greškama.\nSumnjivi bili i fon der Lajen i Štajnmajer U sumnju su dovedene čak i doktorske teze predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen i nemačkog predsednika Franka Valtera Štajnmajera. U oba slučaja je, ipak, otkriveno da su se nepravilnosti odnosile na greške u referencama i njima je dozvoljeno da zadrže svoje titule.


Zahuktava se u Donbasu: Biće rata između SAD i Rusije | WebTribune\nHome SPEKTAR Zahuktava se u Donbasu: Biće rata između SAD i Rusije\nUkoliko bude rata između NATO-a i Rusije, najverovatnije će početi u Ukrajini i regionu Donbas.\nRuski ministar spoljnih poslova, Sergej Lavrov, rekao je u ponedeljak da režim u Kijevu priprema novu ofanzivu u toj oblasti, što je potez koji će prekršiti prekid vatre dogovoren u februaru.\nProšle nedelje je ubijeno 7 ukrajinskih vojnika, dok ih je 40 ranjeno u sukobima blizu Donjecka.\nIstovremeno, Eduard Basurin, portparol samoproklamovane Narodne republike Donjeck, optužio je ukrajinsku vojsku da je napala ovu oblast tenkovima i teškim naoružanjem.\nSAD su optužile Rusiju da podgreva tenzije u regionu i da je iskoristila prekid vatre kako bi preuzela 28 gradova i sela u oblasti od 250 kvadratnih kilometara.\n„Sukobi u Ukrajini su mnogo ozbiljniji nego ISIS“, rekao je bivši ambasador SAD u Ukrajini i direktor Centra za Evroaziju pri Atlantskom savetu u Vašingtonu, Džon Herbst. „Prosto je. Svaki vojni analitičar će prvo pomisliti na to koliko štete može da se nanese. Putin želi da okonča mir koji je uspostavljan 1991. godine i nakon Drugog svetskog rata“.\n„Putin želi celu Ukrajinu“, dodao je ukrajinski član parlamenta, Dmitro Lubinec.\nPrvi zamenik predstavnika parlamenta, Andrej Parubij, radikalni nacionalistički lider prevrata kojim je svrgnuta demokratski izabrana vlast Ukrajine prošle godine, rekao je za InterFax u četvrtak da je 30 jedinica ruske vojske prešlo granicu u prethodna dva dana.\nVojne pripreme za rat\nU međuvremenu, američke i britanske specijalne snage aktivno pripremaju Kijevsku vojsku za borbu, navodi Stiven Lendman.\nPočetkom meseca je rečeno da otprilike 75 britanskih vojnih instruktora obučava vojsku u Ukrajini kako bi se izborila sa „terorizmom“. Britanski sekretar odbrane, Majkl Felon, rekao je da njegova država planira da udvostruči broj instruktora koji sarađuju sa Kijevskom vojskom.\nSAD su takođe navele da će obučavati redovne ukrajinske vojne snage posle jula ove godine.\nObamina administracija je u februaru najavila da bi mogla da pošalje „odbrambeno oružje“ Ukrajini. Narednog meseca, Predstavnički dom je izglasao da se oružje što pre pošalje Ukrajini.\n„Zapad mora da ojača Ukrajinu tako što će povećati troškove bilo kojeg narednog napada Rusije“, navedeno je u izveštaju Atlantskog saveta i Brukings instituta. „To znači da je Ukrajini potrebna direktna vojna pomoć, kao i smrtonosno odbrambeno oružje“.\nInsajderi globalista predviđaju rat\nIzveštaji o tome da ruska vojska ulazi u Donbas, da SAD i Velika Britanija obučavaju ukrajinske vojnike, kao i da se prekid vatre dogovoren u Minsku stalno krši, ukazuju na postojanje većeg konflikta i mogućnost započinjanja svetskog rata između dve nuklearne supersile.\n„Iako portparoli tvrde da su operacije na evropskom kontinentu usmerene na hipotetičke protivnike, njihova vrsta i srazmera ukazuju na suprotno: Rusija se sprema za konflikt sa NATO-om, a NATO se sprema na moguć sukob sa Rusijom“, rekao je Ijan Kerns, direktor Evropske mreže za liderstvo.\nNjegov izveštaj ukazuje na vežbe NATO-a održane u junu, kao i na ruske vežbe održane u martu. „Tenzije postaju još veće kada se vežbe ne najave unapred, kao što je slučaj sa brojnim ruskim vežbama“, navodi se u izveštaju.\nInsajderi globalista, od Henrija Kisindžera do Mihaila Gorbačova, upozoravaju da postoji sve veća opasnost da rat u Ukrajini preraste u veći, svetski rat.\nKisindžer je u januaru rekao da je „zabrinut zbog procesa vojnog angažovanja u Ukrajini, pošto nije izvesno čemu to vodi“.\n„Smatram da bi trebalo da izbegavamo takve poteze dok ne shvatimo koliko daleko želimo da odemo. U pitanju je teritorija koja se nalazi 450 kilometara od Moskve, zbog čega ima ozbiljnog uticaja na bezbednost“, rekao je on.\n„Ne mogu više da tvrdim da ovaj Hladni rat neće prerasti u Vruć rat“, rekao je Gorbačov.\n„Plašim se najgoreg upravo zbog izjava i propagande sa obe strane. Ukoliko jedna od strana podivlja, bićemo u velikom problemu… Ekstremno sam zabrinut“, rekao je on.


Iscrtana mapa mreže podrške za žrtve nasilja – Sigurna Ženska Kuća\nby SŽK / On April 25, 2018 / In Uncategorized\nMultisektorski pristup jedan je od najznačajnih elemenata u zaštiti žena žrtava porodičnog nasilja, zbog čega je neophodno da se u rješavanje toga problema više uključe institucije i građani.\nU okviru projekta “Krenimo zajedno”, na ulicama Glavnog grada iscrtana je mapa mreže podrške za žrtve nasilja sa strelicama koje će povezivati institucije sistema podrške.\nIscrtali smo putanju mreže podrške sa logoom i sloganom kampanje sa ciljem da se skrene pažnja zaposlenima u institucijama, kao i građanima i građankama. Lokacije koje su iscrtane su Sigurna ženska kuća, Centar za socijalni rad, Osnovni sud, Sud za prekršaje i tužilaštvo, Centar bezbijednosti Podgorica, SOS telefon Podgorica, Centar za ženska prava, Ombudsman.\nProteklih godina realizovano je niz kampanja protiv nasilja nad ženama, ali lična spremnost građana da prijave nasilje u porodici i budu uključeni u rješavanje tog problema još uvijek nije na željenom nivou.\nNeophodno je raditi na izmjeni društvenih vrijednosti i podizanju javne svijesti informisanjem o uzrocima, posljedicama i postojećim mehanizmima zaštite. Neophodno je animiranje građana da se uključe u rješavanje problema nasilja nad ženama i budu dio lanca pomoći.\nVeoma je važno podizanje svijesti profesionalaca da je multisektorski pristup jedan od najznačajnih elemenata u zaštiti žena žrtava porodičnog nasilja.\nSigurna ženska kuća, kroz projekat “Krenimo zajedno” promoviše koordinisani odgovor institucija na nasilje nad ženama da bi pomoć bila brza, efikasna, prilagođena okolnostima i ličnim karakteristikama žrtve.\nPoruka ove kampanje je poziv svima da se uključe u rješavanje problema nasilja nad ženama. Ovom kampanjom pozivamo građane/ke da prijave nasilje ako su u saznanju da neko trpi isto, a institucijama sistema šaljemo poruku da je žrtvi neophodno pružiti sveobuhvatnu zaštitu i podršku.\nTrotoari su diskretno iscrtani i ne narušavaju izgled ulica već ih logo kampanje dodatno uljepšava.\nProjekat “Krenimo zajedno”, Sigurna ženska kuća realizuje uz podršku Programa za podršku antidiskriminacionim i politikama rodne ravnopravnosti, koji sprovodi UNDP u partnerstvu sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava, a koji finansira Delegacija Evropske unije u Crnoj Gori.\nPrevious Post okrugli sto „Konvencija...\nNext Post KANDIDATKINJA ZA PREDSJEDNICU...


Horgoš 2, 15. septembar 2015.\nHorgoš 2 zatvoren, raste broj izbeglih na srpskoj strani (pokrivalice)\nLokalnim putevima izbeglice i dalje stižu u grupama, a oni koji su stigli noćas prenoćili su u šatorima koje su razapeli.\nGrupa izbeglica presekla je jutros ogradu na granici Mađarske i Srbije, njih 16 policija je nakon toga odmah privela i to će biti prva grupa izbeglica na kojoj će biti primenjen novi zakon o državnoj granici. Kako javlja mađarska državna televizija M1, grupa izbeglica je u ataru blizu prelaza Reske - Horgoš presekla bodljivaku žicu i probila ogradu, nakon čega su ušli u Mađarsku. Njih 16 policija je odmah privela i to je prva grupa izbeglica na kojoj će biti primenjen novi, strožiji zakon o državnoj granici koji je stupio na snagu u ponoć, a koji, između ostalog, predviđa kaznu zatvora do tri godine za one koji ilegalno pređu granicu. Sama granica je i fizički zatvorena nakon što je, nakon izgradnje orgrade, zatvoren poslednji prolaz koji su izbeglice koristile, a to je pruga Subotica - Segedin, na koju je juče u popodnevnim časovima postavljen vagon s bodljikavom žicom.\nUNHCR nije obavešten kada će Horgoš biti otvoren\nVisoki komesarijat Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) nema nikakvu informaciju kada će biti otvoren Horgoš, najveći granični prelaz između Srbije i Mađarske, a njihovim službenicima nije omogućen prilaz prelazu. "Granica je zatvorena i za sada se ne zna kada će biti ponovo otvorena", rekao je predstavnik UNHCR Babar Baloć na licu mesta. "Naše osoblje nema pristup prelazu, a mađarske vlasti nam nisu dale nikakvu informaciju o ponovnom otvaranju", rekao je on. Za to vreme, kako je javio AFP, nekoliko stotina migranata sa srpske strane granice je ostalo tu bez ikakve nade da će moći da uđu u Mađarsku.\nPropuštene dve porodice s decom na punktu za registraciju\nU poslednjih sat i po vremena kroz punkt za registraciju izbeglica, 300 metara od glavnog graničnog prelaza Horgoš 1, mađarske vlasti su propustile dve porodice sa decom, rekli su Tanjugovom reporteru predstavnici UNĆR-a. Punkt za registraciju izbeglica je otvoren popodne i ispred čeka jedan broj njih, ali procedura, kažu, teče veoma sporo.Haos na mađarskoj granici izazvala je primena izmenjenog, pooštrenog zakona o granici, koji je Mađarska počela da primenjuje od ponoći. Istovremeno, na granicu je upućena vojska koja pomaže policiji u patroliranju i čuvanju svih punktova, koje su ranije izbeglice koristile za ilegalan ulazak u Mađarsku.\nMIGRANTI SE KRECU UZ OGRADU\nVAGON SA BODLJIKAVOM ZICOM\nMIGRANT POKUSAVA ILEGALNO DA PREDJE GRANICU\nMADJARSKI VOJNIK I MIGRANTI\nMADJARSKI POLICAJCI I VOJNIK POPRAVLJAJU ZICANU OGRADU\nMIGRANTI SEDE ISPRED GRANICNOG PRELAZA\nIMPROVIZOVANI KAMP MIGRANATA\nSTRAJK MIGRANATA NA GRANICI SA MADJARSKOM\nIZBEGLICE NA HORGOSU


Renault evropski br. 1 u malim emisijama ugljendioksida\nNa osnovu prodajnih rezultata putničkih automobila u 2013. godini grupacija Renault postala je evropski lider u proizvodnji automobila male emisije CO2 i prva grupacija koja je emisiju spustila ispod 115 g CO2/km. To je prosečna vrednost emisija CO2 putničkih automobila grupacije Renault registrovanih u prvoj polovini 2013. godine u 23 države članice EU (sve države osim Kipra, Malte, Rumunije i Bugarske) homologirana prema NEDC-ovom mešovitom ciklusu. Ovo dostignuće rezultat je podmlađivanja game modela, uspeha palete motora Energy i prodaje električnih vozila.\nGrupacija Renault prema broju putničkih automobila prodatih u 2013. godini s prosekom od 114,7 g CO2/km po vozilu zauzela je vodeće mesto u Evropi u pogledu malih emisija CO2. Prema podacima dobijenim od organizacije AAA-DATA (Association Auxiliaire de l’Automobile), podružnice organizacije CCFA. AAA-DATA je organizacija koja za nadležna tela prikuplja podatke u vezi s automobilskom industrijom.\nGrupacija Renault ovaj uspeh postigla je zahvaljujući nedavnom obnavlajnju game modela u ponudi, najviše zahvaljujući modelima koji ispuštaju manje od 100 g CO2/km, ta petorka su: Twingo, novi Clio, Captur, Megane i Dacia Sandero. U segmentu malih dizela sa pet sedišta, novi Clio Energy dCi 90 eco² vodeći je model u klasi s 83 g/km. Ukupno paleta modela novog Clia ispušta 18,5 g CO2/km manje od modela prethodne generacije.\nNiskim prosečnim vrednostima emisije CO2 značajno je doprinela i prodaja Renaultovih vozila na električni pogon.\nUkupno su se prosečne vrednosti emisije CO2 po kilometru čitave palete grupacije Renault 2013. poboljšale za gotovo 11 g u odnosu na 2012. godinu, zabeleživši pad sa 125,5 g/km na 114,7 g/km.\n„Ovaj liderski status dokaz je da naša strategija u pogledu pogonskih jedinica – odnosno, naše palete motora Energy – u kombinaciji sa strategijom u pogledu električnih vozila daje dobre rezultate. Zahvaljujući ovim inovacijama, grupacija Renault postiže značajne rezultate i ostvaruje svoj cilj značajnog smanjenja dugoročnog uticaja svojih aktivnosti na okolinu. Ova poboljšanja istovremeno koriste i planeti i našim kupcima.” izjavio je Jean-Philippe Hermine, direktor grupacije Renault za očuvanje okoline.


Rakočević: Krivična prijava protiv Srđana Popovića -ograničavanje slobode govora | Radio Kosovska Mitrovica\n3. December, 2020 16:19 |\nPolitički analitičar Živojin Rakočević, povodom krivične prijave koju je zamenik predsednika Skupštine opštine Gračanica Granit Gaši podneo protiv predsednika te opštine Srđana Popovića kaže da bi u normalnim situacijama to bilo ograničavanje slobode govora, ali pošto je ovde postalo normalno ograničavati slobodu govora, onda nas uopšte ne iznenađuje činjenica da određene grupacije takve simbole i takve provokacije, koriste za dodatno ograničavanje slobode.\nGranit Gaši je krivičnu prijavu podneo u vezi sa Popovićevim izjavama o bilbordu sa amblemom tzv. UĆK i natpisom “Sloboda ima ime”, postavljenom na samom izlazu iz Gračanice, na magistralnom putu Priština-Gnjilane.\n“Suština je u tome da oni žele da mi pristanemo na njihovu projekciju slobode. Kako oni zamišljaju slobodu, tako mi treba da živimo. To ne može da se desi, jer je to vrlo opasno i to je težak napad na osnovu naših zajednica i osnovu naših sredina”, kaže Rakočević.\nRakočević ističe da je to neko namerno uradio da bi još jednom ponovio ideju “ne vi ne pripadate tu, ne mi znamo šta je vaša sloboda i po obrascima naže slobode, vi morate da se ponašate”.\nOn je dodao da Srbi na Kosovu i Metohiji ne mogu pristati na projekciju “albanske slobode”.\n“Mi imamo svoju slobodu i ako je ne budu poštovali i dok god je ne budu poštovali, ovaj prostor će biti tragično nestabilan”, kaže Rakočević, koji dodaje da će sudbina ove krivične prijave verovatno zavisiti od političke volje i od toga za šta u Prištini može biti upotrebljena.\n“Setite se suđenja Oliveru Ivanoviću, setite se stotine drugih nameštenih procesa, setite se kako je sve to izgledalo i izgleda u društvu koje kaže: Ti kao slobodan pojedinac, moraš se kretati u okvirima moje etničke slobode!”\nRakočević je ponovio da je to veliki problem i da preko toga ne možemo da pređemo.\n“Dok god “ja” budem propisivao šta je vaša sloboda, od demokratije i normalnog društva nema ništa”, ističe Rakočević.


Početna Evropska mreža preduzetništva Šta je Evropska mreža preduzetništva?\nŠtа je Evropskа mrežа preduzetništvа?\nEvropskа mrežа preduzetništvа (Enterprise Europe Network) je projekаt Evropske unije koji je prevаshodno nаmenjen mаlim i srednjim preduzećimа kаo servis kаdа je u pitаnju internаcionаlizаcijа poslovаnjа. Evropskа mrežа preduzetništvа je zаstupljenа u 50 zemаljа svetа i predstаvljа nаjveću mrežu podrške u poslovаnju mаlih i srednjih preduzećа. Evropsku mrežu preduzetništvа čini skoro 600 pаrtnerskih orgаnizаcijа i institucijа poput komorа, аgencijа, institutа i dr.\nKroz svoje besplаtne usluge Evropskа mrežа preduzetništvа (EEN) imа zа cilj dа preduzećimа obezbedi dа što lаkše i što brže pronаđu ino-pаrtnere zа svoje međunаrodne poduhvаte. Nа rаspolаgаnju su im mogućnosti potrаge zа distributerimа, dobаvljаčimа, pаrtnerimа u proizvodnji, trаnsferu nove tehnologije, licencirаnju, frаnšizi, kroz Bаzu poslovne sаrаdnje, učešće nа međunаrodnim poslovnim susretimа u okviru sаjmovа u zemlji i inostrаnstvu. Evropskа mrežа preduzetništvа povezuje preko 4.000 eksperаtа s područjа preduzetništvа, inovаcijа i trаnsferа tehnologije u cilju promovisаnjа konkurentnosti i inovаcijа nа lokаlnom i evropskom nivou, а i šire.\nUsluge koje mrežа pružа prvenstveno su nаmenjene mаlim i srednjim preduzećimа (MSP) аli su dostupne i drugim poslovnim institucijаmа, istrаživаčkim centrimа i univerzitetimа širom Evrope.\nČlаnovi konzorcijumа zа sprovođenje projektа EEN SRBIJА i � i pаrtneri Privredne komore Srbije su:\nNаcionаlnа аgencijа zа regionаlni rаzvoj (NАRR) - koordinаtor projektа,\nUniverzitet u Beogrаdu (UBG)\nInstitut Mihаilo Pupin (IMP)\nUniverzitet u Novom Sаdu (UNS)\nАgencijа zа strаnа ulаgаnjа i promociju izvozа (SIEPА)


Porodiljski servis - porodiljsko bolovanje, bolovanje radi nege deteta\nPitanja i odgovori za trudnice i porodilje\nPorodiljski servis je namenjen zaposlenim i nezaposlenim porodiljama su nakon zaključenog trudničkog bolovanja kod poslodavca otvorili porodiljsko bolovanje ili bolovanje radi nege deteta. Porodiljski servis udruženja, će Vam blagovremeno slati obaveštenja o pravima na finansijske podsticaje i način ostvarivanja tih prava u kratkim obaveštenjima putem sms poruka ili e-mail obaveštenja.\nOdgovaramo na sva pitanja koja se tiču ostvarivanja prava na:\n- bolovanje radi nege deteta\n- način ostvairvanja porodiljskih prava,\n- visine i vrste finansijskih naknada,\n- dinamika isplata,\n- potrebni obrasci\n- povezane institucije sa korišćenjem porodiljskih prava\nBitno je da registrujete kao članovi udruženja (Besplatno), kako bi smo Vaše osnovne podatke mogli da koristimo za blagovremeno informisanje. ONLINE\nUkoliko ste zahvaljujući Trudničko-porodiljskom servisu ostvarili pravo na bolovanje kod našeg saradnika-poslodavca, sada možete otpočeti novi period bolovanja na koje po zakonu imate pravo. Trudničko-porodiljski servis u ovom periodu prati izvršavanje obaveze Vašeg poslodavca i informiše Vas o svim trenutnim pravima porodilja u periodu nege deteta.\nVaša prava i dalje teku\nPorodiljsko bolovanje na osnovu nalaza nadležnog ginekologa treba da počne najkasnije 28 dana pre termina za porođaj. Poslodavac uz rešenje o ostvarivanju prava na odsustvo sa rada, prvostepenom organu, odnosno Službi za dečju zaštitu, dostavlja rešenje o nadoknadi zarade za vreme prodiljskog odsustva. Prvostepeni organ donosi rešenje o priznavanju prava na nadoknadu zarade i utvrđuje njen iznos.\nFinansijska pomoć za rodjenje deteta\nVrste finansijske pomoći:\n- roditeljski dodatak, koji dobijaju svi građani\n- jednokratnu pomoć, koju dodeljuju opštine i čiji iznos varira.\nNa porodiljsko bolovanje se automatski nadovezuje bolovanje radi nege deteta i ne postoji posebna procedura za njegovo pokretanje.\nPošto Vaš poslodavac administrativno vodi Vaš radni odnos i porodiljsko bolovanje, ima obavezu i dalje da vodi aktivnu prijavu na socijalno osiguranje, evidenciju radnog staža, evidenciju isplaćenih i tekuće isplate naknada zarada i da mesečno dostavlja dokumentaciju odgovarajućim državnim fondovima u vezi s vodjenjem Vašeg bolovanja. Sva prava na porodiljsko odsustvo i odsustvo radi nege deteta možete koristiti do isteka 12 meseci od otvaranja porodiljskog bolovanja. U prilica kada se odsustvo koristi za 3 dete, imate pravo na 2 godine odusustva.\nVisina naknade koja se utvrdjuje na početku porodiljskog bolovanja, ne menja se za sve vreme trajanja porodiljskog i bolovanja radi nege deteta.\nU post-porodjajnom periodu, naša obaveza je da Vas blagovremeno obaveštavamo o trenutnim pravima i novim mogućnostima koja ostvarujete u skladu sa domaćom zakonskom regulativom, a koja je podložna čestim izmenama, koju mi pratimo za Vas.\nNaš servis Vas informiše\nBolovanja za trudnice i porodilje\nPrijatelj porodiljskog servisa\nUšteda & Efikasnost\nPDV povraćaj na bebi opremu\nČuvajte fiskalne račune u originalu i kopiji, zbog prava na povraćaj PDV koji ste platili na bebi opremu kupljenu pre ili posle rodjenja deteta.\nDo isteka 6 meseci od rodjenja deteta, potrebno je da podnesete zahtev za jednokratnu finansijsku pomoć za rodjenje 1., 2. ili 3. deteta.\nDostupnost usluga Trudničko-porodiljskog servisa\nSedište servisa za trudnice i porodilje je u Beogradu, a inače smo prisutni i u ostalim gradovima Srbije.\nPrijava novorođenčeta obuhvata prijavu novorođenčeta kod matičara i prijavu prebivališta bebe u SUP.\n1. Izrada knjižice za decu zaposlenih roditelja\n2. Izrada knjižice za decu nezaposlenih roditelja\nOstvarivanje prava na dečiji dodatak podrazumeva ispunjavanje cenzusa, odnosno visine prosečne zarade po članu domaćinstva\nBolovanje radi nege deteta može da traje do 365 dana uključujući i period porodiljskog bolovanja (3 meseca nakon porodjaja). Porodilja može da se odrekne ovog prava i da se po isteku porodiljskog bolovanja vrati na posao.\nTri meseca nakon rođenja deteta brigu o bebi može da preuzme otac i da pokrene proceduru za ovu vrstu odsustva.\nPomoću Trudničko-prodiljskog servisa, koji je namenjen svim trudnim ženama i porodiljama na teritoriji Republike Srbije, obezbedjujemo korišćenje punih prava na korišćenje svih vrsta bolovanja po osnovu trudnoće ili rodjenja deteta. Naš servis postoji zbog Vas i radimo u 100% Vašem interesu, kako bi smo obezbedili jednaka prava svim trudnicama i porodiljama u našoj zemlji.


BalkanMagazin :: U Kikindi otvoren muzej NIS-a\nsreda, 16. novembar 2016 00:00\nU Kikindi je svečano otvoren Muzej NIS-a u kojem je predstavljena bogata istorija jedine kompanije koja se u Srbiji bavi istraživanjem i proizvodnjom nafte i gasa.\nMuzej je smešten u Kikindi, gradu na čijem području se nalaze neka od najznačajnijih naftnih polja NIS-a u Srbiji. Izloženi predmeti svedoče o istoriji istraživanja nafte i gasa dugoj više od šest decenija, ali i o celokupnom razvoju NIS-a. Izloženi predmeti obuhvataju kompanijske fotografije, dokumenta i makete naftnih polja, a posetioci mogu da pogledaju i vredne eksponate, kao što su su uzorci nafte, delovi stena, kao i naftaška oprema, poput dubinske pumpe i gasnog sidra.\nMuzej su svečano otvorili Jevgenij Kapusta, zamenik direktora Bloka Istraživanje i proizvodnja NIS-a i Milan Borenović, direktor Pogona Severni Banat.\n„Naša kompanija je kroz istoriju ostavila veliki trag na ovom području i otvaranje muzeja baš ovde, u Kikindi, je velika čast za sve nas, kao i sama mogućnost da odamo počast onima koji su bili pioniri proizvodnje nafte i od početka gradili naftnu industriju”, izjavio je Jevgenij Kapusta, zamenik direktora Bloka Istraživanje i Proizvodnja NIS-a.\nZa posetioce, muzej je otvoren četvrtkom od 10 do 14 časova, a ostalim radnim danima posete se organizuju uz prethodnu najavu na telefon 064 888 2667.


Mira Galić na čelu Savjeta za predškolsko vaspitanje i obrazovanje - Glas Srpske\nMira Galić na čelu Savjeta za predškolsko vaspitanje i obrazovanje\nSrna, RTRS 24.07.2018 22:47\nBanjaluka - U Banjaluci je konstituisan Savjet za predškolsko vaspitanje i obrazovanje gradske organizacije Socijalističke partije /SP/, a za predsjednika Savjeta izabrana je Mira Galić.\nZa zamjenika predsjednika Savjeta izabrana je Jelena Kurtinović, dužnost sekretara obavljaće Svjetlana Mamić, a na konstitutivnoj sjednici donesen je i plan aktivnosti Savjeta za predstojeći period u kome su akcenti stavljeni na neke od ključnih problema u ovoj oblasti, saopšteno je iz Gradskog odbora SP.\nGalićeva je rekla da Savjet za predškolsko vaspitanje i obrazovanje čine stručni ljudi, sa rezultatima i dugogodišnjim iskustvom u predškolskom radu.\n“U predstojećim aktivnostima fokus će biti na izgradnji novih vrtića, te analizi i prijedlozima izmjena postojećih zakonskih rješenja i pravilnika iz ove oblasti. Posebnu pažnju posvetićemo obilježavanju 70 godina predškolstva u Banjaluci naredne godine”, istakla je Galićeva.\nSavjet za predškolsko vaspitanje i obrazovanje jedan je od savjeta formiranih pri Gradskom odboru banjalučkih socijalista, a dio je politike da u najvažnijim oblastima struka ima glavnu riječ, odnosno da se realnim problemima bave ljudi koji imaju i znanje i rezultate, ističe se u saopštenju.


Beta 4. aprila 2020. 10:20\nPrvi put od izbijanja migrantske krize balkanska ruta na granici Grčke i Turske zatvorena je uz angažman grčkih snaga bezbednosti ali i policajaca Evropske unije pojačanih specijalnim jedinicama više evropskih država.\nKako prenosi portal Balkanska bezbednosna mreža (www.balkansec.net), na granici sa Turskom zajedno su se našle elitna protivteroristička jedinica austrijske policije „EKO Kobra“, finski Peti odred za specijalne intervencije pograničnih snaga i protivteroristička jedinica grčke policije EKAM.\nOni nastupaju kao združena interventna grupa koja pomaže regularnoj policiji i vojsci u obezbedjivanju ključnih tačaka granice.\nZdružene Grčko-evropske snage bezbednosti nastaviće da čuvaju granicu u regionu Evrosa, koji se i dalje nalazi u vanrednom stanju, iako na tom prostoru nakon jednomesečnih okršaja vlada zatišje.\nEvros je tokom februara i marta bio poprište nove krize na Balkanu. Nezadovoljna politikom Evropske unije Ankara je odlučila da otvori granicu za izbeglice i migrante, pomažući im da dodju do Evrosa. Grčka je odgovorila angažovanjem vojske i proglašenjem vanrednog stanja u tom regionu, optužujući Tursku za zloupotrebu izbeglica.\n„Mnogobrojni incidenti su kulminirali razmenom suzavca i šok bombi grčkih i turskih snaga bezbednosti. Hiljade migranata koji su pokušavali da probiju graničnu ogradu sada su povučeni nazad u izbegličke centre. U Turskoj se nalazi oko četiri miliona izbeglica i migranata iz Sirije i drugih delova Azije i Afrike“, podseća se u tekstu.\nTaj portal dodaje da je Evropska komisija podržala Grčku u nameri da spreči ilegalne prelaske granice, poručujući da je to granica Evropske unije.\nUoči nove krize, Evropska agencija za graničnu i obalsku stražu (Fronteks) na kopnenim i pomorskim granicama Grčke imala je oko 500 evropskih policajaca, ali je na zahtev Atine angažovano pojačanje pa su u Grčku upućena dva tima za brze intervencije.\n„Multinacionalni sastav od 100 policajaca iz 22 zemlje EU uključujući Nemačku, Holandiju (žandarmerija), Portugalija (žandarmerija), Poljsku, Italiju, Kipar, Sloveniju, Hrvatsku i Estoniju upućen je kao pomoć za zaštitu grčke granice u regionu Evros. Interventni tim za zaštitu pomorskih granica upućen je i na Egejsko more“, dodaje se.\nOno što je presedan je da za razliku od ranijih kriza u Grčku ovog puta nisu stigle samo regularne policijske snage, već i protivterorističke jedinice tri evropske države sa dugim cevima zajedno deluju kao specijalna interventna grupa za zaštitu granice.\n„Prema najavama grčkih zvaničnika oni će to nastaviti da čine i u narednom periodu jer u Evrosu i pored trenutnog zatišja i dalje vlada vanredno stanje“, navodi portal.


RTCG: NATO širenje "babaroga" za Ruse\nRTCG: NATO širenje “babaroga” za Ruse\nM. D.\t 13. decembra 2015. 08:00\nNATO-ova pozivnica Crnoj Gori da postane 29. članica Alijanse ima značaj koji daleko premašuje tu balkansku zemlju veličine Konektikata, navodi se u analizi Mišela Halcela profesora u Centru za transatlantske odnose na Džons Hopkins Univerzitetu.\nAmerički portal Hafington post prenosi da uprkos trenutnoj krizi u Evropi i ruskom protivljenju, članovi Alijanse su se čvrsto držali suštine Severnoatlantskog ugovora iz 1949. koji se odnosi na proširenje NATO-a, na taj način signalizirajući ostalim potencijalnim kandidatima, poput Švedske i Finske, da vrata ostaju otvorena i za njih.\nDrugo, agresivne reakcije Moskve su pokazale kontraproduktivnu nespretnost, koja karakteriše rusku politiku prema Evropi, kojom upravlja Vladimir Putin.\nVođe NATO država, posebno predsednik Francuske Fransoa Oland nakon masakra u Parizu, nisu podlegle iskušenju da “nagrade” Rusiju za njihovu kooperaciju protiv Islamske države tako što bi uložile veto na slanje pozivnice Crnoj Gori za NATO.\nOland i ostali su prepoznali da Moskva deluje iz sopstvenih interesa, jer njihovom Severnom Kavkazu prete džihadisti koji se vračaju s ratišta, baš kao i zemljama Zapada.\nMala Crna Gora ima ponosnu vojnu tradiciju, s obzirom da se u više navrata borila s Otomanskim carstvim, zatim Austro-Ugarskom u Prvom svetskom ratu i nacističkom Nemačkom u Drugom.\nIpak, njene oružane snage od 2.000 ljudi se teško mogu okarakterisati kao pretnja Rusiji, čije se granice nalaze stotinama milja daleko, a između se nalaze još tri države. Najbliže rusko vlasništvo je niz vila za odmore, koje su bogati Rusi izgradili na crnogorskoj obali.\nOni bi bili sigurni u NATO Crnoj Gori, kao i u stanovima ruskih oligarha u Londonu.\nIpak, razumljivo je što je Rusija uvređena pozivanjem te male zemlje u NATO. Većinski slovenska i pravoslavna, Crna Gora ima istoriju bliskih odnosa s Rusijom, uključujući i dve ćerke Kralja Nikole koje su bile udate za članove carske porodice Romanov u posljednjim danjima carstva. Ali, to je bilo tada, ovo je sadašnjost. Pre dve godine, kada je videla da se Crna Gora približava NATO-u, Moskva je tražila dozvolu da sagradi bazu u luci Bar, što je premijer Milo Đukanović glatko odbio.\nU periodu pred dobijanje pozivnice, Moskva se koristila potkupljivanjem, podsticala buntovne demonstracije u Crnoj Gori i upozoravala da bi ulazak u NATO predstavljao provokaciju.\nPutinov portparol je, kao reakciju na dobijanje pozivnice, kazao da će biti “povratnih reakcija”. Očekujte još demonstracija i druge prljave trikove.\nPutin zna da NATO, defanzivni savez, nikada nije imao ofanzivni plan, ponajmanje protiv Rusije. Ipak, uvećanje NATO-a je postalo “babaroga” u Kremlju, dok se Putin trudi da zadrži svoj autoritarni režim uprkos sankcijama koje su usledile nakon pripajanja Krima i pada cene nafte.\nPošto nije u mogućnosti da zadrži propadanje životnog standarda u Rusiji, Putin je postao agresivniji u spoljnoj politici, kako bi skrenuo pažnju stanovništva šireći strah od agresora sa strane.\nProtivljenjem širenja NATO-a, Rusija očigledno krši međunarodnu dekleraciju koju je potpisala pre pet godina. U decembru 2010., na poslednjem samitu OSCE-a u Kazahstanu, sve članice su potpisale Komemorativnu dekleraciju, koja sadrži sledeću rečenicu: Mi potvrđujemo urođeno pravo svake države učesnice da je slobodna da izabere ili promeni svoje bezbednosne sporazume, uključujući i dogovore o savezništvu.\nŠto se tiče odnosa s Evropom, Putin je svoj diplomatski “alat” smanjio na jednu reč: zastrašivanje. Ranije ove godine Rusija je pretila Danskoj nuklearnim raketama ako se pridruži anti-raketnom štitu NATO-a. Provokativne akcije su se sastojale i u slanju borbenih aviona da prate komercijalne letove, simuliranje napada na dansko ostrvo Bornholb, ispaljivanje mamaca na avione švedskog ratnog vazduhoplovstva i ulasku podmornica u švedske i finske teritorijalne vode.\nŠta više, Moskva je povećala učestalost i veličine vojnih vježbi, čuvajući ih kao tajnu sve do trenutka do kada ne bi trebale da počnu – taktika korišćena tokom zauzimanja Krima u martu 2014. Jedna takva vježba u 2015. je obuhvatila područje od Arktika do Crnog mora, a u njoj je učestvovalo 80.000 vojnika, Sjeverna flota, stotine tenkova i vazduhoplova.\nPod vođstvom SAD, NATO je odgovorio uspostavljanjem savezničkih trupa koje funkcioniši po principu rotacije u Poljskoj i Baltičkim državama, povećanjem učestalosti vježbi i jačanjem Snaga za odgovor (NRF).\nOčigledno bi bilo bolje za mir u Evropu, posebno za ruske građane koji dugo pate, kada bi Putin ukinuo represiju u svojoj zemlji, kao i ratnu-histeriju i počeo da sarađuje s Zapadom oko zajedničkih prijetnji. Do tada, ratoborno ponašanje Rusije pruža jasne razloge za proširenje NATO-a, što je prikazano i slanjem pozivnice Crnoj Gori.\nŽelim i vama da buete građanin Rusije i da patite i budete toliko bedni tako sto ćete odmarati tri puta godišnje po Egiptu, Turskoj, Malti itd…\nNe znam koji je meni da čitam ovakve baljezgarije.


Region Pocetna Archives - Page 222 of 266 - Studio B\nIstraga protiv tužioca Salihovića\n2016/10/12 2 years, 5 months ago Detaljno...\nTužilaštvo BiH pokrenulo istragu protiv glavnog tužioca BiH Gorana Salihovića, nakon što je protiv njega dostavljena prijava Agencije za istrage i zaštite BiH 12. oktobra.\nGrujičić: Osnažiti Srebrenicu\nMoramo osnažiti Srebrenicu koja je pre rata bila industrijski centar, izjavio je Mladen Grujičić, koji je, prema do sada poznatim podacima, osvojio najviše glasova na izborima za načelnika Srebrenice.\nViše stotina građana na protestu u Sarajevu zbog pogibije devojaka\n2016/10/11 2 years, 5 months ago Detaljno...\nNekoliko stotina građana večeras se okupilo ispred Zemaljskog muzeja u Sarajevu kako bi odali počast dvema devojkama koje su protekle noći poginule na tom mestu u stravičnom udesu.\nČerneva: Stabilnost Zapadnog Balkana važna za bezbednost Evrope\nProgramski direktor Evropskog saveta za spoljne odnose Vesela Černeva ocenila je da je stabilnost Zapadnog Balkana važna za bezbednost Evrope.\nGrujičić u značajnoj prednosti u odnosu na Durakovića\nSrpski kandidat za načelnika Opštine Srebrenica Mladen Grujičić i dalje je u ubedljivoj prednosti u odnosu na aktuelnog prvog čoveka te opštine Ćamila Durakovića.\nOrban predložio ustavne amandmane protiv raspodele migranata\n2016/10/10 2 years, 5 months ago Detaljno...\nMađarski premijer Viktor Orban predložio je danas ustavne amandmane u cilju zabrane masovnog raspoređivanja migranata u toj zemlji, nakon što je većina građana Mađarske, koja je prošle nedelje izašla na referendum o obaveznim migrantskim kvotama Evropske unije, odbacila taj plan.\nGlasovi prebrojani za Srebrenicu, Grujičić u prednosti\nU Glavnom centru za brojanje glasova u Srajevu prebrojani su listići sa nedeljnih izbora za Srebrenicu, a kako nezvanično saznaju mediji u Republici Srpskoj zajednički kandidat srpskih strnaka Mladen Grujičić je u ubedljivoj prednosti nad aktuenim načelnikom te opštine Ćamilom Durakovićem.\nKontrolori leta u Grčkoj otkazali štrajkove\n2016/10/08 2 years, 5 months ago Detaljno...\nKontrolori leta u Grčkoj objavili su večeras da su "u zadnji čas" otkazali niz štrajkova, koji su najavili u znak protesta protiv nacrta zakona koji predviđa promene u radu Agencije za civilnu avijaciju, nakon sastanka sa grčckim ministrom saobraćaja Hristosom Spircisom.\nKurir: Svetozar Marović na lečenju u Beogradu\n2016/10/07 2 years, 5 months ago Detaljno...\nBivši predsednik Državne zajednice Srbija i Crna Gora Svetozar Marović teško je bolestan i trenutno se nalazi u Beogradu na lečenju, objavio je danas Kurir.\n2016/10/06 2 years, 5 months ago Detaljno...\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je on poslao pripadnike specijalne policije u Srebrenicu kako bi pratili prebrojavanje glasova i sprečili prekrajanje izbornih rezultata.


Vučić posle sastanka sa Dodikom: Mile ide u Tursku na važan put, a ja u Emirate i Bahrein /foto/ - Sputnjik Srbija\n20:25 11 April 2021\nVučić posle sastanka sa Dodikom: Mile ide u Tursku na važan put, a ja u Emirate i Bahrein /foto/\n13:40 09.03.2021 Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa predsedavajućim Predsedništva Bosne i Hercegovine, Miloradom Dodikom.\nRazgovarali su, kako je istakao predsednik Vučić, o svojim politikama i još značajnijoj podršci Srbije Republici Srpskoj.\n„Mile Dodik ide u Tursku na važan put, a ja u UAE i Bahrein. Razgovarali smo o značaju poseta, našim politikama, ali i još značajnijoj podršci Srbije Republici Srpskoj“, napisao je Vučić na svom Instagram nalogu, prenose Novosti.\nMilorad Dodik, Aleksandar Vučić\n20:15 Kon: Kazne i ako se ne nose maske u baštama kafića\n20:10 Ukrajinski general: „Očistiti“ sve moskovske manastire\n19:59 Srbin je „mašinovođa“ Lokomotive koja tutnji Rusijom!\n19:46 Kijev: Dobili smo „snažan signal“ sa Zapada\n19:40 Rusija ispituje eksperimentalnu nuklearnu podmornicu sa bespilotnim podvodnim aparatima „Posejdon“\nJedan dan je promenio sve: Otcepljenje dela evropske zemlje i najveći rudnik uranijuma na svetu