Održavanje zgrada: SLOGA KUĆU GRADI\nAmel Rovčanin 11 decembar 2020\nRazjedinjenost stanara, neuknjiženi stambeni objekti i mala finansijska sredstva kojima raspolažu, najveći su izazovi sa kojima se upravnici zgrada susreću u svom radu.\nPropadanje stambenog fonda započelo je privatizacijom a produbljeno nestankom građevinske industrije sa kojom isčezavaju i standardi gradnje i održavanja. Kada se opšte dobro povuklo iz ove oblasti, ostao je višedecenijskom krizom osiromašeni vlasnik sa nagomilanim problemima u održavanju.\nZakonom o stanovanju i održavanju zgrada nekadašnje skupštine stanara preregistrovane su u stambene zajednice koje su postale pravni subjekti, odnosno poslovno lice, a nekadašnji predsednici stanara postali su menadžeri čiji rad zavisi od lične preduzimljivosti, ekonomske snage zajednice koju zastupa i šireg društvenog okvira. Razjedinjenost stanara, neuknjiženi stambeni objekti i mala finansijska sredstva kojima raspolažu, najveći su izazovi sa kojima se upravnici zgrada susreću u svom radu.\nMerisi Čičić trebalo je godinu dana da prikupi saglasnost stanara za sanaciju i rekonstrukciju krova na stambenom obejktu u kojem je upravnica.\n“Bilo je naporno, jer jedan broj stanara živi u inostranstvu, pa sam prilično vreme provela u pribavljanju kontakata i telefoniranju. Sa druge strane, trebalo mi je dosta umeća da stanare privolim da prihvate moju ideju i finansiraju projekat u vrednosti od gotovo milion i 700 hiljada dinara. Organizovala sam mnoštvo sastanaka na kojima smo do u detalje razmatrali situaciju. Troškove smo raspodelili prema kvadraturi, tako da je za stan površine 54 kvadratna metra ulog za opravku krova iznosio oko 1.600 evra. Čitav proces je trajao gotovo godinu dana. Nisam odustajala. Kada su stanari uplatili prvu od tri rate znala sam da smo uspeli“, kaže upravnica stambene zajednice u zgradi preko puta Osnovnog suda u Valterovoju ulici, Merisa Čičić.\nMeđutim, nakon pristanka stanara suočila se sa novim problemom. Zgrada u kojoj živi nije legalizovana, a dokumentacija je bila zaturena, pa joj je treblo dodatnog napora da, kako kaže “pokrene opštinsku administraciju“ i dobije dozvolu za planirane radove. Naredni korak koji ima nameru da pretvori u delo je upravo legalizacija obejkta, jer je to, uz renoviran krov, uslov kako bi stambena zajednica mogla konkurisati za subvencije namenjene za “utopljavanje“ zgrade, odnosno energetsku efikasnost.\nPrema rečima Merise Čičić, opštinska administracija bi trebala da, za početak, stambenim zajednicama pomogne tako što će srediti i učiniti dostupnijom dokumentaciju svih objekata kolektivnog stanovanja. To bi kako kaže motivisalo upravnike zgrada da aktivnije uđu u proces legalizacije objekata.\nDrugi korak koji bi lokalna samouprava trebalo da preduzme je izdvajanje budžetskih sredstava za koje bi stambene zajednice mogle konkurisati, smatra Darko Dumić, jedini profesionalnu upavnik iz Prijepolja.\n“Teška ekonomska situacija ne dozvoljava većini stambenih zajednica da izdvoje više sredstava za investiciono ulaganje od propisanog minimuma. U proseku nosilac stanarskog prava na teritoriji Prijepolja izdvaja 300 do 400 dinara mesečno,što je nedovoljno za bilo kakvu ozbiljniju investiciju. Opština bi kroz, za početak, simbolične subvencije stimulisala stanare da se lakše odluče i finansiraju neke ozbiljnije zahvate na njihovim objektima. Mislim da bi se kroz nekoliko godina stanje u stambenom fondu popravilo“, kaže Dumić.\nU stambenoj zajednici kojom rukovodi izabrani upravnik Haris Rovčanin većina stanara su penzioneri, koji ne mogu da izdvoje neka ozbiljnija sredstva za investiciona ulaganja. Pa i pored toga, kako kaže Rovčanin uspeli su da postave nova ulazna vrata i zamene ormar za strujomere što ih je koštalo preko 1.500 evra.\n“Krov je velika investicija. Stanari su složni i solidarni. Dogovorili smo se da na račun uplaćujemo po 1.000 dinara više od iznosa koji je propisan na mesečnom nivou. Planiramo da prodamo zajedničku prostoriju i tako ćemo obezbediti značajan deo sredstava za sanaciju krova“, kaže Rovčanin koji je upravnik u zgradi sa jedanaest stanova.\nU stambenim zajednicama sa manjim brojem stanara lakše je dogovoriti sastanke i planirati aktivnosti ističe upravnik Milan Cmiljanović:\n“Naplata za održavanje i investiciono ulaganje u zgradama sa velikim brojem stanova, kakva je naša, ide nešto sporije. Dešavaju se opstrukcije od pojedinih stanara. Pa ipak, imamo nešto sredstava na računu, a na proleće planiramo da obezbedimo značajnije finansije kako bi rešili najveći problem a to je dotrajala krovna konstrukcija.“\nStambena zajednica u lameli zgrade u ulici Brana Dučića, pokraj pasarele, je malobrojna. U ulazu kojim upravlja Ivan Dučić žive četiri porodice. Stanari su letos angažovali građevinsku firmu koja je izvela radove na postavljanju nove fasade.\n“Mala smo zajednica, složni smo, poznajemo se i dobro sarađujemo. Pre godinu dana počeli smo da prikupljamo sredstva za novu fasadu. Objekat je star 30 godina i sa izvođačem smo dogovorili da izgled fasade ne odstupa od osnovnog projekta zgrade. Za radove na “utopljavanju“ oko 200 kvadratnih metara koliko iznosi površina spoljašnjeg zida nismo tražili posebnu dokumentaciju. Zadovoljni smo novim, starim, izgledom“, kaže Dučić.\nI zaista nova fasada na ovoj zgradi pravo je osveženje u ovom naselju. Na žalost ovo su retki primeri u našoj opštini. Svi sagovornici sa kojima smo razgovarali slažu se da bi se kroz investicije podigao kvalitet stanovanja, ali i vrednost nekretnina. Najveći problem, uz nerešenu legalizaciju i nedostatak sredstava, je pasivnost stanara i pojedinih upravnika. Teška ekonomska situacija demoralisala je komšije. Pa ipak, navedeni primeri govore da je uz razumevanje i solidarnost moguće pokrenuti stvari sa mrtve tačke. Ono što naši sagovornici očekuju je da se njihovo zalaganje prepozna od strane administrativnih organa i da im se sistemski pomogne.


Press Online :: Hronika :: Kako se španska misica našla usred KRVAVOG RATA U SRPSKOM PODZEMLJU\nOlac Bilbao Gonzales (20), španska misica koja je teško povređena u bombaškom napadu u Zemunu, odrasla je pod “radioaktivnim” uticajem šefova srpskog podzemlja, koji vedre i oblače u njenoj rodnoj Marbelji poslednjih desetak godina.\nZa devojku iz Marbelje rođendansko putovanje u Srbiju - 20. rođendan proslavila je 2. avgusta - umalo se kobno završilo kada je automobil njenog momka Strahinje Stojanovića (28) odleteo u vazduh u zemunskom naselju Galenika, u noći između petka i subote.\nManje od 24 sata ranije španska misica je, kako saznajemo, stigla u Srbiju. Olac Bilbao Gonzales odrasla je u pomenutoj španskoj luci, inače dobro poznatom letovalištu u kojem su se krili brojni balkanski kriminalci.\nSkrovište su u Marbelji tražili, između ostalih, i Darko Šarić, Luka Bojović, Rodoljub Radulović zvani Miša Banana, kao i Željko Maksimović Maka (vidi okvir).\nMesto gde se dogodila eksplozija\n“Blic” je juče kontaktirao KBC “Zemun”, gde je devojka smeštena nakon ranjavanja, ali u bolnici nisu želeli da govore o zdravstvenom stanju i detaljima povreda Špankinje.\nKako se pretpostavlja, zbog ozbiljnosti povrede (otvorenog preloma potkolenice), Olac je i dalje zbrinuta u Zemunskoj bolnici i lekari se bore da joj sačuvaju nogu funkcionalnom.\nUprkos teškim povredama, Bilbao Gonzales je juče, kako nezvanično saznajemo, dala iskaz srpskoj policiji koja radi na rešavanju zločina.\nOna je opisala trenutak koji je prethodio eksploziji, ali osim toga, njeno svedočenje teško da može biti od većeg značaja za rešenje slučaja.\nVažnije od toga je to što je iskaz dao i Stojanović, koji je i bio prava meta napada. Da li je i u kojoj meri uspeo da inspektore navede na trag o atentatorima za sada nije poznato.\nOsim što je 2013. godine svedočio o ubistvu svog kuma Miloša Vidakovića u Budvi, za čiju likvidaciju je osuđena grupa bliska Slobodanu Šaranoviću, Stojanović ima bogat policijski dosije.\nIzmeđu ostalog, hapšen je i u januaru 2014. godine, kada je u revolveraškom obračunu sa suparničkom grupom mladića slučajno ranio operativca BIA Zorana Lj. Iako je mesec dana kasnije u njegovom “audiju” pronađen pištolj iz kog je pucano, na saslušanju je rekao da nema nikakve veze sa tom pucnjavom. Sud ga je pustio da se brani sa slobode.\nStrahinjin otac, Paja Stojanović, ubijen je krajem septembra 2015. godine, takođe u naselju Galenika, nedaleko od mesta gde je u večeri između petka i subote eksplodirao Stojanovićev automobil. Najpre se sumnjalo da je Paja likvidiran zbog sina, međutim, daljom istragom je obuhvaćen i sam Strahinja. Inspektori su ga tretirali i kao osumnjičenog, jer je Paja navodno maltretirao njegovu majku.\nIpak, nema informacija da je bio hapšen zbog ovog ubistva.\nNakon hapšenja narko-bosa Darka Šarića, optuženog za šverc kokaina iz Južne Amerike u Evropu, privremeno mu je oduzeta imovina u Marbelji, koja po nekim procenama vredi više miliona evra. Šarić nije tamo boravio u trenutku hapšenja, ali je posedovao određene nepokretnosti koje su koristili pripadnici njegove svite. Samo jedan od stanova koji se vodi kao Šarićevo vlasništvo ima preko 200 kvadrata. Prema nekim saznanjima, Šarić ima još nekoliko stanova u ovom španskom letovalištu, od kojih mu je jedan, od 155 kvadrata, vraćen 2011. godine.\nFoto: Mladen Šurjanac, urjanac / RAS Srbija\nZa Rodoljuba Radulovića, zvanog Miša Banana, bliskog saradnika Darka Šarića, pre nekoliko godina spekulisalo se da se krije baš u Marbelji. Naime, Radulović je iz Srbije pobegao u februaru 2011. godine u Španiju, nakon čega mu se gubi svaki trag. Ipak, tih godina spekulisalo se da Miša u Marbelji poseduje velelepnu vilu vrednu oko milion evra. Navodno je često menjao lokacije po Španiji, gde ima još nekoliko nekretnina (pre svega stan u Malagi).\nLuka Bojović, vođa “zemunskog klana” koji je uhapšen u Španiji 2012. godine i osuđen na 18 godina zatvora, navodno se krio u Marbelji pre hapšenja. Iste godine španska policija i tužilaštvo otkrili su imovinu koju su kupili pripadnici “zemunaca” i grupe Darka Šarića. Stanovi su otkriveni u Madridu, Barseloni, Grenadi Malagi i pomenutom španskom letovalištu. U lukama svih tih primorskih mesta otkrivene su i jahte za koje se sumnja da su pripadale srpskim narko-dilerima. Sumnja se da su ih koristili da bi drogu unosili u Španiju.\nŽeljko Maksimović Maka\nPoternica za Željkom Maksimovićem Makom, kojem se na teret stavlja ubistvo policijskog generala Boška Buhe, raspisana je 2002. godine, kada beži iz Srbije u Crnu Goru. Posle nekog vremena Maka je, prema policijskim saznanjima, otišao u Marbelju, gde se skrivao. Međutim, on se navodno kretao i ostalim zemljama španskog govornog područja, posebno zemljama Južne Amerike. Kako se sumnja, Maksimović je sa lažnim identitetom došao i u Beograd 2015. godine, gde se video sa nekim ljudima iz podzemlja.


Barak Obama priznao da je pušio marihuanu\nBarak Obama priznao da je pušio marihuanu\nAmerički predsednik Barak Obama ocenio je da pušenje marihuane nije za konzumenta opasnije od alkohola, javlja danas DPA.\nPušio sam travu kao klinac i na to gledam kao na lošu naviku i porok, ne mnogo različit od cigareta koje sam pušio kao mlada osoba i kroz dobar deo odraslog života, izjavio je Obama časopisu Njujorker.\nNe mislim da je marihuana opasnija od alkohola, a može biti i bezbednija, u smislu uticaja na konzumenta, rekao je Obama.\nNaglasivši da ne podstiče pušenje marihuane, Obama je dodao: „Rekao sam ćerkama da mislim da je to loša ideja, gubitak vremena i da nije vrlo zdravo“.\nObama je ocenio da je legalizovanje upotrebe marihuane u američkim državama Koloradu i Vašingtonu važan „eksperiment“ i naglasio društvene probleme koji nastaju neravnomernim kaznama za prekršaje vezane za marihuanu.\n„Klince iz srednje klase ne zatvaraju zbog pušenja trave, siromašne zatvaraju. Veća je migućnost da afroamerički i latino klinci budu siromašni, a manje verovatno da imaju sredstva i podršku da bi izbegli nepravedno oštre kazne“, izjavio je Obama.\nKolorado je, posle referenduma, 1. januara legalizovao marihuanu, a Vašington će to učiniti u maju.\nTo je značajan korak napred, jer je važno za društvo da ne postoji situacija u kojoj je veliki deo naroda u nekom trenutku prekršio zakon, a samo je nekolicina kažnjena, rekao je Obama.\nOn je ocenio da oni koje tvrde da je legalizacija marihuane lek protiv svih bolesti i da se time rešavaju društveni problemi „verovatno preteruju“.\nEksperiment u Koloradu i Vašingtonu će biti izazov, izjavio je Obama.


EU | Za media\nOdržan seminar za medije u okviru kampanje EVROPA, TO SI TI (FOTO)\nSeminar za predstavnike i predstavnice medija u organizaciji Kancelarije za evropske integracije Vlade Republike Srbije, Evropskog PROGRESa, razvojnog programa koji finansiraju Evropska unija i Vlada Švajcarske i Udruženja novinara Srbije, okupio je u Beogradu preko 20 novinara i novinarki nacionalnih i lokalnih medija, među kojima je bio i predstavnik naše medijske kuće "Za Media". Tokom...Više\nPročitaj više o Održan seminar za medije u okviru kampanje EVROPA, TO SI TI (FOTO)\nU RARIS-u o pregovorima za članstvo u EU (VIDEO)\nDanas je u prostorijama RARIS–a održan skup o tome „Gde smo u procesu pregovora za članstvo u EU“. Na skupu su bili predstavljeni izveštaj Evropske komisije o Srbiji za 2016. godinu i rezolucija Evropskog parlamenta o napretku Srbije. Ceo događaj organizovan je u saradnji sa Beogradskom otvorenom školom. RARIS nastavlja da prati proces Evropskih integracija u našem društvu jer građani Istočne...Više\nPročitaj više o U RARIS-u o pregovorima za članstvo u EU (VIDEO)\nU organizaciji Regionalne agencije za razvoj istočne Srbije u sali Zaječarskog upravnog okruga održan je skup "Izazovi i put rešavanja zaštite voda". Na skupu su govorili domaćin, Vladan Jeremić iz Rarisa, predstavnica Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Dobrila Kujundžić, program menadžer Centra za ekologiju i održivi razvoj, Nataša Đereg i profesor dr Dragoljub Todić iz...Više\nPročitaj više o Održan skup "Izazovi i put rešavanja zaštite voda"\nTimočki omladinski centar (TOC) u petak 23. oktobra, organizovaće na Trgu oslobođenja u Zaječaru Interkulturalno veče. Ovom prilikom, mladi iz zaječarskog okruga predstaviće Zaječarcima pet zemalja Evropske unije. Neformalne grupe mladih bliže će upoznati sve prisutne sa kulturom, istorijom, privredom, hranom, sportom Grčke, Italije, Austrije i Holandije. Kao specijalni gosti na interkulturalnoj...Više\nPročitaj više o Mladi će predstaviti Zaječarcima pet zemalja EU


Šekovići: Obilježeno 28 godina od formiranja Drugog odreda Specijalne policije - infoBirač\nParastosom u Crkvi presvete Bogorodice, te prisluživanjem svijeća i polaganjem cvijeća u Spomen-sobi, veterani Drugog odreda Specijalne policije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske obilježili su danas, u Šekovićima 28 godina od formiranja ove ratne jedinice.\nRatni komandant jedinice Miloš Stupar istakao je da je obilježavanje bilo dostojanstveno, ali u skladu sa mjerama Vlade Republike Srpske i trenutnom epidemiološkom situacijom.\n– Nema ratišta na području Republike Srpske gdje su se vodile najžešće borbe, a da naši specijalci nisu bili tamo. U borbama je život izgubio 21 pripadnik ovog odreda, bilo je više od 130 ranjavanja, neki pripadnici našeg odreda su ranjeni više puta, sve to nas obavezuje da taj dan obilježimo. Posebno je važno da se prisjetimo poginulih tokom rata, a i onih koji su nakon rata umrli, mi ih ne smijemo zaboraviti – izjavio je Stupar.\nЈedinica je formirana 10. marta 1993. godine u Šekovićima, a u ratnim dejstvima šekovački specijalci borili su se i na sarajevskom i krajiškom ratištu, Podrinju, Ozrenu, te na drugim mjestima gdje se branila Republika Srpska.\nOpština Šekovići objavila javni poziv za iskazivanje interesa mladih bračnih parova i višečlanih porodica za kupovinu stambene jedinice po najpovoljnijim uslovima\n24 Juna, 2021 24 Juna, 2021 admin


Predsjednik Evropskog paraolimpijskog komiteta Ratko Kovacic boravi u posjetu Paraolimpijskom komitetu Crne Gore.\nU okviru posjete prijem za prvog covjeka Evropske paraolimpijske kuce uprilicili su ministar sporta Nikola Janovic i predsjednik Crnogorskog olimpijskog komiteta Dusan Simonovic.\nRatko Kovacic je juce posjetio i i crnogorske paraolimpijce u Resursnom centru za djecu i mlade ,,Podgorica'' gdje je u okviru projekta Change Your Mindset-Sport4Everyone odrzao i kratku motivacionu radionicu.\nDanas ce otvoriti i Medjunarodni golbal turnir u Niksicu ,koji se odrzava povodom ,,3.decembra''Medjunarodnog dana osoba sa invaliditetom.\n- Objavljeno srijeda, 29 novembar 2017 18:33\nCrnogorski paraolimpijac Ilija Tadić sjutra putuje za Meksiko siti, gdje se od 2. do 7. decembra održava Svjetsko prvenstvo u plivanju za osobe sa invaliditetom.\nOn će se na 100 metara takmičiti 4. decembra, dok će duplo manju dionicu plivati tri dana kasnije (7. decembra).


Vesti online / Sport / Fudbal / Barselona zamenu za Nejmara našla u Francuskoj\nBarselona zamenu za Nejmara našla u Francuskoj\nBarselona je i dalje u potrazi za naslednikom Nejmara, koji je letos otišao u Pari Sen Žermen za rekordnih 222 miliona evra, pa je obnovila interesovanje za Tomasom Lemarom iz Monaka.\nLemar je želja Katalonaca\nKatalonski list Sport piše da je Barselona ponovo u trci za levokrilnim francuskim fudbalerom, zajedno sa Arsenalom i Liverpulom.\nBarselona je letos dovela Usmana Dembelea kao zamenu za Nejmara, ali se Francuz brzo povredio i zato je želja čelnika kluba da se pojača konkurencija njegovim zemljakom.\nLemar je ove sezone postigao samo jedan gol na 13 utakmica, ali očigledno je da nisu zaboravljene njegove blistave partije iz prošle sezone kada je vodio Monako do titule prvaka Francuske i polufinala Lige šampiona. Cena Lemara kreće se oko 80 miliona evra.\nFUDBAL Monako posle debakla vraća pare navijačima\nFUDBAL Inijesta ide u Kinu zbog dva miliona boca vina


Asfaltirana putna komunikacija u naselju Kazagići-Gornji Kazagići kod Goražda\nProgram ruralnog razvoja BPK Goražde\nU okviru Programa ruralnog razvoja Ministarstva za privredu BPK Goražde, asfaltiran je dio putne komunikacije u naselju Kazagići-Gornji Kazagići kod Goražda u dužini od 230 m. Ova putna komunikacija danas je i zvanično otvorena. Tim povodom, ministar za privredu Demir Imamović, načelnik općine Goražde Muhamed Ramović i direktorica Direkcije za ceste Izeta Jahić posjetili su ovo naselje.\nRiječ je o projektu ruralnog razvoja „Sanacija ruralne putne infrastrukture“ je u vrijednosti od 20.000 KM, u kojem su učestvovali Ministarstvo za privredu i Općina Goražde sa po 10.000 KM. Izvođač radova na pomenutom putnom pravcu bila je firma Goraždeputevi d.o.o. Ovaj putni pravac od velikog je značaja za poboljšanje standarda stanovnika ovog naselja, a posebno za šestočlanu porodicu Azemine Kazagić, koja se bavi poljoprivrednom proizvodnjom od 2000. godine i ostvaruje jedini izvor prihoda. Dosadašnja putna komunikacija zbog velikog oštećenja kako ističu u ovoj porodici otežavala je njihov rad, posebno zbog toga što je na nekim dijelovima bila čak i neprohodna. Porodica Kazagić iskoristila je ovu priliku da se zahvali Vladi BPK i Općini Goražde na razumijevanju njihovog problema, koji je na svu sreću riješen.\nMinistar Demir Imamović\nPrema riječima ministra za privredu Demira Imamovića, Program ruralnog razvoja usmjeren je upravo na mjesta gdje se obavlja poljoprivredna proizvodnja. Ministar se nada da će i drugi projekti koji će biti implementirani iz ovog Programa, takođe biti od velikog značaja za poljoprivredne proizvođače .\n„Program ruralnog razvoja usmjeren je na podršku ruralnom razvoju a posebno u područjima i mjestima gdje se obavlja intezivna poljoprivredna proizvodnja kako bi pomogli poljoprivrednim proizvođačima, posebno onima koji su registrovani i kako bi bi im olakšali njihov posao. Ovo je jako dobar primjer kako može kroz Program ruralnog razvoja zajedno Kanton i Općina pomoći, ne samo određenoj mjesnoj zajednici već i poljoprivrednim proizvođačima koji se nalaze na tom području. I ove godine u budžetu je planirano 100.000 KM za ovaj program i većina tog iznosa biće uložena upravo u ruralnu infrastrukturu“- kazao je ministar za privredu BPK Goražde Demir Imamović.\nI načelnik općine Goražde Muhamed Ramović ukazao je na značaj poboljšanja putne infrastrukture u ruralnim područjima, a porodice kao što je porodica Kazagić su primjer kako se uz puno rada i odricanja može biti uspješan poljoprivredni proizvođač.


Royal Gardens – TREĆI CRNOGORSKI SALON ARHITEKTURE 2018.\nNamjena: Poslovno apartmanski kompleks\nPoslovno apartmanski Royal Gardens se nalazi na eksponiranoj pristupnoj lokaciji prema najužem gradskom jezgru i starom gradu Budva, u neposrednoj blizini marine i gradske luke „Pizana“. Između objekta i šetališta uz obalu, nalazi se gradski park, pa tako objekat pripada nizu građevina koji se, počevši od zidina Starog grada, prostiru u prvoj liniji fronta prema moru, sa direktnim pogledom na luku i marinu. Objekat zauzima površinu celog bloka, kao kompaktna funkcionalna celina između Trga Republike i ulica Mila Milunovića i Slovenske obale. Postament ima poligonalnu geometrijsku formu koja prati regulaciju i građevinsku liniju na parceli, dok je kroz gornji, etažni deo objekta (od 1. do 11. sprata) oblikovana zalučena geometrijska forma koja asocijativno upućuje na arhitekturu broda, sa posebno naglašenim horizontalnim elementom paluba-terasastih platformi. Zakrivljena linija fasade koju čine ograde terasa, meandrira na delu prema moru, a kulminira kružnom formom na uglu prema ulici Mila Milunovića, stvarajući akcenat ugaonog elementa na nižem korpusu objekta prema kružnom toku, na pristupnoj saobraćajnici ka centru grada.\nAutori su želeli da u urbanističkoj gustini centra Budve, gde uglavnom niču objekti od stakla i betona, postignu drugačiji prostorni koncept koji svojom arhitektonikom forme i strukturalnom organizacijom prostornih nivoa unosi novi kvalitet i dubinu u zatečeni kontekst. Pored zaobljenosti brodske forme i beline mediteranskog zdanja, duboke terase sa zelenim baštama treba da naglase i apostrofiraju senzibilitet primorskog ambijenta kroz savremenu interpretaciju horizontalnih vrtača-bašta. Pogledom sa mora, iz marine, sagledava se horizontalnost belih traka ograde koje su prekinute dubokom senkom ispunjenom zelenlom, čime je ubedljivo minimiziran gabarit objekta i postignuto da njegova kontura „nestaje“ utapajući se na fonu brda Spas. Volumen zgrade je razbijen prostorno-programskom strukturom koju grade jake terase u kojima se ogledaju sve karakteristike primorskog ambijenta: oštrina i kontrast, belina nasuprot dubokoj senci, zelenilo i život na terasi, horizontalno razbijanje vertikalne mase, širok pogled prema pučini. Tako su strukturalnost i identitet mediteranskog predela istovremeno sadržani u arhitektonskom konceptu objekta koji u sebi produžava prostor i daje urbanoj lokaciji karakter mesta.\nKvalitet stambenog prostora je time dodatno unapređen: svaka stambena jedinica je orjentisana prema moru i ima duboku nadstrešnicu za odbranu od jakog letnjeg sunca, kao i element autohtonog primorskog zelenila, mimoze, oleandra, lavande ili limuna, koje uokviruje pogled u liniji samih terasa čija se površina deli na popločani i travnati deo. Sa naglaskom na ozelenjenoj terasi kao palubi broda, prožimanje spoljašnjosti i unutrašnjosti je aktivirano u oba pravca. Arhitektonski konept je postavio naglasak na ozelenjenim horizontalnim platoima kao primarnoj ideji izgleda kuće. Suština ovakve prostorne koncepcije je da u preterano izgrađenom i zgusnitom okruženju centra Budve, izgradnjom novog objekta ne poveća dodatno to građevinsko i vizuelno „zagušenje“, već da, uprkos nezanemarljivom gabaritu, stvarajući kaskade zelenih terasa i ozelenjavajući doslovno sve horizontalne površine, započne vraćati gradu deo oduzetih zelenih zastora iz partera, a njegovim fasadama dubinu i transparentnost unutrašnjih prostora. Ovi zeleni zastori, koji su poređani po visini i kaskadiraju do vrha, stvaraju utisak visećih vrtova, što bi mogao da bude osnovni moto objekta. Autori su smatrali da prihvatanje ovako pionirskog poduhvata može da kroz buduću, sličnu praksu, vrati gradu deo potrošenog prirodnog prostora.


Srbija - automobilska Meka - Istinomer\n„Nećemo se smiriti dok i u Niš ne dovedemo jednog velikog proizvođača automobila. Najbolji automobili će se proizvoditi u Kragujevcu i Nišu, jer kao što je došao Fiat, tako će doći i druga i treća fabrika, a tako i bolji život za naše ljude.“\nDa li predsednik Tadić nemirno spava zbog ovog obećanja, tek ispostavilo se da je dolazak drugog proizvođača automobila, ne samo na jug zemlje, već u Srbiju uopšte, više nego krupan zalogaj. O nekoj trećoj kompaniji da i ne govorimo.\nNo, nije da se nije radilo na tome. Priče o dolasku još jedne automobilske kompanije započeo je ministar ekonomije Mlađan Dinkić. On je pominjao da je Folksvagen, posle odustajanja od kupovine Zastave, zainteresovan za izgradnju nove fabrike automobila u okolini Kragujevca. Ta zainteresovanost nije se kasnije pretvorila u bilo šta konkretnije.\nDinkić je septembra 2008. pokušao da se dogovori sa Mercedesom oko ulaganja u Srbiju, ali Nemci nisu bili zainteresovani za to jer su već počeli da grade pogone u Mađarskoj.\nO izgradnji fabrike u Vranju razmišljao je kineski prozivođač FAU, ali je brzo odustao od toga.\nKad se sve sabere, pokušaja je bilo, ali se dalje od toga nije odmaklo, te Istinomer Borisu Tadiću dodeljuje ocenu „krenuli, pa stali“.\nautomobili Niš fabrika Kragujevac auto-industrija Folksvagen


Centra za istraživačko novinarstvu (CIN) napravio je bazu podataka o 138 disciplinskih odluka kojima su od 2010. do polovine 2019. godine kažnjene sudije, tužioci i stručni saradnici koji su prekršili Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savetu i etičke kodekse.\nTako je Tatjana Arapović, sudija Opštinskoj suda u Sarajevu, 2016. godine kažnjena smenjenjem plate zbog „Kašnjenje u izradi odluka u 110 predmeta radnog spora“.\nSlično njoj, ažuran nije bio ni E. M. tužilac Tužilaštva Kantona Sarajevo. Njemu je 2013. smanjena plata „tokom sedam godina nije poduzeo nijednu radnju u rešavanju 27 krivičnih predmeta“.\nSudija Opštinskog suda u Kaknju, Perica Krišto 2015. kažnjen je premeštanjem na mesto sudije, a kao razlog je navedeno „korištenje pozicije predsednika Suda za zapošljavanje pripravnika bez konkursa, neprimereno ponašanje prema sudskim pripravnicima, izdavanje potvrde sa netačnim podacima“.\nSudija Opštinskog suda u Kiseljaku je dobila javnu opomenu jer kao predsednica Suda nije rasporedila u rad 825 predmeta.\nSmanjenjem plate kažnjen je i sudija Osnovnog suda Trebinje Božo Vukajlović. Kako navode razlog je „nepravovremeno postupanje po predmetima, onemogućavanje strankama da učestvuju u postupku, nedonošenje rešenja“,\nOsim uobičajenih grešaka koje domaće sudije i tužioci prave, CIN je pronašao nekoliko nesvakidašnjih primera.\nTako je saradnik Opštinskog suda u Zvidovićima, Dragan Jokić zaradio javnu opomenu i smanjene plate jer je ležao pijan u kancelariji, te napustio radno mesto uprkos zakazanom ročištu i odbio da se vrati i na poziv predsednika Suda.\nTužilac Tužilaštva BiH, Dubravko Čampar kažnjen je smanjenjem plate zbog davanja neprimerenih komentara.\nSudiji Vrhovnog suda Federacije BiH, Enisi Bilajac, 2014. smanjena je plata jer je „naga vežbala na kancelarijskom stolu pored prozora“.\nJavnu opomenu zaradio je i sudija Opštinskog suda u Velikoj Kladuši, za kojeg su navedeni samo inicijali – H.B. Ona je kao svedokinja u predmetu rekla drugoj svedokinji tokom ročišta da laže i da je psihički bolesnik.\nSudija Opštinskog suda u Sarajevu, Sanela Džidić zaradila je javu opomenu ove godine jer je izlazila u kafić koji je bio predmet spora na kojem je u tom trenutku radila, a koji se vodio između vlasnika i opštine, prenosi Srpskainfo.\nAnaliza koju su uradili novinari CIN-a pokazuje da su tokom poslednjih devet i po godina sudije, tužioci i stručni saradnici najviše kažnjavani blagim kaznama. Polovina kazni su opomene i javne opomene, dok je sedam sudija i tužilaca razrešeno.


Predstavljeni rezultati rada SDG Acceleratora za MSP u BiH kroz Virtual Expo – Zamisli 2030\nKompanije učesnice u programu SDG Acceleratora za mala i srednja preduzeća (MSP) u Bosni i Hercegovini okončali su svoje višemjesečno “inovacijsko putovanje”.\nSDG Accelerator za MSP u BiH obuhvatao je rad sa kompanijama koje su kroz angažman vrhunskih međunarodnih i domaćih eksperata dobile podršku, smjernice i sveobuhvatnu metodologiju za razvoj novih proizvoda, usluga ili poslovnih modela baziranih na SDG-ovima. Pored toga, kompanijama je pružena pomoć u komuniciranju i obuci zaposlenih da integrišu održivi razvoj putem internih kampanja i aktivnosti.\nSvaka od kompanija učesnica u programu SDG Acceleratora za MSP u BiH razvila je određenu poslovnu ideju zasnovanu na Ciljevima održivog razvoja (SDGs).\nKako bi kompanije mogle prezentirati svoje poslovne ideje, organiziran je Virtual Expo. Riječ je o virtuelnom prostoru, smještenom u holu Ambasade Švedske u Sarajevu. Svaki posjetilac ovog virtuelnog prostora može sam prošetati virtualnim holom i interaktivno pregledati prezentacije kompanija. Pored toga, sva predstavljanja kompanija možete pronaći OVDJE.\n„Sa SDG Acceleratorom za MSP u Bosni i Hercegovini želimo pokazati da koncept, koji je razvijen u Danskoj, može funkcionisati i u ovom dijelu Evrope. Također, nadamo se da će ovo ‘inovacijsko putovanje’ inspirisati i ostale kompanije da uvide kako se globalna agenda za održivi razvoj može primijeniti u poslovnom kontekstu“, naglasila je Steliana Nedera, rezidentna predstavnica UNDP-a u Bosni i Hercegovini.\nSofthouse je smislio rješenje koje će klijentima pomoći da preispitaju svoj poslovni uticaj i identifikuju neiskorištene mogućnosti za postizanje održivosti.\nPovezivanjem neiskorištenog potencijala za stvaranje zvaničnog brenda hercegovačke trešnje s rastućom potražnjom na međunarodnom tržištu za sortu Celeste, Jaffa Komerc je identifikovala priliku za razvoj održivog, ali komercijalno isplativog poslovnog rješenja. Prema riječima Nedima Badžaka, generalnog direktora kompanije Jaffa Komerc:


Lara Marin rođena je 1996. godine u Beogradu, gde je diplomirala na Fakultetu za medije i komunikacije na odseku za Psihologiju. Edukaciju iz oblasti psihoterapije započela je 2017. godine na Akademiji Geštalt psihoterapije, gde je trenutno edukant na završnoj godini naprednog nivoa i individualni psihoterapeut pod supervizijom. Student je master programa Klinička psihologija i psihoterapija na Fakultetu za medije i komunikacije.\nPrvu stručnu praksu obavila je u Lekart edukativnom centru, kao psiholog-saradnik u nastavi na programu glume za decu, spojivši tako svoje dve velike ljubavi – glumu i psihologiju. Tamo je stekla organizacijske i pedagoške veštine, kao i iskustvo rada sa decom, što je otvorilo vrata novoj sferi interesovanja. Iako je po usmerenju klinički psiholog, kroz obavljanje još jednog praktičnog rada kasnije se oprobala i u ulozi školskog psihologa.\nSa kliničkim radom susrela se još na fakultetu u okviru praktične nastave na Institutu za mentalno zdravlje, a iskustvo u radu sa klijentima stekla je kroz psihoterapijski rad pod mentorstvom u okviru Akademije Geštalt psihoterapije, kao i volonterski rad u organizaciji Saveza društava psihoterapeuta Srbije kroz pružanje prve psihoterapijske pomoći u krizi u projektu ,,Psihološka pomoć građanima tokom pandemije koronavirusa”. Iz oblasti kliničke psihologije obavila je stručnu praksu u Savetovalištu za decu i adolescente pri Domu zdravlja u Zemunu, gde je još više razvila svoju ljubav prema radu sa mladima, a pri čemu je stekla i potrebne dijagnostičke veštine, kao i veštine savetovanja.\nTrenutno je zaposlena u Sektoru za nauku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao saradnik na Odseku za razvoj naučnoistraživačkih kadrova.\nU slobodno vreme inspiraciju nalazi u plesu, fizičkoj aktivnosti, čitanju,vremenu provedenom sa bliskim ljudimai razvijanju svojih kulinarskih veština.\nPsihoterapijske seanse održava uživo u Beogradu u prostoru na Vračaru, kao i online.\nDejan Dimitrovski\t2021-12-14T20:08:13+00:00


Analiza globalnog tržišta zdravstvenih uređaja | Mobilni.info\nHome Ekskluzivno Analiza globalnog tržišta zdravstvenih uređaja\nVelika kompetitivna analiza tržišta zdravstvenih uređaja, sprovedena od strane ReportLinker-a, procenjuje je da će do 2026. godine, globalno tržište medicinskih uređaja dostići 445.1 milijarde dolara, sa godišnjom stopom rasta od 5%, od 2021. do 2026. godine. Razlozi za ovakvu procenu se, uopšteno gledano, odnose na povećanje izdataka za zdravstvenu zaštitu, veliki procenat gerijatrije i porast hroničnih bolesnika.\nDinamiku industrije medicinskih uređaja bitno određuju i trendovi koji se tiču povećanja upotrebe uređaja koji koriste veštačku inteligenciju, prihvatanje nosivih medicinskih uređaja, rast upotrebe minijaturnih medicinskih uređaja i sve veće usvajanje 3D štampe.\nOva studija obuhvatila je predviđanja i trendove za globalno tržište medicinskih uređaja, zasnovane na parametrima kao što su: korišćenje uređaja, funkcija, krajnji korisnici i region. Neke od firmi koje su u istraživanju učestvovale jesu: Medtronic, Johnson & Johnson, GE Healthcare, Siemens i Cardinal Health.\nOd najvažnijih procena možemo izdvojiti predviđanje da će do 2026. godine, kardiovaskularni uređaji biti najvažniji tržišni segment, zbog povećanja globalne gerijatrijske populacije, neaktivnog načina života i loših navika u ishrani. Osim toga, uređaji za operacioni i infektivni kontroling, najveći su funkcionalni tržišni segment, zbog povećanja broja operacija, rasta broja starije populacije i povećanje incidencije nekoliko hroničnih bolesti.\nSevernoamerički region će, zbog velikog broja ciljanih pacijenata i visoke stope usvajanja naprednih tehnologija, ostati najdominantniji region po pitanju upotrebe uređaja. Azijsko-pacifički region biće poprište najvećeg rasta upotrebe medicinskih uređaja, zbog povećane svesti o zdravlju, povećanja prihoda po glavi stanovnika i opšteg poboljšanja zdravstvene infrastrukture.\nThe post Analiza globalnog tržišta zdravstvenih uređaja first appeared on PC Press.Original Article\nPrevious articleTelefoni američkog Stejt departmenta hakovani špijunskim softverom izraelske NSO Grupe\nNext articleApple je najavio provizije za plaćanja koja se obavljaju van njegove App Store


15.05.2017 u 21:11\nProfesorsko prećutkivanje istine\nČlanak Milojka Arsića, „Ekspertsko šminkanje stvarnosti”, posvećen je mojoj diskvalifikaciji. On sadrži zaključak: „analiza Miladina Kovačevića i Stojana Stamenkovića predstavlja tipičan primer apologetske analize i ne zadovoljava minimalne profesionalne standarde.” Reč je o padu proizvodnje električne energije u prvom tromesečju 2017. ali nemam nameru da osporavam njegovu „profesionalnu” analizu. U poslednjem broju MAT-a dali smo viđenje rizika od energetskog deficita za dugoročni razvoj i neću se vraćati na tu temu. Ipak, treba reći šta ko analizira.


Mobilnost radnika u kulturi: Kunstemeile u Kremsu ugostio novosadsku kustoskinju - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nMobilnost radnika u kulturi: Kunstemeile u Kremsu ugostio novosadsku kustoskinju\nFondacija „Novi Sad 2021“ podržala je još jednu novosadsku kustoskinju da u okviru projekta „Izvan zone komfora“ poseti Austriju u cilju stručnog usavršavanja. Stanislava Jovanović, kustoskinja Galerije Matice srpske će od 30. septembra do 13. oktobra boraviti u Kremsu (Austrija) gde će imati priliku da se upozna sa radom i fukcionisanjem Kunstemeile – krovna organizacija muzeja, umetničkih prostora i programa u Kremsu.\nKroz projekat „Izvan zone komfora“ čiji je cilj sufinansiranje mobilnosti kulturnih menadžera i radnika u kulturi i umetnosti u 2018. godini, Stanislava Jovanović, će se upoznati sa radom nekoliko muzeja u Kremsu, ali i da uspostavi saradnju sa muzejskim stručnjacima iz Donje Austrije.\nStanislava Jovanović diplomirala je 2015. na Filozofskom fakultetu u Beogradu na smeru za istoriju umetnosti sa temom „Skulptura Bogorodičine crkve u Studenici i njen uticaj na potonju srpsku i arhitektonsku plastiku“. Trenutno je angažovana u Odeljenju za programe i prezentaciju, u pripremi podataka za dokumentaciju, kataloge i dr. Bila je saradnik na više izložbi: „Albreht Direr i njegovi saradnici“, „Trijumfalna povorka cara Maksimilijana“ (2015), „Poklon-zbirka Ivanke Acin“ (2017), „Arsenije Teodorović i srpska crkva u Budimu“ (2017). Radila je kao stručni saradnik u pripremi publikacija Galerije Matice srpske, jedna je od saradnica na realizaciji evropskog projekta namenjenog mladima „HearMe. Bringing youth and museums together“ (2016-2017).\nTokom boravka u Kremsu, Stanislava ima priliku da sazna kako rade različita odeljenja Kunstemeile – odeljenje za edukaciju, komunikaciju i marketing, kao i odeljenje za razvoj, kao i da premijerno poseti radove na izgradnji Državne galerije Donje Austrije. Poseta je i prilika da se razmene iskustva i upoznaju savremene prakse u umetničkom stvaralaštvu, ali i aktuelne prakse izlaganje savremenih umetničkih dela.


Đuričin: Reindustrijalizacija Srbije trajaće bar 20 godina | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 06.03.2013 / 22:25\nBEOGRAD - Reindustrijalizacija Srbije ne može biti obavljena bez uključenja u tehnološki nivo Evrope i trajaće bar 20 godina, kaže profesor Dragan Đuričin.\nPrivreda Srbije je impotentna i raštimovana, izložena je permanentnom inflacionom pritisku i problemima sa konkurentnošću ekonomije jer nije uspela da savlada tranzicioni šok, rekao je on najavljujući ključnu temu savetovanja "Kopaonik biznis forum".\nPri tome je "obnavljanje nekad konkurentnih proizvoda u Srbiji, san koji se više ne može sanjati" nego težište treba staviti na energetiku, hranu i prehrambenu industriju uz uvažavanje četiri evropska pravila: održiva energetika, integrisani transport, sigurna hrana i socijalni troškovi starenja stanovništva.\nOn je imao neobično mnogo kritičkih primedbi na držanje centralne banke i tvrdi da je „prethodna vlada, a delimično i sadašnja, talac centralne banke" i njene preuske platforme inflacionog targetiranja čiji ciljevi, uostalom, uglavnom nisu ostvarivani „jer nije postojalo koheziono sidro ekonomske politike".\nĐuričin je veoma kritikovao prethodnu vladu Srbije jer se dugo, i pošto su svi promenili pravila, držala prevaziđenih mantri "naivnog liberalizma odnosno načela da će nevidljiva ruka tržišta rešiti sve probleme, da bi državu trebalo povući sa svih pozicija i pustiti strane investitore da odrade ono što treba da se odradi".\n"Nije jasno zašto je naša centralna banka toliko uobražena kad se zna da je referentna kamatna stopa u nekim periodima bila i sedam puta viša od one u SAD", rekao je Đuričin i dodao da u Srbiji imamo "realno depresiran kurs i visoke kamate, a u tim uslovima nema reindustrijalizacije".\n"Dobro je što je ova vlada shvatila da rešenja nisu u monetarnim merama", rekao je Đuričin i dodao da se on zalaže za čvrst, realan i konkurentan kurs dinara, ali "sa ovim se ne slažu svi".\n"U međuvremenu se ceo svet okrenuo vidljivoj ruci države i antikriznim programima reindustrijalizacije", rekao je Đuričin.\nPokrovitelj kopaoničkog savetovanja je Vlada Srbije, koju će u njegovom radu predstavljati premijer i pet ministara.\nTagovi: Dragan Đuričin, reindustrijalizacija Srbije, Narodna banka Srbije, NBS


Incident na Vučićevom skupu u Boru, čovek udaljen zbog transparenta | Autonomija\nObezbeđenje i ljudi u civilu, koji su bili u masi, počeli da ga vuku i cepaju transparent\nNa skupu u Boru, tokom obraćanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića dogodio se incident kada je jedan čovek udaljen zbog transparenta.\nJedan od prisutnih podigao je transparent na kojem je pisalo „Al tirijanstvu, stati nogom za vrat, to je ljudska dužnost najsvetija“, posle čega su obezbeđenje i ljudi u civilu, koji su bili u masi, reagovali i počeli da ga vuku i cepaju transparent.\nTada je on uzviknuo „Vučiću, izdao si Kosovo“ i „Vidite šta mi rade“, a Vučić je sa bine rekao „Pustite čoveka“.\n„Vidiš da ti niko ništa ne radi, lepo ti je, možeš da napišeš i kažeš šta god hoćeš, nagledao sam se ja svega toga“, rekao je predsednik.\nTelevizija N1 je nezvanično javila da su čoveka posle incidenta, jedan odbornik, obezbeđenje i policajac udaljili sa skupa.\nNa transparentu koji je čovek doneo, bio je ispisan stih iz „Gorskog venca“ Petra Petrovića Njegoša.


Kako bi potpomogao promovisanju trke, bivši vozač Formula 1 šampionata, Filipe Masa, koji se odnedavno takmiči u E opsegu i ekipi Venturi, krenuo je put ove kraljevine i malo divljao njenim ulicama u potpuno novoj generaciji takmičarskih bolida. Sama trka će startovati na UNESCO lokaciji i spoljnim delovima Rijada.\nNe samo da će ovo biti prva trka u novoj Formula E sezoni, već će takođe predstavljati i najveći festival trkanja, žive muzike i zabave koji je ikada organizovan u istoriji ove velike nacije. Štaviše, celokupan festival obeležiće vreme kada su strani putnici prvi put posetili Saudijsku Arabiju radi živog sporta, muzike i kulturnih događaja, bez potrebe za prolaskom kroz velike aplikacijske procese.\n„Ovo je zaista velika promena u trenutku za Saudijsku Arabiju, ali i veliki jubilej koji možemo deliti sa svetom. Veoma je pogodno što jedan ovakav futuristički i samodorživi sport kao što je Formula E predstavlja voju budućnost u našoj zemlji“, izjavio je generalni sportski menadžer Saudijske Arabije i naslednik trona, njegovo veličanstvo princ Abulaziz Bin Turki AlFaisal Al Saud.\n„Saudijska Arabija predstavlja dom bukvalno, milionima veoma pasioniranih mladih ljubitelja motosporta, od kojih mnogi ne mogu verovati da je Filipe Masa seo za volan Gen2 automobila i vozio se ulicama glavnog grada danas, ali i to da su domaćini jedne velike trke u kalendaru Formula E šampionata. Tako da, uzbuđenje uveliko raste, posebno zbog toga što ćemo dodati velike muzičke koncerte tokom vikend rasporeda“, dodao je princ.\nNe manje od 11 timova takmičiće se u petoj sezoni potpuno električnog formula šampionata. Najnoviji dodatak čoporu predstavlja BMW, dok su ostali timovi koji se takmiče neka zvučna imena poput Audi Sport, DS, Nissan, Jaguar, Virgin Racing, Mahindra Racing i NIO.\nKlasični trkački Rolls Royce iz pakla\nRolls-Royce nije poznat po kreiranju automobila koji mogu da lete neverovatno brzo na pravoj liniji...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Cilj da CG bude bude prva naredna članica EU\n24. 10. 2021. 11:05 >> 11:07 2\nCilj da CG bude bude prva naredna članica EU\nCrna Gora će u integracijam u Evropsku uniju (EU) imati svu pomoć Austrije, kazao je predsjednik Nacionalnog savjeta te države Volfgang Sobotka i poručio da mu je cilj da Crna Gora bude prva naredna članica EU.\nSobotka je to kazao u razgovoru sa predsjednikom crnogorsko Skupštine Alekskom Bečićem.\nIz Skupštine Crne Gore saopšteno je da je Sobotka rekao da je dobar i kvalitetan odnos dvije države temelj i zalog koji Austriji daje za pravo da otvoreno istupi pred članice EU.\n"Želim da potvrdim da na tom putu imate svu pomoć Austrije i moj cilj jeste da budete prva naredna članica EU“, poručio je Sobotka.\nOn je naglasio da je Austrija snažno orjentisana da jača i razvija saradnju sa Crnom Gorom, na nivou parlamenata, ali i u svim drugim sferama koje će doprinijeti da najviši crnogorski zakonodavni dom bude istinski hram demokratije.\nNavodi se da je Bečić, istakao da je Austrija jedan od najvažnijih vanjskopolitičkih partnera Crne Gore i da dvije prijateljske države ostvaruju sadržajnu bilateralnu saradnju i intenzivan politički dijalog.\nBečić je poručio da Crna Gora prepoznaje i cijeni podršku Austrije, najprije u integracionim procesima i to, kako kroz direktne tehničke podrške institucijama, tako i podizanjem svijesti kod ostalih članica EU o važnosti snaženja politike proširenja.\nCrna Gora je, kako je naveo Bečić, svjesna aktivne podrške zvaničnog Beča, koji je znao da vrednuje napredak ostvaren na unutrašnjem planu, dalje reformske napore države, ali i doprinos koji je ona svojim pozitivnim primjerom pružila i pruža jačanju stabilnosti i napretku regiona.\nIstiče se da je Bečić, govoreći o pregovaračkom procesu, koji svjedoči da je Crna Gora sa svim otvorenim i sa tri privremeno zatvorena poglavlja, jasnim i nedvosmislenim opredjeljenjem ka evropskim i evroatlanskim integracijama, najuspješnija među državama kandidatima, rekao da očekuje da podrška Austrije, ni ovoga puta neće izostati.\nNavodi se da je, uz osvrt na nedavno objavljen Izvještaj Evropske komisije, Bečić upoznao sagovornika sa dosljednošću spoljnopolitičke orijentacije Crne Gore i ukazao na do sad postignute rezultate u domenu usklađivanja spoljne politike Crne Gore sa EU.\nIstiče se da je pomenuvši neke od sfera u kojima dvije zemlje ostvaruju intenzivnu i sadržajnu saradnju i podsjetivši na plodnu parlamentarnu saradnju, Bečić zaključio da su odnosi Austrije i Crne Gore dokaz snaženja i unapređenja odnosa dva najveća zakonodavna doma.\n"Predsjednici su konstatovali da je, parlamentarna saradnja u projektu “Demokratske radionice Barbara Pramer“ najbolji primjer na koji način se trajno uvezuju dvije predstavničke institucije", kaže se u saopštenju.\nBečić je upoznao Sobotku da je do danas održanoviše od 1,4 hiljade radionica u kojima je učestvovalo preko 31 hiljadu djece i blizu dvije hiljade nastavnika iz svih krajeva Crne Gore i da u kontinuitetu vlada izuzetvo veliko interesovanje škola, nastavnica i djece.\nSobotka je, kako se navodi, nakon što ga je Bečić upoznao sa postignućima Skupštine Crne Gore, kazao da se raduje svim projektima koje je Parlament realizovao do sad i pohvalio predanost, rad i postignute učinke.\nVolfgang Sobotka Crna Gora-EU\nBez saglasja oko EU garancija za balkanske zemlje


Sportske.net - Krajinović se namučio, lomio rekete, ali se izborio za srpski dvoboj!\nKrajinović se namučio, lomio rekete, ali se izborio za srpski dvoboj!\nUz dosta muke se Filip Krajinović plasirao u drugo kolo Srbija opena.\nPočinje ono pravo, slede još bolje Novakove partije!\nĐoković dobio protivnika u osmini finala Rima\nĐokovićevo izvinjenje glavnom sudiji\nSrpski teniser Filip Krajinović plasirao se večeras u osminu finala Srbija opena, pošto je u najdužem meču dana savladao 63. igrača na ATP listi, Italijana Stefana Travalju rezultatom 2:1, po setovima 7:5, 5:7, 6:3.\nNjihova borba trajala je dva i po sata, a u prvom setu odluka je pala u dvanaestom gemu kada je Krajinović napravio prvi brejk. U drugom je naš teniser bio blizu pobede, vodio je sa 5:2, a onda posustao kada je trebalo završiti meč, što je Travalja iskoristio i osvojio narednih pet gemovba u nizu, za izjednačenje u setovima.\nKrajinović je svoj bes izražavao i lomljenjem reketa, a u lošem ritmu je odigrao i uvodni deo trećeg seta, kada je Travalja poveo sa 3:1. I onda, konačno se srpski teniser probudio, zaigrao kako ume i osvojio pet uzastopnih gemova, za konačan trijumf i plasman u narednu rundu.\nTamo će ga čekati zemljak Nikola Milojević, koji je ranije danas savladao Koriju sa 2:0 u setovima.


Praznik koji se ne slavi već godinama – 29. novembar - JuGmedia\nAutor: Danas, Novosi, juGmedia\nKao da ga nikada nije bilo, praznični 29. novembar je danas potpuno zaboravljen, iako su ga pola veka mnogi zdušno proslavljali i iskreno mu se radovali. Zaboravljena je, kazaće danas mnogi, i država čiji je ovo bio praznik - Jugoslavija\nSvečano Drugo zasedanje AVNOJ-a\nDok je za neke 29. novembar dan kada je formirana najprosperiternija država koja je postojala na ovim prostorima, neki ga smatraju pobedom totalitarizma i autoritarizma. Ovim datumom zapravo se obeležavalo Drugo zasedanje AVNOJ-a u gradu Jajce u BiH 1943. godine, kada je, pod vođstvom Komunističke partije Jugoslavije, doneta odluka o formiranju države federalnog ustrojstva, Jugoslavije, kao i ustavotvorne skupštine dve godine kasnije, kada joj je dat naziv Federativna Narodna Republika Jugloslavija (FNRJ). Na čuvenom zasedanju AVNOJ-a pre 74 godine bila su prisutna 142 delegata, a predsedavao je predratni predsednik skupštine Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca doktor Ivan Ribar. AVNOJ je tada proglašen za najviše zakonodavno i izvršno telo, a formiran je i Nacionalni komitet oslobođenja Jugoslavije (NKOJ), koji je predstavljao neku vrstu vlade. Poništene su sve odluke i obaveze koje je donela dotadašnja vlada i ona je, zajedno sa Petrom II Karađorđevićem, prognana iz zemlje.\nZbog opšte euforije koja je pratila ovaj dan, slavili su ga i oni koji nisu bili veliki ljubitelji Tita i socijalizma\nNeradni dani koji su okruživali ovaj kalendarski datum spajani su u jednu „upotrebljivu“ celinu za sve „radne ljude i građane“.\nSvukuda se mešao miris topljenja čvaraka, spremani su meso, slanina, kobasice…\nIlustracija: G. Divac – 29. novembar


MSC: Udžbenici na Kosovu - lokalni problem regionalna praksa\nKOSOVSKA MITROVICA- Kosovske institucije blokiraju pošiljke knjiga iz centralne Srbije na Kosovo a takvi postupci ugrožavaju osnovna ljudska prava srpske i drugih nealbanskih zajednica, ocenjeno je na debati koja je održana u okviru “Mitrovičkog društvenog kluba” u Kosovskoj Mitrovici.\nMSC - Veni, vidi, niko: Srbi sa Kosova u ocima drugih (VIDEO)\nNova debata Mitrovačkog društvenog kluba o percepciji kosovskih Srba od strane centralniih institucija u Beogradu i Prištini održana je 27. aprila u kafeu Mitrovica Social Club. Učesnici debate bili su: Igor Simić, odbornik SO Severna Mitrovica, Marija Stanković iz NVO Aktiva i Darko Dimitrijević, zamenik predsednika Savetodavnog veća za zajednice.\nMSC: Veni, vidi, niko - Srbi sa Kosova u očima drugih\nKosovski Srbi smatraju da centralne vlasti retko čuju njihov glas, a još ređe ga slušaju. To je posledica složene političke situacije na Kosovu već punih 18 godina – čulo se na debati Mitrovačkog društvenog kluba koju je u Severnoj Mitrovici organizovala nevladina organizacija Aktiv.\nMSC debata: Kultura i umetnost - zbližavanje i premošćavanje razlika\nKultura i umetnost rade na oslobađanju i otvaranju ljudi, uspostavljanju bolju klimu za zajednički život zajednica na Kosovu - zaključak je debate Mitrovačkog društvenog kluba (MSC) koji je održan 14. marta u prištinskom kafeu Dit' e Nat'-u.\nMSC debata: Slučaj Olivera Ivanovića- da li je presuda bliže (VIDEO)\nDebatu o slučaju Olivera Ivanovića u jeku odluke Apelacionog suda da se suđenje ponovi možete pogledati i na Youtube-u. Na debati su govorili advokat Olivera Ivanovića, Ljubomir Pantović i diplomirani pravnik Marko Jakšić.\nMSC: "Novo suđenje Oliveru Ivanoviću - da li je presuda bliže?"\nDa li je presuda bliže, naziv je debate koja se održala sinoć u Mitrovičkom društvenom klubu (MSC) na kojoj su gosti bili, advokat Olivera Ivanovića, Ljubomir Pantović i Marko Jaksić, pravnik koji je pratio suđenje Oliveru Ivanoviću. "Nema čvrstih dokaza protiv Olivera Ivanovića, dokaza izvan razumne sumnje, a samo takvi dokazi mogu da budu osnov za jednu presudu", kazao je Ljubomir Pantović. "Na kraju ispada da je pravda spora ali dostižna, i ja verujem da će na kraju postupka pobeda biti neminovna i da će se Oliver vratiti tamo gde je pre tri godine stao" kazao je Marko Jakšić.\nMSC debata: Da li nas kultura zbližava (VIDEO)\nDebata Mitrovačkog društvenog kluba "Da li nas kultura zbližava" održana je 7. februara u kafeu Mitrovica Social Club u Severnoj Mitrovici. Na debati su govorili: Borka Pavićević, Direktorka Centra za kulturnu dekontaminaciju i Nenad Todorović, v.d. direktora Narodnog Pozorišta Priština sa sedištem u Gračanici. Pratite nas!\nTema poslednje u nizu debate Mitrovačkog društvenog kluba "Da li nas kultura zbližava" bila je kultura i njen uticaj na odnose Srba i Albanaca na Kosovu. Koliko je kultura važna i kolika je njena moć u kreiranju jednog društva, ali i o tome gde se ona izgubila danas, na tribini pod nazivom "Da li nas kultura zbližava", govorili su Borka Pavićević iz beogradskog Centra za kulturnu dekontaminaciju i v.d. direktor Narodnog Pozorišta Priština sa sedištem u Gračanici, Nenad Todorović.


Polovni Mitsubishi motori oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Rezervni delovi > Motori > Mitsubishi\nPolovna Mitsubishi motori na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Mitsubishi motori mašina koje su za prodaju. Mitsubishi motori oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Mitsubishi motori u Brend sekciji.\nMitsubishi 4G52Opšte stanje (1-5): 5\nMitsubishi 4G33NOpšte stanje (1-5): 5\nMitsubishi CANTER 4M50 Motor C18Snaga motora: 180\nMitsubishi ENGINE STARTER /ID Dela: P21542662 M009T66772\nMitsubishi 6D14 MARINESnaga motora: 117\nMitsubishi CANTER 4P10 Euro 5 Motor 3.0 C15Snaga motora: 145, Klasa emisije: Euro 5\nMitsubishi S6EEngine Manufacturer: Mitsubishi, Cilindri: 6 cyl., Klasa emisije: Euro 0, Zemlja proizvodnje: JP\nOvde je kompletna lista polovnih Mitsubishi motori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mitsubishi motori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Mitsubishi motori koje Vas interesuju.


Privatni smeštaji u Beogradu rasprodati, najbrojniji turisti iz regiona - Izazov\nPrivatni smeštaji u Beogradu rasprodati, najbrojniji turisti iz regiona\nRadio-televizija Srbije\t 30. decembra 2021. 13:03\nU Beogradu je ostvareno više od milion i 200.000 noćenja. Turistički kapaciteti popunjeni su do maksimuma. Miodrag Popović je za Dnevnik RTS-a izjavio da u privatnom smeštaju gotovo da nema mesta.\n"Što se tiče hotela, tu nemamo potpunu informaciju, ali ako je ovaj drugi deo toliko pun, onda pretpostavljamo da su hoteli poprilično popunjeni. Ova godina je na kraju godine vrlo uspešna i nadamo se dobrim rezultatima", rekao je Popović.\nPrema njegovim rečima, najzanimljiviji smo za one zemlje iz kojih se lako dolazi u Beograd.\n"Mi smo ostrvo u moru teške situacije u Evropi što se tiče kovida. Mi smo jedan od retkih gradova gde će se održati proslave. Suština je da smo napravili program i da će u Beogradu biti, bar se nadamo, kao i ranijih godina, pre kovida, naravno uz poštivanje mera. To niko ne zamera, ti ljudi koji će doći ovde da proslave praznike sa nama nisu rizik ni po Beograd, ni po Srbiju", naveo je Popović.\nBeograd, kaže, ima svoj osnovni turistički proizvod.\n"Zove se kratki gradski odmor. To su boravci od četiri dana. Ovde se ne dolazi na zimovanje ili letovanje. Ovaj period jeste period kada najviše ljudi dolazi. Ove godine iz regiona i to sa nekim rezultatima koji su fantastični, kada su u pitanju Severna Makedonija i BiH. Rusko tržište je nama ove godine odgovorilo masovnije nego 2019. godine. Tu su i Turci koji su redovno odlični gosti Beograda. Tek 2019. su ih Kinezi prevazišli po broju noćenja", istakao je Popvić.\nU Beogradu će biti dva događaja 31. decembra.\n"Imate sutra tradicionalni koncert na Trgu republike. I kula u Beogradu na vodi če biti u funkciji. Odbrojavanje će ići laserima sa Beogradske kule. Vatromet se ispaljuje sa 250 pozicija i traje 11 minuta", naglasio je Popović.\nDan zaštite podataka o ličnosti – kako živeti u okruženju „Velikog brata“\nStefanović obišao kadete na Kopaoniku: Za obuku se koristi sve što nauka i tehnika…\nKo provereva plinske boce u restoranima brze hrane – najmanja varnica može da…\nDomar koji mnogo voli pozorište poručuje: To mi je kao čaša crnog vina\nEU menja pravila označavanja hrane, šta znači „najbolji kvalitet do…\nLažni kupci na internetu mogu da ojade prodavca – kako se zaštititi od aktuelne…\nKo provereva plinske boce u restoranima brze hrane – najmanja…\nUhapšen zbog sumnje da je na Vračaru prodao već prodat stan za 400.000…\nTermovizijska kamera snimila – ko su rasipnici energije i gde se ona…\nDan zaštite podataka o ličnosti – kako živeti u okruženju…\nPolicija proverava sve informacije u vezi sa Perišom, pa čak i izjave…\nStefanović obišao kadete na Kopaoniku: Za obuku se koristi sve što…


Von der Leyen pozvala članice EU zadrže politiku otvorenih vrata za Z. Balkan\nKandidatkinja za buduću predsednicu Evropske Komisije, Ursula von der Leyen pozvala je zemlje članice Evropske unije da zadrže politiku otvorenih vrata za zemlje Zapadnog Balkana.\nVon der Leyen je bila danas u Briselu, na saslušanju sa zastupnicima parlamentarne grupacije Renew Europe (bivši liberali). Tanja Fajon koja je bila na saslušanju novinarima je izjavila da je poruka Von der Leyen oko proširenja veoma ohrabrujuća.\n"Ono što je ona (Von der Leyen) rekla oko proširenja je veoma pozitivna poruka", izjavila je Fajon novinarima.\nOko posvećenosti Ursule von der Leyen za proširenje prema regionu je govorio i novoizabrani predsednik spoljnopolitčkog komiteta Evropskog Parlamenta, David McAllister, koji dolazi iz iste partije ali i istog nemačkog regiona sa Von der Leyen. Prema njemu, Von der Leyen će imati isti pozitivan stav oko proširenja poput evropskih narodnjaka i vlade Nemačke.\n"Mi smo generalno otvoreni za nove članice i zalažemo se za politiku proširenja ali naravno sve ovo treba da se pažljivo pripremi. Za to je potrebno vreme", podvukao je McAllister dodavši da je nemačka kancelarka Angela Merkel lično u više navrata dokazala njenu posvećenost prema proširenju EU.


Rat u Ukrajini : uticaj na građevinarstvo | Gradimo zajedno\nNaslovnaSvetRat u Ukrajini : uticaj na građevinarstvo\nRat u Ukrajini : uticaj na građevinarstvo\nIzvor : www.pixabay.com\nHolcim za izlazak iz Rusije\nHolcim, švajcarski proizvođač građevinskog materijala, najavio je da je pokrenuo postupak za izlazak sa ruskog tržišta. Firma je saopštila da je to u skladu sa njihovim vrednostima. Ranije su najavili da su suspendovana svea kapitalna ulaganja na tom tržištu.\nRosatom se „vadi“ iz mađarskog nuklearnog projekta\nRuska firma za nuklearnu energiju, navodno je rekla ruskoj vladi da planira da se povuče iz projekata nuklearne ekspanzije Paksa u Mađarskoj.\nRosatom ima ugovor od 12,5 milijardi evra za isporuku dva nova reaktora. Navodno citira više sile kao svoje osnove za povlačenje iz projekta, zbog sankcija stavljenih na Rusiju.\nFerovial pomaže Ukrajini\nŠpanski građevinski gigant pokrenuo je kampanju čiji je cilj da prikupi sredstva za ukrajince pogođene ratom. Ferovialova inicijativa „Zajedno smo jači“ za Ukrajinu će biti u vidu uplate istog iznosa bilo koje druge firme.\nZeppelin možda mora da napusti Rusiju i Ukrajinu\nGrupa Zeppelin je rekla da očekuje značajan pad svog poslovanja 2022. godine zbog rata u Ukrajini i da možda mora da izađe i da izađe sa oba tržišta.\nCaterpilalrov diler sa sedištem u Minhenu rekao je da je najgori scenario izlazak iz obe zemlje; „U zavisnosti od trajanja rata, trenutno smo u mogućnosti da održavamo posao u delovima Ukrajine i Rusije, barem u ograničenom obimu.“\n„Ali verovatniji scenario za Zeppelin je da ćemo biti primorani da izađemo: ili će biti nacionalizacija ili nemogućnost poslovanja. U Zeppelinu su rekli da je njihova neto imovina u Rusiji, Ukrajini i Belorusiji bila u „niskom trocifrenom milionskom opsegu i treba se smatrati rizičnom.“\nIzjava sa ukrajinskog rent tržišta\nAleksander Šapovalov, generalni direktor najvećeg poslovanja iznajmljivanja Ukrajine, NovaTent, obezbedio je nove vesti za situaciju u zemlji.\nŠapovalov je rekao da firma pokušava da nastavi sa radom; „Danas rade kancelarije u Lvivu, Rovnu, Odesi i delimično u Kijevu. U drugim oblastima posao je ili težak ili nemoguć. Svi zaposleni koji imaju priliku da to urade rade na daljinu.“\n„Odluke o tome da li možemo da radimo se ne donose svakodnevno, jer je celokupna teritorija Ukrajine podvrgnuta raketnim napadima i aktivnim neprijateljstvima koja se odvijaju u 10 regiona.“\nNemačka gleda ka vodoniku da zameni ruski gas\nU pokretu koji ima za cilj smanjenje oslanjanja Nemačke na ruski prirodni gas, Robert Habek najavio je planove za rad sa Norveškom oko projekta gasovoda.\nSporazum dolazi kao pretnja Rusije ukidanjem svog glavnog gasovoda Nord Stream.\nNorveški premijer, Jonas Gar Store, rekao je: „potreban je niz mera za Evropu da smanji svoju zavisnost od zaliha ruske energije. Brži razvoj alternativnih izvora energije za zamenu ruskog gasa i ulja biće veoma važan u budućnosti.“\nPerspektiva stručnjaka za rušenje objekata\nVeteran ove industrije Dejvid Sinkler veruje da će organizovana priroda vlade Ukrajine imati korist u zemlji kada se procene posleratni zahtevi.\nDejvid, koji je nedavno dobio nagradu ža životno dostignuće od strane američkog nacionalnog udruženja za rušenje, imao je iskustva nakon zemljotresa i humanitarne krize u Haitiju 2010. godinu.\nU intervjuu koji će u aprilu biti objavljen na portalu gradimo.rs, biće reči o stanju Ukrajine i kako izvođači radova i proizvođači opreme mogu pomoći zemlji.\nEvropska asocijacija „rušenja objekata“ je za mir u Ukrajini\nEvropsko udruženje za rušenje (EDA) izdalo je „poruku za mir“, rekavši da članovi stoje zajedno i osuđuju vojnu akciju i proaktivno podržavaju zaštitu života i slobode.\nDonirali su sklonište u Poljskoj da bi podržali ukrajinske porodice, preporučivši da sva nacionalna udruženja daju predlog vlastima u svojim zemljama o ponudi rad nih mesta izbeglicama.\nLegalna situacija za biznis sa ruskim interesom\nUprkos finansijskim sankcijama i trgovinskim ograničenjima koja su nametnuta Rusiji, nakon njene invazije na Ukrajinu, mnogo poslova sa Rusijom i dalje je zakonito.\nPinsent Mejson kaže: „Postoji moralno pitanje da li je etički ili održivo da nastave sa ruskim poslovanjem: Mnoge firme su se povukle ili premestile svoje poslovanje; Ostala preduzeća su odlučila da nastave povezane operacije i ugovore sa Rusijom, jer nemaju ugovoro pravo ukidanja ili smatraju da će postojati veća moralna obaveza kod njihovog osoblja i kupaca da nastave sa tim projektima kako bi se mogli održati poslove i sredstva za život.“\nArdent vans isporučuje zalihe za ukrajinske izbeglice\nTim iz Engleske firme za iznajmljivanje Ardent Hire Solutions vozi tri kombija sa suštinskim zalihama u Varšavu kako bi podržao ukrajinsku izbegličku krizu.\nIzjava o zahtevu iz Arventa potvrdila je da je kompanija planirala da napusti Velikoj Britaniji u nedelju 20. marta, boravi u Berlinu preko noći, a zatim dostavi danas, u ponedeljak, pre nego što se vratite u Velikoj Britaniji.\nU firmi su saopštili da su odgovorili na zahteve za zalihe od Polske 2050 (vvv.polska2050.pl), organizacije koja pomaže izbeglicama.\nŠteta u Ukrajini oko 100 milijardi dolara\nRazvojni program Ujedinjenih nacija juče je izvestio procene Vlade Ukrajine da je vrednost do sada uništenih objekata infrastrukture, zgrada, puteva, mostova, bolnica, škola i druge imovine oko 100 milijardi dolara.\nIzveštaj UNDP-a (razvojni uticaj rata u Ukrajini) – rat je naterao 50% ukrajinskih preduzeća da se u potpunosti isključe, dok je druga polovina prisiljena da radi dobro ispod njenog kapaciteta; „Ako se rat produbljuje i produži dalje, do 90% stanovništva Ukrajine moglo bi se suočiti sa siromaštvom.“\nOrganizacija je rekla da bi rat mogao uništiti dve decenije ekonomskog napretka.\nIzjava MMF-a o nižem rastu i drugim uticajima\nU MMF-u su rekli ove nedelje da će i izvan humanitarne krize u Ukrajini, efekte sporijeg rasta i bržu inflaciju osetiti celokupna globalna ekonomija.\n„Uticaji će teći kroz tri glavna kanala. Prvi, više cene robe poput hrane i energije će dalje pritisnuti inflaciju.\n„Drugo, komšijske ekonomije će posebno imati problem sa poremećenom trgovinom, lancima snabdevanja, kao i istorijski porast migracija izbeglica.\n„I tri, smanjeno poslovno samopouzdanje i veća neizvesnost investitora utiče na više cene imovine, zatezanje finansijskih uslova i potencijalno podsiče kapitalne odlive sa tržišta u nastajanju.\n„Rusija i Ukrajina su glavni proizvođači razne robe, a rat je poremectio cenu nafte i prirodnog gasa. Cena pšenice skače, udeo Ukrajine i Rusije je 30 procenata globalnog izvoza.“\nIzjava Trimble-a o Rusiji\nIzjava tehnološkog giganta Trimble-a na veb stranici: „Trimble snažno osuđuje neprovociranu invaziju na Ukrajinu od strane ruske vlade. Od prošle nedelje smo prestali da prodajemo naše proizvode i usluge u Rusiji i Belorusiji.“\n„Naš primarni fokus i dalje je na dobrobiti naših zaposlenih i partnera u Ukrajini i Rusiji. Kroz Trible fondacije takođe doprinosimo hitno potrebnim humanitarnim olakšicama za raseljene ukrajinske građane.“\nIzjava izvršnog direktora Skanska\nAnders Danielson, predsednik i generalni direktor Skanske, rekao je da je firma donirala milion eura i Ujedinjenim Nacijama da pomogne izbeglicama i onima koji doživljavaju sukob; „Ove organizacije su dobro uspostavljene, imaju dobre pristupne linije.“\n„Ove donacije su neposredni odgovor na situaciju sa dugoročnim posledicama, bez sumnje. Imajući to u vidu, pažljivo pratimo situaciju da bismo videli kako najbolje možemo da odgovorimo, a mi se iznad svega toga nadamo miru.“\nStrabag seče ruske veze\nStrabag zatvara svoje ugovor o poslovanju u Rusiji i prekida svoje sporazume sa ruskim akcionarima.\nFirma je u većinskom vlasništvu Fondacije Haselsteiner, Austrija, ali uz dodatno vlasništvo kroz ugovor u sindikalnom sporazumu koji uključuje rusku firmu MKAO „Rasperia Trading Limited“, koja ima 27,8% akcija. Rasperia je u vlasništvu ruskog oligarha Olega Deripaska, koju je sankcionisala Vlada Velike Britanije.\nStrabag je danas rekao da Haselsteiner fondacija nije mogla da stekne ruske akcije i da je raskinula sindikalni ugovor sa UNIQOM, Rajfajzen grupom i Rasperijom.\nIzjava Strabaga na sankcije\nSankcije Velike Britanije Strabagovom manjinskom akcionaru Olegu Deripaski ne sprečavaju firmu da nastavi da radi u Velikoj Britaniji, EU ili SAD-u. Deripask ima udela u Rasperia Trading Limited, koja drži 27,8% akcija Strabaga SE.\nPravna kancelarija Strabaga : „U pogledu sankcija, naša usklađenost i pravni odsek stalno nadgledaju situaciju kako bi se osiguralo stalno poštovanje Strabaga sa važećim zakonima i propisima (to se proteže ne samo korporativnim upravljanjem i poslovnim odnosima, već i na potencijalno plaćanje dividendi).“\n„Trenutno, sankcije protiv g. Deripaske ne sprečavaju da Strabag nastavi poslovanje u Velikoj Britaniji, EU ili SAD i radujemo se što ćemo nastaviti da radimo u ovim zemljama i sa našim partnerima.“\nJohn Deere obustavio pošiljke\nAmerički proizvođač građevinske i poljoprivredne opreme zasnovane John Deere rekao je da su „duboko ožalošćeni značajnom eskalacijom događaja u Ukrajini.“ Sigurnost i blagostanje naših zaposlenih u regionu i dalje ostaje naš glavni prioritet i i dalje podržavamo i održavamo blisku komunikaciju sa našim pogođenim timovima, pružajući potrebne resurse kada je to moguće.\n„Naše misli su sa našim zaposlenima, njihovim porodicama, kao i našim trgovcima, kupcima i svim onima koji su uticali na ovu krizu. Pre dve nedelje, suspendovali smo isporuke mašina u Rusiju, a zatim i u Belorusiju.“\n„Nastavljamo pažljivo da pratimo situaciju dok se u potpunosti pridržavamo američkih i međunarodnih sankcija. Fondacija John Deere dodatno radi direktno sa nizom organizacija, uključujući više agencija UN-a, da bi mobilizirala resurse za podršku ukrajincima koje je pogodila kriza.“\nCaterpillar stopirao rad ruskih proizvodnih objekat\nCaterpillar, najveći svetski proizvođač u građevini, izdao je izjavu o stanju u Ukrajini, koja uključuje informacije da firma obustavlja operacije u svojim fabrikama u Rusiji.\n„Operacije u Rusiji postale su sve izazovnije, uključujući poremećaje i sankcije lanca snabdevanja, a mi smo suspendovali operacije u našim ruskim proizvodnim pogonima. U skladu sa svim važećim zakonima i sankcijama, ostajemo usmereni na naše zaposlene, dilere i kupce“.\nCaterpillar fondacija je donirala više od milion dolara da podrži hitne i dugoročne potrebe ukrajinske humanitarne krize.\nGenerac zaustavio isporuke u Rusiju\nAmerički proizvođač motora Generac Holdings je poslednji koji reaguje na rusku invaziju na Ukrajinu. Firma sa sedištem u Viskonsinu najavila je da će odmah delovati efikasno, privremeno obustaviti svoje operacije i prodaju u Rusiji.\n„Generac se pridružuje globalnoj zajednici u određivanju napada ruskog režima na Ukrajinu“, rekao je Aron Jagdfeld, predsednik i generalni direktor Generaca. „Naša srca idu ukrajinskom narodu i stojimo u solidarnosti sa drugima širom sveta u pozivanju na mir.“\nTadano obustavlja pošiljke kranova\nJapanski proizvođač pokretnih dizalica Tadano je obustavio pošiljke Rusiji, Belorusiji, Donjecku i Lugansku.\nRekli su da će suspenzija ostati na snazi sve dok se zaključi vojnI sukob između Rusije i Ukrajine. Izjava firme: „Tadano grupa se nada da ćemo svi videti brzi povratak mirnom i sigurnom svetu što je pre moguće.“\nMammoet ocenjuje budućnost u Rusiji\nU Mammoetu kažu da neće preduzeti nove investicije, projekte i izvoz u Rusiju i da će „proceniti naše trenutne i buduće obaveze kontinuirano kroz razvoj situacije. Potpuno se pridržavamo sankcija, da u duhu i u zakonu osiguramo da ostanemo u skladu sa onim što radimo.“\nFirmaa je saopštila da je gledala događaje „sa tugom i nevericom. Naša najdublja simpatija ide svim ljudima i porodicama koje traže sigurnost, sklonište i mir.“\nDodao je da je prioritet bio dobrobit za više od 1.100 zaposlenih i njihovih porodica u regionu; „Naši timovi rade kako bi pomogli da se osigura njihova sigurnost, koristeći sve dostupne resurse. Imaćemo na umu sve naše zaposlene širom regiona dok se krećemo kroz ovu krizu.“\nSnorkel zamrzava aktivnosti u Rusiji\n„Što se tiče Rusije, odlučili smo da zamrznemo svoje poslovne aktivnosti u regionu kada je počela invazija. Nakon toga, globalne sankcije su eliminisale sve poslovne prilike.“\n„Obezbeđujemo svu podršku, gde god je to moguće, za naše poslovne kontakte u regionu.“\nU Snorkelu su rekli da je već postojalo povećanje troškova nakon invazije Rusije na Ukrajinu. „Cene energenata već su se povećale u odnosu na situaciju, dodaju da još čelik nije direktno uticao na ovu krizu“.\nAECOM izlazi iz Rusije\nKKonsultantska firma za infrastrukturu AECOM najavila je da odmah izlazi iz svog poslovanja u Rusiji.\n„Podržavamo ljude u Ukrajini koji su suočeni sa ogromnim patnjama kao rezultat ruske nezakonite invazije“, rekao je Troj Rud, izvršni direktor AECOM-a. „Ruske akcije su nesigurne i ugrozile su poslovno okruženje za AECOM, naše klijente i naše zajedničke aktivnosti u Rusiji.\n„Za firmu, uticaj ovih radnji posebno je nesretan za naše kolege iz Rusije, a mi smo preduzeli korake da im pružimo podršku tokom ove tranzicije. Kao i uvek, naš prioritet je da i dalje obezbeđujemo sigurnost i dobrobit naših timova širom regiona. “\nponedeljak 7. mart\nHitachi objavio saopštenje o Ukrajini\nHitachi Construction Machinery je saopštio da gasi svoje operacije u Rusiji, ali da će nastaviti da prati razvoj događaja u Rusiji i Ukrajini, sa nadom u mirno rešenje.\nU svom saopštenju, iz Hitachi-a su rekli: „Naš najveći prioritet je bezbednost naših zainteresovanih strana, uključujući zaposlene u našoj grupi i njihove porodice, kupce, dilere i partnere u lancu snabdevanja.“\n„Hitachi Construction Machinery je doneo odluku da postepeno zaustavi proizvodnju u Hitachi Construction Machiney Eurasia LLC, njenom regionalnom sedištu odgovornom za proizvodnju i prodaju u Rusiji i ZND, i zaustavi izvoz iz Japana u Rusiju do daljnjeg, zbog potencijalnih rizika povezanih sa biznis.\n„Posvećeni smo donošenju odgovarajućih odluka što je više moguće na osnovu prikupljanja informacija i bliske komunikacije sa našim bazama širom sveta.“\nUticaj na evropsku i svetsku ekonomiju\nEconomist Intelligence Unit (EIU) saopštio je da bi rat u Ukrajini mogao da smanji evropski ekonomski rast ove godine na 2%, što je manje u odnosu na prethodnu prognozu od 3,9%. Za evrozonu predviđa se smanjenje rasta sa 4,0% na 3,7%. Globalni rast će pasti sa 3,9% na 3,4%.\nEIU je saopštio da će na rast uticati poremećaj u trgovini i lancima snabdevanja (zatvaranje luka i problemi na kopnenoj ruti od istoka ka zapadu) i više cene robe, gasa i nafte. Firmaa takođe predviđa globalnu inflaciju veću od 6% ove godine.\nPetak 4. mart\nManitou prognozira snažan rast za 2022.\nManitou sa sedištem u Francuskoj prijavio je rast prihoda od 18% u 2021. godini, prognozirajući prihod od 20% u 2022. godini.\nKomentarišući neto prodaju Grupe od 1.88 milijardi evra godišnje, Mišel Denis, predsednik i direktor Manitou-a, rekao je da je 2021. „fantastična“ godina, koja je završena neviđenim rekordnim prihodom od 3 milijarde evra.\nDenis je rekao: „U nedostatku novih glavnih poremećaja u globalnoj ekonomiji, dinamike inflacije i na osnovu procene efekata rata u Ukrajini, grupa očekuje da prihodi rastu za više od 20% u poređenju sa 2021 i da izdrže svoju operativnu stopu prihoda. “\nKomatsu obustavlja isporuke u Rusiju\nKomatsu je danas suspendovao pošiljke u Rusiju zbog „trenutnog poremećaja lanca snabdevanja i nesigurnosti finansijske i ekonomske situacije“.\nSazvan je hitan sastanak na čelu sa svojim predsednikom Hiroiukijem Ogavom da se prikupe informacije i razgovara svim budućim merama.\nSaopštenje firme; „Komatsu je duboko zabrinut zbog trenutne situacije u Ukrajini i pažljivo prati dalji razvoj. Iskreno se nadamo da se situacija reši mirno, što pre. “\nAlimak zaustavlja isporuke u Rusiju\nŠvedska firma je stavila na čekanje isporuke i prodaju u Rusiji.\n„Rat u Ukrajini je ljudska tragedija i naše misli i zabrinutost su sa svima koji su pogođeni ovom užasnom situacijom.“\n„U Alimaku, kontinuirano pratimo razvoj događaja. Takođe pratimo kako bi se ovo moglo odraziti na naše zaposlene, partnere, kupce i posao. Shodno tome, odlučili smo da prestanemo sa svim isporukama u Rusiju do daljnjeg i ne dogovaramo novu prodaju.“\nPetak 4. marta\nStrabagovi komentari na rat u Ukrajini\nAustrijski izvođač radova Strabag je izdao izjavu osuđujući rusku invaziju na Ukrajinu i rekao da je „šokiran“ nedavnim događajima.\n„Želeli smo da budemo transparentni u strukturi akcionara: skoro 30% našiih akcija ima ruska kompanija MKAO Rasperia Trading Ltd, ćiji manji deo je u vlasništvu Rusa Olega Deripaska.\nStrabag je rekao da prema austrijskim pravom njen odbor upravlja firmom nezavisno i „bez uputstava nadzornog odbora i akcionara firme“.\nCNH Industrial donira 0,5 miliona dolara\nU CNH Industrial-u (vlasnik lanaca građevinske opreme Case Construction i New Holland) kažu da je donirano 0,5 miliona američkih dolara za podršku Ukrajincima na koje je uticao rat. Pored toga, saopšteno je da će osnovati globalni fond.\nCNH Industrial ima 38 zaposlenih sa sedištem u Ukrajini, a namenski tim aktivno im pruža podršku.\n„Naše misli i molitve su sa svima koji su pogođeni ratom, prioritet nam je bezbednost naših zaposlenih i njihovih porodica u zemlji“, rekao je Skot Vajn, generalni direktor, CNH Industrialai.\n„Odluka naših zaposlenih je da doprinesemo stanovništvu Ukrajine, koji imaju hitnu humanitarnu potrebu. Ja i mojih 37500 kolega, želimo pozitivnu i brzu rezoluciju ove krize.“\nČetvrtak 3. mart\nJCB pauzira pošiljke za Rusiju\nJCB je dala sledeću izjavu o Rusiji; „JCB je pauzirao sve operacije, uključujući izvoz mašina i rezervnih delova.“\nKomentari na rusko tržište građevinske opreme\nKris Šejt, generalni direktor istraživanja tržišta i predviđanja firme Off-Highway Research, nudi sledeći uvid u ruski sektor opreme; „Prema udruženju evropskih preduzeća, tržište ruske građevinske opreme poraslo je za 48% prošle godine. Ovo se zasniva na podacima prikupljenim od svih glavnih internacionalnih firmi u Rusiji, zajedno sa nekoliko glavnih domaćih OEM (originalnih proizvođača opreme) i obuhvata opremu za gradilišta i puteve.“\n„Prošla godina je bila peta uzastopna godina rasta ruskog tržišta, a obim prodatih mašina bio je skoro dvostruko veći od prosečne godišnje prodaje u prethodnih sedam godina.“\n„Izricanje ekonomskih sankcija Rusiji, posebno od međunarodnih, bankarskih i platnih mreža, verovatno će ove godine doprineti strmoglavom padu prodaje građevinske opreme. Istraživanje firme Off-Highway Research procenjuje da samo oko trećine prodate opreme je proizvedeno u Rusiji (iako je to teško precizno proceniti, zbog velikog broja lokalnih proizvođača).“\n„Verujemo da čak i bez konkretnih sankcija protiv gradjevinarstva ili suspenzije prodaje proizvođačia, isporuke u Rusiju će verovatno prestati zbog neizvesnosti oko plaćanja. Napominjemo da je verovatno da će dovesti do naglog pada potražnje za opremu pogoršanje ekonomske situacije u Rusiji.“\n„Značajan deo domaće proizvedene opreme u Rusiji je proizveden od strane međunarodnih OEM (originalni proizvođač opreme), koji su otvorili fabrike u zemlji 2000-ih i 2010-ih. Još nema komentara od strane bilo koje od ovih proizvođača o neposrednoj budućnosti svojih ruskih operacija.“\nRikardo Viađi, generalni sekretar CECE (odbor za evropsku građevinsku opremu), izjavio je danas da je nemoguće izmeriti ekonomske posledice ruske invazije na Ukrajinu u ovom trenutku.\nOn je govorio na CECE vebinaru, tokom kojeg je priznao da je „Rusija je važan dobavljač materijala i važno izvozno tržište.“\nU odgovoru na pitanje o tome da li rat u Ukrajini može da utiče na proizvodnju građevinske opreme, rekao je: „Mi znamo da će ovaj tragični događaji imati negativne ekonomske posledice … sankcije i političke tenzije će otežati poslovanje između Rusije i Evrope. Ipak, on je naglasio, to nije značajno u poređenju sa „gubicima života“.\nNemačka ubrzava alternative ruskog prirodnog gasa\nU svetlu ruskog napada na Ukrajinu, Nemačka je ubrzala planove za izgradnju svog prvog terminala tečnog prirodnog gasa (LNG) i smanji zavisnost zemlje od Rusije. Kancelar Olaf Šolc je objavio plan na specijalnoj sednici nemačkog parlamenta.\nMogućnost izgradnje LNG terminala u luci Brunsbutel je prvi put najavljena 2018., tender je raspisan 2019. godine. Nemačka u velikoj meri zavisi od ruskog gasa, a sukob je samo ubrzao planove izgradnje terminala LNG, kao i drugih energetskih projekata, kao što su oni koji uključuju obnovljive izvore energije.\nSreda 2. mart\nSkyjack matična firma obećava podršku ukrajincima\nLinamar Korporacija, matično preduzeće Skyjack-a, obećala je da će podržati Ukrajinu kroz donacije i sponzorstvo izbeglica.\nU izjavi za svoje zaposlene, izvršni predsednik i generalni direktor kanadske firme, Linda Hasenfrac, rekla je, „Kao što smo svi gledali globalno kako se događaji odvijaju oko nas u poslednjih nekoliko dana, ne možemo pomoći, ali osećamo duboku tugu, brigu i bojazan zbog situacija u Ukrajini.\n„Osnivač Linamara Frenk Hasenfrac napustio je Mađarsku 1956. nakon čega je uzeo oružje i borio se protiv Rusa u mađarskoj revoluciji. Bio je borac za slobodu i kao takav ne možem pomoći, ali osećam da moramo da podržimo borce za slobodu u Ukrajini. “\nFirma je saopštila da će to učiniti na dva načina. „Prvo, Linamar će se duplirati svaku donaciju koju uplati njihov zaposlen kao podrška humanitarnim naporima u Ukrajini.“\nU Kanadi sredstva će biti donirana u fondaciju CUF. Kanadska vlada je takođe obećala da pojačava sve donacije koje budu obavljene u Kanadi, četvorostruko.\n„Istražujemo kako bismo mogli da ponudimo isti sistem u drugim zemljama u kojima poslujemo. Molimo da nam se svi pridruže u podršci ukrajinskim borcima za slobodu. “\nDinolift gasi prodaju u Rusiji\nFinska firma višee neće prodavati svoje proizvode ili rezervne delove u Rusiji ili Belorusiji, kao odgovor na ruske napade na Ukrajinu.\nKarin Nars, generalni direktor Dinolifta, rekao je: „Ovo će, naravno, imati uticaj kako na Dinolift, tako i na svoje klijente. Ali to je mala cena koju treba platiti u odnosu na cenu koju ukrajinski narod i obični ruski narod plaća zbog ovog rata. Nadamo se miru, ali se bojimo da će situacija biti mnogo gora pre nego što bolje bude.“\nDinolift ima dilera u Ukrajini, Technopodjem, sa sedištem u Harkovu, ali se nisu čuli sa njima od početka napada. „Naše misli su sa njima i želimo im svu moguću hrabrost u ovoj užasnoj situaciji.“\nNa pitanje kako će situacija uticati na svakodnevne operacije Dinolifta, Nars je prokomentarisao: „Ukrajinski ljudi primorani su da se fokusiraju na spašavanje života, zemlje i nezavisnosti. Oni stoje za demokratiju sa neverovatnom hrabrošću. Mislim da kupovina mašina nije na dnevnom redu u Ukrajini.“\n„Što se tiče Rusije, rat otežava i firmama i ljudima u Rusiji. Možda je ovo početak promena u zemlji. Rusi koji imaju međunarodne kontakte kako u okviru poslovanja i lično treba da budu u stanju da formiraju objektivno mišljenje o tome šta se dešava upravo sada.“\nNars je dodao da firma očekuje povećanje troškovia komponenti i odlaganje rokova. „Oni će naravno rasti, jer će i kod drugih sirovina.“\n„Teško je znati dugoročne posledice ovog rata, ali kao što znamo nesigurnost nikad nije dobra za biznis.“\nPojačan rizik od ruskih sajber napada\nStručnjak za bezbednost je upozorio na povišeni rizik sajber napada iz Rusije na građevinske firme.\nMajk Vils iz firme koja se bavi zaštitom podataka CSS Assure je rekao da je „postoji značajan rizik da Rusija može stvoriti nestabilnost u zapadnim zemljama … kao sredstvo da skrene fokus i pažnju od situacije u Ukrajini i bližih, problema kod kuće.“\nOn je naveo da su komunalni lanci, vode, transporta, infrastrukture i snabdevanja među sektorima u najvećem riziku od sajber napada.\nMetso Outotec stopirao isporuke za Rusiju\nProizvođač građevinskih mašina Metso Outotec je privremeno stopirao sve isporuke u Rusiju. Metso je glavni u sektorima rudarstva i agregata i oko 10% svoje godišnje prodaje dolazi iz Rusije. Nema nikakve proizvodne pogone u zemlji.\n„Zbog trenutne nejasne situacije oko sankcija, Metso Outotec je privremeno stopirao isporuku u Rusiju.“\nUtorak 1. mart\nRiwal počinje kampanju za prikupljanje sredstava\nHolandska firma Riwal, koja posluje širom Evrope, uključujući Poljsku, zajedno sa svojom matičnom kompanijom Prodelta, pokrenula je kampanju prikupljanja sredstava za podršku žrtvama i izbeglicama iz Ukrajine.\nU LinkedIn postu: „Da bi pomogli ukrajinskom narodu gde možemo, Riwal u Poljskoj pokrenuo je humanitarnu akciju prikupljanja sredstava, kampanju koja ima punu podršku kako čitave Riwal organizacije tako i njihove matične firme, Prodelta. Sa ovom kampanjom podržavamo PAH (poljskia humanitarna akcija). Nihova je misiji da se pruži pomoć ljudima koji pate od oružanih sukoba i prirodnih katastrofa.\n„U ovakvim vremenima, mi kao firma moramo preuzeti odgovornost i uradimo sve što možemo da se minimizira patnja izbeglica. U Poljskoj, izbeglice su zbrinute i imaju hranu, piće i osnovnu medicinsku negu. Ovom akcijom nadamo se da ćemo motivisati i druge da uspostave slične akcije i da pomognu žrtvama gde je to moguće.“\nVDMA o uticaju sankcija\nNemačka inženjerska organizacija VDMA saopštila je da će ekonomske sankcije zahtevati temeljnu procenu ekonomskih i trgovinskih odnosa sa Rusijom. Izvršni direktor VDMA Tilo Brodtman rekao je; „Nove zabrane isporuke različite robe u Rusiju utiču na velike delove evropske mašinske i fabričke industrije.\nDodao je on; „Sada je neophodno detaljno analizirati uslove sankcija i njihove efekte. Kontrasankcije su moguće i sa ruske strane, ali ostaje ispravno uvesti oštre sankcije agresiji na Ukrajinu.\nUticaj na cene materijala i lance snabdevanja\nGrađevinska udruženja sa sedištem u Americi govore o uticaju rata u Ukrajini na cene i već rastegnut globalni lanac snabdevanja.\n„Neopravdani napad Rusije na Ukrajinu već je podigao cenu dizel goriva, benzina i drugih naftnih derivata koji se koriste u građevinarstvu“, rekao je Brajan Turmejl, potpredsednik za odnose sa javnošću i strateške inicijative Associated General Contractors of America (AGC).\n„Rat i kontramere zapadnih zemalja će verovatno uskoro uticati na snabdevanje i cenu materijala i opreme, uključujući čelik, aluminijum, bakar, cink i nikl.\nPonedeljak 28. februar\nIzjava ukrajinske građevinske kompanije Kyivmiskbud\nFirma Kyivmiskbud sa sedištem u Kijevu, jedna od najvećih izvođača radova u zemlji, objavila je sledeće saopštenje u subotu; „Kijev je grad koji smo mi izgradili. Od 1955. godine Kyivmiskbud obnavlja prestonicu od poslednjeg rata. I mi smo spremni i uradićemo to ponovo. Ali za danas je glavno da branimo svoj grad i svoju zemlju!\n„Od prvog dana mnogi naši zaposleni su u redovima teritorijalne odbrane. Neki patroliraju gradom noću, neki pomažu vojsci koliko mogu, uključujući i finansijski… Jaki smo, izdržaćemo!“\nZabrinutost zbog turskog nuklearnog projekta vrednog 18 milijardi evra\nBudućnost turske nuklearne elektrane Akuju, koju gradi Rusija, izgleda neizvesna.\nSamo dan pre invazije ruskih trupa na Ukrajinu, Anastasija Zotejeva, glavni izvršni direktor elektrane, razgovarala je o vremenskom okviru projekta vrednog 18 milijardi evra sa turskim informativnim kanalom NTV, rekavši da je plan da se svake godine završi jedna od četiri energetska bloka, između 2023. i 2026. godine.\nRuska državna kompanija za nuklearnu energiju Rosatom ima 99,2% udela u projektu.\nPonedeljak 28 februar\nFirme procenjuju umešanost Rusije\nRojters je izvestio da su BP, HSBC i najveća svetska firma za lizing aviona AerCap među onima koje žele da napuste Rusiju u ponedeljak, nakon invazije na Ukrajinu.\nIzveštava se da će norveški državni fond, najveći na svetu, prodati svoju rusku imovinu, vrednu oko 2,8 milijardi dolara, dok je australijski državni fond rekao da planira da smanji svoju izloženost firmama koje su na ruskoj berzi.\nNovinska agencija je dodala da je grupa za primorski transport Maersk rekla da razmatra obustavljanje svih rezervacija tereta u i iz Rusije, a dve najveće svetske logističke kompanije, United Parcel Service Inc i FedEk Corp, rekle su da obustavljaju isporuke Rusiji i Ukrajini.\nCepelin nudi evakuaciju osoblju u Ukrajini\nZeppelin Group, Caterpillar-ov diler u Nemačkoj, Ukrajini i delovima zapadne Rusije, objavio je na linkedIn-u da je „šokiran i zabrinut zbog aktuelnih događaja u Ukrajini.“ Najveći prioritet u ovom trenutku je bezbednost više od 600 kolega u Ukrajini. Zbog toga smo svim zaposlenima u regionu ponudili evakuaciju i zamolili ih da ostanu kod kuće.\nIzgradnja nuklearne elektrane u Bangladešu može biti odložena\nPrimer širih implikacija ukrajinske krize na građevinarstvo daje novinski izveštaj da bi igradnja nuklearne elektranae Rupur (RNPP) u Bangladešu mogla da bude odložena. Fabrika (koja bi bila prva u Bangladešu) trebalo bi da bude izgrađena uz rusku finansijsku i tehničku podršku, a čak i uranijumsko gorivo dolazi iz Rusije. Zemlja će takođe biti uključena u upravljanje nuklearnim otpadom projekta.\nEkspert za energetiku M Tamim rekao je u nedelju za novine The New Nation: „Rat koji je u toku neće odmah uticati na elektranu, ali bi radovi na njenoj izgradnji mogli da se odlože, ako ruska ekonomija postane slaba za vreme rata“.\nIzgradnja prvog bloka elektrane predviđena je za narednu godinu, a završetak drugog bloka 2024. godine.\nPetak 25. februar\nFIEC izražava podršku Ukrajini\nEvropsko udruženje izvođača radova FIEC izrazilo je podršku ukrajinskoj građevinskoj industriji i naciji. Tomas Bauer, predsednik FIEC-a, rekao je; „Razvoj Evropske Unije pokazao je da zemlje sa veoma različitom političkom i ekonomskom situacijom mogu zajedno da napreduju i da zajednički prevaziđu poteškoće kroz dijalog i saradnju.“\n„Zato želimo Konfederaciji građevinara Ukrajine (CBU), našoj članici Federacije iz Ukrajine, i zemlji, da se ovaj sukob okonča što je pre moguće kako bi narod Ukrajine ponovo mogao da živi mirno i bez straha. Ovo će takođe biti trenutak da radimo na jačanju veza između naših organizacija.”\nGeneralni direktor FIEC-a Domeniko Kampogrande dodao je da se sukob dešava nakon dve godine pandemije koja je već izvršila veliki pritisak na industriju „i nakon nekoliko meseci značajnog povećanja cena proizvoda i materijala, kao i energije, što direktno utiče na konkurentnost naših preduzeća“.\n„Situacija će svakako dodatno pogoršati ove elemente i predstavljati ozbiljnu prepreku implementaciji investicija predviđenih planovima za otpornost i oporavak“.\nUticaj na inflaciju i lance snabdevanja\nU brifing noti objavljenoj u petak, Oxford Economiks je rekao da je invazija potpuno zasenila pozitivne ekonomske podatke koji su izašli iz evrozone ranije ove sedmice.\nEkonomski konsultant je rekao da postoje rizici za industrijski sektor „koji će i dalje biti pod ogromnim pritiskom, posebno u energetski intenzivnim sektorima. Uvođenje strogih sankcija zapadnih sila Rusiji moglo bi da pogorša stvari za evropski industrijski sektor, pošto je Rusija takođe glavni proizvođač i izvoznik nekih ključnih metala kao što su čelik, aluminijum ili nikl, tako da bi svaki poremećaj trgovinskih tokova mogao izazvati dalju štetu globalnim lancima snabdevanja koji su već pod stresom.“\nDodaje se da će rat značiti da će cene nafte i gasa ostati veće duže vreme i da će to dodatno uticati na cene hrane, s obzirom na ulogu Rusije kao globalnog izvoznika žitarica i hemikalija. To će pogurati inflaciju evrozone više od očekivane i produžiti inflatorni ciklus.\nOmetanje oporavka od kovida, kaže MMF\nG-đa Kristalina Georgieva, generalni direktor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) rekla je da je invazija bila stvar ozbiljne zabrinutosti, pre svega zbog ljudskih žrtava i patnje običnih ljudi; „Sukob takođe ima ozbiljan ekonomski uticaj, koji će se pogoršavati što duže bude trajao.“\n„Ova kriza dolazi u delikatnom trenutku, kada se globalna ekonomija oporavlja od razaranja pandemije kovid-19 i preti da poništi deo tog napretka.“\nOna je dodala: „Izvan Ukrajine, posledice sukoba predstavljaju značajne ekonomske rizike u regionu i širom sveta. Procenjujemo potencijalne implikacije, uključujući funkcionisanje finansijskog sistema, tržišta roba i direktan uticaj na zemlje sa ekonomskim vezama u regionu.“Kijev,\nUticaj na cene nafte i gasa\nPrema Krisu Slejtu, generalnom direktoru industrijskog konsultanta Off-Highway Research; „Glavna direktna pretnja u Evropi…je uticaj na cene nafte i gasa.“\n„Ovo bi moglo da postane ozbiljno pitanje ako se sankcije Rusiji prošire na izvoz nafte i gasa, jer će to značajno povećati cene u Evropi.“\nPrethodni tekstPoljska uvodi zabranu uvoza ruskog uglja\nSledeći tekstPočetak radova na Somborskom Bulevaru koji će se spajati sa Bulevarom Heroja sa Košara


Neobični šef kuhinje - Veselin Jevrosimović\nNeobični šef kuhinje\nNedavno sam ispratio seriju istraživanja na temu novih industrija koje će u narednim decenijama iznedriti ubrzani tehnološki razvoj. Jedna od oblasti koje su mi se učinile interesantnim je automatizacija u pripremi hrane i restorani kakve do sada nismo mogli ni da zamislimo.\nUključivanje informacionih tehnologija, veštačke inteligencije i robotike u proces spremanja hrane se za sada odvija sitnim koracima i u nekoliko različitih pravaca. Prvi je pokušaj konstruisanja mašina za pripremu jela na zahtev. Kao što postoje aparati u koje ubacimo novac i dobijemo sendvič ili čips, tako ćemo moći da “naručimo” sveže pripremljenu italijansku pastu ili picu. Već sada postoji nekoliko prototipa ovakvih mašina, ali su one i dalje nezgrapne, a vrsta i kvalitet jela u ponudi ograničen. Drugi pravac u kome se ova industrija razvija je uvođenje kuhinjskih robota. Postoji mnogo različitih rešenja, ali se ona za sada uglavnom svode na robotske ruke sposobne da obavljaju određene poslove, pogotovo one koji podrazumevaju ponavljanje preciznih radnji. Za razliku od blendera ili super-secka, ove mašine mogu da obave ceo proces u više faza, dok specifični senzori pomažu u prepoznavanju predmeta i namirnica, kao i snalaženju u prostoru. Krajnji cilj je da se razvije robot-kuvar koji samostalno može da pripremi jelo po narudžbi. Veza sa internetom otvara pristup neograničenoj količini recepata, dok bi sistem povratnih informacija i praćenja navika korisnika omogućio korekcije i ugađanje svačijem ukusu. Jednoga dana ćemo možda odlaziti u restorane čije će kuhinje biti potpuno automatizovane, a sistemi veštačke inteligencije u njima moći će da pripreme jelo koje želimo bez potrebe za jelovnikom i naručivanjem. Sa druge strane, kulinarstvo je veština koja podrazumeva ljudsku kreativnost. Upravo je nesavršenost, iznenađenje novim kombinacijama ukusa i inspiracija kuvara ono što čini da uživamo u hrani.\nU filmovima naučne fantastike mogli smo da vidimo umetničku viziju pripreme hrane u dalekoj budućnosti. Obično je dovoljno da heroina ubaci kockicu “nečega” u aparat koji podseća na mikrotalasnu rernu i da nakon nekoliko sekundi, uz karakteristično “ding”, iz nje izvadi tanjir pretrpan poslasticama. Da li ćemo ikada uspeti da ostvarimo nešto slično nisam siguran, ali bi automat za pripremu gotovih jela od osnovnih sastojaka mogao da bude dobar početak.


Raste broj opklada na Trampov opoziv - Sputnjik Srbija\nRaste broj opklada na Trampov opoziv\n23:55 11.05.2017 Preuzmite kraći link\nNakon što je otpustio direktora Federalnog istražnog biroa (FBI) Džejmsa Komija, došlo je do velikog broja opklada na to da će predsednik SAD Donald Tramp biti opozvan, saopštile su kladionice za AFP.\nDemokratski kongresmeni pozivaju na nezavisnu istragu u vezi sa Trampovom kampanjom.\nPredvideo Trampovu pobedu, sad predviđa njegov opoziv: Doći će onaj kome Amerikanci veruju\nVesti o otpuštanju upoređene su sa odlukom bivšeg predsednika SAD Ričarda Niksona da u jeku afere „Votergejt“ otpusti nezavisnog istražitelja Arčibalda Koksa. Kladionice sa novim kvotama daju i do 60 odsto šanse da Tramp bude opozvan.\nPortparol irskog sajta za klađenje „Pedi Pauer“ Luis Dejvi rekao je da su se ljudi kladili da će Tramp biti opozvan tokom njegovog prvog mandata.\nAFP navodi da ništa ne ukazuje da kladioničari imaju dobru osnovu za svoje tvrdnje, uz ocenu da verovatnoća opoziva Trampa predstavlja samo stav dela američke javnosti.\nČinjenica da Trampovi republikanci kontrolišu Kongres ukazuje na to da je mala verovatnoća da bi mogao biti pokrenut opoziv Trampa, napomenula je agencija.


Detalj sa prošlogodišnjeg "Balkan boula"\nDrugi put zaredom organizatori takmičenja su Srpska asocijacija američkog fudbala (SAAF) i Savez američkog fudbala Vojvodine (SAFV), a u saradnji sa upravom Grada Sombora, Sportskim savezom Grada Sombora, KAF Celtis i Sportskim centrom „Soko” iz Sombora. Očekuje se da na šampionatu učestvuje preko 200 takmičara i takmičarki iz regiona.\nKao i prošle godine, sportske izaslanike imaće Srbija, Slovenija, Hrvatska i Ol-star Sever tim Saveza američkog fudbala Vojvodine, a posebno raduje i dolazak reprezentativaca Bosne i Hercegovine, zemlje u kojoj je američki fudbal tek odnedavno u zamahu.\nRade Rakočević, predsednik srpske asocijacije američkog fudbala, iskazao je veliko zadovoljstvo što se treći put u našoj zemlji organizuje jedan ovakav događaj koji za cilj ima razvoj američkog fudbala i povezivanja nacionalnih saveza iz okruženja.\n"Koliko je naša zamisao o pokretanju jednog ovakvog takmičenja bila dobra, govori i podatak da ćemo ove godine ugostiti još više sportista nego prethodne. Svi imamo isti cilj, a to je razvoj američkog fudbala u regionu i povezivanje nacionalnih saveza, međusobna saradnja koja može ići samo uzlaznom putanjom, a "Balkan Boul" i jeste pravi dokaz da smo na dobrom putu", rekao je predsednik Rakočević.\nVukašin Simonović, koordinator tima za organizaciju "Balkan Boula" ispred Srpske asocijacije američkog fudbala, rekao je da je ovo svojevrstan siže američkog fudbala u regionu, manifestacija koja okuplja sve više takmičara i nacionalnih timova u različitim kategorijama fudbala, ali i polaznu tačku za saradnju i formiranje balkanske federacije.\n"Balkan boul je prilika i za razmenu iskustava, druženje, zajedničko učenje, a od ove godine, nadam se i prekretnica američkog fudbala u regionu. Naime, na sastanku predstavnika nacionalnih asocijacija američkog fudbala iz regiona biće potpisan protokol o saradnji asocijacija iz kojeg se u narednom periodu formira balkanska federacija koja će raditi na unapređenju američkog fudbala u celom regionu", najavio je Simonović.\nPehar namenjen pobedniku "Balkan boula"\nNa ovogodišnjem Balkan Bowlu izabrane selekcije će se takmičiti u četiri kategorije: fleg fudbal (beskontakna verzija, za uzrast do 15 godina), fleg fudbal u ženskoj konkurenciji, fleg fudbal u muškoj konkurenciji (stariji od 15 godina), američki fudbal „9–9” seniori.


19.10.2021 u 11:42\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin rekao je u Skupštini Srbije da svaki sporazum koji Srbija potpiše sa zemljama u okruženju, daje priliku građanima da lakše i jednostavnije obavljaju svoje obaveze. Vulin je predstavio tri predloga zakona o potvrđivanju Sporazuma vlade Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine, o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima, o graničnim prelazima i o pograničnom saobraćaju. „Sporazumi sa BiH ne samo da regulišu granične prelaze već uvode još jedan, to je Ljubovija - Bratunac, na onom čuvenom mostu koji je Srbija odavno završila, ali se čekala BiH”, rekao je Vulin. On je pojasnio da za prelazak mosta neće biti potreban pasoš, da će se Drina prelaziti jednostavnije pa će njima put biti skraćen i za 60 kilometara i da će tu biti prva\n11.10.2021 u 10:02\nVojska i policija Srbije će, u skladu sa postojećim sporazumima i ugovorima, dobiti najnoviju opremu i naoružanje iz Rusije, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin. On u intervjuu za agenciju RIA Novosti nije izneo detalje, ali je rekao da će vojska i policija Srbije, na osnovu prethodno zaključenih sporazuma i ugovora sa Ruskom Federacijom, postati mnogo jače. „O tome ne možemo govoriti dok se ne dogodi. Ali, apsolutno je sigurno da će vojska i policija policija kupovati najsavremenije tehnologije, između ostalog i one koje proizvodi Ruska Federacija”, rekao je Vulin, preneo je Tanjug. Ponovio je da će Srbija pod sadašnjim rukovodstvom strogo poštovati vojnu neutralnost, da se neće pridružiti NATO i neće podržati sankcije Rusiji. „Sve dok je\n10.10.2021 u 19:24\nManifestaciju „Nesvrstani 2021” obezbeđivaće 3.243 pripadnika MUP-a\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin obišao je juče Operativni štab u Jedinici za obezbeđenje određenih ličnosti i objekata, koji je formiran povodom održavanja manifestacije „Nesvrstani 2021” u Beogradu. Domaćini su informisali ministra o preduzetim merama i radnjama pripadnika policije iz svih organizacionih jedinica Kako se ističe u saopštenju MUP-a, on se uverio u u spremnost pripadnika ove jedinice, koji su angažovani na obezbeđivanju ove manifestacije, kao i visokih svetskih zvanica i delegacija koje će sutra i prekosutra boraviti u glavnom gradu Srbije. Svaka delegacija koja bude boravila i Beogradu u narednim danima biće u skladu sa svim našim protokolima čuvana i zaštićena. Manifestacija „Nesvrstani 2021” biće organizovana i obezbeđena na najvišem