Novo u BiH: Uskoro stižu šampinjoni iz rudarskih tunela | Krupljani.BA\nNovo u BiH: Uskoro stižu šampinjoni iz rudarskih tunela\nAkcionarsko društvo Rudnici željezne rude “Ljubija” Prijedor danas su pokretanjem pogona proizvodnje šampinjona krenuli u obnovu djelatnosti koja je bila sastavni dio nekadašnjeg privrednog giganta.\n– Iskoristili smo postojeći resurs, a u ovom tunelu površine 300 metara kvadratnih, u kojem u jednom turnusu, kako mi od milja kažemo, može da ‘nasadi’ oko 1.000 vreća sa prinosom od pet kilograma po vreći. Ciklus vegetacije traje 45 dana, a u toku godine može se napraviti šest ciklusa, što znači da bi se prinosi po jednom mogli kretati oko pet tona šampinjona – izjavio je direktor AD RŽR “Ljubija” Prijedor Stanko Vujković.\nPrema njegovim riječima, oni su zainteresovani za kupovinu kompletne količine koja bi se proizvodila u svih šest tunela s kojim preduzeće raspolaže, čime bi im godišnje isporučivali 150 tona šampinjona.\nNa poslovima uzgoja šampinjona zaposlen je jedan radnik, dok će ih kad pristigne “berba”, angažovati još tri, a očekivanja su da će ih biti zaposleno 20 kada se bude krenulo s proizvodnjom ove vrste gljive u svih šest tunela.\nVujković je rekao da su u čišćenje i uređenje tunela i rekonstrukciju električne energije u njemu uložili 10 hiljada KM i naglasio da će troškovi prvim “nasadom” šampinjona biti otplaćeni.\nNajavio je da je sljedeći profitni centar njihovog preduzeća proizvodnja biomase za potrebne prijedorske “Toplane”.\n– Uradili smo dobar dio projektne dokumentacije elaborata za sječu na našim staništima, na kojim je izvršena eksploatacija rude, a radimo projektnu dokumentaciju za sadnju brzorastućeg drveća koje služi za proizvodnju biomase – rekao je on.\n– Vlada RS vodi intenzivne pregovore s potencijalnim kupcima o prodaji državnog kapitala u našem preduzeću i znam da to ide svojim tokom i onako kako svi očekujemo – kazao je on.\nVrijednost kapitala AD RŽR “Ljubija” Prijedor iznosi oko 51 milion KM, a rezerve željezne rude na njegovim rudištima procijenjena je na 20 miliona tona.\nProcjene su da bi se s početkom eksploatacije rude na ljubijskom području otvorilo 300 novih radnih mjesta.\n– Ovom i drugim sporednim djelatnostima i sada, a naročito ubuduće, treba da se stvori neka nova vrijednost koja će omogućiti nova zapošljavanja.Ubjieđen sam da će ovo biti uspješan posao i siguran sam da će svakog čovjeka kojeg zaposle biti dobitak za Ljubiju, Prijedor i RS – istakao je on.


Počeo sastanak Ivanića i Crnatka u Banjaluci | Banjaluka.net\nU Banjaluci je počeo sastanak predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Mladena Ivanića i ministra inostranih poslova BiH Igora Crnatka povodom odluke bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića da podnese zahtjev za reviziju presude po tužbi protiv Srbije pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu.\nSastanak se održava u kabinetu člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske u Banjaluci.\nPredviđeno je da Crnadak održi konferenciju za novinare u 11.00 časova.\nIvanić je juče rekao da je najavljeno podnošenje zahtjeva za reviziju presude, koje je inicirao Izetbegović, izazvalo ozbiljne političke implikacije i da je to nastavak konstinuiranog sporovođenja kriza koje izazva SDA.\n“SDA izaziva kontinuirane krize posljednjih nekoliko godina. Nijedna institucija BiH nije odlučivala o navedenoj reviziji, što znači da se djelovalo vaninstitucionalno”, rekao je Ivanić na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn je naveo da je posljedica djelovanja SDA i formiranje paralelnih struktura u BiH, što je najveći udar na Dejtonski mirovni sporazum od njegovog potpisivanja.\nIvanić je napomenuo da je jedna od posljedica i odustajanje od principa konsenzusa u Predsjedništvu BiH.


03.04.2018 21:31 FK Mačva 1335\nU okviru 30. kola Super lige Srbije, šabačka Mačva dočekuje ekipu Mladosti iz Lučana. Utakmica se igra u četvrtak, 05. aprila na stadionu Mačve u Šapcu od 17 časova. U prvom delu sezone, Šapčani su u Lučanima poraženi rezultatom 2:0, što je još jedan motiv crveno-crnima za revanš i osvajanje važnih bodova, pred plejaut koji ih očekuje. Na redovnoj konferenciji FK Mačva u najavi...\n03.04.2018 18:55 BL 1238\n03.04.2018 17:48 FK Napredak 740\nPoslednju utakmicu preliminarnog dela Super lige za sezonu 2017/18, Napredak igra pred domaćom publikom. Posebna "poslastica" za sve ljubitelje fudbala pod Bagdalom je "52. El klasiko" odnosno 52. susret Napretka i Radničkog iz Niša. U jesenjem delu prvenstva Napredak je doneo sva tri boda kući: "Ovaj tim danas i tim koji je jesenas igrao u Nišu nemaju ništa zajedničko. To su dve...\n03.04.2018 14:01 OFK Beograd 1450\nFudbaleri OFK Beograda se na Karaburmu nisu vratili kao pobednici nakon gostovanja Grafičaru na pomoćnom terenu stadiona Crvene zvezde. Iako su vodili sa dva gola razlike, posle svega, kući su poneli samo jedan osvojeni bod, Grafičar - OFK Beograd 2:2 (0:1). Izdanje "plavo-belih" na ovoj utakmici možemo podeliti u dva poluvremena. U prvom periodu igre "romantičari" su pružili...\n03.04.2018 10:48 toplickevesti.com 2418\nU 15. kolu Treće futsal lige Srbije KMF Bele crkve pobedio je večeras u Kuršumliji Ekonomist iz Niša sa 5:4 (3:2). Kuršumličani su do pobede došli golom Mijajlovića 30 sekundi pre kraja. Utakmicu je obeležilo mnogo preokreta i dosta propuštenih prilika. Gosti su poveli sa 1:0 ali su Kuršumličani preokrenuli rezultat na 2:1. Nišlije su izjednačile na 2:2, a na odbor se otišlo sa golom...


Odlučuje možda samo par glasova, pritisci veliki\nBEOGRAD - Ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da bi danas, na Generalnoj konferencija Uneska, o članstvu Kosova u toj organizaciji moglo biti odlučeno većinom od samo nekoliko glasova i dodao da se na neke zemlje vrši veliki pritisak.\nOn je rekao da pojedine zemlje brinu da bi im, ako ne glasaju za prijem Kosova u Unesko, mogla biti ukinuta ekonomska pomoć.\nDačić kaže da ne želi da govori o glasanju o članstvu Kosova u Unesku dok se to ne završi i dodao da ne zna da li javnost shvata koliko su veliki pritisci sa drugih strana, ne samo Prištine i Tirane, već i onih koji kosponzorišu ulazak Kosova u Unesko.\n"Pre dva dana sam razgovorao sa jednom ministarkom iz jedne afričke zemlje, koja je rekla da je u prethodnih pet dana morala da zatvori uši, jer nije mogla da sluša koliko toj zemlji prete ukidanjem ekonomske pomoći. Ona je rekla da je herojsko delo što će ta zemlja uopšte biti uzdržana", naveo je u nedelju šef srpske diplomatije gostujući u Dnevniku RTS.\nOn ističe da očekuje da će sutra u Parizu odlučivati samo nekoliko glasova zato što se vrši veliki pritisak.\nDačić je ponovio da je kosovski ministar spoljnih poslova Hašim Tači na prošlom sastanku u Briselu rekao da ne želi da razgovara o Unesku.\n"Mislim da je važno da svi ljudi znaju da je laž da smo mi navodno pristali da Kosovo bude član međunarodnih organizacija. Gde to piše? Nigde to ne piše", naglasio je Dačić.\nŠef srpske diplomatije podseća da su Beograd i Priština saglasni da se međusobno ne ometaju na evropskom putu.\n"Ali evropski put nema veze sa jednostrano proglašenom nezavisnošću", napominje Dačić i dodaje da izglasavanje Kosova u Unesku nije kraj borbe za zaštitu srpske baštine na Kosovu.\n« Unesko danas o prijemu Kosova, Srbija traži odlaganje Sabrata: Potraga za otetim Srbima »


„Srednjak“ za Mitrovićevog advokata - Smedia\n„Srednjak“ za Mitrovićevog advokata\nNa jučerašnjem suđenju Aleksandru Mitroviću (23), sinu Željka Mitrovića, optuženom da je 18. jula 2013. godine izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj je nastradala Andrea Bojanić (17), desio se incident.\nAleksandar Mitrović je optužen da je 18. jula 2013. godine izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj je nastradala Andrea Bojanić (17).\nIncident se desio kada je Mitrovićev branilac pitao svedoka nesreće Dalibora Petrovića da li je video Andreu na razdelnom ostrvu tokom njenog prelaženja ulice, nakon čega je stručni savetnik tužilaštva, kako Milisavljević tvrdi, braniocu pokazao srednji prst, pa je sudija to uneo u zapisnik.\nPetrović je juče u Prvom osnovnom sudu u Beogradu ispričao da je video trenutak kada je automobil udario devojku.\n- Bio sam toliko traumiran, da nisam mogao da izvadim telefon da pozovem Hitnu pomoć, pa sam nastavio ka...


Za pet mjeseci na račun javnih prihoda Republike Srpske prikupljena milijarda maraka\n03.06.2018. / 12:08\nBANJA LUKA, Poreska uprava Republike Srpske (RS) je u proteklih pet mjeseci ove godine na račun javnih prihoda prikupila ukupno 1,01 milijardu maraka, što je za 58,7 miliona KM ili šest odsto više nego u istom periodu 2017.\nIz Poreske uprave tvrde da je time nastavljen pozitivan trend u naplati javnih prihoda.\nDirektni porezi naplaćeni su u iznosu od 243,5 miliona maraka, što je za 30,9 miliona KM ili 15 odsto više nego u uporednom periodu.\nPovećan je i iznos poreza na dohodak za osam odsto, kao i poreza na nepokretnosti, koji u prvih pet mjeseci ove godine iznosi 9,1 milion KM, što je za 4,2 miliona KM više u odnosu na isti period lani.\nFond zdravstvenog osiguranja je naplatio 210,7 miliona maraka ili za dva procenta manje u odnosu na uporedni period. Fena\nTagovi: poreska uprava republike srpskeporeziprihod


POSLOVI #za5 – Najtraženiji Poslovi #za5 u sektoru finansija – buducnostza5\nPOSLOVI #za5 – Najtraženiji Poslovi #za5 u sektoru finansija\nAuthor: editor\tPublished on: May 23, 2019 Published in: vesti\nPosle kraće, zimske pauze nastavljamo u istom ritmu – svim studentima i srednjoškolcima predstavljamo interesantna zanimanja i uspešne karijere ljudi iz različtih domaćih i internacionalnih kompanija. Ovoga puta se družimo na Ekonomskom fakultetu u Kragujevcu, a tema trećeg po redu predavanja Poslovi #za5 su, sasvim prikladno – finansije!\nreća po redu predavanja Poslovi #za5, koja se održavaju na Ekonomskom fakultetu u Kragujevcu 27. februara 2019. godine, baviće se najinteresantijim zanimanjima iz oblasti koja vekovima opstaje kao jedna od najpopularnijih (i najunosnijih) – finansije i bankarstvo.\nNekoliko vrhunskih stručnjaka će svim srednjoškolcima i studentima otkriti neke od misterija koja se kriju iza engleskih naziva njihovih pozicija, kako je izgledao njihov put do ostvarenja poslovnih ambicija i ispričati svoju ličnu priču o uspehu.\nMilka Todorović je pohađala IX gimnaziju u Beogradu i Forest Hill Collegiate Institute u Torontu. Po povratku iz Kanade, upisala je Ekonomski fakultet u Beogradu, gde je završila osnovne studije na sektoru za Finansije, bankarstvo i osiguranje i master studije na temu kvantnih finansija. Za vreme studija, pohađa praksu u Eksim i HVB banci, a po diplomiranju se zapošljava u Raiffeisen banci kao Reporting Officer. Pet godina kasnije, prelazi u Telenor na poziciju Financial Services Analyst i postaje deo tima koji je radio na pokretanju prve mobilne banke u Srbiji. Godinu dana kasnije, Milka je napredovala na poziciju Financial Controlling Manager, a njena stručnost, rad i rezultati doveli su je do trenutne pozicije Finsijskog direktora Telenor banke u Srbiji.\nAleksandar Nenkov je završio osnovnu školu u Srbiji, srednju školu u inostranstvu, a potom se na studije vratio u Srbiju iz nostalgije, odnosno želje da održi kontakt sa ljudima sa kojima se družio od detinjstva. Na trećoj godini studija mesec dana je obavljao praksu u Evropskoj banci za obnovu i razvoj. Po sticanju diplome na Fakultetu za međunarodni finansijski menadžment, zapošljava se u Alpha banci, gde je radio na različitim pozicijama u sektoru za velike korporativne klijente. Sa pozicije Relationship manager u Alpha banci, prelazi u Societe Generale banku na poziciju Key Account Manager. Pored redovnih dužnosti, Aleksandar je uključen u različite sfere i inicijative koje neguju razvoj inovativnih rešenja i start-up projekata na tržištu Srbije između ostalog i kao mentor na nekoliko takvih projekata. Aleksandar veruje da je kvalitete potrebno posebno negovati, a mane prepoznati, ublažiti i na pravi način iskoristiti. Po njegovom mišljenju, biti svojstven, kreativan, istrajan i strpljiv je ključ ka uspehu. Aleksandar je već pet godina menadžer za podršku restrukturiranja korporativnih klijenata u Societe Generale banci.\nJovana Nikolić je diplomirala na Ekonomskom fakultetu u Beogradu na smeru za Finansije, bankarstvo i osiguranje i član je londonske Association of Chartered Certified Accountants. Nakon završenih studija karijeru je započela u revizorskoj kući KPMG na poziciji višeg revizora. Profesionalno putovanje je nastavila u kompaniji EOS Matrix gde je radila kao finansijski menadžer. Dve godine kasnije, oprobala se na poziciji Regionalnog finansijskog mendžera u IT kompaniju RRC iz Moskve, gde je bila zadužena za tržišta Srbije, Slovenije, Hrvatske, Rumunije, Makedonije i Albanije. Na ovoj poziciji zadržala se pet godina, nakon čega je svoju profesionalnu karijeru nastavila u londonskoj Mace Group. Jovana je dve godine na funkciji Regional Finance and Commercial Manager za Srbiju, Crnu Goru, Hrvatsku i Belorusiju u kompaniji Mace Group.\nLevan Pivnevi je diplomske studije završio na državnom univerzitetu u Tbilisiju u Gruziji. Doktorirao je hemiju na Univerzitetu u Ekseteru u Velikoj Britaniji i završio je Magistarske studije u administraciji biznisa u Parizu. Levan je svoju karijeru započeo u Ministarstvu finansija u Gruziji, a nakon toga obavljao je funkciju Operations Manager u britanskoj kompaniji Molekula. U okviru Unikran Grupe bio je zadužen za sveukupni strateški razvoj kompanije i poboljšanje dva proizvodna pogona u Srbiji. Četiri godine kasnije, postaje konsultant na različitim projektima u Sloveniji i Litvaniji, a zatim i menadžer projekta koji je Švajcarska agencija za razvoj i saradnju sprovodila u Senegalu. Radio je i kao Finance and Operations Advisor i Processional Specialist na projektima Evropske banke u za obnovu i razvoj, a potom kao Savetnik za održivost i unapređenje poslovanja za International Management Group. Godinu dana je bio menadžer projekta ambasade Holandije za razvoj i širenje znanja i iskustva holandskih kompanija u upravljanju otpadnim vodama. Nakon toga, u kompaniji zapošljava se u kompaniji BrooksHannas & Partners, gde obavlja funkciju višeg konsultanta u sektoru finansija, odrzivog razvoja i sprovodjenja regionalnih sistema upravljanja otpadom. Levan govori tečno četiri jezika i vlasnik je konsultantske kompanije AnHel koja je locirana u Gruziji i posluje u raznim geografskim regionima.\nNemanja Jevtović je osnovnu i srednju školu završio u Aleksandrovcu kao nosilac Vukove diplome, brojnih priznanja i odlikovanja sa multidisciplinarnih takmičenja. U srednjoj školi je bio predsednik Đačkog parlamenta i lider projekata Kancelarije za mlade pri Ministarstvu omladine i sporta. Tokom srednjoškolskih dana je bio i polaznik Istraživačke stanice Petnice zajedno sa najboljim srednjoškolcima Srbije i Balkana, a na internacionalnom kampu engleskog jezika 2012. godine u Londonu proglašen je za najboljeg učenika u konkurenciji 500 učenika širom sveta. Takođe je učestvovao kao scenarista i režiser u okviru aleksandrovačkog pozorišta i učestvovao u projektima časopisa „Svetosavsko zvonce“.\nIspred Fakulteta organizacionih nauka, kao jedan od nagrađenih studenata za postizanje izuzetnih rezultata u toku studiranja, devet puta je predstavljao Srbiju na svetskim takmičenjima u rešavanju poslovne studije slučaja na tri kontinenta. Sa ovih svetskih takmičenja je poneo titulu prvoplasiranog u Montrealu i titulu trećeplasiranog u Portu 2016. godine, kao i titulu finaliste u Kopenhagenu dve godine kasnije. Nemanja je bio predsednik Case Study Club-a Fakulteta organizacionih nauka, najveće studentske menadžment konsalting organizacije u Srbiji, kao i jedan od direktora svetskog takmičenja\nu rešavanju poslovne studije slučaja Belgrade Business International Case Competition, najvećeg takmičenja ovog tipa u Jugoistočnoj Evropi.\nNosilac je Svetosavske nagrade, Godišnje nagrade Privredne komore Srbije, kao i Zlatne plakete opštine Aleksandrovac.\nTrenutno radi pri Vladi Republike Srbije kao viši saradnik za strateška ulaganja u Razvojnoj agenciji Srbije, a takođe je i predsednik Upravnog odbora Case Study Club-a Fakulteta organizacionih nauka.\nPoslovi #za5 u PR sektoru\nPOSLOVI #za5 – Najtraženiji Poslovi #za5 u IT sektoru\nAll rights reserved @ Budućnost #za5 2019.


Nikolic: Nafta RUS cini do 20%uvoza, nece biti problem zamena\nTanjug 6. juna 2022. 13:09\nBEOGRAD – Glavna i odgovorna urednica magazina „Biznis“ i „Ekonometar“ Radojka Nikolić ocenila je danas da Srbija ne bi trebalo da ima većih problema zbog šestog paketa sankcija EU Rusiji, te očekuje da NIS rusku naftu koju uvozi zameni naftom drugog porekla.\nU izjavi za Tanjug ona je podsetila da je realizacija mere oko nafte iz 6. paketa oročena do kraja godine.\n„Šesti paket ne bi trebalo da predstavlja veliki problem za Srbiju. Rusku naftu koja ide kroz naftovod JANAF uvozimo u procentu od 16 do 20 posto, a većinski je sirova nafta koju NIS uvozi iz Iraka i delom iz Kazahstana. Taj postotak od jedva jedne petine, lako se može zameniti da ne bude ruska“, rekla je ona.\nDodala je da o tome sigurno već vode računa kompanije koje se bave prometom i nabavkom nafte, s obzirom na to da šesti paket uopšte nije bio neočekivan.\n„Značajno je da se ove sankcije postupno primenjuju do kraja ove godine. Ko nije uspeo da se na vreme pripremi, tek će se pripremiti. Ono što je za nas veoma značajno, jeste da se sankcije ne odnose na gas a to je pre svega zbog Nemačke“, rekla je ona.\nNa pitanje hoće li sankcije na rusku naftu doneti novo poskupljenje, ona je odgovorila da mi na to ne možemo da utičemo.\n„To zavisi od sporazuma koji imaju prerađivači i snabdevači naftom. Sigurno će u početku doći do skoka cena nafte na svetskom tržištu, to se uvek dogodi. Ali cena nafte bi mogla biti i niža na tržištu ukoliko se poveća proizvodnja nafte“, rekla je ona i dodala da već ima najava da je dozvoljeno povećanje proizvodnje nafte, te da će to uticati na stabilizaciju cena.\nPovodom promena u strukturi vlasništva u Naftnoj industriji Srbije gde se uz Gaspromnjeft pojavio i Gasprom, ona je istakla da Rusi ne žele da NIS bude u nečijem drugom vlasništvu.\n„To su povezane kompanije koje su u ruskom vlasništvu. I samo je pitanje kako će oni strukturisati svoje vlasništvo. Verujem da će NIS ostati u ruskom vlasništvu. Samo je pitanje koja će kompanija šta preuzimati, i šta će se time dobijati“, rekla je ona.\nDodala je da ne veruje ni da će NIS postati dominantno srpska kompanija, niti da će se ići u neku transakciju da neko spolja postane vlasnik NIS-a.\nOtvoren granični prelaz sa BiH- Kotroman\nUčiteljici koja je silovala 15-godišnjeg učenika naloženo da porodici plati milion dolara\nGenetička genealogija II\nInflacija u BiH dostigla 14,4 odsto u maju, najviša u…\nInflacija u BiH dostigla 14,4% u maju, najvisa u istoriji\nSrednji kurs dinara 117,4618 za evro\nKako Ciga broji zube?\nJedan levo, desno dva!\n08:18: Japan: Nastavlja se toplotni talas, vise ljudi u bolnici\n08:11: Nafta premašila 116 dolara po barelu\n08:07: Mirosnjik: Snage RUS i LNR u zoni rafinerije u Lisicansku\n07:41: Najmanje tri osobe poginule u sudaru voza i kamiona u Misuriju\n07:28: Kazahstanski milijarder predao državi udeo u nafnoj kompanij\n07:05: Inflacija u BiH dostigla 14,4 odsto u maju, najviša u istoriji


Direktor Uber-a u pregovorima sa londonskim vlastima | PC Press\nDirektor Uber-a u pregovorima sa londonskim vlastima\nNovi direktor Uber-a Dara Kosrovšahi izrazio je žaljenje zbog ranijih grešaka te transportne kompanije, nekoliko dana pošto su vlasti Londona odbile da joj obnove licencu i saopštio da je spreman da učini sve što je u njegovoj moći kako bi nastavili saradnju. “Nećemo biti savršeni, ali ćemo vas saslušati, nameravamo da budemo dugotrajni partneri sa gradovima u kojima pružamo usluge, i poslovaćemo uz pokornost, integritet i strast”, naveo je direktor Ubera.\nNaime, Londonska uprava za transport (TfL) saopštila je prošle nedelje da Uber neće moći da organizuje prevoz na ulicama Londona kada mu istakne licence 30. septembra. Tfl je u obrazloženju odluke naveo da ukida licencu zbog Uber-ovog pristupa u prijavljivanju teških kriminalnih prekršaja, kako stiče medicinske sertifikate, kao i zbog toga što je regulatornim telima onemogućio pun pristup svojoj aplikaciji za pametne telefone.\nJoš uvek nisu precizirani rasporedi za razgovore, ali ovo je vrlo pozitivan razvoj događaja za Uber. Kompanija je od izbacivanja iz jednog od svojih glavnih tržišta na globalnom nivou došla do pregovora sa vladom o mogućnostima da zaista ostane u Londonu za nekoliko dana.\nTagovi: Dara Kosrovšahi, London, prevoz, Uber\n← Ivica Todorić lažirao bilanse za dve milijarde evra\nABB kupuje sektor za proizvodnju elektroopreme General Electric-a →


Komisija za kontrolu državne pomoći dozvolila državnu pomoć Air Serbia-i | BDK Advokati\nBlog, Državna pomoć, Pravo konkurencije\n1. avgusta 2013. godine, Vlada Srbije, nacionalni avio-prevoznik Jat Airways (u to vreme u stopostotnom vlasništvu države) i avio-prevoznik Etihad Airways iz Ujedinjenih Arapskih Emirata zaključili su više ugovora u vezi sa Jatom. Zaključeno je ukupno pet ugovora: Ugovor o transakcionom okviru, Ugovor o uslugama podrške, Ugovor o ulaganju, Ugovor o konsultantskim uslugama i Ugovor između akcionara. Putem ove transakcije, Etihad je stekao 49% udela u Jatu (koji je promenio ime u Air Serbia), dok je preostalih 51% akcija ostalo u rukama države.\nOvi ugovori, koji nisu stavljeni na uvid javnosti, predviđaju široku saradnju između Srbije i Etihada u vezi sa poslovanjem Air Serbia. Ono što je najvažnije, transakcija uključuje i značajnu finansijsku podršku srpske države Air Serbia-i. Ovaj aspekt transakcije bio je predmet razmatranja pred telom nadležnim za kontrolu državne pomoći u Republici Srbiji – Komisijom za kontrolu državne pomoći – koja je u rešenju od 21. februara 2014. godine ustanovila da je državna pomoć koja je dodeljena Air Serbia-i u skladu sa propisima.\nNa osnovu Zakona o kontroli državne pomoći, pre nego što dodeli bilo koji oblik državne pomoći, davalac je dužan da pomoć prijavi Komisiji za kontrolu državne pomoći (prethodna kontrola). Komisija zatim ispituje da li je planirana pomoć u skladu sa uslovima navedenim u zakonu i u Uredbi o pravilima za dodelu državne pomoći. Ukoliko se državna pomoć dodeli bez prethodne dozvole Komisije, Komisija može izvršiti naknadnu kontrolu dodeljene pomoći.\nIako predviđa nekoliko oblika državne podrške Air Serbia-i, transakcija u vezi sa saradnjom između Jata i Etihada prvobitno nije bila prijavljena Komisiji. Međutim, u oktobru 2013. godine Ministarstvo privrede je prijavilo Komisiji planirano izdavanje državne garancije u korist Etihada, a na zahtev Air Serbia-e. Iz ove prijave Komisija je saznala da ova garancija predstavlja samo jednu od niza mera državne podrške Air Serbia-i predviđenih ugovorima od 1. avgusta 2013. godine. S obzirom na to da nijedna od ovih drugih mera nije bila prijavljena Komisiji, Komisija 9. decembra 2013. godine donela zaključak o pokretanju postupka naknadne kontrole dodeljene državne pomoći. U februaru 2014. godine, Komisija je donela rešenje kojim je dozvolila državnu pomoć dodeljenu Air Serbia-i, našavši da je u pitanju dozvoljena pomoć za restrukturiranje privrednom subjektu u teškoćama.\nUslovi za dodelu pomoći privrednom subjektu u teškoćama\nUslovi pod kojima se državna pomoć može dodeliti privrednim subjektima u teškoćama navedeni su Uredbi o pravilima za dodelu državne pomoći, koja se u velikoj meri oslanja na Smernice Evropske unije o državnoj pomoći za sanaciju i restrukturiranje privrednih subjekata u teškoćama.\nPrema Uredbi, privredni subjekt je u teškoćama ukoliko nije sposoban da sopstvenim sredstvima, sredstvima svojih vlasnika/akcionara ili poverilaca ili sredstvima iz drugih izvora na tržištu spreči gubitke koji bi, bez intervencije države, kratkoročno ili srednjoročno, ugrozili njegov opstanak. Privredni subjekt će se svakako smatrati subjektom u teškoćama ukoliko ispunjava uslove za otvaranje stečajnog postupka. Ukoliko ne zadovoljava uslove za otvaranje stečaja, smatraće se da je subjekt u teškoćama ako postoje očigledni pokazatelji da je u teškoćama, kao što su rast gubitaka, smanjenje ukupnog prihoda, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta neto vrednost imovine.\nPrivredni subjekt koji zadovoljava uslove da se smatra subjektom u teškoćama može da bude primalac državne pomoći za restrukturiranje ukoliko je izradio plan restrukturiranja, preduzima kompenzacione mere kako bi se izbegli značajniji poremećaji na tržištu (prenos ili prodaja imovine, smanjenje kapaciteta ili zastupljenosti na tržištu) i ukoliko je iznos državne pomoći ograničen na minimum neophodan za sprovođenje mera iz plana restrukturiranja. Plan restrukturiranja mora da (i) omogući ponovno uspostavljanje dugoročne konkurentnosti privrednog subjekta u toku razumnog vremenskog perioda, (ii) predvidi likvidaciju organizacionih delova u privrednom subjektu koji su uzrokovali gubitke, (iii) opiše okolnosti koje su dovele do teškoća, (iv) predvidi takav oblik organizovanja koji će privrednom subjektu omogućiti da posle završetka restrukturiranja pokrije sve svoje troškove uključujući amortizaciju i finansijske obaveze i (v) odredi datum početka i završetka procesa restrukturiranja.\nKorisnik državne pomoći mora da finansira deo troškova procesa restrukturiranja iz sopstvenih sredstava ili iz spoljnih izvora finansiranja po tržišnim uslovima. Minimalni procenat sopstvenog doprinosa privrednog subjekta zavisi od veličine subjekta i kreće se od 25% za male privredne subjekte do 50% za velike privredne subjekte (Air Serbia se smatra velikim privrednim subjektom).\nPlan restrukturiranja Air Serbia-e\nKao deo prijave državne pomoći, Vlada je Komisiji dostavila plan restrukturiranja Air Serbia-e. Ovaj dokument nije javno dostupan, ali je u odluci Komisije dat njegov opis.\nKako je navedeno u ovom planu, Air Serbia je tehnički insolventna, izgubila je više od četvrtine osnovnog kapitala u prethodnom periodu i nije u mogućnosti da izmiri kratkoročne obaveze zbog ograničenja u pogledu novčanih sredstava. Plan identifikuje četiri glavna razloga za ovakvu situaciju: zastarela flota (prosečna starost vazduhoplova je 26 godina), akumulirane finansijske obaveze, neadekvatno korporativno upravljanje i nepovoljni uslovi poslovanja (zaustavljen privredni rast u Srbiji, devalvacija dinara i ulazak niskotarifnih avio-prevoznika na tržište).\nU cilju rešavanja ovih problema, plan se fokusira na šest oblasti: planiranje ruta vazdušnog saobraćaja kako bi se odredili optimalni red letenja i veličina flote; smanjenje broja zaposlenih; obnova flote; nova upravljačku strukturu; sinergijsko dejstvo kombinacije (plan navodi da će, zajedno sa Etihadom, Air Serbia imati bolju pregovaračku poziciju u odnosima sa glavnim dobavljačima); i usvajanje nove komercijalne strategije i strategije rebrendiranja, u cilju povećanja prodaje.\nCilj plana restrukturiranja je da se u roku od tri godine uspostavi održivo poslovanje i konkurentnost Air Serbia-e, kako bi ovaj avio-prevoznik od 2017. godine počeo da ostvaruje dobit.\nPrema planu, troškove restrukturiranja snosiće zajednički Srbija i Etihad. Takođe, Air Serbia će delimično pokriti troškove restrukturiranja iz sopstvenih izvora.\nSa svoje strane, Srbija će preuzeti sve obaveze koje se odnose na poslovanje Air Serbia-e pre prvog kvartala 2014. godine. Ovo uključuje kredite koje je ovaj avio-prevoznik uzeo, dospele obaveze prema dobavljačima, odložene poreske obaveze, neisplaćene zarade i troškove otpremnina. Vlada će takođe izdati garanciju za kratkoročni akcionarski zajam koji će Etihad obezbediti Air Serbia-i za finansiranje njenog tekućeg poslovanja. Dalje, zajedno sa Etihadom, Vlada će sufinansirati nekoliko akcionarskih zajmova za unapređenje pojedinih segmenata poslovanja Air Serbia-e (vezano za „line and light“ održavanje vazduhoplova, ketering i prateće aerodromske usluge). Konačno, kako bi se pokrio nedostatak gotovinskih sredstava koja su neophodna za finansiranje poslovanja Air Serbia-e, Srbija će obezbediti sredstva avio-prevozniku bilo kroz direktne subvencije ili putem smanjenja gotovinskih troškova poslovanja (uključujući odricanje od prihoda od aerodromskih taksi na Aerodromu Beograd, koji je u vlasništvu države).\nEtihad će pružiti podršku Air Serbia-i u vidu akcionarskih zajmova za finansiranje tekućeg poslovanja ovog avio-prevoznika kao i za finansiranje unapređenja pojedinih segmenata poslovanja Air Serbia-e. Takođe, Etihad će Air Serbia-i pružiti različite usluge vezane za marketing, upravljanje prihodima, uspostavljanje kontakt centra, rebrendiranje internet prezentacije i ljudske resurse. Plan takođe navodi da će Etihad, zahvaljujući svojoj pregovaračkoj poziciji prema dobavljačima, obezbediti Air Serbia-i uštede u nabavkama (npr. u pogledu zakupa i kupovine vazduhoplova). Konačno, prema planu, Etihadov odnos sa Airbus-om omogućiće Air Serbia-i da avans koji je Jatuplatio ovom proizvođaču aviona 1998. godine (uplata je izvršena za isporuku vazduhoplova koja nikad nije realizovana) iskoristi za kupovinu novih aviona.\nPored pomoći koju će dobiti od Srbije i od Etihada, planirano je da Air Serbia deo troškova restrukturiranja snosi samostalno. Konkretno, avio-prevoznik će određena sredstva obezbediti davanjem u zakup pojedinih svojih aviona i prodajom dela svoje imovine (starih aviona i nekretnina).\nObjavljena verzija Komisijine odluke ne otkriva podatak koliki je ukupan iznos pomoći koju će Srbija i Etihad dati Air Serbia-i na osnovu plana restrukturiranja. Međutim, u odluci se konstatuje da će mere državne podrške Air Serbia-i u ukupnim troškovima restrukturiranja učestvovati sa 46%, dok će preostalih 54% troškova pokriti Etihad i Air Serbia iz sopstvenih sredstava.\nPlan navodi da je pomoć za restrukturiranje neophodna jer bi gašenje Air Serbia-e imala značajne negativne posledice po privredu Srbije u celini. Tako se navodi da je ukupan doprinos Air Serbia-e srpskom bruto društvenom proizvodu zemlje veći od 700 miliona dolara i da je njeno poslovanje povezano sa 21.000 radnih mesta u Srbiji. Dalje se navodi da bi gašenje nacionalnog avio-prevoznika imalo negativne posledice po poslovanje sektora izvoza i turizma te da bi se negativno odrazilo na održivost poslovanja nacionalnih aerodroma.\nPored otuđenja pojedinih delova imovine Air Serbia-e (starih aviona i nekretnina), plan navodi da će se dalje kompenzacione mere sastojati u smanjenju kapaciteta sedišta ovog avio-prevoznika.\nKonačno, plan navodi da se ne očekuje da će državna pomoć Air Serbia-i imati negativne efekte na tržište vazdušnog prevoza putnika u Evropskoj uniji, usled niskog tržišnog učešća ovog avio-prevoznika u EU. Opis plana, međutim, ne sadrži ocenu efekata državne pomoći na srpsko tržište niti se izjašnjava u pogledu tržišnog učešća Air Serbia-e u Srbiji.\nOcenjujujući plan restrukturiranja Air Serbia-e, Komisija je ustanovila da je isti u potpunosti u skladu sa propisima koji se odnose na državnu pomoć. Konkretno, Komisija je utvrdila da Air Serbia predstavlja privredni subjekt u teškoćama, da je izradila adekvatan plan restrukturiranja i da planira da preduzme odgovarajuće kompenzacione mere. Komisija je dalje ustanovila da je iznos državne pomoći ograničen na minimum neophodan za sprovođenje mera iz plana restrukturiranja. Komisija, međutim, nije pružila nikakvu dublju analizu mera predviđenih planom restrukturiranja već se ograničila na konstataciju da su predložene mere u skladu sa uslovima predviđenim u Uredbi.\nPrimera radi, Komisija je navela kako je analizirala da li su predložene kompenzacione mere proporcionalne narušavanju konkurencije na tržištu do kojeg će doći usled državne pomoći Air Serbia-i. Međutim, Komisijina odluka ne sadrži takvu analizu, već se u njoj samo navodi da su planirane kompenzacione mere „adekvatne“ i proporcionalne negativnim efektima koje će državna pomoć imati po konkurenciju. Slično, Komisija je utvrdila da bi narušavanje konkurencije do kojeg će doći usled državne pomoći Air Serbia-i imati manji negativan uticaj na konkurenciju od opcije koja bi značila definitivan odlazak Air Serbia-e sa tržišta, a da nije dalje obrazložila ovakav s zaključak.


Boš zaposlio sve đake iz dualnog programa - PKS-RPK Novi Sad\nU Godini preduzetništva najviše su realizovani krediti u kojima je delom učestvovala i država za kupovinu nove opreme za preduzeća, kaže Marko Čadež.\nNajslabija realizacija bila je kod zajmova za pokretanje biznisa, izjavio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.U kreditima za nabavku opreme, kako kaže, država je učestvovala 30 odsto sa grantovima, dok je preostalih 70 odsto bio kredit banke. Pojašnjava da je prošle godine potpisano 8.000 ugovora, a da je oko 10.000 ljudi prošlo obuku.\n„Godina preduzetništva daje važan rezultat, a to je da Srbija razmišlja o preduzetništvu. Realizovano je oko tridesetak programa za započinjanje novog biznisa, za opremu, za tekuću likvidnost”, pojašnjava Čadež. Dodaje da je zadatak Privredne komore Srbije da poveže privredu sa finansijskim institucijama, ukaže na to koje kreditne linije odgovaraju, kako da pronađu nova tržišta, naprave biznis plan.\nČadež kaže da je važno da se nastavi promovisanje preduzetništva, da se nastavi menjanje svesti da se posao ne čeka već da se ka poslu ide i da se posao stvara idejama i kreativnošću. Govoreći o dualnom obrazovanju on je rekao da je PKS pre godinu i po krenula sa inicijativom, zajedno sa Vladom Srbije i Ministarstvom prodsvete, da se uvede dualno obrazovanje.\n„Kada pogledate pilot-projekte, u to vreme 900 đaka je pohađalo novi model dualnog obrazovanja – školovali se i u školama i u kompanijama. Kompanija Boš u Pećincima je zaposlila sve đake koji su bili u okviru tog programa”, naglasio je Čadež.On je dodao da je najvažnije da se donese zakonski okvir koji će omogućiti da deo stručnih škola pređe u dualno obrazovanje.


O magazinu | TehnoMagazin.rs\nTehnoMagazin.rs je jedinstveni medijski projekat na ovdašnjem tržištu koji ima za cilj da objektivno informiše zainteresovane korisnike o realnim mogućnostima različitih tipova proizvoda u odnosu na njihovu cenu.\nVeoma često se dešava da sa dodatnom investicijom od 1.000 din, ili nešto više možete kupiti proizvod koji zaista opravdava najbolji odnos cene i karakteristika koje vama znače u njegovom korišćenju, a da niste bili svesni da takve karakteristike proizvoda uopšte postoje – jer ne znate određenu skraćenicu koja opisuje taj proizvod.\nTehnoMagazin.rs omogućuje prikaze koji bi trebalo da vam posluže da lakše odaberete tehničke proizvode sa karakteristikama koje baš vama trebaju da biste ga na najbolji način koristili u narednim godinama.\nJedinstvenost ovog projekta se ogleda u činjenici da bez obzira što je TehnoMagazin.rs komercijalni medij sa mogućnošću online naručivanja predstavljanih proizvoda, izbor predstavljenih proizvoda je potpuno podređen što je moguće jednostavnijem opisu objektivnih razloga za kupovinu proizvoda prema odnosu cena-kvalitet.\nTehnomagazin.rs u medijima\n– „Lansiran TehnoMagazin.rs koji vam pomaže u kupovini„, PRobjave.com\n– „TehnoMagazin.rs pomaže u kupovini“, Personalmag.rs\n– „Pisanje za konkretan sajt na primeru Tehnomagazin.rs„, Mozeiovako.com


CoolTourA - SUPERSTE\nTure biciklom, tj. "kulturciklom", kroz sve tačke kulturnog života grada Niša, zabeležene telefonom, akcionom i regularnom kamerom, činiće srž projekta "CoolTourA". Kulturcikl će voziti i sa turama se sroditi članica našeg tima Anđelija Vasović, a.k.a. Little Joe, ranije urednica i voditeljka među mladima popularne emisije "Lajk za kulturu".\nVideo-snimci tura gradiće serijal, koji će sedmično, najpre tokom šest meseci, putem YouTube-a i/ili TV-a donositi po jednu epizodu iz kulture Vilinog grada na Vilinoj reci. Little Joe će motajući pedale obilaziti značajne kulturne lokacije, razgovarati sa slučajnim prolaznicima i posetiocima i organizatorima kulturnih događaja, ali će pored svog kulturcikla ugostiti i zvučna imena iz sveta umetnosti koja se neretko zateknu u Nišu.\nKontakti kojima raspolažemo osiguraće nam da nijedna epizoda ne bude ista i da bude gledana. Fokus projekta će biti na mladima i na onima koji se mlado osećaju. Želja nam je da afirmišemo ambiciozne umetnike koji su zbog trenutne medijske slike Niša nevidljivi za širu javnost, te će krug kulturciklom svako moći da priušti i da emisiji da svoj pečat.\nMislimo da je "CoolTourA" jedinstvena ideja jer ima nestalnu prirodu i jer je istovremeno mnogo toga: poučna i zabavna, klasična i moderna, po celom gradu i svaki njegov deo... Baš zato što smo smeli i drugačiji verujemo da imamo šanse da budemo izabrani.\nČinjenica da prijavu na ovaj konkurs šaljemo bukvalno u minut do dvanaest dovoljno govori o našoj veri u uspeh. U životu nije bitno da li ste nešto uradili u prvom ili poslednjem trenutku, bitno je da ste uradili pravu stvar! Zato što već sada osećamo pedale kulturickla pod svojim nogama, znamo da smo uspeli.\n520 + 211 + 8 =


Robert Bosch i Mojio bežično povezuju automobile - Auto Republika\nKompanija Robert Bosch se udružuje sa kanadskom „start-ap“ kompanijom Mojio u cilju obimnijeg digitalnog povezivanja vozila, uz šire dostupne servise od osiguravajućih kuća do reagovanja u hitnim slučajevima.\nNemački gigant je saopštio da je investirao u firmu iz Vankuvera, kao deo B serije finansiranja „start ap“ projekata. Konačan iznos investicije nije zaključen konačno.\nMojio, koji je osnovan 2012. godine, podigao je više od 40 miliona američkih dolara, a prethodno je osigurao investicije iz Amazona i Deutsche Telekoma, kao i osnivača AOL-a, Stiva Kejsa.\nBosch i Mojio imaju za cilj da povežu veći broj vozila na internet i prikupe podatke da bi podražali servise za klijente i proizvođače vozila, u okviru Bosch Connected Mobility Solutions grupe.\nInicijalni fokus zajedničkih napora je stavljen na komunikaciju između vozila, dijagnostiku i detekciju sudara, kao i obaveštavanje.\n„Dobijanjem pristupa ogromnoj količini podataka iz vozila, uključujući veoma preciznu detekciju sudara, trebalo bi da u saradnji sa Boschom budemo u mogućnosti da spasavamo živote i proces ostvarivanja prava na osiguranje učinimo efektnijim“, rekao je CEO Mojioa, Keni Houk.\nOsiguravajuće kompanije će moći da odrede stepen težine sudara iz podataka koje će obezbediti samo vozilo, tako da će mnoge stvari moći da odrede daljinskim putem, bez potrebe da se šalje veštak.\nPartneri takođe imaju za cilj da povežu potrošače sa Boschovim „kol-centrima“, kao i primarnim službama u slučaju incidenta.\nHouk je rekao da kompanije teže tome da uključe i druge povezane servise u budućnosti, uključujući „mogućnost otvaranja vrata i prtljažnika za isporuku paketa.“\nMojio razvija mobilne aplikacije za potrošače i obezbeđuje analitiku velikog broja podataka za korporativne klijente. Kompanija je takođe saopštila da je sakupila podatke iz realnog saobraćaja od pretplatnika, preko Deutsche Telekoma, pa do T-Mobilea, i to na osnovu 7 milijardi pređenih kilometara.\ntags: digitalna povezanost IT mojio robert bosch wireless\nprevious VW će stopirati proizvodnju određenim danima zbog usklađivanja sa WLTP procedurom\nnext BMW: Autonomna vozila možda nikada ne budu zakonom dozvoljena


Najbolji maturanti srednjih škola iy Srbije i Republike Srpske magrađeni na prijemu u Belom dvoru – Pafond\nNjihova Kraljevska Visočanstva Prestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina bili su već osamnaestu godinu zaredom domaćini tradicionalnom prijemu za više od 600 najboljih učenika završnih razreda srednjih škola iz Srbije i Republike Srpske, u Belom Dvoru na Dedinju. Svaka srednja škola u Srbiji i Republici Srpskoj bira đaka generacije, kome Fondacija za obrazovanje i kulturu Nj.K.V. Prestolonaslednika Aleksandra dodeljuje pohvalnicu i poklon u znak priznanja za izuzetne rezultate postignute u srednjoj školi.\n„Čestitam vam na velikom uspehu i želim vam da i dalje budete najbolji u budućnosti. Vi ste budućnost Srbije i Republike Srpske. Budite ponosni na znanje koje ste stekli i stavite ga u službu naše zemlje i svih njenih građana“ – istakao je Prestolonaslednik u svom govoru. Njegovo Kraljevsko Visočanstvo Prestolonaslednik Aleksandar zahvalio se na velikoj pomoći partnerima u ovom projektu – kompanijama NCR Corporation i Link Group. „NCR aktivno ulaže u razvoj i poboljšanje uslova za obrazovanje mladih, tako da brojni talenti naše zemlje mogu da nastave svoje obrazovanje i ostvare uspeh u svojoj zemlji. Pružanjem pomoći najboljim srednjoškolcima želimo da pružimo dobar primer podrške mladim ljudima koji predstavljaju budućnost naše zemlje“, objasnio je generalni direktor korporacije NCR u Srbiji Stefan Lazarević.\nPomoć u organizaciji ovog događaja pružili su saobraćajna policija i Vojnomedicinska akademija, kompanija Coca-Cola, hor Apostolske hrišćanske crkve iz SAD, volonteri iz udruženja “Kraljevina Srbija” i studenti Link Group akademije. Svečanosti su prisustvovali Nj.E. g. Mladen Šarčević, ministar obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja, Nj.E. g-đa Natalija Trivić, ministarka prosvete i kulture Republike Srpske, g. Stefan Lazarević, generalni direktor NCR korporacije u Srbiji, g-đa Milica Zorić, direktorka marketinga Link Group, akademik Milovan Danojlić, član Krunskog saveta, kao i brojne druge ličnosti iz sveta kulture, umetnosti i nauke. Najbolji maturanti svih srednjih škola u Srbiji i Republici Srpskoj bili su zadovoljni što će kompanija Link Group dodeliti 30 stipendija za njihovu prestižnu IT Akademiju. Dodela stipendija će se održati u septembru u Belom Dvoru.


Ananu i Karteru zabranjen ulazak u Zimbabve\nVlasti u Zimbabveu zabranile su grupi zvaničnika, medju kojima su bivši generalni sekretar UN Kofi Anan i bivši predsednik SAD Džimi Karter, da posete tu zemlju kako bi izvršili procenu humanitarne krize. "Nadali smo se da ćemo danas otići u Zimbabve, ali smo morali da otkažemo put, jer je vlada (Zimbabvea) jasno saopštila da neće saradjivati", rekao je Kofi Anan na konferenciji za novinare u Johanesburgu, navodi Beta. Pored Anana i Kartera, u grupi uticajnih ličnosti i bivših državnika koji je trebalo da otputuju u Zimbabve je i supruga Nelsona Mandele, Grasa Michel. Njima su odbijene vize za ulazak u Zimbabve, uprkos intervenciji bivšeg juzznoafričkog predsednika Taboa Mbekija (Thabo), posrednika u političkoj krizi izmedju stranke predsednika Roberta Mugabea ZANU-PF i opozicionog Pokreta za demokratske promene u Zimbabveu. Karter je rekao da njihova namera nije bila da se mešaju u politička pitanja, već da pomognu po pitanju humanitarne krize.


Katanci ljubavi u Parizu se prodaju u humanitarne svrhe - Putuj Sigurno\nKatanci ljubavi u Parizu se prodaju u humanitarne svrhe\nPutujSigurno » Magazin » Vesti » Katanci ljubavi u Parizu se prodaju u humanitarne svrhe\nSigurno se pitte kako će se iskoristiti u humanitarne svrhe čuveni katanci koje zaljubljeni parovi kače na most Pont des Arts u Parizu? Stvar je vrlo jednostavna i veoma humana! Preko milion skinutih ljubavnih katanaca će se prodati na aukciji, dok će se novac prikupljati za rastući broj izbeglica na ulicama Pariza.\nNakon što su zaljubljeni parovi od 2008. godine počeli da kače ove katance na most u romantičnom Parizu, njihov broj je ogromnom brzinom rastao, da bi u 2015. godini bilo zakačeno preko 1 milion ljubavnih katanaca na ovaj most. Težina katanaca od 65 tona je počela da opterećuje most. Nakon što su katanci ljubavi skinuti sa mosta 2015. godine jer je njihova težina uticala na bezbednost, skladišteni su na bezbednom mestu.\nGradske vlasti u Parizu su došle na ideju kako da unovče ovaj fenomen, za koji je poznato da potiče iz Srbije, simbolišući večnu ljubav, sa dobrim primerom Mosta ljubavi u Vrnjačkoj Banji.\nIpak novac neće ići u budžet grada, već u budžet za pomoć izbeglicama, kojima je Pariz preplavljen, posebno u protekle dve godine. Ne postoje ograničenja koliko će se ovih katanaca prodavati po osobi, a procenjuje se da se može zaraditi preko 100.000 dolara.\nJoš uvek nema detalja o tome kako će se katanci prodavati, osim što se zna da će se sa prodajom početi u novoj 2017. godini, a ideja je da će mnogi zaljubljeni parovi poželeti da otkupe svoje katance nazad, time priredivši jedinstven i romantičan poklon. Da li ste možda vi okačili svoj katanac na mostu u Parizu?\nPišite nam o tome, rado ćemo objaviti priču o romantičnim trenucima sa putovanja u Pariz, ili bilo koja nezaboravna iskustva sa vaših putovanja.


SUDIJE KAŽU DA JE STANIŠIĆ SPREMAN ZA SUĐENJE | Institute for War and Peace Reporting\nSUDIJE KAŽU DA JE STANIŠIĆ SPREMAN ZA SUĐENJE\nOcenjeno je da je bivši Miloševićev saradnik, uprkos fizičkim i mentalnim zdravstvenim tegobama, spreman za suđenje.\nNa suđenju Jovici Stanišiću, sudije su zaključile da je bivši saradnik nekadašnjeg jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića – uprkos nedavnim zdravstvenim problemima – sposoban da izdrži sudski postupak.\nHaški tribunal je odlučio da će okrivljeni svoje suđenje pratiti iz pritvorske jedinice, posredstvom video-konferencijskog linka, sve dok ne bude sposoban da i lično prisustvuje. Takođe će biti u direktnoj telefonskoj vezi sa sudnicom, te će tako u svako doba moći da stupi u kontakt sa svojim advokatom.\nPočetak suđenja Stanišiću i njegovom saoptuženiku Franku Simatoviću je u više navrata odlagan; trebalo da počne pre mesec dana, kada je Stanišić bio primljen u bolnicu, pošto pati od kamena u bubregu, osteoporoze i težeg oblika depresije.\nStanišić i Simatović se terete za „prisilno i trajno raseljavanje većine ne-Srba – uglavnom Hrvata, bosanskih Muslimana i bosanskih Hrvata – iz pojedinih delova Hrvatske i Bosne i Hercegovine – činjenjem zločina progona, ubistva, deportacije i nehumanog postupanja“, u periodu od 1991. do 1995.\nStanišić je od decembra 1991. do oktobra 1998. bio šef srbijanske službe bezbednosti, dok je Simatović u periodu na koji se odnosi optužnica bio zadužen za jedinicu za specijalne operacije pri istoj službi.\nDok je bolovao, Stanišić je uporno odbijao da se odrekne prava da prisustvuje suđenju, što je sudije navelo na ocenu da je „zdravstveno stanje faktor koji trajno remeti pravo na pravično i efikasno suđenje, čime se pravda ukidanje prava da se u sudu bude neposredno prisutan“.\nČinjenica da Stanišićevo zdravlje blokira i postupak protiv njegovog saoptuženika, Simatovića, navela je sudije na odluku da „i [Simatović] ima pravo na pravično i efikasno suđenje“. Posle svega, suđenje bi trebalo da počne u ponedeljak, 14. aprila.\nIako su se sudije izjasnile o najboljem načinu odvijanja postupka, naglasile su i da je video-link samo privremena mera koja će na snazi biti dok Stanišić ne bude spreman da se pojavi u sudu.\n„A ukoliko se ne [pojavi] uprkos tome što je u stanju da to učini, smatraće se da se odrekao svog prava da bude prisutan u sudu“, kazale su sudije.


Državni vrh Srbije: Definisana strategija za Kosovo\nMarko Đurić savjetnik predsjednika Srbije\nDržavni vrh Srbije završio sastanak u Predsedništvu ,a savjetnik predsjednika Srbije Marko Đurić nakon sastanka je rekao da neće odustati od napora da se uspostavi zajednica srpskih opština na sjeveru Kosova.\nĐurić je rekao novinarima da državni vrh ponavlja da je Srbija spremna da ispuni sve obaveze iz zaključaka Evropske komisije da bi dobila datum za početak pregovora sa Evropskom unijom.\nNajuticajniji predstavnici međunarodne zajednice treba Prištini da upute ohrabrenje da učini ustupke kako bi se postigao dogovor u ključnom trenutku dijaloga koji se vodi u Briselu, konstatovano je na sastanku državnog vrha.\n"Nalazimo se u takvom trenutku da je Prištini potrebno ohrabrenje da bude spremna na kompromis i ustupke jer bez toga to je razgovor gluvih", rekao je novinarima u pauzi sastanka predstavnika državnog vrha, savjetnik predsjednika države\nĐurić je naglasio da Srbija na razgovore u ponedeljak odlazi sa definisanom strategijom i sa iskrenom željom da se postigne sporazum i kompromis i spremna je da konstsruktivno razgovara o svim elementima uređenja odnosa na Kosovo.\nPrema njegovim riječima Srbija ima jasan koncept o uspostavljanju zajednice srpskih opština koja ima nadležnost u mnogim oblastima života i spremna je na ozbiljne razgovore.


Održan sastanak sa urednicima javnih i privatnih medija u BiH\nU Saborskoj sali Rijaseta IZ u BiH upriličen je konsultativni sastanak s urednicima javnih i privatnih medija u Bosni i Hercegovini, s ciljem pripreme i realizacije programa povodom ramazana, ali…\nKonkursi: Media centar IZ traži urednika portala i izvršnog direktora programa\nRedakcija Februar 08, 2019\nNa osnovu člana 32. Statuta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini - Media centra, društva za radio, televizijsku i izdavačku djelatnost, d.o.o. Sarajevo, a u skladu sa zaključkom Nadzornog odbora…\nRedakcija Januar 23, 2019\nSeminar o integrativnoj kompleksnosti metodologije razmišljanja u organiazciji Uprave za vanjske poslove i dijasporu\nRedakcija Januar 22, 2019\nPotpisivanjem ugovora u velikoj sali Gazi Husrev-begove biblioteke u Sarajevu okončan je konkurs dodjele stipendija iz Fonda Bejtu-l-mal Rijaseta Islamske zajednice.\nRedakcija Januar 17, 2019\nSarajevo, 17. januar 2019. (MINA) – Danas je pod predsjedavanjem reisu-l-uleme Huseina ef. Kavazovića održana prva redovna sjednica novoimenovanog Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. Za sekretara Rijaseta imenovan…\nVerifikovani mandati članova Sabora IZ\nRedakcija Januar 10, 2019\nSarajevo, 10. januar 2019. (MINA) –Glavna izborna komisija Islamske zajednice u BiH održala je jučer u Sarajevu sjednicu na kojoj su prema važećim izbornim pravilima verifikovani mandati članova Sabora Islamske…\nSaradnja Studentskog centra IZ i Ureda za društvenu birgu IZ\nRedakcija Januar 09, 2019\nU srijedu, 9. januara 2019. direktor Studentskog centra dr. Muamer Tinjak i stručni saradnik za edukaciju hafiz Špendi Fidani posjetili su i održali sastanak sa novim rukovodiocem Ureda za društvenu brigu…\nRedakcija Decembar 26, 2018\nSaopćenje o izbornom procesu u Islamskoj zajednici u BIH\nRedakcija Decembar 25, 2018\nSarajevo, 25. decembar 2018. (MINA) - Povodom špekulacija i poluinformacija koje su se mogle pročitati u nekim medijima a tiču se izbornog procesa unutar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini,…\nStranica 10 od 158


Ishod glasanja i dogovora na prvoj sjednici odredit će i sudbinu druge sjednice. Željko Komšić i Šefik Džaferović (SDA) su ranije poručili da će za mandatara glasati ukoliko se postigne dogovor u vezi ANP-a. Dodik je već najavio da slanje ANP-a neće podržati. Ukoliko odluči Dodik može iskoristiti i pitanje vitalnog entitetskog interesa u vezi ANP-a i tražiti izjašnjavanje Narodne skupštine Republike Srpske. Tu će dobiti neophodnu podršku, čime bi pitanje slanja plana u NATO dugo bilo zacementirano.\nRok za dogovor o formiranju vlasti koji su postavili lideri SDA, SNSD-a i HDZ-a ističe 5. septembra.\nPredsjedništvo BiH ANP Savjet ministara BiH


Povećan broj saobraćajnih nesreća – šta je uzrok? | Republika Srpska\nNaslovna Republika Srpska Povećan broj saobraćajnih nesreća – šta je uzrok?\nPovećan broj saobraćajnih nesreća – šta je uzrok?\nBroj saobraćajnih nezgoda sa smrtnim ishodom i teže povrijeđenim licima, u julu se znatno povećao na pdoručju Banjaluke i Bijeljine, u odnosu na isti period prošle godine.\nMUP Republike Srpske, još jednom apeluje na sve vozače da se poštuju saobraćajni propisi na putevima Srpske, te da ne upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola.\nNa području grada Banjaluka, evidentirano je 2,3 odsto više saobraćajnih nezgoda u odnosu na uporedni period.\n“U ovim saobraćajnim nezgodama smrtno su stradala dva lica, dok su u uporednom periodu smrtno stradala tri lica, što je manje za 33, 3 odsto”, rekao je Miloš Brkić načelnik PU Banjaluka.\nI na području Semberije, evidentirano je pet odsto više saobraćajnih nezgoda, u odnosu na isti period prošle godine. Ukupno 107 saobraćajnih nezgoda dogodilo se u julu na putevima u operativnoj nadležnosti Policijske uprave Bijeljina, a najugroženiji su vozači mopeda i motocikala.\n“Veća frekvencija saobraćaja u julu i avgustu, nedovoljna propusna moć pojedinih saobraćajnica, dinamičan razvoj saobraćaja koji nije propraćen u svim fazama, tj. povećanje drumske infrastrukuture, svakako da ima za posljedicu otežano odvijanje saobraćaja posebno u užem centru grada kao i manjim stepenom bezbjednosti, odnosno većem broju saobraćajnih nesreća u gradu”, rekao je Radenko Knežević inspektor za bezbjednost saobraćaja PU Bijeljina.\nU Banjaluci, kao i u Semberiji, povećan je i broj saobraćajnih prekršaja.\nPodsjećanja radi, Policijski službenici MUP-a Republike Srpske, u okviru pojačane kontrole učesnika u saobraćaju koja je organizovana od 6. do 9. avgusta, zbog prisustva alkohola u organizmu iz saobraćaja isljučili su 1.102 vozača.\nAkcija se sprovodi u okviru kampanje “Vozi oprezno – putuj bezbjedno”, čiji cilj je poboljšanje stanja bezbjednosti u oblasti saobraćaja.


SVETSKI DAN ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE U Srbiji zaštićeno 7,6 odsto teritorije - Biznis.rs\n5.6.2020 12:54 Izmenjeno: 16:13 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nSvetski Dan zaštite životne sredine u Srbiji, koja je od početka godine bogatija za tri nova zaštićena prirodna dobra, obeležava se uz slogan „Vreme...\nSvetski Dan zaštite životne sredine u Srbiji, koja je od početka godine bogatija za tri nova zaštićena prirodna dobra, obeležava se uz slogan „Vreme je za prirodu“, kroz kampanje i akcije usmerene na očuvanje biodiverziteta i ukupne prirodne baštine.\nZavod za zaštitu prirode Srbije podsetio je da su ta tri nova zaštićena područja od velikog značaja – specijalni rezervati prirode duž Morave, „Brzansko moravište“, „Osredak“ i geološki fenomen Spomenik prirode „Blederija“, koji je stanište velikog broja retkih i ugroženih vrsta.\nDirektor Zavoda za zaštitu prirode Srbije Aleksandar Dragišić podsetio je da proglašenjem tih područja u Srbiji zaštićeno 7,6 odsto teritorije, odnosno 677.950 ha u okviru 450 područja.\nDragišić je ponovio da je za zaštitu prirode jednako značajno nastojanje da svaki građanin bude svestan značaja očuvanja prirodnih vrednosti, biodiverziteta i geonasleđa Srbije, i da ponašanjem i svakodnevnim odnosom doprinosi njihovoj boljoj zaštiti, jer briga o prirodi je briga za dobrobit čoveka.\nSpecijalni rezervat prirode „Brzansko moravište“ je na teritoriji Jagodina i opštine Batočina, značajan je sa aspekta zaštite ptica močvarica, kao deo koridora za njihove migracije, a obezbeđuje i uslove za gnežđenje mnogih retkih i zaštićenih vrsta ptica.\nKako se u saopštenju podseća, na tom prostoru boravi oko 60 strogo zaštićenih vrsta ptica, od kojih se oko 30 tu i gnezdi.\n„Među vrstama od posebnog interesa za zaštitu izdvajaju se mali vranac, čapljica, gak, siva čaplja, mala bela čaplja, bela roda, crna roda, crnka, orao kliktaš, vivak, žalar slepić, obična čigra, sivi svračak“, navodi se u saopštenju i dodaje da je to ujedno i jedno od poslednjih očuvanih močvarnih staništa, stari meandr reke Velike Morave kod sela Brzan.\nSpomenik prirode „Blederija“ na jugozapadnom obodu regije Dunavskog ključa, jugozapadno od Kladova zaštićen je kako bi se očuvalo bogatstvo i raznovrsnost oblika geodiverziteta.\nIzvorište Blederije sa četiri mesta isticanja vrela, dva akumulativna vodopada, od kojih nizvodniji, zbog visine od oko sedam metara lepote i bogatstva vode, predstavlja objekat hidrološkog nasleđa Srbije.\nSpecijalni rezervat prirode „Osredak“ zaštićen je kako bi se očuvala močvarna staništa u dolini Zapadne Morave, koja se sastoje od spleta starih rukavaca, mrtvaja i desetine novonastalih jezera, kao i paleozojski kristalasti škriljci visokog stepena metamorfizma.\nBilo je, kako se dodaje u saopštenju, važno očuvati i prisustvo 44 biljne vrste, ostatak mezofilnih nizijskih poplavnih lužnjakovih šuma, zajednice bele i krte vrbe, bele i crne topole, rakite, ugroženih biljnih vrsta kao što su žuti lokvanj, gronjasti šilj, rastavić i gavez, staništa ptica koja čine deo koridora migracije, uslove za gnežđenje retkih i zaštićenih vrsta – 83 vrste ptica, staništa za vodozemce.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Srbiji zajam Svetske banke od 100 miliona evra\nSrbiji zajam Svetske banke od 100 miliona evra\nUpravni odbor Grupe Svetske banke (SB) odobrio je Srbiji zajam od 119 miliona dolara (100 miliona evra) za Program unapređenja efikasnosti i održivosti infrastrukture, saopšteno je iz te međunarodne finansijske institucije.\nPredstavnici Svetske banke u Srbiji (Foto: Arhiva)\nZahvaljujući novim sredstvima, Srbija će moći bolje da održava 8.000 kilometara puteva i poboljša energetsku efikasnost u 234 javna objekta, navodi se u saopštenju Svetske banke dostavljenom Tanjugu.\nČlanovi Upravnog odbora SB su na jučerašnjoj sednici konstatovali da je Srbija zainteresovana za poboljšanje efikasnosti i održivosti infrastrukture, naročito u sektoru saobraćaja i energetike, kako bi doprinela dugoročnoj konkurentnosti srpske privrede i stvorila rast i nova radna mesta.\n- Srbija je na raskrsnici jugoistočne Evrope i očekuje se da će poboljšanje njene putne mreže dati glavni doprinos stalnom ekonomskom rastu, ne samo u Srbiji, već i u regionu - izjavio je Stiven Ndegva, menadžer Svetske banke za Srbiju.\n- Ova operacija će obezbediti očuvanje putne mreže, i pre svega suštinsku primenu modernog pristupa održavanju u Srbiji. Pored toga, poboljšaće se energetska efikasnost i sigurnost u renoviranim javnim zgradama - dodao je on.\nOvaj program će, kakao se navodi u saopštenju, podržati Srbiju da poboljša upravljanje i održivosti javne infrastrukture, sa fokusom na sektor transporta i energetike.\nSaobraćajna komponenta se fokusira na podršku naporima za modernizaciju načina održavanja puteva, pružajući zemlji pomoć u prelasku sa tradicionalnog održavanja na ugovaranje održavanja zasnovano na učinku.\nTo će rezultirati boljim planiranjem, ugovaranjem i fiskalnom disciplinom Javnog preduzeća "Putevi Srbije" i obezbediće veću sigurnost na srpskim putevima.\nEnergetska komponenta podržava vladin program za rekonstrukciju i unapređenje javnih objekata u državnom vlasništvu poboljšanjem energetske efikasnosti i bezbednosti u 234 javne zgrade širom Srbije i jačanjem kapaciteta za implementaciju programa.\nRenovirane zgrade - među kojima su bolnice i klinike, škole i vrtići i druge društvene ustanove - imaće niže račune za struju, poboljšano stanje objekata (bolje osvetljenje i grejanje), duži radni vek trajanja i biće bezbednije (stukturno i u pogledu zaštite od požara), navodi se u saopštenju Svetske banke.\nEKONOMIJA Vučić i Van Gelder: Srbija primer uspešno sprovedenih reformi


Uporedite benefite koje svaki od oglasa pruža i izaberite kombinaciju koja vam najviše odgovara. Za oglašavanje svih vrsta pozicija nudimo vam mogućnost da objavite oglas na najposećenijem sajtu za zapošljavanje u Srbiji - Poslovi.infostud.com. Ukoliko oglašavate IT pozicije imate mogućnost da se oglasite na vodećem sajtu za IT oglašavanje - HelloWolrd.rs, dok ćete najbolje efekte postići ukoliko izaberete KOMBO objavu na oba sajta. U cenu svakog oglasa je uključen i HR Lab Asistent, digitalni alat koji olakšava proces selekcije.\nsamo za IT poslove\nMaksimalni efekti za IT oglaseIskoristite priliku da uz Kombo oglašavanje na sajtovima Poslovi.infostud.rs i Helloworld.rs postignete najbolje efekte! Istovremeno, Kombo oglašavanje vam omogućava da ne platite punu cenu dva oglasa, nego samo doplatu od 20% na drugi.


Predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković: Srbija u junu dobija novog premijera musicloverparadise.com\n„Očekujem da u junu dobijemo novog mandatara“, rekla je Gojković i dodala da će to biti sigurno neko ko podržava reformski kurs za koji je Srbija i glasala.\nOna je rekla da će Skupština uskoro nastaviti sednicu koja je prekinuta zbog izborne kampanje. „Sednica će uskoro biti nastavljena tamo gde smo i počeli. Treba da završimo utvrđivanje dnevnog reda i da raspravljamo isključivo o zakonima, a zatim i da glasamo. Ta sednica će biti vrlo kratka“, rekla je Gojković.Ona je navela da će potom da „vide“ sa predsednikom Vlade i njegovim kabinetom da li je potrebno da se do 31. maja donesu još neki predlozi zakona, napominjući da misli da će biti još nekoliko sednica.\nMore in this category: « „Protest protiv diktature“: Ustala je Srbija, vidimo se sutra Republička izborna komisija: Izabran novi član na burnoj sednici\t»


Na Paliću otvoren 9. turistički forum - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Na Paliću otvoren 9. turistički forum\nNa Paliću otvoren 9. turistički forum\nMiljana Crnogorac maj 10, 2018\tDruštvo Napiši komentar 92 Pregledi\nNa Velikoj terasi na Paliću, juče je otvoren 9. turistički forum, koji organizuje Turistička organizacija Srbije. Tema ovogodišnjeg foruma, koji je otvorio ministar turizma Rasim Ljajić, je „Kreiranje, razvoj i promocija turističkih proizvoda“.\nIz Turističke organizacije Srbije objašnjavaju da je cilj ovakvih foruma kontinuirana edukacija i praćenje trendova koji su od ključnog značaja naročito za lokalne turističke organizacije.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić je istakao da statistički podaci govore o tome da se u zemlji beleži trend rasta broja turista i ukupnog turističkog prometa, te da očekuje da će veoma brzo biti ostvareni ciljevi koji su, kada je turizam u pitanju, zacrtani za tekuću godinu. Ministar Ljajić se osvrnuo i na Palić istakavši da je u pitanju destinacija sa možda najvećim potencijalom, ali da je u ovom trenutku u pitanju samo potencijal, te da se očekuje da za narednih pet godina Palić iskoristi sve ono sa čime raspolaže.\nKada su u pitanju vaučeri, ministar je objasnio da je od početka godine izdato 52 000 vaučera, a da u budžetu ima sredstava za 80 000, te da su neophodna doodatna sredstva kako bi se akcija nastavila do oktobra. Građani koji za odmor koriste vaučere najčešće se odlučuju za Soko banju, Prolom banju, Vrnjačku banju, te Lukovsku banju i Zlatibor, a destinacije na severu zemlje su manje popularne.\nPrethodna Zadržavanja na graničnim prelazima\nSledeća Nastavlja se rekonstrukcija objekata na Paliću


Evropska unija dala zeleno svjetlo Srbiji za početak pregovora – Magazin Plus\nHome/Evropska unija dala zeleno svjetlo Srbiji za početak pregovora\nDiplomate iz EU-a kažu da je ovo nagrada Beogradu za poboljšanje odnosa s bivšom pokrajinom Kosovom, koja se otcijepila od Srbije tokom oružanog sukoba 1998-1999. godine, javlja agencija Reuters.\nEU lideri su se u Briselu također složili da bi trebalo započeti pregovore s Kosovom o takozvanom sporazumu o pridruživanju, koji predstavlja korak naprijed ka putu za eventualno članstvo u Evropskoj uniji koja bi mogla donijeti ekonomsku korist ovoj zemlji.\nLideri zemalja članica Evropske unije (EU) lideri danas u Briselu odlučili su da otvore pristupne pregovore sa Srbijom, javio je dopisnik agencije Anadolija.\nPredsjednik Evropskog vijeća Herman Van Rompuy izjavio je da će prvi sastanak tim povodom sa predstavnicima Srbije biti održan u januaru 2014. godine, kada će ta zemlja i započeti pregovore.\n“Prva pristupna konferencija sa Srbijom će se održati najkasnije u januaru naredne godine”, kazao je Van Rompuy.\nDodao je da je ovo historijski momenat za Srbiju ali i za Balkan jer su Srbija i Kosovo napravili veliki pomak na putu prema Briselu.\n“Ova odluka je rezultat hrabrog sporazuma koji su postigli Beograd i Priština”, kazao je Van Rompuy.\nTako je Evropska unija odlučila da će pristupni pregovori sa Srbijom o članstvu početi najkasnije u januaru dok je najavljen Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SAA) sa Kosovom.\nLideri EU su u zaključcima osim datuma međuvladine konferencije, koja je određena najkasnije za januar 2014. godine, istakli i da će biti potvrđen mandat za pregovore koji će u međuvremenu odrediti Evropska komisija.\nPredsjednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je na konferenciji za novinare istakao da je ovo vrlo bitna odluka za cijeli region Balkana.\n“Ovo je zaista jedna historijska odluka. Jer nikada ne smijemo zaboraviti šta se u bliskoj prošlosti dešavalo u tom djelu Evrope. Na Balkanu se vodio rat a eto sada počinjemo pristupne pregovore sa Srbijom”, kazao je Barroso.


Zbog saobraćajne nezgode otežano se saobraća na autoputu A-1 smjer Kakanj-Zenica.\nInformaciju za Radio ZENIT je potvrdio i dežurni operativni Ministarstva unutarnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona.\n“U 14:30 sati smo dobili informaciju da je došlo do saobraćajne nezgode na dionici puta A1, smijer Kakanj-Zenica, u mjestu Donji Lučani. U saobraćajnoj nezgodi su učestvovala dva vozila i to jedno putničko i jedno teretno motorno vozilo. Dva lica su zadobila povrede, ali za sada nemamo tačnu informaciju o kojem stepenu povreda se radi”, kazao je operativni.\nNa ovoj dionici puta znatno je otežan saobraćaj, pa se mole vozači da smanje brzinu i voze opreznije.


NATO PRETRESAO KUĆE KARADŽIĆEVE DECE | Institute for War and Peace Reporting\nPiše: Merdijana Sadović (TU br. 490, 23. februar 2007.)\nU Bosni su NATO-trupe – u sklopu operacije čiji je cilj da se pojača pritisak na porodicu jednog od najtraženijih osumnjičenika za ratne zločine, koji se od 1996. nalazi u bekstvu – ove sedmice izvršile pretres stanova koji pripadaju sinu i kćeri Radovana Karadžića.\nVojnici su u domove Sonje i Saše Karadžića na Palama upali u ranim jutarnjim satima 20. februara. Pale su mali smučarski centar koji se nalazi na petnaestak kilometara udaljenosti od Sarajeva.\n„Ovo nije operacija hapšenja“, izjavio je neposredno po početku pretrage portparol NATO-trupa u Bosni, Derek Čepel (Derek Chappell). „Mi verujemo da su oboje [Sonja i Saša Karadžić] povezani sa mrežom podrške Radovanu Karadžiću.“\nČepel je pojasnio da je jedan od ciljeva same operacije bilo i prikupljanje novih podataka o Karadžićevom prebivalištu, dodajući da su razgovori koji su sa njegovom decom obavljeni tokom pretrage bili „veoma korisni“.\nU šestočasovnoj operaciji pretrage NATO-u su pomagali pripadnici bosanske Državne agencije za istragu i zaštitu (SIPA), zadužene za hapšenje osumnjičenika za ratne zločine.\nVojnici NATO-a zaplenili su nekoliko kutija dokumenata i drugog materijala.\nKao ratni predsednik bosanskih Srba, Karadžić je optužen 1995., zajedno sa tadašnjim vrhovnim komandantom vojske bosanskih Srba, generalom Ratkom Mladićem. Obojica se terete za genocid i ostale ratne zločine navodno počinjene tokom bosanskog rata (1992-95.).\nSmatra se da se Karadžić skriva u Republici Srpskoj (RS) i obližnjoj Crnoj Gori, dok Mladić navodno živi u Srbiji.\nNekoliko ranijih NATO-vih pokušaja da se uhapsi Karadžić završili su bez uspeha.\nVlada SAD-a ponudila je nagradu od 5 miliona američkih dolara za informaciju koja će rezultirati hvatanjem bilo kog od dvojice ili ostalih begunaca za kojima Tribunal još uvek traga.


Radnici srpske Poreske uprave sa KiM-a odbijaju da budu raspoređeni u Carinskoj upravi širom Srbije | KoSSev\nRadnici srpske Poreske uprave sa KiM-a odbijaju da budu raspoređeni u Carinskoj upravi širom Srbije\nUtorak 25. novembar 2014, 21:30\nRadnici Posebnog odeljenja Poreske uprave Srbije (POPU) sa KiM-a odbili su danas da potpišu rešenja u Centrali Uprave carina na Novom Beogradu o raspoređivanju na nove radne dužnosti, to jest na carinske punktove, ispostave i ostala carinska mesta u Srbiji, u okviru službe Uprave carina, a ne dosadašnjeg poslodavca – Poreske uprave, KoSSev nezvanično saznaje iz više izvora. Tok samog sastanka, međutim, nije još uvek poznat, kao ni to sa kim su radnici POPU tačno razgovarali u Beogradu, jer do trenutka objavljivanja ove vesti, delegacija radnika Poreske uprave nije bila dostupna za komentar, uprkos obećanju predstavnice poreskih radnika, inače i predsednice SO Severna Mitrovica, Ksenije Božović, ranije danas, da će pružiti više informacija nakon sastanka sa predstavnikom Kancelarije za KiM. Ovi radnici su tokom boravka u Beogradu pokušali da se sastanu i sa v.d. direktorom Poreske Uprave Srbije, Markom Marinkovićem, koji je to navodno odbio, KoSSev saznaje od radnika koji su bili u Beogradu, a želeli da ostanu anonimni. Nakon postizanja briselskog sporazuma o IBM-u 2012. godine, 78 radnika POPU sa KiM-a nema više radna ovlašćenja, jer je njihova služba ugašena. Oni su ipak nastavili da odlaze na posao – carinske punktove sa srpske strane prema KiM-u. Srpski organi ističu sa druge strane da se ovim radnicima izašlo u susret koliko se moglo. Iako je njihovo odeljenje ugašeno, Uprava carina je primila sve radnike POPU sa KiM-a, a prilikom raspoređivanja uzeto je u obzir njihovo prebivalište, kao i želje koje su izrazili posle prvog sastanka koji je održan sa njima i to “u najvećoj mogućoj meri koje su dozvoljavale objektivne okolnosti.” Takođe je istaknuto da su se radnici Poreske uprave sa KiM-a prethodno izjasnili pozitivno o novim radnim mestima i ugovorima. U posebnom problemu je i 17 službenika bivše UNMIK poreske administracije, kao i 36 bivših tzv. UNMIK carinika. Oni su posle jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova istupili iz ovih službi koje su se integrisale u kosovski sistem, kada su od Carinske uprave Srbije dobili i ugovore o privremenim i povremenim poslovima, odnosno rešenja bez radnog angažovanja. U Beogradu su danas odvojeno boravili i predstavnici bivše poreske službe UNMIK-a koji su angažovali advokata za rešavanja njihovog slučaja. Na KiM-u trenutno ima ukupno oko 220 radnika srpske poreske uprave.\nPosebno odeljenje Poreske uprave Srbije na svim administrativnim prelazima trenutno ima 78 zaposlenih sa prostora KiM-a, a nakon što je jedan od radnika u međuvremenu i penzionisan. Ovi radnici su se proteklih godina smenjivali na svim administrativnim prelazima između Srbije i Kosova, a na srpskoj pograničnoj strani. U čitavoj srpskoj poreskoj službi na KiM-u, ovo odeljenje je bilo najaktivnije nakon 1999. Međutim, nakon postizanja sporazuma o IBM-u u Briselu, 2012. godine, radnicima Poreske uprave Srbije sa Kosova i Metohije oduzeta su sva ovlašćenja. Oni su nastavili da odlaze na posao, iako zapravo više nisu bili radno angažovani. U međuvremenu im je ponuđen ugovor o raspoređivanju na nova radna mesta u okviru Uprave carina širom Srbije, a što je upravo razlog za nezadovoljstvo ovih radnika.\nKsenija Božović bez komentara\nJedan od predstavnika poreskih radnika Srbije sa KiM-a, koja je istovremeno i predsednica kosovske SO Severna Mitrovica, Ksenija Božović, u kratkom razgovoru za naš portal danas oko podneva potvrdila je da su radnici Poreske uprave u Beogradu i da su upravo krenuli na sastanak sa predstavnicima Kancelarije za KiM. Ona nije želela, međutim, da daje nikakve druge detalje o njihovom boravku u Beogradu, uz obrazloženje da se nalazi na ulici i da žuri na sastanak, obećavši da će za sat vremena da odgovori na naš poziv. Do objavljivanja ovog članka Božović se, međutim, nije javljala na više naših uzastopnih poziva i nije bila dostupna za komentar.\nOsim promene lokacije radnog mesta, poreskim radnicima sa Kosova, poseban problem predstavlja nova sistematizacija, prema kojoj se ne vrednuje visoka stručna sprema (VSS), a koju su morali da imaju da bi radili kao poreski službenici, već samo srednja (SSS) i viša stručna sprema (VŠS), predviđene sistematizacijom radnih mesta za carinike, istaklo je nekoliko radnika ove službe u razgovoru za KoSSev, koji su insistirali na anonimnosti.\nKada se to ‘prevede’ na lične dohotke, primera radi, plata službenika POPU na KiM-u se kreće od oko 70.000, do oko 100.000 – 130.000 dinara, u okviru koje je uračunat i kosovski dodatak od 50%. Ove plate su u prošlosti bile i znatno veće dok se primao pun kosovski dodatak. Plate u carinskoj službi bi bile niže.\nNa sastanku koji su predstavnici Poreske uprave sa KiM-a (uključujući i radnike bivše poreske i carinske službe UNMIK-a) imali u Beogradu 24. oktobra, u Centrali Uprave carina na Novom Beogradu - sa četiri zvaničnika ove službe, a kojem je prisustvovao i srpski oficir za vezu sa Prištinom, Dejan Pavićević, radnicima sa KiM-a je predočeno da se posle ukidanja Posebnog odeljenja Poreske uprave, a zbog ukidanja poslova koje je to odeljenje obavljalo, Poreska uprava izjasnila da nema više potrebe za radom 79 državnih službenika pomenutog odeljenja, zatraživši da ih preuzme Uprava carina, što je ova uprava i učinila, ali samo za oko 30 službenika. Međutim, Odlukom Vlade Republike Srbije o izmenama Odluke o maksimalnom broju zaposlenih u organima državne uprave, javnim agencijama i organizacijama za obavezno socijalno osiguranje („Sl. glasnik RS“, broj 40 od 11.04.2014. godine), broj izvršilaca u Upravi carina je ubrzo povećan na 79.\nŠta su bili predlozi rešenja na sastanku od 24. oktobra?\nTakođe još uvek nije poznato da li se i na koji način na jučerašnjem sastanku u Beogradu diskutovalo o predlozima za rešenje sa sastanka od 24. oktobra u Centrali Uprave carina, a na kojem je bio prisutan i Dejan Pavićević. Tada je predloženo:\n1. Vratiti sve u pređašnje stanje.\n2. Formirati posebno odeljenje u okviru Ministarstva finansija u kome će biti raspoređeni službenici Posebnog odeljenja Poreske uprave i koji će obavljati poslove na punktovima.\n3. Predstavnici preuzetih službenika će sprovesti anketu u kojoj će se svi izjasniti kome odgovara da radi u unutrašnjim ispostavama i u kojim, te da spisak sa tim podacima dostavi Upravi carina do 29. oktobara 2014. godine.\nZa carinske punktove na KiM -u, sistematizovana su samo radna mesta za koja je potrebna VŠS i SSS, to jest za 16 preuzetih službenika. Ostali službenici POPU sa KiM-a, a koji imaju VSS, raspoređeni su po unutrašnjim organizacionim jedinicama Uprave carina. Osim stručne spreme, razlog za preuzimanje samo 16 radnika za carinske punktove, prema proceni srpskih organa jeste i taj što “ni vrsta, ni obim posla na carinskim punktovima ne dozvoljavaju raspoređivanje svih 79 radnika na carinske punktove. Takođe, ne postoje ni fizičke mogućnosti da svi budu smešteni ne samo na carinskim punktovima, nego i u najbližim organizacionim jedinicama administrativne linije sa KiM,” navedeno je u zapisniku sa ovog sastanka.\nSlužbenicima sa Kosova i Metohije na istom sastanku je objašnjeno i to da je prilikom raspoređivanja uzeto u obzir njihovo prebivalište, kao i želje koje su izrazili posle prvog sastanka koji je održan sa njima, takođe u Centrali Uprave carina i to “u najvećoj mogućoj meri koje su dozvoljavale objektivne okolnosti”. Takođe je istaknuto da su se radnici Poreske uprave sa KiM-a prethodno izjasnili pozitivno u vezi sa raspoređivanjem na nova radna mesta, bez pritisaka - što su tvrdili predstavnici sa KiM-a, a u upitniku sa osnovnim podacima, ili su direktno zvali Odeljenje za ljudske resurse. Prema informacijama sa ovog sastanka, 14 službenika se izjasnilo da radi u unutrašnjim jedinicama Uprave carina, dok 16 službenika već ima prebivalište van područja KiM.\nSa druge strane, članovi delegacije sa KiM-a su istakli da su za ova obrazloženja prvi put čuli, te da im je obećano drugačije rešenje, odnosno formiranje posebnog odeljenja za sve zaposlene iz POPU-a, kao i da su im u Kancelariji za KiM istakli da je cilj da svi Srbi ostanu zaposleni na KiM-u “tamo gde i žive.” Ova delegacija je ponovila ono što i sada zastupa, da se radi o pritisku usled čega će doći do iseljavanja, te da mogu da prihvate samo to da budu raspoređeni ili na carini, ili da ostane pređašnje stanje, ili da se formira posebno odeljenje POPU koje bi moglo da radi pri Ministartstvu za finansije.\nNerešen status 17 službenika bivše UNMIK poreske administracije i 36 carinika UNMIK carine\nUz radnike srpske službe Uprave prihoda, u posebnom problemu je i 17 službenika bivše UNMIK poreske administracije, kao i 36 bivših tzv. UNMIK carinika. Oni su na osnovu nekoliko dokumenata Vlade Srbije, a posle jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova 17. februara 2008, (zaključci vlade br. 02-812/2008 od 21. februara 2008. god. i br. 112-1619/2008-002 od 17. aprila 2008. god.) prvo napustili dotadašnje službe na Kosovu, da bi ih Poreska uprava Srbije potom i preuzela 1. septembra iste godine, kada su se preuzimale i ostale službe, poput policije, zatvora, železnice itd. Prema ovim dokumentima, ministarstva Srbije (unutrašnjih poslova, za KiM, pravde, finansija – uprava, carina i poreske uprave) obavezala su se da preuzmu radnike koji su bili zaposleni u Privremenim institucijama Kosova i Metohije. Ovi carinici su tako dobili rešenja o radu, ali bez radnog angažovanja, dok su službenici UNMIK-ove poreske administracije dobili ugovore o privremenim i povremenim poslovima. Sada već kosovska poreska i carinska služba na Severu Kosova, praktično su se tada i ugasile.\nBivši UNMIK carinici su se tako od jeseni 2008. godine našli na prinudnom plaćenom odsustvu, sa ličnim dohocima iz Srbije koji su zasnovani na nivou proseka poslednja 3 lična dohotka koje su ovi radnici primili u UNMIK carinskoj službi, to jest, platom od 18.000, do 23.000 dinara.\nA bivši radnici UNMIK poreske službe su u proteklih sedam godina imali 13 ugovora sa srpskim poreskim sistemom, ali i godinu i po neplaćenog perioda. Njihov lični dohodak je obračunat kao minimalan lični dohodak prema stručnoj spremi, što u praksi iznosi od oko 18.000, do 40.000 dinara. Od 12. septembra ove godine, međutim, službenici poreske administracije, to jest, nekadašnjim službenicima UNMIK-a, ugovori nisu obnovljeni.\nOvi radnici su u Beogradu danas angažovali i advokata koji će zastupati i njihov slučaj, nakon što su se proteklih godina više puta bezuspešno obraćali predstavnicima srpske vlasti tokom različitih saziva vlade.\nNa Kosovu i Metohiji ima ukupno oko 220 radnika Poreske uprave pri sistemu Republike Srbije.


Krpljenje crnogorskog budžeta — veći PDV, akcize, siva ekonomija... - 30.11.2017, Sputnik Srbija\nVlada Crne Gore nedavno je predstavila predlog budžeta za 2018. godinu u iznosu od oko dve milijarde evra, koji predviđa povećanje stope PDV sa 19 na 21 odsto... 30.11.2017, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, svet, region\n15:20 30.11.2017 (Osveženo: 03:45 26.08.2021)\n© AFP 2022 / JEAN-SEBASTIEN EVRARDBankomat\nIstovremeno, budžetski manjak od oko 300 miliona evra koji nedostaje za pokriće troškova, država ponovo planira da obezbijedi novim pozajmicama i kreditima.\nEkonomski analitičar i poslanik Aleksandar Damjanović za Sputnjik ocjenjuje da poput predhodnih godina, i budžet za 2018. godinu Vlada Crne Gore planira uz pretpostavku postojanja visokog nivoa sive ekonomije od „najmanje 30 odsto“, a čemu će, smatra on, u najvećoj mjeri doprinijeti planirano povećanje akciza na duvanske proizvode i cigarete.\n„Poznato je da se samo na sivom tržištu cigareta kao akcizne robe gubi tridesetak miliona godišnje zbog postojanja sivog tržišta, šverca i visoke korupcije. Dakle, tu govorimo i o ostalim prihodima koji se ne naplaćuju u mjeri u kojoj bi trebalo poput PDV-a, posebno na turističke usluge i boravišne takse. Pada u oči da Vlada i dalje planira prihodnu stranu budžeta po sistemu da i dalje postoji visok nivo sive ekonomije, moja procjena je najmanje 30 odsto u Crnoj Gori“, tvrdi Damjanović.\n„I ovaj budžet je deficitaran, tako da će se i dalje više pozajmljivati nego što će se vraćati u 2018. godini, što znači da će se javni dug povećati. On je i dalje na visokom nivou i iznad zakonskih kriterijuma, dok sa druge strane Vlada steže neke troškove, kao što su troškovi, prije svega, iz oblasti socijalnih prava, a da ne pominjem zakon o majkama, gdje je Vlada napravila uštede kako bi teret prebacila na najranjiviji sloj građana, odnosno, na poreze koje će direktno plaćati građani. Tu naravno mislim i na povećanje stope PDV-a i povećanje akciza od prvog januara, kao dvije glavne mjere za povećanje budžetskih prihoda“, precizira Damjanović.\nKomentarišući generalno veoma težak položaj većine građana, kao i ogromnu nezaposlenost, koja je u Crnoj Gori prema zvaničnim podacima dostigla brojku od 52.000, Damjanović kaže da „suština nije toliko pitanje nezaposlenosti, koliko je suština pitanje broja zaposlenih u odnosu na ukupno radno aktivno stanovništvo“.\n„Crna Gora ima nizak nivo formalne zaposlenosti negdje na nivou od 150.000 građana. Kada se to uporedi sa brojem formalno nezaposlenih koji su na birou i kada se uporedi sa brojem stvarno nezaposlenih, taj broj je mnogo veći, a kada se uporedi još sa brojem izdržavanih lica i penzionera, onda dolazimo do frapantne činjenice da u Crnoj Gori tako mali broj zaposlenih ne može da iznese ukupan ekonomski teret“, kaže naš sagovornik.\n„Ako uzmemo u obzir činjenicu da ovaj nedovoljni broj zaposlenih lica radi kod jednog broja poslodavaca koji ne plaćaju poreze i doprinose i ako znamo da ogroman broj poslodavaca plaća poreze i doprinose na minimalne zarade, dok jedan dio zarade isplaćuje na ruke, mi dolazimo do toga da su penzioni sistem i sistem ostalih socijalnih davanja dugoročno neodrživi“, zaključuje naš sagovornik.


Kako naše detinjstvo utiče na sposobnost da uspemo?\nBlog Roditeljstvo Kako naše detinjstvo utiče na spo...\nby Marine Strauss, 10. сеп 2014.\nDa li ono što mi doživljavamo tokom svog detinjstva utiče na naše šanse za uspeh u budućnosti? Koliko okruženje u kom neko raste utiče na to koliko će biti uspešan u životu? Kako da dete prevaziđe ograničenja siromaštva? .\nIzazovi i teškoće sa kojima se deca suočavaju u ranom detinjstvu mogu ozbiljno da utiču na njih kada odrastu, čak i u meri da to znači li će imati uspeha na poslu, da li će imati srećan i skladan brak, i slično. Tako barem kažu rezultati brojnih istraživanja širom sveta na ovu temu. Međutim, u isto vreme, te studije pokazuju da deca ne ostvaruju uspehe u životu zato što nisu na vreme iskoristili svoje prilike, niti su zgrabili uspeh kada im se za to pružala šansa. Doduše, ova druga teza je predmet raznih polemika.\nStudija Psychological Science sa Vorvik Univerziteta i Djuk Univerziteta iz 2013. godine pokazuje da maltretiranje u detinjstvu ima dugoročne negativne posledice na zdravlje, izglede za posao i veze. Najnegativnije posledice imaju deca koja maltretiraju druge, a koja su u isto vreme i žrtve maltretiranja: za njih je verovatnije da će imati manje prijatelja, da će biti problematična, i da će napustiti školu.\nOva studija je uključivala psihička, verbalna i fizička maltretiranja, i uzimala je u obzir faktore poput porodične stabilnosti i materijalnog stanja. Zaključak je da se maltretiranje ne može posmatrati kao “bezopasan ritual kroz koji deca prolaze tokom odrastanja“. Komentarišući ovu studiju, Ema Džejn Kros, osnivač dobrotvornog društva protiv maltretiranja Beat Bullying, rekla je za BBC:\nTo skreće pažnju na ono što su društvo i ekonomija zanemarivali. Rezultati prvi put pokazuju koliko posledice maltretiranja mogu biti dalekosežne i štetne.\nDakle, čini se da loše iskustvo iz detinjstva, poput maltretiranja, ima više izgleda da vodi u neuspeh kasnije u životu.\nStudija iz 2008. sa Instituta The Heritage Foundation ističe da su brojne obrazovne reforme u nekoliko proteklih decenija u Sjedinjenim Američkim Državama imale malo ili nikakvog uticaja na postignuća učenika. Umesto toga, studija je pokazala da su stabilna porodica i jaki uticaji roditelja usko povezani sa pozitivnim rezultatima u obrazovanju, poput želje za učenjem i završavanjem koledža. Umesto da troši vreme i novac na neefikasne oblike obrazovanja, sistem, tako, trebalo bi da ima za cilj jačanje porodične strukture i da podstakne veće učešće roditelja u odrastanju njihove dece. Zaista, mnoga deca su odrasla u siromaštvu, bez obzira na to da li je reč o razvijenim industrijskim zemljama, ili o siromašnijim društvima. Na zapadu, mnoge majke moraju da rade više poslova prekovremeno da bi sastavile kraj s krajem, ili da bi napredovale u karijeri. Loša strana je da su one tada previše zauzete i umorne da bi deci poklonile pažnju koja im je potrebna. Kao rezultat, može se tvrditi da naše okruženje iz detinjstva, obrazovanje i uključivanje roditelja može odrediti nekognitivne sposobnosti i karakter.\nOve studije, zajedno sa velikim brojem drugih, ukazuju na činjenice da naše detinjstvo utiče na naše sposobnosti da kasnije uspemo: srećno, bogato i stabilno detinjstvo će dovesti do uspeha, a problematično će povećati naše šanse za neuspeh.\nPrema drugom članku iz Annual Review of Psychology, društvene klase takođe imaju uticaj na kasniji razvoj karijere. Porodice sa višim prihodima često podstiču decu da slede svoje snove i vode brigu o okruženju svojih mališana. Oni mogu da im pruže podršku i sva neophodna sredstva da imaju različite interese, da kreativno misle, da samostalno rade i da preuzimaju inicijativu. Manje bogate porodice imaju tendenciju da u teškim situacijama budu ponosne, i puštaju svoju decu da sami uvide svoje granice. Njihova deca nisu svesna liderskih sposobnosti na isti način kao deca iz imućnijih sredina, imaju tendenciju da rade ono što im se kaže, bez rizikovanja, a možda se čak nikada ne bi ni suprotstavila nadređenima. Onda izgleda da materijalni uspeh u ranom detinjstvu ima pozitivan uticaj na uspeh, siromašni imaju, navodno, manje šanse da kasnije bolje prođu u životu.\nMeđutim, ovo je veoma diskutabilno, jer siromaštvo ne znači nesposobnost da se uspe!\nIzgradnja i podrška stabilnog i brižnog porodičnog okruženja je ključ da se deca srećno razvijaju, i da žele da budu uspešna kasnije. Opet, definicija i tumačenje takvog okruženja za svakog od nas treba da se utvrdi. To će bez sumnje uticati na karakter mladih i njihove nekognitivne sposobnosti, kao što su kreativnost, kritičko mišljenje, spremnost da se preuzme rizik i osećaj za preduzetništvo. Zauzvrat, te veštine mogu biti moćno sredstvo i pokretači uspeha.\nZa koje druge faktore iz našeg detinjstva biste rekli da utiču na naše buduće uspehe? Koliki uticaj imaju porodica, uključivanje roditelja u svakodnevicu njihove dece, školska sprema, društvo, okruženje, spoljni uticaju, karakter svakog od nas? Da li se slažete da naše detinjstvo može na bilo koji način dovesti do toga da budemo uspešni ili neuspešni kasnije u životu? Ili je sve to do sreće, pravog trenutka, preuzimanja rizika i pravih prilika?


KOŠARAC: EVROPSKOJ KOMISIJI DOSTAVLJEN REVIDIRANI UPITNIK ZA IZVOZ CRVENOG MESA | Hayat.ba\nKOŠARAC: EVROPSKOJ KOMISIJI DOSTAVLJEN REVIDIRANI UPITNIK ZA IZVOZ CRVENOG MESA\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac izjavio je da je Evropskoj komisiji dostavljen popunjeni revidirani Upitnik za izvoz crvenog mesa na tržište EU.\nNakon što je 7. septembra ove godine Ured za veternarstvo BiH u saradnji s Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, dostavio Evropskoj komisiji odgovor na upitnik o izvozu crvenog mesa iz BiH u EU, nadležna direkcija Evropske komisije dostavila je BiH 14 dodatnih pitanja, koja su potom proslijeđena nadležnim tijelima u Republici Srpskoj, Federaciji BiH i Brčko distriktu.\nNadležne institucije u Republici Srpskoj, Federaciji BiH i Brčko distriktu razmatrale su i usaglašavale odgovore na dodatna pitanja u proteklom periodu. Nakon što je postignuta saglasnost svih nivoa vlasti u BiH, odgovori su objedinjeni i upućeni Evropskoj komisiji – saopćio je Košarac.\nNaglasio je da se očekuje da Evropska komisija u narednih deset dana organizuje video-konferenciju na kojoj će biti prisutni predstavnici Ureda za veterinarstvo BiH i nadležnih institucija Republike Srpske, Federacije BiH i Brčko distrikta u cilju razmatranja dostavljenih odgovora BiH.\nKošarac je podržao aktivnost institucija na svim nivoima vlasti u BiH u ovom procesu, te poručio da je model saradnje i koordinacije Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH s nadležnim entitetskim ministarstvima, koji zagovara od početka mandata, imao pozitivan ishod za domaće poljoprivredne proizvođače.\nSvjesni značaja evropskog tržišta za domaće poljoprivrednike, nastojimo kreirati politike i donositi rješenja koja znače mogućnost plasmana njihovih proizvoda na nova tržišta, kako bismo zaštitili domaću proizvodnju i obezbijedili izvoz viškova poljoprivrednih proizvoda, nastalih usljed pandemije koronavirusa – rekao je Košarac.\nIzrazio je nadu da će nadležna tijela EU biti agilna, nakon što je BiH dostavila odgovore na dodatna pitanja iz upitnika za izvoz crvenog mesa.\nKošarac je najavio je da će u narednom periodu aktivno raditi na pregovorima s EU o mogućnosti izvoza konzumnih jaja iz BiH, poručivši da očekuje da će nadležna entitetska ministarstva do kraja ove godine okončati potrebne aktivnosti kako bi se ovaj cilj realizirao u korist domaćih proizvođača, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


Film "Poslednji posao" od četvrtka u bioskopima | CityMagazine\nFilm „Poslednji posao“ od četvrtka u bioskopima\nFilm “Poslednji posao” reditelja Pola Soleta publika u regionu moći će da pogleda u bioskopima od ovog četvrtka. Zanimljivo je da je film sniman u Bugarskoj kao i da je domaći scenograf Nikola Berček učestvovao u njegovoj realizaciji.\nFilm o grupi uspešnih kriminalaca koja se našla zarobljena u skladištu gde im preti opasnost od agresivnog psa Denira, okupio je holivudske zvezde Edrijena Brodija, Antonija Banderasa i Džona Malkoviča. Solet, koji je uspešan i kao scenarista i producent, poznat je pre svega po filmu Grace iz 2008, za koji je višestruko nagrađivan. Reditelj je istakao da je Poslednji posao možda najbolje opisati kao kombinaciju Uličnih pasa i horor filma Kudžo, kao i da su autentičnosti filma najviše doprineli sjajni glumci.\nDžon Malkovič, kojeg posle dužeg vremena ponovo gledamo na bioskopskom platnu, izjavio je povodom filma: „Mnogo akcije, tenzije i preokreta“. Jedan od producenata ovog ostvarenja je Red production, kompanija iz Beograda. Ukoliko ste zaljubljenik u krimi trilere, Poslednji posao je pravi film za vas, a u njemu ćete moći da uživate od četvrtka u svim bioskopima širom regiona.\nJednominutni film o preživljavanju koji je osvojio internet\nGame of Thrones: U poseti slavnim lokacijama\nDeveti Merlinka festival u Velikoj sali Doma omladine\nStigao je zvanični trejler za film „Downsizing“ antonio banderas · bioskop · edrijen broudi · film · poslednji posao\nStigao je zvanični trejler za film „Downsizing“\n10 najboljih filmova u 2017.\nPogledajte prvi trejler za film „Osvetnici: Večni rat“


Beograd, 19. novembar 2021\nPomoću ovog uputstva, saznaćete kako da koristie vivo EasyShare. Hajde da počnemo\nBeograd 4. novembar 2021\nBeograd, 20. oktobar 2021\nPrema najnovijim podacima koje je objavila kompanija Canalis, vivo se po prvi put našao na četvrtom mestu po broju prodatih pametnih telefona u svetu, sa tržišnim udelom od 10 odsto u trećem kvartalu 2021. godine.\nZahvaljujući kombinaciji odličnih performansi, korisnici vivo pametnih telefona već su navikli da od brenda uvek dobijaju i malo više. Lansiranjem ažurirane funkcije proširene RAM 2.0 memorije, odabrani pametni telefoni, iz ovogodišnje ponude, pružiće još više mogućnosti. Povećanjem ove memorije na 4GB, iskustvo pokretanja više aplikacija odjednom ili prebacivanje između njih, postaće brže i lakše.


Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore | REFORMA JAVNE UPRAVE (6): Socijalu dijelili i za snimanje spota\n08 Apr REFORMA JAVNE UPRAVE (6): Socijalu dijelili i za snimanje spota\nPosted at 23:55h in Društvo\tby\tCentar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nIzložbe slika, kotizacije za fudbalska takmičenja, putni troškovi za odlazak na koncert, opremanje kancelarija – sve to neke opštine finansiraju i tretiraju kao jednokratnu socijalnu pomoć.\nPrijestonica Cetinje je tokom izborne 2016. godine u više navrata dodijelia jednokratnu pomoć od 150 do 500 eura fizičkim licima. Tako je iz kase te opštine uplaćeno 500 eura jednokratne materijalne pomoći A.Š., za snimanje spota za pjesmu “posvećenu desetogodišnjici obnove nezavisnosti”.\nGradonačelnik Aleksandar Bogdanović potpisao je 26. maja prošle godine i rješenje, kojim je 193 eura jednokratne pomoći uplaćeno D.B., na ime finansijske pomoći za kupovinu avionske karte, a u cilju predstavljanja Prijestonice i to u Atini na proslavi obnove nezavisnosti.\nRješenja pokazuju i da je jednokratna materijalna pomoć u iznosu od 150 eura dodijeljena Lj.J., za otvaranje izložbe slika, ali i da je G.Đ. dobila 200 eura socijalne pomoći kako bi otputovala na kurs u Izrael.\nPrema nalazima Instituta Alternativa (IA), Prijestonica u 2013., 2014. i 2015. godini nije imala u budžetu izdatake za socijalnu zaštitu, a ukupan iznos za socijalnu pomoć, kako to pokazuju podaci Ministarstva finansija, za tri godine iznosio je 0,00 eura.\nSa druge strane, Prijestonica je za jednokratne socijalne pomoći za isti period utrošila 139.921 eura, kako je ukazala istraživačica IA Ivana Bogojević. Zanimljivo je da su izdaci bili najveći u izbornoj 2013.\n„ Iznosili su 95.240 eura, odnosno 70 odsto od ukupnih trogodišnjih sredstava”, kazala je Bogojevićeva.\nNa sličan način dijeljena je pomoć i u Nikšiću, što pokazuju analitičke kartice u koje je Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore (CIN-CG) imao uvid, prema dokumentaciji IA, koju je ova organizacija dobila po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama.\nU Nikšiću je J.Ž. dobila 150 eura socijalne pomoći za ćerku, kako bi otišla na usavršavanje u Italiju. V.M. je od Opštine dobila isti iznos socijalne pomoći za organizovanje diplomske izložbe, dok je mjesnoj zajednici “Kočani” dodijeljeno 400 eura za renoviranje kancelarija. Š.S. je u aprilu dobio pomoć od 135 eura kako bi prisustvovao “međunarodnoj konvenciji u Njemačkoj”, dok je T.M. dodijeljena jednokratna pomoć za objavljivanje zbirke pjesama.\nNi iz Nikšića, ni iz Prijestonice, nijesu odgovorili na pitanje CIN-CG zbog čega se jednokratna materijalna pomoć dodijeljivala u pomenute svrhe i da li je to praksa, posebno u izbornim godinama..\nBogojevićeva tvrdi da nije jasno koliko se izdvaja za socijalnu zaštitu na lokalnom nivou. Ona pojašnjava da u završnim računima lokalnih samouprava nema troškova za socijalnu zaštitu, zbog toga što se jednokratne pomoći ne evidentiraju kao socijalna zaštita, već kao transfer institucijama, pojedincima, NVO i javnom sektoru.\nBogojevićeva smatra da ovakva evidencija ima za posljedicu neistinito finansijsko izvještavanje, skrivanje stvarne slike potrošnje za socijalnu pomoć i nerealno sagledavanje stvarnih potreba za ugrožene kategorije stanovništva.\n“Opštine koje prema zavšrnim računima nijesu imale izdataka za socijalnu zaštitu u periodu od 2013. do 2015. godine su Cetinje, Herceg Novi, Nikšić, Plav, Podgorica, Šavnik i Tivat, što ne znači da one nijesu obezbijedile socijalnu pomoć u vidu jednokratnih socijalnih pomoći ili pomoći u kući starim licima, gdje prednjači Glavni grad, Herceg Novi i Nikšić”, istakla je Bogojevićeva.\nPredsjednik opštine odlučuje kome treba socijala\nBogojevićeva je pojasnila da jednokratne socijalne pomoći mogu da budu pružene pojedincu ili porodici čija je egzistencija ugrožena uslijed teškog materijalnog, stambenog i zdravstvenog stanja, ali da je dodjela te pomoći na lokalnom nivou različito uređena.\nLokalne samouprave dodjeljuju ove pomoći na osnovu svojih internih akata, odluka ili pravilnika o socijalnim davanjima ili jednokratnim novčanim pomoćima. Bogojevićeva je istakla da je Nikšić jedina opština koja ne posjeduje ovakav akt i koja nema uređen sistem dodjele pomoći.\n“U nekim lokalnim samoupravama, odluke o dodjeli ove pomoći donosi predsjednik opštine, a u nekim to pitanje procjenjuje posebna komisija. U svakom slučaju, u svim lokalnim samoupravama predsjednik opštine ima pravo da u hitnim slučajevima sam donosi odluku. Dakle, interni akti djelimično ograničavaju diskreciono pravo u dodjeli jednokratnih socijalnih pomoći”, kazala je Bogojevićeva.\nDiskreciono pravo predsjednika u dodjeljivanju ove pomoći propisuje Prijestonica, ali i Kolašin, Bar, Pljevlja, Berane, Andrijevica, Plužine, Kotor, Herceg Novi i Šavnik.\nNiko ne kontroliše analitičke kartice\nCIN-CG pitao je Ministarstvo finansija da li su nailazili na primjere da opštine sredstva za jednokratnu materijalnu pomoć uplaćuju u neke druge svrhe, u kojoj mjeri kontrolišu sadržaj analitičkih kartica i na koji način sankcionišu lokalne samouprave kada naiđu na nepravilnosti u finansijskom izvještavanju.\nIz Ministarstva, međutim, tvrde da su lokalne samouprave samostalne i da njena prava ne mogu da budu uskraćena ili ograničena aktima državnih organa, osim u slučajevima i pod uslovima utvrđenim zakonom.\n„Opštine su obavezne da Ministarstvu finansija kvartalno dostavljaju izvještaje o planiranim i ostvarenim prihodima, rashodima i budžetskom zaduživanju, najkasnije u roku od 30 dana od dana isteka kvartala…“, piše u odgovoru.\nU Ministarstvu tvrde da sadržaj analitičkih kartica i eventualne nepravilnosti se konstatuju kroz revizorsko mišljenje i napomene u revizorskom izvještaju i da oni nemaju nadležnosti u ovom dijelu.\nAnalitičke kartice, njihovu formu i sadržaj, očigledno ne kontroliše nijedna institucija.\nAgencija za sprječavanje korupcije, shodno Zakonu o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, kontroliše da li lokalne samouprave objavljuju analitičke kartice, ali ne i sadržaj, to jest tačnost i potpunost tih podataka.\nKada je prilikom kampanje za prethodne parlamentarne izbore pokrenuto pitanje nedefinisanog sadržaja analitičkih kartica, i Agencija za sprječavanje korupcije i Ministarstvo finansija proglasili su se nenadležnim. Stoga, od volje samih lokalnih samouprava zavisi koje će podatke prikazati na analitičkim karticama.\nIz Državne revizorske institucije (DRI) nijesu odgovorili na pitanje CIN-CG smatraju li da se dodjelom jednokratnih novčanih pomoći za otvaranje izložbe slika, štampanje poezije, opremanje kancelarija mjesnih zajednica – novac nenamjenski troši.\nNa državnom nivou – ništa bolja situacija\nPrema istraživanju Agencije IPSOS, 57 odsto građana smatra da javna uprava uglavnom ili uopšte ne troši novac u prave svrhe.\nNa državnom nivou postoji Komisija za raspodjelu dijela sredstava budžetske rezerve, koja, kao stalno tijelo Vlade, samostalno odlučuje o raspodjeli novca fizičkim licima, pojedinim organizacijama, društvima i udruženjima, na osnovu podnijetih zahtjeva i odgovarajuće dokumentacije. Namjene za koje se mogu koristiti ova sredstva su pomoć za liječenje, školovanje, poboljšanje materijalne situacije, ali i za „ostale namjene u skladu sa Zakonom“.\nUkupna sredstva potrošena na liniji “tekuće budžetske rezerve” za prethodne četiri godine iznose više od 62 miliona eura. Međutim, nije poznato kome i gdje je otišao taj novac, kao ni koji je dio ukupnog iznosa tekuće budžetske rezerve utrošen kroz odluke Komisije. IA se žalio na odluku Generalnog sekretarijata Vlade, kojom je sva dokumentacija o radu ove Komisije proglašena tajnom, ali Agencija više od godinu dana nije reagovala na njihovu žalbu.\nNova srspka demokratija u januaru je prezentovala dokumentaciju, koja pokazuje da je Ministarstvo prosvjete na čelu sa Slavoljubom Stijepovićem u 2014. godini dodijelilo od 300 do 1.000 eura pojedincima iz državnog aparata, uz obrazloženje da je u pitanju jednokratna pomoć zbog teške materijalne situacije. Tako je jednokratnu materijalnu pomoć, između ostalih, dobio i bivši glavni ekonomista Centralne banke Nikola Fabris, koji je saopštio da je novac bio namijenjen za štampanje knjige, te da nije riječ o primanju socijale.