Tekstovi Arhiva - Stranica 3 od 368 - Biznis i Finansije\nHensman objašnjava da „nos“ aviona posebno traži temperaturnu prednost, jer je izrađen uglavnom od kompozitnog materijala (obično plastike). Ovaj deo ne može da bude napravljen od metala, poput trupa aviona, jer nosi u sebi radar i mora da bude od materijala koji će da propušta signal kako bi uređajn mogao dobro da radi.\nOsim toga, istraživanje objavljeno 2011. godine u časopisu „Human-Wildlife Interactions“ otkrilo je da bela boja aviona odvraća ptice jer se svetliji trup bolje vidi u odnosu na nebo iz ptičije perspektive.\nPrema navodima NY Daily Newsa, ptice koje se „sudaraju“ sa avionima nanesu im štetu od oko 600 mil USD svake godine.\n8. januara 2020. 0 comment\nGodina uspona i padova: Bitkoin 2019. završio u plusu\nby bifadmin 4. januara 2020.\nGodina 2019. završena je u pomirljivoj noti za investitore u Bitkoin, uprkos padu cena od leta.U nedelju je iznosila 7,551 dolar, sajber valuta je privremeno koštala 3,9 odsto više nego prethodnog dana i gotovo dvostruko više nego na kraju 2018. Kurs Bitkoina je u 2018. pao 75 odsto.\n„Sva skandiranja glavnoj kriptovaluti gotovo su utihnula godinu dana kasnije“, rekao je Timo Emden, stručnjak za bitkoin iz Emden risrč, izveštava Der Standard. Međutim, 2019. godina bila je turbulentna. Letos je sajber valuta privremeno dostigla visoku vrednost veću od 12.000 dolara.\nU SAD je Fejsbukj posebno izazvao senzaciju svojim planovima za sopstvenu kriptovalutu, Libru.\n„Ulagači su uhvaćeni na pogrešnoj nozi koju je Udruženje Libra platila bez nadležnih regulatora“, rekao je Emden.\nBrojne važne partnerske kompanije su napustile projekat, ali bi Libra ipak trebalo da postane jedna od najvažnijih tema na tržištu 2020. godine.\nIpak, ukupna tržišna kapitalizacija svih kriptovaluta porasla je na nešto manje od 200 milijardi dolara sa nešto manje od 130 milijardi dolara pre godinu dana, objavio je industrijski servis KoinMarketKep, prenosi Bankar.\n4. januara 2020. 0 comment\nIndustrija koja je formalno registrovana u Srbiji kao „proizvodnja vazdušnih i svemirskih letelica“ broji malo proizvođača, koji su i sami i mali. Iako podaci o poslovanju ukazuju na vrlo šarenolike rezultate, vidljivo je da i oni najuspešniji, koji se bave sofisticiranijom proizvodnjom za strana tržišta, uspevaju sa velikim naporom. Razlog nije samo strana konkurencija, već su to i specifičnosti domaćeg poslovnog ambijenta, poput nedostatka kanalizacije u fabrici koja se nalazi u – Batajnici.\nSuvoparni broj 3030 iz srpskog šifarnika delatnosti označava industriju koja je veoma velika u svetu, a u kojoj u Srbiji posluju samo male firme. Reč je o proizvodnji vazdušnih i svemirskih letelica, za koju prosečno informisan građanin Srbije verovatno ni ne zna da postoji u našoj zemlji, još manje šta mi to proizvodimo za takvu industriju koja se uglavnom vezuje za samo najbogatije zemlje ili one koje veoma brzo rastu, a ponajmanje bi očekivao da je među 24 preduzeća koja u njoj posluju najviše mikro i malih firmi, te dve preduzetničke radnje.\nPomenuta preduzeća i radnje bave se raznovrsnim poslovima: od proizvodnje sedišta za avione, preko usluga održavanja i remonta, do zahtevne proizvodnje delova za letelice i alata u saradnji sa vodećim svetskim kompanijama u avio industriji.\nPrema podacima Agencije za privredne registre (APR), a na osnovu završnih računa koje je dostavilo 19 privrednih društva pretežno ragistrovanih za proizvodnju vazdušnih i svemirskih letelica, ukupni poslovni prihodi u ovoj „mini“ industriji iznosili su prošle godine 1,04 milijarde dinara. Nažalost, neto rezultat na nivo delatnosti nije baš „uzleteo“, naprotiv, proizveden je gubitak od 184.450.000 dinara, odnosno oko 1,5 miliona evra minusa. Pozitivno je poslovalo ukupno devet firmi, ostvarivši neto dobit od 104.028.000 dinara, dok je sedam upisalo gubitak od 288.478.000 dinara. Tri firme nisu iskazale rezultat. Preduzeća u ovoj delatnosti raspolažu ukupnom imovinom od 5.284.607.000 dinara, dok im je kapital vredan 2,6 milijardi dinara.\nU pomenutoj industriji posluje samo jedno preduzeće srednje veličine, „Utva“ iz Pančeva, koja je u većinskom vlasništvu kompanije „Jugoimport SDPR“ i broji 177 zaposlenih. No, u ovom slučaju ne važi izreka „jedno ali vredno“, budući da je jedino srednje preduzeće lane proizvelo gubitak od 260,9 miliona dinara, što je čak 90 odsto ukupnog gubitka koji su upisali svi proizvođači u ovoj delatnosti. Za razliku od „Utve“, prestalih šest gubitaša ima daleko manji broj zaposlenih.\nU nedostatku kanalizacije bavimo se visokim tehnologijama\nNa listi onih koji profitabilno posluju, izdvaja se posebno nekolicina firmi. Jedno od njih je porodično preduzeće „Konelek“ iz Zemuna, specijalizovano za pružanje inženjerskih rešenja u aviosaobraćaju i elektrotehničkom sektoru. Preduzeće posluje nešto manje od četvrt veka, a u oblast avioindustrije je ušlo 2011. godine i u međuvremenu je otvorilo filijalu u Velikoj Britaniji.\nStručnjaci specijalizovanog portala za aviondustriju „Tango six“, ocenili su još 2015. godine da „Konelek“ predstavlja jednu od najvećih šansi za razvoj domaće avioindustrije, pre svega zahvaljujući vazduhoplovnom inženjeru i preduzetniku Andriji Ekmedžiću, koji se nakon uspešne višegodišnje karijere u „Erbasu“ vratio u Srbiju sa željom da od svoje male privatne kompanije napravi nešto veliko. „Konelek“ je već tada, za samo četiri godine od ulaska u vazduholovnu industriju, postao najveći proizvođač delova za „Erbas“ u Srbiji i imao prilično raznovrsnu ponudu, od proizvodnje alata za održavanje aviona na zemlji, preko projekata reverznog inženjeringa velikih montažnih alata za završno sklapanje celog aviona biznis klase, do CNC programiranja za opsecanje velikog broja kompozitnih panela patosnica za avione kompanije „Boing“.\nPreduzeće danas broji 23 zaposlena, a prošle godine je poslovalo sa dobiti od 52,96 miliona dinara. Andrija Ekmedžić, vlasnik i direktor „Koneleka“ kaže za „Biznis i finansije“ da najviše ulažu u tehnologije i proizvodne procese u kojima, kako sami procenjuju, zaostaju za konkurencijom u svetu. „Najveći deo te opreme kupujemo na tržištu, ne razvijamo je sami. Deo ulaganja smo finansirali zahvaljujući subvencionisanim kreditima Razvojne agencije Srbije za nabavku nove i polovne opreme, kao i kreditima iz sličnog programa koji je radi podrške privredi pokrenuo Sekreterijat za privredu grada Beograda. Takođe, imamo razvojni projekat letelice koja je namenjena poljoprivrednoj proizvodnji i za koji smo dobili podršku Fonda za inovacionu delatnost“, nabraja Ekmedžić.\nPreduzeće prati sve rizike vezane za poslovanje u okviru Sistema za upravljanje kvalitetom ISO 9001-2015. Sistem je sertifikovala poznata švajcarska kompanija za kontrolisanje, verifikaciju, ispitivanje i sertifikaciju „SGS“ a partneri „Koneleka“ u implementaciji ISO standarda su konsultanti „Alpha Solutions“. U firmi nastoje i da uvedu koncepte za unapređenje proizvodnje kao što su „Lean“, „Kaizen“, „Six Sigma“…\n„Konelek“ izvozi maltene celokupnu proizvodnju, što odlično zvuči kada se pročita, ali o tome šta za malu domaću firmu sa tek nešto više od dvadesetak zaposlenih znači opstanak među stranom konkurencijom realniju sliku daje Ekmedžćevo kratko objašnjenje: „Borimo se tako što smo jako posvećeni poslu. Borimo se koncentracijom na kvalitet, znanjem, izborom kvalitetnih ljudi i njihovim obukama, stalnim unapređenjem poslovanja, ličnim kontaktima sa ključnim stranim kupcima, saradnjom sa strukovnim udruženjima, od kojih bi posebno istakao ’Vojvodina Metal Klaster’. Borimo se nižom cenom proizvoda, poštovanjem rokova, korektnim odnosom prema velikom broju naših dobavljača u zemlji i inostranstvu, ulaganjem u novu opremu i ljude koliko nam to zarada dozvoljava“.\nNo, Ekmedžić i njegov tim se bore i sa problemom koji je daleko od visokih tehnologija i veše nego plastično ilustruje neke od „specifičnosti“ domaćih uslova poslovanja: „Trenutno nam je najveći izazov“, ističe, „to što na lokaciji na kojoj se nalazimo nemamo kanalizaciju, a njena izgradnja nije predviđena ni u jednom urbanističkom planu. Opština Zemun i Grad Beograd sada rade proširenje kanalizacione mreže u Batajnici, ali ono neće pokriti veliki deo Batajnice, pa tako neće stići ni do nas.”\nA dok ne stigne kanalizacija…\nUprkos nepristupačnosti kanalizacije u 21. veku u Srbiji, još neka preduzeća uspela su da se izbore za uspeh u avioindustriji, među kojima je prepoznatljiva kompanija „Wing“ koja izrađuje delove za ultralake i lake letelice, jedrilice i sportsku avijaciju. Preduzeće je osnovao 1992. godine profesor Tomislav Dragović, dugogodišnji šef katedre za vazduhoplovstvo na beogradskom mašinskom fakultetu i naš nekadašnji vodeći stručnjak u ovoj oblasti u celoj zemlji. Kompanija je započela sopstvenu proizvodnju 2001. godine, a danas je u vlasništvu naslednika, upošljava 48 radnika, izvozi na strarna tržišta i prošle godine je ostvarila 12,4 miliona dinara dobiti.\nMeđu profitabilnim firmama u ovoj delatnosti nalazi se i „Servis lake avijacije GAS-aviation“ iz Smederevske Palanke. Ovo malo preduzeće upošljava 15 radnika i beleži godišnji profit od 36,7 miliona dinara. Prema podacima APR za prošlu godinu, na spisku onih koji su „u plusu“ su i mikro firme: „Aero-East-Europe“ iz Jagodine, sa pet zaposlenih i ostvarenom dobiti od 1,5 miliona dinara, „Heli vision“ iz Novog Beograda sa jednim zaposlenim i dobiti od 98.000 dinara, dok je “Orao“ iz Beograda, mikro firma sa četiri zaposlena, upisao 116.000 dinara dobiti. Vršački “Aero fly” ima samo jednog zaposlenog, ali je prošle godine ostvario dobit od 168.000 dinara.\nOd dve preduzetničke radnje, koje se bave delatnošću proizvodnje vazdušnih i svemirskih letelica i odgovarajuće opreme, jedna je još nova na tržištu jer je osnovana krajem prošle godine u Novom Sadu i registrovana je za proizvodnju sedišta za avione. Druga, „Avio storch“ iz Čeneja, postoji od 2015. godine i lane je poslovala sa gubitkom od 480.000 dinara.\nby bifadmin 31. decembra 2019.\nOblast veštačke inteligencije (AI) doživela je neverovatan naučni napredak u poslednjih nekoliko godina, od enormno velikih poboljšanja u snazi obrade i računarskoj efikasnosti, do novih uvida u identifikaciji ciljeva, jezika i dubokog učenja. IBM, lider od početaka istraživanja veštačke inteligencije sredinom XX veka, pomogao je širokom informisanju o tim uspesima, a može se rećui da je 2019. posebno bila prelomna za istraživanje veštačke inteligencije u ovoj kompaniji.\nTokom godine, IBM istraživači postigli su novi rekord od 175 redovno prihvaćenih radova na osam najboljih AI konferencija, bili su domaćini druge godišnje Istraživačke nedelje veštačke inteligencije u septembru i pokrenuli AI Hardware Center za dodatno istraživanje hardvera sledeće generacije veštačke inteligencije . Laboratorija MIT-IBM Watson AI Lab, sada u drugoj godini rada, procvetala je – dočekavši Boston Scientific, Nexplore, Refinitiv i Samsung kao prve članove svog novog Programa članstva. IBM je napravio još jedan veliki korak u cilju savladavanja jezika, i u okviru projekta „Debater“ unajmio je vodećeg učesnika debate Harisha Natarajana u februaru 2019. godine na IBM-ovoj konferenciji Think. IBM se u novembru udružio sa njim i drugim učesnicima debate na Cambridge Unionu, najstarijem debatnom društvu na svetu. IBM istraživači su takođe nastavili da se fokusiraju na izgradnju i omogućavanje rešenja veštačke inteligencije u koje ljudi mogu da se pouzdaju, unapređujući sposobnost veštačke inteligencije da im objašnjava svoje preporuke pomoću Priručnika 360 stepeni veštačke inteligencije otvorenog koda. Ovo su samo neka od zapaženih dostignuća IBM istraživača veštačke inteligencije u ovoj godini.\nAI vam neće oteti posao, ali će promeniti način na koji radite: AI će nastaviti da utiče na radna mesta narednih godina. A strah da će ljudi zbog mašina izgubiti posao je neopravdan. AI će putem automatizacije transformisati način na koji ljudi rade. Novo istraživanje iz MIT-IBM Vatson AI laboratorije ukazuje da će nam AI sve više pomagati u zadacima kao što su zakazivanje, ali će imati manje direktan uticaj na poslove koji zahtevaju veštine kao što su stručnost u dizajnu i industrijska strategija. Očekujte da će radnici u 2020. godini početi da primećuju ove efekte kako AI bude počela da ulazi na radna mesta širom sveta; Poslodavci moraju da započnu sa prilagođavanjem radnih uloga, dok zaposleni treba da se fokusiraju na proširenje svojih veština.\nAI će dovesti do poverenja u AI: Da bi poverovali AI, ovi sistemi moraju da budu pouzdani, fer i cenjeni. Moramo da obezbedimo da se javnost može pouzdati u tehnologiju i da njeni zaključci ili preporuke nisu pristrasni ili izmanipulisani. Tokom 2020. godine komponente koje regulišu pouzdanost biće isprepletane sa životnim ciklusom AI da bi nam pomogle da izgradimo, testiramo, pokrenemo, nadgledamo i sertifikujemo AI aplikacije radi poverenja, a ne samo zbog performansi. Baš kao i sa usponom AutoAI – upotreba AI radi kreiranja AI – bićemo svedoci porasta upotrebe AI u upravljanju AI. Ovo usvajanje dovešće do stvaranja pouzdanih AI radnih procesa u raznim industrijskim granama, posebno u onim strogo regulisanim.\nApetit za energijom AI zahteva zeleniju tehnologiju: Centri podataka su vitalni za savremeni svet – oslanjamo se na njih za sve, od računarstva u preduzeću do društvenih dreža i reprodukcije omiljenih filmova. Oni takođe podupiru veštačku inteligenciju i po proceni predstavljaju čak 2% ukupne upotrebe energije u svetu. Potražnja za računarstvom u oblaku i AI neće nestati, pa očekujte da će se tokom 2020. pojačati napori da se AI tehnologija učini održivijom. To uključuje i stvaranje novih materijala, poput „oksida prelaznog metala“ koji čine uređaje fleksibilnijim, dizajn novih čipova i onih sa analognom i onih sa obradom mešovitih signala kao i nove softverske tehnike zasnovane na približnom računarstvu, a sve sa ciljem povećanja AI radnog opterećenja uz istovremeno smanjenje emisije ugljenika.\nAI laboratorijski pomoćnici otkriće nove materijale: Već više od dva veka sinteza organskih molekula bila je jedan od ključnih aspekata istraživanja industrijske hemije. Kao rezultat toga, svet ima lekove koji spašavaju život i sintetička vlakna. Ipak, istraživači se još uvek trude da istraže stotine hiljada mogućih reakcija prilikom stvaranja različitih molekula. Ukupna količina informacija znači da naučnik može da upamtiti nekoliko desetina reakcija u svom polju, ali nemoguće je biti stručnjak za sve. Sada to možda i neće morati. IBM je razvio AI alat koji može da predvidi milione hemijskih reakcija – i unapred i unazad – kao i da sintetizuje molekule u oblaku – to se zove RXN za hemiju (isprobajte ovaj servis već danas). Očekujte da će se u 2020. ostvariti značajan rast iskorišćavanja moći AI i automatizacije kako bi se podstakao napredak u otkrivanju i razvoju materijala.\n31. decembra 2019. 0 comment\nParadoks najuticajnije evropske zemlje je da je sudbinu svoje privrede prevashodno stavila u ruke inostrane potražnje. Osim prekomerne zavisnosti od sve nestabilnijeg globalnog tržišta, razlog za posustajanje rasta su i domaće slabosti. Skandali koji poslednjih godina potresaju gigante poput Folksvagena, Dojče Banke, Bajera i ruše poverenje u nemačke brendove, samo su medijski najvidljiviji signali dubljih strukturnih problema usled „tromog“ prilagođavanja nemačke ekonomije promenama koje generiše globalno potrošačko društvo. Domaća potražnja ima ogroman potencijal da pomogne privredi, ali ne i mnogo raspoloživih opcija zbog veoma rigidne budžetske politike.\nNemački savezni zavod sa statistiku je u novembru ove godine saopštio da je nemačka privreda u trećem tromesečju zabeležila simboličan rast od 0,1%, čime je izbegnut tehnički ulazak u recesiju i što bar donekle predstavlja olakšanje za evrozonu nakon letošnjih kataklizmičnih prognoza koje su dovele do rekordnog pada prinosa na desetogodišnje nemačke državne obveznice. Nešto ranije nemačka vlada je revidirala prognozu privrednog rasta za sledeću godinu na skromnih 1% u poređenju sa poslednjih pet godina kada je on iznosio približno 2%, a godinama pre i posle svetske finansijske krize bez problema dostizao 4%. U prvoj polovini ove godine industrijska proizvodnja u Nemačkoj opala je za 5% a izvoz za 8%.\nPotrošnja građana je ono što će u ovoj i narednoj godini održati nemački privredni rast tik iznad vode, mada je i ona u ozbiljnom padu u odnosu na period od pre deset godina. Stoga ne čudi da se analitičari uglavnom slažu da je „zlatno doba“ nemačke privrede prošlo i da ona iz brojnih razloga neće uskoro izaći iz stagnacije.\nOdgovor na pitanje šta je uzrokovalo slabljenje najjače evropske ekonomije pre svega treba tražiti u njenim specifičnostima. Neobično je da Nemačka u tolikoj meri zavisi od izvoza kada u zemljama takve veličine i ekonomske snage privredu po pravilu „vuče“ domaća potrošnja. Takođe, Nemačka je, praktično, od početka ovog veka forsirala štednju na štetu investicija. U tom periodu zarade su najmanje porasle na srednjim i nižim nivoima, dok su poreske olakšice bile prvenstveno usmerene ka privredi a ne ka građanima.\nPrivreda je dobro zaradila, ali nije imala motiv da investira kod kuće i radije je „sedela“ na stvorenim viškovima. Da bi se ti viškovi vratili u ekonomske tokove potrebne su mere na koje nemačka vlada u ovom trenutku nije spremna i radije će se suočiti sa privrednom stagnacijom usled preterane izloženosti sve nestabilnijem globalnom tržištu.\nNagomilani strukturalni problemi nemačke privrede ne leže samo u geopolitičkoj nestabilnosti već i u njenoj „tromosti“ u prilagođavanju sve bržim promenama koje generiše globalno potrošačko društvo. Njena ekonomija previše zavisi od automobilske i mašinske industrije koje prolaze kroz korenite promene na svetskom tržištu, Nemačka nedovoljno investira u nove tehnologije a još sporije ih usvaja, a tamošnje banke imaju najveće oprativne troškove u evrozoni i u prvoj polovini godine su imale nulti prinos na kapital. Nastojanja Evropske centralne banke da novac učini što jeftinijim tokom poslednje decenije nisu pokrenula velike investicione cikluse u Nemačkoj, gde je finansijski sektor jednako konzervativan kao i privreda, pa banke na prve znake recesije počinju da ograničavaju plasmane kako bi očuvale svoj kapital. To dodatno pogoršava situaciju i ostavlja vladi da osmisli i sprovede podsticajne mere za atrofiranu ekonomiju.\nVeliki a teško rešiv problem za privredu je i starenje populacije. Uprkos „uvozu“ radne snage, procenjuje se da nemačkim preduzećima već sada neostaje oko milion radnika. Nedavna i najavljena otpuštanja u velikim kompanijama o kojima mediji najviše pišu ne daju realnu sliku o situaciji na nemačkom tržištu rada, jer daleko veće učešće u zapošljavanju imaju mala i srednja preduzeća. Ona su sada u situaciji da uprkos nailazećoj recesiji i smanjenom obimu poslovanja čuvaju radna mesta, jer znaju da će biti veoma teško da ih ponovo popune kada krene oporavak. U vreme usporene ekonomske aktivnosti ovi hronični problemi na tržištu rada negativno utiču na produktivnost i konkurentnost nemačkih firmi, dok u vreme rasta i povećane potražnje kreiraju hiperproduktivnost i ograničavaju rast poslovanja.\nU jeku globalne finansijske krize pre deset godina, nemačka industrija je ovaj problem u velikoj meri rešila skraćivanjem radnog vremena, pri čemu je država iz svojih fondova delimično pokrila smanjenje zarada zaposlenih. Glavni cilj je bio očuvati radna mesta za period nakon krize, što je i ostvareno. Posledica je, međutim, svojevrsni „status kvo“ usled kojeg nemački industrijski giganti nisu ulagali u sopstvenu transformaciju i kapacitet da odgovore na trendove koje donosi budućnost.\nKad globalizacija zakaže\nKoliko su oni turbulentni i nepredvidivi pokazuju dešavanja upravo u automobilskoj industriji, koja je prema najnovijoj proceni MMF-a uzrokovala petinu prošlogodišnjih gubitaka u globalnom BDP-u i trećinu ukupnog smanjenja globalne trgovine. Povećana ulaganja koje zahtevaju električni pogon i sistemi za samoupravljanje, ali i strožiji zahtevi u pogledu štetnih emisija, te narasli troškovi u lancu dobavljača zbog trgovinskog rata između SAD i Kine predstavljaju samo zagrejavanje za najveći izazov do sada – drastične promene u ponašanju kupaca.\nU mnogim razvijenim zemljama posedovanje automobila postaje sve veći teret a ne uživanje, pa se potrošači, naročito u velikim gradovima, okreću alternativnim rešenjima, poput zajedničkog vlasništva nad vozilom ili da više ljudi koristi isti automobil. Pored toga, veliki broj kupaca odlaže kupovinu električnih automobila, čekajući da se stvore povoljniji uslovi za njihovu masovniju upotrebu. Proizvođači su se nadali da će brzorastuća tržišta popuniti ovu rupu u potražnji, ali im je iz dva „zlatna rudnika“ – Kine i Indije – stigao ledeni tuš u vidu dvocifrenog pada prodaje u 2018. godini.\nOdlukom američkog predsednika Donalda Trampa da prošlog meseca odustane od uvođenja carina na uvozne automobile, makar privremeno, samo je kupljeno malo vremena, jer to ne rešava suštinski problem: proizvođači automobila i auto delova su se potpuno globalizovali a zatim je globalizacija udarila u zid.\nŠta je rešenje za Nemačku? U toj zemlji se već duže vreme čuju upozorenja da je privreda previše zavisna od dešavanja na globalnom tržištu i da joj je potreban unutrašnji podstrek: ulaganja u infrastrukturu, nove tehnologije, digitalizaciju, energiju i nekretnine. Domaća potražnja ima ogroman potencijal da pomogne privredi, ali ne i mnogo raspoloživih opcija zbog veoma rigidne budžetske politike. Nemačka je ustavom ograničila dozvoljeni budžetski deficit na 0,35% BDP-a, što će u narednoj godini iznositi za nemačke prilike skromnih pet milijardi evra.\nNemački zvaničnici, uprkos brojnim kritikama, veoma insistiraju na tome da je neodgovorno da se teret budućim generacijama dodatno uvećava, da populacija koja ubrzano stari mora da štedi novac a ne da ga troši, kao i da država treba da čuva svoje strateške rezerve i da ih upumpa u ekonomiju samo u slučaju nove globalne krize. Upitna su čak i ulaganja u infrastrukturu, jer je građevinski sektor maksimalno angažovan i imao bi velike probleme da realizuje velike državne projekte, a još veće da izbegne pucanje balona i održi se na istom nivou nakon prestanka državnih stimulacija. U oblasti za koje se smatraju pogodnim za državna ulaganja i podsticaje spadaju i tehnologije za smanjenje emisija ugljen dioksida, u koje nemačka vlada planira da u narednim godinama uloži više od 50 milijardi evra.\nNa nemačkim političarima je ogromna odgovornost, ne samo zbog globalnog značaja nemačke privrede već i zbog toga što ona predstavlja model koji prate gotovo sve članice Evropske unije. Sposobnost Nemačke da pronađe ravnotežu između tradicionalnog i fleksibilnog pristupa u velikoj meri će odrediti i sposobnost evropske privrede da izbegne novu recesiju.\nČlanak je prvobitno objavljen u decembarskom broju #169 časopisa „Biznis & Finansije“\nUlaganje u kriptovalute najveća pretnja za investitore u 2020. godini\nby bifadmin 28. decembra 2019.\nInvesticije u kriptovalute uvrštene su među prvih pet pretnji za ulagače za 2020. godinu, saopštilo je Severnoameričko udruženje administratora hartija od vrednosti (NASAA).\nNASAA, najstarija međunarodna organizacija za zaštitu investitora, zvanično je objavila prvih pet proizvoda ili šema koje će verovatno prevariti investitore u narednoj godini. Da bi obezbedio izveštaj, organ je obavio anketiranje državnih i pokrajinskih regulatora hartija od vrednosti širom Sjedinjenih Država, Kanade i Meksika.\nIzveštaj objavljen 23. decembra uključuje prvih pet šema koje će najverovatnije prevariti investitore do 2020. godine, na osnovu žalbi investitora, tekućih istraga kao i trenutnih trendova primene.\nUz ulaganja u kriptovalute, glavna područja koja zabrinjavaju 2020. godinu uključuju i menice, ulaganja u nekretnine, Ponzi šeme kao i šeme ulaganja putem interneta i društvenih medija, upozorila je NASAA.\nKristofer Gerold, predsednik NASAA-e i šef Biroa za hartije od vrednosti u Nju Džersiju, rekao je da ne postoji vrsta ulaganja koja može garantovati povrat investicije.\n– Svako ko kaže da njihova investicijska ponuda nema rizika, laže – rekao je Gerold, apelujući na investitore da budu oprezniji i da ne padaju na obećanja o garantovanim visokim prinosima.\n– Važno je da investitori shvate u šta ulažu i u koga ulažu. Ne padajte na obećanja o zagarantovanim visokim prinosima sa malo ili bez ikakvog rizika i ne bavite se lažnim osećajem hitnosti ili ograničenom dostupnošću – dodao je.\nU skladu sa svojom osnovnom misijom zaštite potrošača koji kupuju hartije od vrednosti ili saveta o investiranju, NASAA aktivno prati aktivnosti na tržištima kriptovaluta. Sredinom 2018. godine, vlast je pokrenula preko 200 istraga vezanih za kripto-investicione proizvode i početne ponude novčića (ICO) u okviru svoje tekuće inicijative „Operacija Cryptosweep“. Prethodno, NASAA je izdala službeno upozorenje za „Main Street“ ulagače zbog rizika povezanih sa kriptovalutama i ICO projektima.\nU međuvremenu, obim gubitaka prouzrokovanih prevarom i krađama povezanim sa kriptovalutama poslednjih godina beleži ogroman skok, sa procenjenih 1,7 mlrd USD u 2018. godini na čak 4,4 mlrd USD 2019. godine, kako prenosi Cointelegraph.\n28. decembra 2019. 0 comment\n27. decembra 2019. 0 comment\nIma li pravde za manjinske akcionare – Ima, samo u Srbiji još nisu čuli za to\nby bifadmin 26. decembra 2019.\nDok su vladavina prava i poštovanje manjina najvažnije odrednice jedne političke demokratije, u akcionarstvu se nivo korporativne kulture meri položajem manjinskih akcionara. Ukoliko pojedinačni akcionari godinama ne mogu zaštititi svoja prava sledi njihovo razočarenje i napuštanje tržišta što bi u političkim demokratijama bio ekvivalent raspadu društva i masovnom egzodusu stanovništva.\nNeduga istorija obnovljenog akcionarstva u Srbiji prepuna je priča o oštećenim i prevarenim manjinskim akcionarima, bez obzira da li su u tim kompanijama većinski vlasnici bili sama država, domaći kapitalisti, regionalne ili multinacionalne kompanije. Zajednička crta ovih dominantnih vlasnika bila je samovoljno postupanje usled odsustva vladavine prava koju su mogle jamčiti jedino efikasne institucije.\nKoncept radničkog akcionarstva iz devedesetih godina formirao je prvu značajniju klasu manjinskih akcionara koja je nakon petooktobarskih promena doživela „vatreno krštenje“ na berzanskom tržištu. Malo i neafirmisano tržište kapitala nudilo je faktički tek reprivatizaciju kompanija kojima su formalno upravljali bivši i sadašnji radnici, pa je svako kotirano preduzeće moglo postati laka meta preuzimanja.\nNeodgovarajuća regulativa, delimično posledica i „dečijih bolesti“ mladog tržišta, u startu je donela gomilu problema manjinskim akcionarima. Nakon sticanja većine akcija, kupci kontrolnog paketa komotno su ignorisali preostale manjinske vlasnike jer je u to vreme institut ponude za preuzimanje bio nepoznat tržištu. S druge strane, mnogi akcionari muku su mučili da uopšte utrže svoje vlasničke papire, jer su samovoljom direktora brojne korporacije ignorisale obavezu berzanskog kotiranja.\nDakle, već u prvim godinama razvoja Beogradske berze bilo je jasno da će princip jednakosti akcionara teško biti uspostavljen, dok su se mnogi od vlasnika akcija borili za puko pravo raspolaganja svojom imovinom, što je jedna od osnovnih ustavnih garancija.\nZamah tržišta akcija u periodu 2005-2007. godine doneo je gotovo linearni rast vrednosti akcija, pa su brojni problemi oko funkcionisanja akcionarstva ostali u debeloj senci ovog masovnog optimizma. Uporedo, trajalo je dograđivanje regulatornog okvira što je pored niskog nivoa zaštite manjinskih akcionara verovatno bila jedina konstanta u razvoju domaćeg tržišta kapitala. Veliki broj problema u funkcionisanju akcionarstva nastao je upravo usled nekonzistentnosti zakona o privatizaciji, zakona o privrednim društvima i regulative o samom berzanskom poslovanju, a uprkos godinama koje su se nizale jedna za drugom ove anomalije su uporno opstajale.\nKorporativni pogrom manjinskih akcionara\nPočetak svetske ekonomske krize ogolio je sve probleme domaćeg akcionarstva, pa je Beogradska berza postala poprište pravog pogroma manjinskih akcionara. Krajnji ishod ovih dešavanja bilo je masovno pražnjenje tržišta, kako u pogledu broja kompanija, tako još više investitora koji se sada, desetak godina kasnije, moraju tražiti maltene lupom.\nPropast velikog broja korporacija tokom krize pokazao je da su mnoge od njih bile tek formalno akcionarska društva, odnosno da im je bilo strano poštovanje principa zbog kojih je ovakav oblik organizovanja velikih kompanija dominantan u uređenim tržišnim privredama. Gotovo da nije bilo korporativne prevare koju tih godina mali akcionari nisu iskusili: krivotvorenje finansijskih izveštaja, izvlačenje novca iz biznisa putem povezanih firmi, podela profita mimo isplate dividendi, zloupotreba ovlašćenja direktora i upravnih odbora… Zajednička crta svim ovih prevarama bilo je totalno odsustvo kontrole dominantnih akcionara i/ili direktora korporacija, što je bila direktna posledica nesposobnosti institucija da obezbede primenu zakona ili barem njihovih najvažnijih delova.\nDa za manjinske akcionare stvar postane još gora, opšti pad cena akcija koji je usledio nakon najpre njihovog nekontrolisanog rasta i potonje krize, prosto je razgoropadio ovdašnje kapitaliste koji nisu birali načina da što jeftinije konsoliduju vlasništvo. Time je utrt put jednoj od najčešćih prevara na ovdašnjoj akcionarskoj sceni – trgovanju akcijama među povezanim licima kako bi se što povoljnije preuzelo stopostotno vlasništvo.\nFaktički, osim u nekolicini kompanija u kojima su strani investitori vršili konsolidaciju vlasništva, manjinski akcionari su listom bili predmet bahatog istiskivanja iz kompanija, što su u potonjem periodu potvrdili i ovdašnji sudovi koji su mnoge slučajeve okončavali u korist manjinskih akcionara. Ovom stampedu većinskih vlasnika na ruku je išla i promena regulatornog praga za prinudni otkup akcija sa 95 na 90 procenata, što nažalost nije bio prvi niti jedini put da je krupan kapital izvršio izmenu zakona na štetu manjinskih akcionara.\nSličnu hajku u pogledu izmene zakona većinski vlasnici su vodili po osnovu principa raspolaganja imovinom velike vrednosti (prekomerno zaduživanje kompanije, opterećenje imovine hipotekama, prodaja važnijih delova imovine…), koja je na momenat pretila da uspostavi barem delimičnu ravnotežu između interesa većinskih i manjinskih vlasnika. Ova neravnopravna borba završena je izmenom svih ključnih članova zakona, pa je zaštita manjinskih akcionara po ovom osnovu mahom ostala mrtvo slovo na papiru.\nUloga države u egzodusu investitora\nI dok se nastup većinskih vlasnika i dominantnih akcionara može podvesti i kao racionalno ponašanje učesnika na tržištu u takvim okolnostima, za razmatranje ostaje uloga države koja je po definiciji dužna da stvori valjan regulatorni okvir i stara se o njegovom poštovanju. Štaviše, u pogledu akcionarstva njena uloga bivala je još značajnija jer je bila i direktan učesnik na tržištu kroz ogromne paketa akcija, što u direktnom vlasništvu, što u posrednom preko Akcionarskog (Akcijskog) i PIO fonda.\nZajednička nit koja je prožimala ulogu države na tržištu kapitala u svim njenim funkcijama (donosilac zakona, regulator tržišta i vlasnik kapitala) bilo je odsustvo političke i svake druge volje da se poradi na pravima manjinskih akcionara, jer je taj posao zapravo značio zadiranje u interese kapitalista i većinskih vlasnika. Time su manjinski akcionari postali kolateralna šteta u ostvarivanju interesa povlašćenih akcionara i tek su u retkim, srećnim slučajevima uspevali da relativno povoljno unovče svoje vlasničke udele. Ovo je sasvim logično vodilo egzodusu investitora sa tržišta koje je gotovo u potpunosti izgubilo crtu masovnosti, koja je pored poverenja i sigurnosti učesnika, osnovna pretpostavka funkcionisanja tržišta kapitala.\nPremda je crvena linija za opstanak tržišta kapitala odavno pređena, to nije dovelo čak ni do formalne reakcije nadležnih državnih organa. Tako smo svedoci da država i posle toliko godina pokušaja reuspostavljanja tržišta ne dozvoljava kotiranje na berzi velikih preduzeća u kojima je dominantni vlasnik, ili koči njihovu korporativizaciju po zakonima koje je sama donela. Funkcionisanje regulatorne institucije, pak, dospelo je do nivoa na kojem se na polupraznom tržištu ne prepoznaju (ne sprečavaju) nikad očitija kršenja prava manjinskih akcionara, te vinovnici ovih dešavanja odustaju čak i od ranije uobičajenog prikrivenog delovanja.\nI dok sa najviših spratova u Nemanjinoj jedna drugu stižu ocene o nikad masovnijim stranim direktnim ulaganjima, Beogradska berza u polumraku čeka poslednjeg investitora koji će ugasiti svetlo. Jedina razlika između ove dve, na prvi pogled suprotstavljene slike, jesu subvencije koje dobijaju investitori iz realnog sektora i mogućnost da vode direktne pregovore oko „investicionog ambijenta“ sa najvišim državnim činovnicima. Portfolio investitorima na Beogradskoj berzi ostaje da se uzdaju u ovdašnje zakone i institucije koje bi trebalo da obezbeđuju njihovo poštovanje. Kakav je to oslonac i čemu mogu da se nadaju svedoči dosadašnja decenijska praksa koja je manjinske akcionare učinila do te mere „marginalizovanom“ grupom u Srbiji, da njihova obespravljenost nije bitna tema ni za jednu od tolikih domaćih i stranih organizacija koje se bave javnim politikama za unapređenje poslovnog ambijenta i demokratije u našem društvu.\nTekst je prvobitno objavljen u decembarskom broju #168 časopisa „Biznis & Finansije“\n26. decembra 2019. 0 comment\nU Kneževom dvoru u Dubrovniku uveden je novi sistem grejanja i hlađenja na morsku vodu.\nNovi sistem, koji je finansiran iz projekta Seadrion u kojem je učestvovala Dubrovačka razvojna agencija (DURA), a podržala ga je Evropska unija, obuhvatio je i zgrade Gradske uprave, Kino Sloboda i Kazalište Marina Držića, objavljeno je na zvaničnoj veb stranici Dubrovnika.\nUgrađeno je šest toplotnih pumpi koje izmenjuju energiju sa morskom vodom i omogućavaju grejanje i hlađenje. Zahvat je u Gradskoj luci, a recirkulacija u stanici. Podstanice su u Kneževom dvoru, zgradi Gradske uprave i u pozorištu, navodi se u tekstu Igora Todorovića.\nPoduhvat je koštao 3,19 miliona hrvatskih kuna (428.100 EUR) pre obračunavanja poreza na dodatu vrednost, a maksimalni iznos sredstava iz fondova EU je 70.000 EUR. Na zamenu dela grejne mreže ka pozorištu potrošeno je 151.400 kuna bez PDV-a. Dubrovačke vlasti ističu da je pilot-projekat izveden u Uneskovom zaštićenom području.\nBiznis & Finansije 168/169: Mala i srednja preduzeća između mita i stvarnosti – Da li je mala firma velika prilika?\nby bifadmin 24. decembra 2019.\nUočljivo je da u Srbiji o preduzetničkim prilikama u javnosti najviše govore oni koji se preduzetništvom ne bave. Njihovim inovativnim idejama, zakonima, a najviše „nepisanim pravilima“ možemo da zahvalimo ne samo na tome što se povećava uvoz stranih ulaganja, već i što raste izvoz domaćeg kapitala. Napori uloženi u poboljšanje poslovne klime pokazuju se toliko podsticajnim za povećanje konkurentnosti domaćih malih i srednjih preduzeća, da najuspešnija među njima počinju da se iseljavaju na strana tržišta. Ako izvoz, prvo pojedinaca a sada i manjih firmi, nastavi da se uvećava, Srbija zaista ima šansu da dugoročno obezbedi najveći priliv stranih investicija po glavi stanovnika i da postane primer kako jedna mala privreda može postati toliko privlačna da njome upravlja nekolicina velikih kompanija.\n8 KINESKI PLAN ZA EKSPLOATACIJU SVEMIRA\nKomunistički rudnici na nebu\nIako je od zvaničnog saopštenja Pekinga da će uspostaviti ekonomsku zonu Zemlja-Mesec do 2050. godine prošlo tek nešto više od mesec dana, mogućnost da Kina zaista prva prigrabi kontrolu nad „rudnicima na nebu“ i samim tim nametne pravila ponašanja drugima sa istim ambicijama izazvala je mnogo reakcija i još više spekulacija.\n10 ZAŠTO POSUSTAJE NEMAČKA PRIVREDA\nMoćna i prevaziđena\nParadoks najuticajnije evropske zemlje je da je sudbinu svoje privrede prevashodno stavila u ruke inostrane potražnje. Osim prekomerne zavisnosti od sve nestabilnijeg globalnog tržišta, razlog za posustajanje rasta su i domaće slabosti. Skandali koji poslednjih godina potresaju gigante poput Folksvagena, Dojče Banke, Bajera, i ruše poverenje u nemačke brendove, samo su medijski najvidljiviji signali dubljih strukturnih problema usled „tromog“ prilagođavanja nemačke ekonomije promenama koje generiše globalno potrošačko društvo.\n12 BOŽIĆ KAO POSAO\nKupovinom do spasenja\nReligija je odavno izgubila bitku sa trgovinom, jer trgovački centri kao katedrale modernog kapitalizma puno su posjećeniji od pravih katedrala, a božićne praznike trgovci čekaju sa više nestrpljenja nego bilo koji sveštenik. Razlozi su sasvim prozaični – stotine milijardi dolara se svake godine potroši na božićne poklone.\n14 KOLIKO SU ZVANIČNI PODACI KORISNI PRIVREDI?\nForenzička istraga „nikad boljih rezultata i svetle budućnosti“\nU Srbiji ne samo da nedostaju kvalitetne ekonomske prognoze, već privrednici moraju da prikupljaju podatke o kretanjima na tržištu i o potencijalnim partnerima sa mnogo strana, a potom da ih „ukrštaju“ i pažljivo prouče da bi dobili bar približno realnu sliku. U nekim slučajevima potrebne su im usluge finansijskog forenzičara, jer se pokaže da je domaća statistika „tačan zbir netačnih podatka“.\n16 IZVOZ ZIMNICE IZ SRBIJE\nAjvar najtraženiji, ali i najzahtevniji\nPrema iskustvima domaćih proizvođača zimnice, ajvar je najtraženiji na stranim tržištima, ali je njegova proizvodnja najzahtevnija i najmanje isplativa. Nasuprot tome, najveću vrednost u izvozu ostvaruju konzervisane lisičarke, vrganji i ostale pečurke, pokazuju podaci Privredne komore Srbije, a godišnji priliv od izvoza konzervisanog voća i povrća bez sokova kreće se između 50 i 60 miliona evra.\n18 IMA LI PRAVDE ZA MANJINSKE AKCIONARE?\nIma, samo u Srbiji još nisu čuli za to\nDok su vladavina prava i poštovanje manjina najvažnije odrednice jedne političke demokratije, u akcionarstvu se nivo korporativne kulture meri položajem manjinskih akcionara. Ukoliko pojedinačni akcionari godinama ne mogu zaštititi svoja prava sledi njihovo razočarenje i napuštanje tržišta, što bi u političkim demokratijama bio ekvivalent raspadu društva i masovnom egzodusu stanovništva.\n20 UKLJUČIVANJE GRAĐANA U PLANIRANJE INVESTICIONOG BUDŽETA OPŠTINA\nPametna vlast pita, umesto da skita\nIako je pre godinu i po dana izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi uvedena obaveza opštinama da se konsultuju s građanima o investicionom delu budžeta, za neke je to u praksi ostalo samo mrtvo slovo na papiru, ali ima i onih koje su uradile nešto konkretno. Dobar primer ovakve prakse je Švedska, čije iskustvo pokazuje da je saradnja s građanima važna ne samo kada se odlučuje o visini budžetskih ulaganja, već i kako će ona dugoročno uticati na kvalitet života.\n22 BANKARSKI ŠPIJUNI\nStereotip o bankarima kao dosadnim ljudima u sivim odijelima, čiji se život svodi na sabiranje i oduzimanje, pokazao se kao potpuno pogrešan. Ljudi u sivim odijelima vode život dostojan Džejmsa Bonda, sa rutinskim špijuniranjem, prisluškivanjem i praćenjima, kako svojih kolega, tako i kritičara.\n27 PREDUZETNIŠTVO KAO KARIJERA\nKafu mi dušo ispeci. Ja ću doći oko pola noći, s posla\nNasuprot svakom drugom nezaposlenom u Srbiji koji veruje da je rođen za preduzetnišvo ali ga ne upražnjava jer smatra da je takva karijera previše rizična u zemlji kakva je naša, većina najboljih domaćih preduzetnika, i to visokoobrazovanih, priznaje da nisu imali dovoljno potrebnih znanja kada su pokretali firmu. Dok oni koji nisu preduzetnici ističu da je biti „sam svoj gazda“ privilegija, privilegovani vlasnici malih firmi kažu da rade po ceo dan.\n30 STRANE DIREKTNE INVESTICIJE SLABO UTIČU NA RAZVOJ MALIH I SREDNJIH PREDUZEĆA U SRBIJI\nKratkoročni interesi, dugoročna šteta\n32 ZAŠTO SE MALA I SREDNJA PREDUZEĆA U SRBIJI NERADO ZADUŽUJU?\nEkonomski analitičari u Srbiji gotovo jednoglasno poručuju da se odgovor na pitanje zašto vlasnici malih i srednjih preduzeća i dalje zaziru od kredita u vreme „nikada jeftinijeg novca“ ne može tražiti samo u njihovom odnosu sa poslovnim bankama, već pre svega u manjkavostima domaćeg poslovnog ambijenta, a sa takvom ocenom saglasni su i uspešni preduzetnici.\n34 NAJČEŠĆI NESPORAZUMI IZMEĐU BANKARA I PREDUZETNIKA\nDa li je dug baš uvek loš drug?\nU javnosti se najčešće podrazumeva da je rizik preduzetnicima „u krvi“, a da za bankare predstavlja „noćnu moru“. Kako je onda došlo do toga da većina preduzetnika u Srbiji smatra zaduživanje neprihvatljivim rizikom, a bankari da je takav stav prema zaduživanju jedan od najvećih rizika da će preduzetnika kad-tad „pregaziti“ konkurencija?\n36 DA LI STARTAP FIRME MOGU EFIKASNO DA ZAŠTITE SVOJE INOVACIJE\nU Srbiji se, prema podacima Zavoda za intelektualnu svojinu, najviše patentiraju inovativna rešenja u oblastim elektrotehnike, transporta, zdravlja, spasavanja života i razonode, ali su fizička lica daleko brojnija od preduzeća, možda i zato što prilikom prijave plaćaju upola manju taksu. Mišljenja o tome koliko je u vreme kada je gotovo sve moguće kopirati patentna zaštita efikasna, naročito za početničke kompanije, su različita.\n38 POSLOVANJE MALIH PROIZVOĐAČA U DOMAĆOJ AVIOINDUSTRIJI\nIndustrija koja je formalno registrovana u Srbiji kao „proizvodnja vazdušnih i svemirskih letelica“ broji malo proizvođača, koji su i sami mali. Iako podaci o poslovanju ukazuju na vrlo šarenolike rezultate, vidljivo je da i oni najuspešniji, koji se bave sofisticiranijom proizvodnjom za strana tržišta, uspevaju sa velikim naporom. Razlog nije samo strana konkurencija, već su to i specifičnosti domaćeg poslovnog ambijenta, poput nedostatka kanalizacije u fabrici koja se nalazi u – Batajnici.\n40 KAKVA JE VEZA IZMEĐU PREDUZETNIŠTVA I PECANJA?\nRiba najviše grize u najtežim uslovima\nSvaka nova reka, jezero ili more, za pecaroša je novo tržište, na kojem mora dobro da proceni gde mu je ciljna grupa i kako da za nju pripremi dobru ponudu, da ne bi bacao sitne mamce u plitku vodu ako želi da upeca krupnu ribu. Strastveni ribolovac peca i u najtežim uslovima, i ne odustaje ni kada doživi neuspeh. „I te kako se dešava da propustite šansu. Ali to su momenti kada se pokaže kolika vas strast, zapravo, pokreće da se bavite pecanjem, a isto važi i za odnos prema poslu“, objašnjava vezu između pecanja i preduzetništva Nebojša Matić,\ndirektor kompanije MikroElektronika. I strastveni pecaroš.\n52 JOVAN MITROVIĆ, ARHEOLOG\nMi možemo da se proslavimo, ali ne i da se obogatimo\nKo se opredeli za profesiju arheologa u Srbiji možda tokom karijere može da se proslavi, ali neće steći bogatstvo, bar ne ono materijalno. Ova profesija, međutim, nosi mnogo veću odgovornost nego što je toga najšira javnost svesna, jer je od, često veoma napornih, iskopavanja na terenu u potrazi za arheološkim tragovima još zahtevniji zadatak da se spreči prodaja vrednih arheoloških predmeta na crnom tržištu, kao i zloupotreba arheologije u šarlatanskom prekrajanju istorije,\n56 POSLEDICE NELEGALNE GRADNJE U SRBIJI\nDobrodošli u zemlju „divljih“ zgrada\nPremda su procene o stvarnom broju nelegalnih objekata u Srbiji veoma „fleksibilne“, zavisno od izvora podataka, aktuelne računice nadležnih institucija saglasne su barem utoliko da se oni broje u milionima. Višedecenijsko tolerisanje „divlje“ gradnje zarad ubiranja glasova na izborima šalje poruku i potencijalnim investitorima da je primena propisa takođe „veoma prilagodljiva“, pa umesto da se smanjuje, ovakva gradnja je sve izraženija.\n58 PREDUZETNIŠTVO MEĐU DRVEĆEM\nVrt za uzgajanje nameštaja\nBračni par Manro, vlasnici male firme „Full Grown“, na svom imanju u Britaniji „uzgajaju“ nameštaj. Svoju proizvodnju nazivaju „zen 3D štampanje“, što u praksi podrazumeva da se drveće usmerava da raste u određenom obliku pogodnom za izradu stolice, stola, lampe… Nakon šest godina, prvi komadi nameštaja su „sazreli za berbu“ i plasiraće se na tržište naredne godine, ali su neki već našli kupce u pretprodaji.\n62 PRIMENA VIRTUELNE REALNOSTI U UMETNOSTI\nGalerija za ceo svet\nKompanija Digital Mind razvila je digitalnu platformu za virtuelno povezivanje galerija, umetnika, kolekcionara i muzeja – VR-All-Art. Preko ove platforme već je moguće posetiti izložbene prostore u Švajcarskoj i Srbiji, dok je pitanje trenutka kada će na listu biti pridodati i izlagači iz Londona i Njujorka. Cilj je da se na ovaj način umreži ceo svet, kao i da čitav servis postane javno dostupan, kaže Vitomir Jevremović, osnivač i direktor ove beogradske IT kompanije koja razvija servise za virtulenu realnost.\n64 ZAKASNELO PRIZNANJE DOPRINOSU ŽENA U RAZVOJU PRIRODNIH NAUKA I PRONALAZAŠTVA\nMada je jedno od osnovnih pravila nauke da mora biti lišena predrasuda i da se protiv njih bori činjenicama, tek sa novijim istorijskim istraživanjima pokazuje se ne samo to da je žena koja su se uspešno bavile prirodnim naukama i pronalazaštvom bilo „iznenađujuće mnogo“ u odnosu na doskorašnje predstave, već i da su neke od njih bile i pionirke u razvoju pojedinih oblasti: od astronomskih i medicinskih otkrića, preko konstrukcija nautičkih instrumenata, brisača za automobile, mašina za seču kukuruza ili za pranje rublja, pa do novih materijala, proizvodnje solarne energije i doprinosa u razvoju velikih računara i mašinskog jezika.\n68 TRI VEKA PIVARSTVA U BEOGRADU\nBura u krigli\n70 MUZEJI ČOKOLADE\nIstorija za „pojesti“\nUporedo sa rastom muzejskog turizma u svetu, raste i popularnost muzeja čokolade, u kojima se istorija ove omiljene poslastice, za razliku od klasičnih muzejskih postavki, često može omirisati, napraviti sopstvenim rukama, pa i pojesti i odneti kao poklon prijateljima. Iza privlačnosti kojoj ne odolevaju posetioci svih generacija, stoje ozbiljna ulaganja i veliki trud da se osmisle što maštovitije postavke i radionice za posetioce, i obezbedi održavanje veoma specifičnih eksponata.\n72 POLITIČARI KAO OPIJUM ZA NAROD\nBajat hleb za doručak, ručka nema, a za večeru politički „rijaliti“\nOpijum za narod više nije religija, već jeftini politički spektakli koje mogu da priušte i oni sa najplićim džepom. Danas, glavnu bitku ne vode političke partije idejama, programima i vrednostima koje zastupaju, nego politički lideri oko toga ko će postati veća medijska zvezda i uspešnije ubediti mase da su njegovi lični kvaliteti toliki da mu ne trebaju ni partije, ni programi. Sada je presudno ko će bolje prodati poruku da je „jedan od nas koji je spreman da se žrtvuje za javno dobro“, i ko će od toga napraviti provokativniji „rijaliti“.\n76 PREDUZETNIŠTVO IZ PRVE RUKE\n(Ne)znanje je blagoslov?\nKada sam ja osnivao svoju kompaniju, imao sam završen studij menadžmenta, ali u stvarnosti o transportnom biznisu sam znao vrlo malo. Da sam tada znao što sada znam – ne bih bio tu gdje jesam jer ne bih stigao dovde. S druge strane, da u međuvremenu nisam nadopunio i obogatio svoje znanje – opet ne bih stigao da budem tu gdje jesam. Iz toga ispada da sam ja (tj. kompanija koju vodim) tu gdje jesam i zbog neznanja a i zbog znanja. Kako to?\n80 NOĆNI ŽIVOT STAROG BEOGRADA\nPevačice pokazuju razne miške, kao dizanjem nogu u vis i slično\nNoćni život u Beogradu tokom 19. i početkom 20. veka je bi vrlo buran i raznovrsan, nudio je zabavu za domaće i za strance, za sve društvene staleže i ukuse. Ipak, najoštrija konkurencija se vodila između golišavih igračica orijentalnih plesova i podjednako oskudno odevenih pevačica i plesačica u kabareima uvezenim sa Zapada. Beogradska policija je decenijama mučila muku kako da zaštiti javni moral od „ženskinja“ koje nastupaju u kratkoj haljini i „začikavaju publiku bezobraznim kretanjem“.\n82 MALE FIRME U RASTUĆOJ SENCI GIGANATA\n24. decembra 2019. 0 comment


Postavljeni novi saobraćajni znakovi ispred OŠ „Stojan Novaković“ – Podrinske\nPostavljeni novi saobraćajni znakovi ispred OŠ „Stojan Novaković“\nIspred Osnovne škole „Stojan Novaković“ u Šapcu, u ulici Vojvode Janka Stojićevića 38, u četvrtak su postavljeni novi saobraćajni znakovi i druga saobraćajna signalizacija. Cilj je postizanje veće bezbednosti učenika u saobraćaju, a postavljanje je finansirano programom za rad Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti u saobraćaju na putevima na teritoriji grada Šapca u oblasti „Unapređenje saobraćajne infrastrukture“, a kroz meru „Uređenje zone škole“. Vrednost radova je oko tri miliona dinara.\n-Postavljeno je ukupno 33 saobraćajna znaka, čime je označena škola, autobusko stajalište, puna linija, ugrađeni usporivači brzine motornih vozila i sprovedeni ostali neophodni radovi u cilju povećanja bezbednosti dece u saobraćaju. Bezbednost dece u saobraćaju je prioritet i mi unazad godinama na ovom mestu nismo imali slučaj pogibije dece u saobraćaju. Za bezbednost dece u saobraćaju je ključna i edukacija i zato je Savet aplicirao i dobio projekat „Pažljikova smotra“ Agencije za bezbednost saobrćaaja gde će se predškolci i školarci informisati o bezbednosti u saobraćaju- navela je sekretarka Saveta Katarina Tadić i dodala da su uprkos pandemiji učenici u tom projektu i ranije postizali zapažene rezultate.\nPostavljanju znakova prisustvovali su i članovi Saveta za koordinaciju poslova bezbednosti u saobraćaju na putevima na teritoriji grada, v.d. direktora JP „Infrastruktura“ Saša Maksimović i direktorka Predškolske ustanove „Naše dete“ Sandra Mićić. Slične akcije će se nastaviti kroz program za bezbednost saobraćaja za 2022. godinu.


Poslanici razmatrali izmjene Zakona o akcizama\nSARAJEVO – Poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH obavili su raspravu o zahtjevu Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, po hitnom postupku, o čemu će se izjasniti u popodnevnim časovima.\nSavjet ministara BiH utvrdio je 11. aprila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, kojim se uvode specifične akcize za rezani duvan, odnosno cigare i cigarilose, s ciljem obezbjeđivanja uslova za zaštitu legalnih privrednika koji izmiruju obaveze, zaustavljanja trenda pada prihoda od akciza na duvanske prerađevine, suzbijanja nelegalnog tržišta i harmonizacije akciza na različite duvanske proizvode.\nTokom rasprave poslanicima se obratio ministar finansija i trezora BiH Nikola Špirić koji je obrazložio prijedlog Savjeta ministara BiH i pozvao poslanike da prihvate hitnu proceduru, da bi se obezbijedili dodatni prihodi za budžet institucija BiH, u skladu sa direktivama EU o akciznoj politici.\nOn je upozorio da je ilegalno tržište zasjenilo legalno tržište duvana u BiH.\n„Ovo nije Špirićev hir, nego dobra mjera i dobra namjera“, poručio je Špirić.\nBoško Tomić iz SNSD-a pozdravio je Špirićeve napore da ukaže na pad naplate prihoda od akciza i da kvalitetno obrazloži mjere za prevazilaženje te situacije i sprečavanje ilegalnog tržišta duvana, najavljujući da će njegova stranka podržati hitnu proceduru.\nMladen Ivanković Lijanović iz Narodne stranke „Radom za boljitak“ podržao je zahtjev za hitnu proceduru, ali je dodao da treba dodatnu pažnju obratiti i na sadržaj ovog zakona.\nSalko Sokolović rekao je u ime SDA da bi usvajanje ovog zakona bilo štetno i da bi ova inicijativa trebalo da ide u redovnu proceduru, u čemu ga je podržao i predsjedavajući Kluba poslanika SDA Asim Sarajlić.\nAnto Domazet iz SDP-a smatra da je prijedlog Savjeta ministara u redu, dodajući da SDP podržava hitni postupak donošenja ovog zakona. I on se založio za sprečavanje ilegalnog tržišta duvana u BiH.\nNiko Lozančić iz HDZ-a BiH rekao je da sumnja će bilo koje uvođenje novih „nameta na vilajet“ popraviti „rastrošnost javne potrošnje u BiH“.\n„Šta ćemo kada dođe do pada prihoda po osnovu poreza, hoćemo li se tek tada zapitati kako je do toga došlo?“, upitao je Lozančić.\nMirsad Đugum iz SBB-a BiH upitao je zašto hitna procedura, dodajući da bi po hitnom postupku trebalo donositi samo zakone koji ubrzavaju evropski put BiH.


GLAS INTEGRACIJA ZAPADNOG BALKANA | UGS Nezavisnost\nU Sofiji je 9. maja 2018. godine održana Međunarodna sindikalna konferencija pod nazivom „Glas integracija Zapadnog Balkana“. Kolege iz bugarskog sindikata KNSB ugostile su, uz finansijsku podršku Fondacije Fridrih Ebert, reprezentativne sindikalne organizacije iz regiona Zapadnog Balkana, kao i predstavnike Evropske konfederacije sindikata. Cilj konferencije bio je da se usvoji Deklaracija o novoj radno-socijalnoj dimenziji procesa evropskih integracija Zapadnog Balkana. Regionalni sindikalni savet SOLIDARNOST, koji okuplja sindikalne centrale iz zemalja bivše Jugoslavije uradio je predlog ovog dokumenta koji su podržale i ostale kolege iz regiona. Deklaraciju će 17. maja na Samitu Evropske unije i Zapadnog Balkana u Sofiji, generalni sekretar Evropske konfederacije sindikata Luka Vinsentini, predati premijeru Bugarske kao zemlje koja trenutno predsedava Evropskom unijom.\nDeklaracija polazi od činjenice da sindikati kao bitan društveni faktor na nacionalnom nivou moraju biti istinski uključeni u celokupan proces evropskih integracija, istovremeno jačajući svoje kapacitete. Pozivaju se nadležne evropske institucije da u daljem procesu EU integracija podsećaju vlade država u regionu da se tokom sprovođenja pravnih tekovina EU u oblasti radnih i socijalnih prava zemalja ne donose odluke koje će značiti samo puko prenošenje minimalnih standarda propisanih preporukama, već i da se, gde je god to moguće, u saradnji sa socijalnim partnerima uspostave i primene viši standardi poštovanja prava iz oblasti rada i socijalne politike.\nSocijalni partneri na Zapadnom Balkanu treba aktivno da učestvuju u definisanju znanja neophodnih za obavljanje novih poslova, boljem planiranju i povezivanju politika u oblasti obrazovanja, obuke i zapošljavanja, a koji su odgovor na digitalizaciju i Industriju 4.0 u regionu. U procesu pristupanja EU nove tehnologije i inovacije trebaju biti podržane snažnim ekonomskim i finansijskim politikama i pravednim poreskim sistemima koji finansiraju socijalnu sigurnost.\nDeklaracija takođe apeluje da se reforme pravosuđa fokusiraju i na ubrzanje rešavanja radnih sporova i gde je god to moguće formiraju posebna sudska veća nadležna za radno-pravnu materiju.


Premijera domaćeg filma Crna Zorica 20. marta u Sava Centru - NCMagazin\nPremijera domaćeg filma Crna Zorica 20. marta u Sava Centru\nFotografija: Vladan Janković\nMuzika: Dimitris Fritzalas\nKostim: Zora Mojsilović\nMontaza: Marko Glušac\nDomaća crna komedija sa avanturističkim elementima, "Crna Zorica", u režiji para Radoslav Pavković i Hristina Hadžiharalambus biće premijerno prikazana 20. marta od 20.30 sati u Sava Centru.\nRadnja filma smeštena je u savremenu Istočnu Srbiju koja je i dalje uronjena u prazoverja i predrasude. Zorica (Ljuma Penov) je devojka sa sela, koja sa sobom nosi prokletstvo. Od kada se njena prva ljubav misteriozno udavila u reci, muškarci u njenoj blizini umiru na najčudnije načine. Ljutiti seljani su joj zbog toga nadenuli nadimak „poljubac smrti“.\nFilm će nakon beogradske premijere, 21. marta biti prikazan i u Novom Sadu, a dan posle, 22. marta, ekipa filma će se pokloniti publici u novootvorenom bioskopu Cineplexx u Kragujevcu, kada film počinje i svoj bioskopski život.


Generalni inspektor Ministarstva odbrane BiH brigadni general Mirsad Ahmić i inspektor Komande za podršku Oružanih snaga BiH major Ivica Šantić posjetili su 11. maja Komandu za obuku i doktrinu (KOiD) u Travniku.\nTokom posjete u ulozi domaćina se nalazio komandant KOiD brigadir Slaven Blavicki.\nPored informiranja pripadnika ove jedinice i polaznika na kursevima koji se realiziraju u Centru za profesionalni razvoj (CPR) KOiD u Travniku o funkcijama i sistemu inspektora u MO i OS BiH, cilj predmetne posjete bio je i sagledavanje stanja u jedinici, kao i mjera koje se provode u cilju zaštite zdravlja pripadnica i pripadnika jedinice u okolnostima pandemije COVID-19. Cilj posjete je bio i upoznavanje s aktivnostima u okviru težišnih zadataka CPR, tj. obuke 19 kandidata za prijem u PVS u kategoriji oficira (17 muškaraca i 2 žene) i kategoriji podoficira 74 kandidata (69 muškaraca i 5 žena).\nKomandant jedinice sa saradnicima prezentirao je težišne aktivnosti jedinice po gore navedenim pitanjima, te je okviru posjete lokaciji izvršen i obilazak prostorija za rad i smještaj ljudi i MTS, kao i sam krug lokacija i uređenost iste.\nAktivnosti komandanata KOiD i njegovih saradnika, koje se provode u cilju izvršenja dodijeljenih misija i mjera zaštite života i zdravlja ljudi u okolnostima i uslovima uzrokovanim pandemijom COVID-19, predstavljaju izuzetan primjer i za svaku su pohvalu, obzirom da se poduzimaju sve neophodne mjere i aktivnosti iz nadležnosti komandanata i njihovih saradnika.


Oružane snage BiH ne mogu učestvovati na obilježavanju Dana RS\nOružane snage BiH, ilustrativna fotografija\nMinistarstvo odbrane BiH stopiralo je svoju odluku o angažmanu Oružanih snaga BiH u Banjaluci, 9. januara na obilježavanju Dana Republike Srpske.\nZahtjev za učešće ministarstvu je uputio predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić.\nBh mediji prenose da je, nakon pisma iz NATO štaba u BiH, da je učešće bilo kojeg pripadnika Oružanih snaga BiH u bilo kojem dijelu programa Dana Republike Srpske neustavno, izmijenjena je prvobitna odluka prema kojoj će sada vojni orkestar OSBiH moći učestvovati samo 8., ali ne i 9. januara.\nBrigadna generalica Giselle M. Wilz, komandanica NATO Štaba Sarajevo, navela je u saopštenju da je u ovom slučaju institucionalni i pravni okvir jasan.\n"Sistem pukova, uključujući i Treći (Republika Srpska) pješadijski puk, uspostavljen je sporazumom sva tri konstitutivna naroda kako bi se kreirao odobreni mehanizam za njegovanje posebnih naslijeđa i tradicija. U skladu s dogovorenim, sve aktivnosti pukova moraju se odobriti kroz lanac komandovanja koji je definisan zakonima i propisima u oblasti odbrane. Ministrica odbrane je bila u pravu kada nije odobrila učešće OS BiH u aktivnostima 9. januara. Pripadnici OS BiH su položili zakletvu da će braniti ustavni poredak BiH. Osim toga, Zakon o odbrani jasno kaže da aktivnosti koje su u suprotnosti sa Opštim okvirnim sporazumom za mir predstavljaju osnov za smjenu s dužnosti. U ovom trenutku, učešće bilo kog pripadnika OS BiH u bilo kojem dijelu programa “Dana Republike Srpske” 9. januara predstavljalo bi kršenje Zakona o odbrani. Prema zakonu, te osobe bi podlijegale disciplinskim mjerama, uključujući i otpust iz vojne službe. Njihovi postupci bi se mogli razmatrati i u kontekstu Aneksa 1A Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH", stoji u saopštenju brigadne generalice Giselle M. Wilz, komandanice NATO Štaba Sarajevo.\nPrethodno je predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio kako očekuje da, i pored svih osporavanja, vidi postrojen Treći puk Oružanih snaga BiH u Banjaluci, 9. januara.\nUstavni sud BiH je 9. januar ocijenio neustavnim praznikom.


MEČ SA ZVEZDOM KAO I SVAKI DRUGI Osokoljeni dobrim igrama sa Partizanom i Mačvom igrači Napretka obećavaju da će tako nastaviti – Sportske vesti\nHome / Fudbal / MEČ SA ZVEZDOM KAO I SVAKI DRUGI Osokoljeni dobrim igrama sa Partizanom i Mačvom igrači Napretka obećavaju da će tako nastaviti\nAutor: Sportske vesti u Fudbal, Super liga 30. септембра 2017.\t529 pregleda\nKRUŠEVAC (30.9.) – Kao i vazda do sada u gradu pod Bagdalom među ljubiteljima fudbala vri kao u košnici, a utakmica Napretka i Crvene Zvezde tema je razgovora na svakom koraku. Svi znaju snagu crveno-belih, njiihove igre u prvenstvu i Evropi, ali dobro im je poznato i šta mogu njihovi ljubimci, pogotovu posle dolaska novog trenera Milorada Kosanovića, remija sa Partizanom i pobeda nad Mačvom. Na očekivanje radosti na stadionu Mladosti sokole ih i fudbaleri velikim optimizmom i obećanjima da će dobrom igrom nastaviti i zapeti iz petnih žila da se domognu važnih bodova protiv najsilnijeg protivnika.\n– Pripremamo se normalno za utakmicu, kao i za svaku drugu, ne vidim razlog da nešto treba biti posebno. Zvezda jeste magnet, pogotovu kad igra van Beograda, jer gde se pojavi to je mali fudbalski praznik. To me raduje, pogotovu što su moji momci u poslednja dva meča uradili veliki posao, napravilišto su pozitivnu atmosferu, osvojili su četiri\nboda i ovaj meč dolazi kao nagrada. Naravno, u smislu da odigraju maksimalno ozbiljno, koncentrisano, da se Zvezdi suprotstave na najjači način na koji je to moguće uradit, da probaju da se izbore za rezultat- da budu željni pre svega takmičenja i dokazivanja. Poštujemo sve šta je do sada Zvezda uradila, ali sa druge strane imamo svoj put, cilj i želje i to će nam biti vodilja- kaže trener Milorad Kosanović.\nU igračkom pogonu osim Nemanje Petrovića koji je povređen svi su voljni orni za igru, a u ekipu se vratila poztivna atmosfera i veliki optimizam.\n– Pratio sam Zvezdine igre i niko ne može da ospori što su do sada napravili, igraju dosta dobar fudbal, ali u ovom slučaju mi se pitamo jer dolaze na naš stadion. Ako budemo pružili maksimum onda imamo pravo da očekujemo i najbolji rezultat- kaže Napretkov vezista Nikola Mitrović.\n– Naša iskrena očekivanja su lepa i nadamo se najboljem rezultatu. Znamo da nam dolazi Crvena Zvezda, klub koji odlično igra, ali hoćemo da se nadigravamo, nećemo se sigurno skloniti i odustati od naše igre koja nam donosi bodove već ići na rezultat koji nama odgovara- kaže Nikola Petrović, golman Napretka. D.MITROVIĆ\nPrethodno: VRANJANCI REDOM PRESLIŠAVAJU Fudbaleri Dinama igraju kako to lideru i priliči što su najbolje dokazali pobedom nad Bežanijom u Beogradu\nSledeće: ZA „GUMARCE“ PLITAK I DUNAV Fudbaleri Trajala u derbiju kola Srpske lige Istok zasluženo pobedili u Prahovu i preuzeli voćstvo na tabeli


RTS :: EU: Neprihvatljivo kašnjenje "Astra Zeneke"\nKoronavirus u svetu EU: Neprihvatljivo kašnjenje "Astra Zeneke"\nponedeljak, 25. jan 2021, 18:24 -> 19:34\nEvropska unija je saopštila da je najavljeno kašnjenje u isporukama vakcina kompanije "Astra Zeneka" neprihvatljivo i zatražila puno poštovanje ugovora koje je Evropska komisija sklopila sa ovim britansko-švedskim proizvođačem.\nEvropska komesarka za zdravlje Stela Kirijakides saopštila je da je iz "Astra Zeneke" stiglo "iznenađujuće obaveštenje" o proizvodnji znatno manjeg broja vakcina nego što je bilo dogovoreno.\n"Novi program isporuke vakcina 'Astra Zeneke' je neprihvatljiv. EU je finansirala razvoj i proizvodnju ove vakcine i hoće da vidi odgovore i rezultate. Hoćemo da znamo gde je i koliko tačno doza proizvela 'Astra Zeneka' i da li su i kome već isporučene", saopštila je komesarka za zdravlje.\nKirijakidesova je rekla da će novi sastanak Evropske komisije, zemalja članica i predstavnika "Astra Zeneke" biti održan večeras, jer dosadašnji odgovori kompanije "nisu bili zadovoljavajući".\n"Želimo jasnoću i transparentnost svih transakcija i izvoza vakcina iz EU", poručila je Kirijakidesova i najavila će ubuduće sve kompanije morati da unapred pošalju obaveštenje svaki put kada žele da izvezu vakcine u treće zemlje, osim u slučaju humanitarne pomoći.\nDodik primio rusku vakcinu, manje od 2.000 hospitalizovanih u Velikoj Britaniji


Bilo je zahteva za isključenje iz stranke, ali ja sam izašao sa drugačijim stavom, kaže predsednik Srbije i lider Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić.\nOn je ovako odgovorio na pitanje o isključenju ministra odbrane i funkcionera SNS Nebojše Stefanovića iz stranke, što su tražili pojedini odbori naprednjaka u prethodnom periodu.\n- Tačno je, odbori su se izjašnjavali. Prošlog vikenda na Glavnom odboru imali smo diskusiju, bila je oštra, i tamo su to tražili neki ljudi, ali ja sa sam izašao sa drugačijim stavom. Rekli su mi da se ne slažu, ali da imam njihovo poverenje da vodim stranku - kaže Vučić.\nDRUGA SEZONA SERIJE "NEBOJŠA STEFANOVIĆ" Njegova politička sudbina još nije ispisana, a ostavka je samo uvertira pred NOVE UZBUDLJIVE EPIZODE\nOSTAVKA UZ APLAUZ Vučić obavestio SNS o Stefanovićevoj odluci, a ministar odbrane MIRAN I HLADAN (VIDEO)\nKako je naveo, oni su rekli da su protiv toga.\n- Kupio sam vreme tri meseca, pa ćemo da vidimo šta će da bude u septembru - rekao je Vučić.\nKako je kazao, ne misli da je uvek u pravu, kao što ni ljudi iz stranke nisu uvek u pravu, ali "tu smo da jedni druge korigujemo".\nOstavka na stranačku funkciju\nProšlog vikenda, tačnije 29. maja, Nebojša Stefanović podneo je ostavku na mesto šefa beogradskog odbora naprednjaka. To je učinio nakon što se jedan broj odbora SNS po Srbiji izjasnio za njegovu smenu, s tim što su neki od njih tražili i njegovo isključenje iz stranke.\nMeđutim, Stefanović je ostao i dalje jedan od funckionera SNS i ministar odbrane.\nKako će se stravi dalje odvijati, znaće se posle izborne skupštine SNS koja je zakazana za septembar, kada bi trebaloi da se bira i novo stranačko rukovodsvo.\nVučić saopštio da je Stefanović dao ostavku, usledio aplauz


VIDEO: Javna debata na temu ostanka mladih u Dimitrovgradu - Far\nJavna debata na temu “Ostanak mladih u Dimitrovgradu” održana je 17. novembra u Dimitrovgradu, u organizaciji Opštine Dimitrovgrad i nekoliko lokalnih udruženja. Svoja mišljenja izneli su predsednik opštine Vladica Dimitrov i njegovi saradnici, predstavnici medija i udruženja građana, preduzetnici u oblasti IT sektora i seoskog turizma, đaci i profesori dimitrovgradske gimnazije, ali i oni koji imaju nameru da na području Dimitrovgrada pokrenu poslovnu delatnost.\nTokom debate su od strane učesnika predstavljene ideje i predlozi za formiranje povoljnog ambijenta za privlačenje IT stručnjaka, uspostavljanje “IT hub” i biznis inkubatora, obuku mladih i učenika gimnazije u oblasti preduzetništva, aktivniju podršku učeničkom parlamentu gimnazije, podršku razvoju seoskom turizmu kroz rešavanje infrastrukturnih problema sela, kao i problema uređenja samih sela i gazdinstava.\nUkazano je i na važnost definisanja strateškog opredeljenja opštine koje se, po mišljenju učesnika, odražava i na budući rad na pripremi mera za opstanak mladih. Važnost jačanja lokalne ekonomije u smislu postojanja jednog ili više snažnih poslodavaca je istaknuta kao jedan od imperativa za ostanak radno sposobnog stanovništva. Kao jedan od predloga navedena je podrška postojećim poslodavcima u upošljavanju mladih ljudi, kao i pokretanje tzv. start-up programa podsticaja.\nSnimatelji: Stefan Pavić / Mikica Kostov\nOdržana javna debata na temu ostanka mladih u Dimitrovgradu VIDEO: Javna debata o ostanku mladih u nedelju u Dimitrovgradu VIDEO: Festival demokratije i “Glas mladih” u Dimitrovgradu VIDEO: Vladica Dimitrov o 147. sednici Opštinskog veća\ncaribrodDimitrovgradInternet Portal FarJavna debatamladiostanak mladihToni AleksovVladica Dimitrov\nVIDEO: Elena Kuteva - „Filip Kutev“ je jedna prekrasna ekipa


Godominci sutra u Ministarstvu privrede, ako ne bude dogovora najavljuju štrajk glađu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Godominci sutra u Ministarstvu privrede, ako ne bude dogovora najavljuju štrajk glađu\nPoljoprivredni kombinat „Godomin“, svojedobno poljoprivredni gigant na nivou „one Jugoslavije“, otišao je u stečaj 8. jula 2005. godine. Četrnaesta godišnjica mogla bi da bude obeležena kako se, verovatno, niko nije nadao – štrajkom glađu nekadašnjih radnika.\n0Piše: Podunavlje.info 16. juna 2019. 18.05\nGodomin Foto: Podunavlje.info (arhiva)\nJer, za tih 14 godina malo toga je učinjeno na rešavanju njihovih problema koje je proizveo stečaj; socijalni program nikada nije sproveden, zaposleni su zaostale zarade primili posle mnogo muke i mnogo vremena – bez kamate, a neki ni te obezvređene neisplaćene plate još nisu dobili.\n– U Predsedništvu su nas primili Nikola Selaković, generalni sekretar i Ivica Kojić, šef Kabineta predsednika Vučića. Oni su dali nalog ministarstvima, poljoprivrede, privrede, finansija, rada, da pogledaju te naše zahteve, da vide šta može šta ne može. Sutra nam je zakazano u Ministarstvu privrede, mi ćemo ponoviti naše zahteve, ako nam ne isplate tu kamatu, odmah idemo u Policijsku upravu Stari Grad, pošto je ona nadležna za rejon gde je Predsedništvo, da prijavimo za 8. jul štrajk glađu ispred Predsedništva – najavljuje Milojević.\nPoljoprivreda, Poljoprivredni kombinat Godomin, ŠtrajkSmederevo\nŠtrajk glađu, ako Vučić ne ispuni obećanje


Zabrana izvoza oblovine, ogrevnog drveta i peleta do kraja septembra | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nBy Vladimir Blagojevic 15. јуна 2022. Aktuelnosti, Šumarstvo i drvoprerada No Comments\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac rekao je poslije sjednice da je ovom odlukom predviđena privremena zabrana izvoza oblovine, peleta i ogrevnog drveta do kraja septembra, odnosno na period od 90 dana.\n„Smatram da cijene treba obarati, da je ovo nepodnošljivo. Cijene peleta u BiH ne mogu se mjeriti sa cijenama u zapadnoevropskim zemljama“, rekao je Košarac.\nOn je istakao da je pelet poskupio 155 odsto u odnosu na prošlu godinu, a da se izvoz peleta u prvih pet mjeseci povećao za 78 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\n„Da nije donesena ova odluka, ovo bi bio udar na budžet građana u BiH“, rekao je Košarac novinarima, te dodao da se ova privremena zabrana odnosi na 21 tarifnu oznaku.\nOn je naveo da je i ogrevno drvo poskupilo oko 40 odsto, da je dobio informaciju da je cijena rezanog ogrevnog drveta blizu 130 KM, te zapitao ko ove cijene danas može izdržati.\n„Povećan je izvoz oblovine, mislim hrasta, za 4,5 odsto, a cijena je porasla skoro 400 odsto“, istakao je Košarac i dodao da je usvajanjem ove odluke, uz potpunu saglasnost poslovne zajednice u Republici Srpskoj i Federaciji BiH i svih nadležnih institucija pokazan odgovoran odnos prema građanima u BiH\nPrema njegovim riječima, da odluka nije donesena, pojedinci bi obezbjeđivali profit za sebe, dok bi ostali sjedili u hladnim kućama i stanovima.\nKošarac je podsjetio na ekspoze predsjedavajućeg Savjeta ministara Zorana Tegeltije da je primarno pitanje zaštita domaće proizvodnje.\n„U samom ekspozeu više puta smo čuli da nam je primarno pitanje zaštita domaće proizvodnje i da je jedna od politika u tom segmentu bila da donesemo oodluku o zabrani izvoza oblovine, cijeneći da drvoprerađivači imaju potrebu za oblovinom i da je finansijski i ekonomski racionalno da naša sirovina ostaje u Srpskoj i FBiH kod drvoprerađivača, koji kasnije mogu da u jednom dijelu proizvode plasiraju na strano, a u drugom ostavljaju za domaće tržište“, pojasnio je Košarac.\nOn je rekao da ministarstvo na čijem je čelu vrši analizu i nekih drugih proizvoda za koje smatra da bi moglo doći do određenih problema u nabavci.\n„Tako isto ćemo pratiti bilanse, zajedno sa nadležnim entitetskim tijelima i po odluci koja je usvojena, obavještavaćemo Savjet ministara koji će, u koordinaciji sa nadležnim entitetskim strukturama i vladama razmatrati stanje“, istakao je Košarac, te dodao da postoji mogućnost da se ova odluka produži nakon septembra, ali i ukine.\nOn je rekao da će Savjet ministara i ubuduće analizirati određene trendove u spoljnotrgovinskom prometum donositi određene odluke, te podsjetio da to rade i druge zemlje poput Srbije i Crne Gore.\nKošarac smatra da mora postojati realan pristup utvrđivanju cijena, kao i da vjeruje da će nadležna entitetska tijela, te kantonalna u narednom pitanju rješavati pitanje cijena na adekvatan način.


Milionski dugovi Doboja za neizmirene obaveze\n22. Apr 2021 497\nZavršetkom fiskalne 2020. godine Grad Doboj je zaključno sa 28. februarom iskazao neizmirene finansijske obaveze u iznosu pd 12,3 miliona maraka, zbog čega je bio prisiljen da sačini Plan za izmirenje obaveza prenesenih iz prethodnih perioda.\nU tim obavezama dominiraju neplaćene robe i usluge sa 5,9 miliona i kapitalni rashod, odnosno invvesticije sa 4,2 miliona maraka.\nGradske vlasti su dužne i 919 000 maraka za bruto naknade troškova i ostalih ličnih primanja po osnovu rada, otpremnina i jednokratnih pomoći, 570 000 KM za grantove, za doznake 218 000 KM. Dužan je i 215 000 KM za poreze i doprinose, prema fizičkim licima 169 000 KM i 90 000 KM za ostale druge obaveze.\nSa istekom prethodne godine ukupno zaduženje grada je 47,4 miliona maraka, anuitet otplate u prošloj godini bio je 2,8 miliona KM, u sa ovom u narednih pet godina je 5,8 miliona KM godišnje.\nOsim ovoga, Grad značajna sredstva duguje i “Gradskoj toplani” i “Elektrodoboju”, preciznije 1,7 miliona maraka, pa je pokrenuta procedura da se za izmirenje tih obaveza sklope ugovori o reprogramu duga sa tim preduzećima.\nZa Prijedlog plana za izmirenje neizmirenih obaveza prenesenih iz prethodnih godina Grad je dobio pozitivno mišljenje Fiskalnog savjeta RS, a usvajanjem Odluke je taj Plan verifikovan na današnjoj sjednici Skupštine grada.\nTagovi: dugovanja skupstina


Crna Gora zabranila da avion sa Lavrovom preleti preko naše zemlje na putu za Beograd\nNjegov dolazak neizvjestan\nCrna Gora je zabranila da avion koji bi prevozio ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova u već najavljenu posjetu susjednoj Srbiji pređe preko naše teritorije, prenose domaći i regionalni mediji.\nPodnaslov: Njegov dolazak neizvjestan\nTizer: Crna Gora je zabranila da avion koji bi prevozio ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova u već najavljenu posjetu susjednoj Srbiji pređe preko naše teritorije, prenose domaći i regionalni mediji.\nDolazak Lavrova u Srbiju objavljen je prije nekoliko dana, ali u ovom trenutku njegova posjeta je neizvjesna.\nNaime, kako javljaju mediji, pored Crne Gore prelet njegovom avionu su zabranile i Sjeverna Makedonija i Bugarska.\nUpravo zbog novonastale situacije, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić će se sjutra u 10 časova u zgradi Predsjedništva sastati sa ruskim ambasadorom Aleksandrom Bocan-Harčenkom.\nNovosti.rs objavio je dokument za koji tvrde da potvrđuje odluku Crne Gore da zabrani prelet aviona šefa ruske diplomatije.\nKako Novosti pišu, nije isključeno da rampu ruskom šefu diplomatije spusti i BiH, pridružujući se sankcijama koje je Ruskoj Federaciji uvela Evropska unija.\n05.06.2022 - 17:53 | *\n05.06.2022 - 17:53\nTagovi: Beograd, let, sergej lavrov\nCarević potpisao akt: Opština Budva i beogradska Opština Vračar su sada bratske opštine\nDanas su u sali SO Budva, predsjednici dvije opštine, Marko Carević i prof.dr. Milan Nedeljković potpisali akt bratimljenja između Opštine Budva i Gradske Opštine Vračar u Beogradu, čime je saradnja dvije opštine na turističkim, privrednim, kulturnim, sportskim, naučnim i svim drugim poljima gdje za to postoji mogućnost i obostrani interes podignuta na viši nivo.\nVoz nakon više sati čekanja u Brodarevu krenuo ka Baru\nVoz sa 600 putnika krenuo je iz Brodareva, gdje su bili zaglavljeni satima zbog kvara na motoru, ka Crnoj Gori, nakon što je pristigla lokomotiva iz Srbije koja je prikačena za voz.\nNobelovac Peter Handke, koji je u kratkoj posjeti Beogradu, družiće se sa čitaocima u knjižari Delfi SKC (Kralja Milana 48) u utorak 5. jula od 18 sati i potpisivati svoje knjige.


Ilija Kleut u reprezentaciji - Ozonpress :: internet portal\nTag: kajak, Kleut, reprezentacija\nU Bajinoj Bašti se trenutno održava kamp pionirske reprezentacije kajakaša Srbije u disciplini spust na divljim vodama. Član Kajak kluba Čačak Ilija Kleut pozvan je od strane selektora reprezentacije da uzme učešće u radu ovoga kampa na osnovu svojih dobrih rezultata u prethodnom periodu.\nU kampu se nalaze deca iz Čačka, Kraljeva, Novog Pazara i Bajine Bašte. Koordinator kampa je selektor reprezrentacije Slaviša Stajović dok sa decom rade treneri Rade Veizović, Boban Savić, Zoran Petrović i Milutin Lukić. Demonstrator je Marko Marjanović. Kamp traje do nedelje, dok će se u subotu i nedelju u završnici kampa održati i prvenstvo Srbije na stazi Ploče u sprintu za pionire i kadete.


Advokat Ivan Ninić objavio je danas gradju koju je dobio od Bezbednosno-informativne agenecije (BIA) o smrti advokata Vladimira Cvijana i naveo da se iz priloženog ne vidi ni kada je Cvijan ušao u Srbiju, s kim je boravio, gde je živeo, a takodje nije poznato ni od čega je živeo.\n“Ovim odgovorom je zadovoljena forma i deo informacija za koje je BIA procenila da treba da izadju u javnost, ali ne znamo šta BIA ima u posedu još. Iz ovoga što je dostavila ne proizilazi ozbiljan operativni rad i ne čini se kao da je uložila dodatni napor da priču zaokruži. U ovoj priči ostaju rupe koje nisu popunjene, a koje je BIA, s obzirom na ovlašćenja, resurse i mogućnosti, mogla da upotpuni”, kazao je Ninić za portal Nova.rs.\nNinić je na svom nalogu na Tviteru objavio službenu belešku o kontaktu u Institutu za sudsku medicinu, službenu belešku o kontaktu u Advokatskoj komori Beograd, izveštaj o razgovoru sa Cvijanovom suprugom, izveštaj sa radnikom “Jugoslovenskog rečnog brodarstva” i dva izveštaja o razgovorima sa NN licima.\n“Ako iz ovog izveštaja možemo da vidimo da ljudi Cvijana opisuju kao nekoga sa očiglednim zdravstvenim problemima, kao nekoga ko se lečio, najmanje što je BIA mogla da uradi je da se više pozabavi njegovim zdravstvenim stanjem”, naveo je Ninić.\nOn je podsetio da iz Višeg javnog tužilaštva i dalje čeka odgovore na pitanja koja im je upuito.\nOdlukom direktora BIA Bratislava Gašića prethodno je izvršen opoziv tajnosti dokumenata koje je Ivan Ninić objavio.\nTelo Vladimira Cvijana pronadjeno je 5. januara 2018. godine u Dunavu, dva kilometra od Pančevačkog mosta u Beogradu, ali se Tužilaštvo o tom slučaju oglasilo posle više od tri godine.


PCVesti - NPS lokalizovao NAV 2013 za tržište Srbije\nby newsmasteron 07.06.2013 07.06.2013\nU utorak, 4. juna 2013. godine, u prostorijama Microsoft Srbija na Novom Beogradu, održan je događaj na kome je NAV 2013, najnovija verzija globalnog ERP rešenja Microsoft Dynamics NAV, lansiran za tržište Srbije. Iako je NAV u Srbiji prisutan duže od decenije, prvi put se dogodilo da najnovija lokalizovana verzija bude predstavljena u godini čiju oznaku nosi, sa gotovo zanemarljivim kašnjenjem u odnosu na lansiranje lokalizovanih verzija za najrazvijenija tržišta.\nOvo je bilo moguće zahvaljujući činjenici da je NAV 2013 prva verzija za čiju su zvaničnu lokalizaciju, osim za tržišta ekonomski najjačih zemalja, bili zaduženi vodeći lokalni partneri. Čast da prezentuje najvažnije novitete koje donosi ova verzija i prvi predstavi svoju lokalizaciju pripala je jednom od vodećih Microsoft Dynamics partnera u zemlji i regionu i suorganizatoru ovog događaja, beogradskoj kompaniji NPS d.o.o.\nMicrosoft Dynamics NAV, inicijalno Navision, ovih dana ulazi u četvrtu deceniju postojanja. Prisutan je na svim kontinentima, radi u preko 100.000 preduzeća i u svakom trenutku ga koristi najmanje 1,5 miliona korisnika.\nŠta je novo u ovom rešenju možete pogledati na:\nHP novom tehnologijom za udruživanje skladišta učvršćuje lidersku poziciju na polju konvergentnih storidža\nSun i Fujitsu ubrzali server Sparc Enterprise M3000\nOTVARANJE FABRIKE ROBOTA\nIntel sprema „Bay Trail“ namenjen tablet i 2-u-1 uređajima za praznike 2013\nnewsmaster/ 07.06.2013 07.06.2013


SOMBORSKIM ORGANIZACIJAMA 2,3 MILIONA DINARA IZ FONDACIJE ANA I VLADE DIVAC - Sombor portal\nPočetna Sombor SOMBORSKIM ORGANIZACIJAMA 2,3 MILIONA DINARA IZ FONDACIJE ANA I VLADE DIVAC\nSOMBORSKIM ORGANIZACIJAMA 2,3 MILIONA DINARA IZ FONDACIJE ANA I VLADE DIVAC\nU okviru konkursa “Možemo i mi”, koji drugu godinu za redom sprovodi Fondacija Ana i Vlade Divac, podržano je šest inicijativa u Somboru u vrednosti od 2,3 miliona dinara za projekte koji za cilj imaju rešavanje svakodnevnih problema u zajednici, odgovaraju na najvažnije potrebe građana i građanki našeg grada, istovremeno stvarajući prostor za saradnju između izbeglica i lokalnog stanovništva.\n– Cilj našeg projekta je da pomognemo opštinama koje su najviše pogođene izbegličkom krizom, kroz podršku projektima koji će doprineti rešavanju lokalnih problema i uključiti migrante i izbeglice u aktivnosti koje će koristiti čitavoj zajednici. Na ovaj način želimo da razvijamo duh zajedništva, ali i da ukažemo da su različitosti bogatstvo svakog društva. Zato smo izabrali čak 22 inicijative u opštinama Sombor, Šid i Obrenovac, rekla je Ivana Živanović iz Fondacije Ana i Vlade Divac.\nOna je dodala da je ohrabrujuće što se na konkurs javio veliki broj omladinskih organizacija, koje će kroz konkretne aktivnosti promovisati značaj volonterizma i izgradnje društva zasnovanog na filantropskim vrednostima. U okviru projekata, Fondacija Ana i Vlade Divac će sa lokalnim partnerima organizovati i Festivale solidarnosti, gde će se predstaviti rezultati projekata, ali i podsticati odgovornost, solidarnost i inkluzija među građanima.\nFondacija je podržala projekte sledećih organizacija i neformalnih grupa iz Sombora: ,,Društvo podvodnih aktivnosti Sombor’’, UG ,,Griva’’, UG ,,NATURA’’, Somborski edukativni centar, UG ,,Somborski omladinski BOOM’’ i UG ,,Podunav’’.\nProjekat „Podrška stanovništvu u zajednicama pogođenim izbegličkom krizom u Srbiji“ drugu godinu za redom realizuje Fondacija Ana i Vlade Divac, uz podršku Fondacija za otvoreno društvo. U okviru projekata, u prethodnom periodu podržano je 18 projekata u opštinama Šid, Preševo i Subotica, u ukupnom iznosu od 70.000 dolara.\nPrethodniPočinje akcija „Mesec čistoće“!\nSledećiU Zapadnobačkom okrugu nedostaju hraniteljske porodice


Kosovska policija ne dozvoljava Vučiću posetu Gazivodama i Zubinom Potoku, Vučić večeras saopštava svoju odluku – RTV Panonija\nHomeVestiKosovska policija ne dozvoljava Vučiću posetu Gazivodama i Zubinom Potoku, Vučić večeras saopštava svoju odluku\n07/09/2018 Redakcija RTV Panonija Vesti 0\nPRIŠTINA, BEOGRAD – Kosovska policija je danas saopštila da će, u vezi sa planiranom posetom predsednika Srbije Aleksandra Vučića severu Kosova, delovati „u okviru plana vlade u Prištini“, što isključuje obilazak Gazivoda.\nDirektor kosovske policije Rašit Čaljaj je, u izjavi za portal kallkso.com, rekao da će policija tokom ove posete primenjivati vladine naredbe.\nIako Vučić insistira na poseti jezera Gazivode, kosovsko ministarstvo spoljnih poslova je odbilo zahtev da poseti ovo mesto. „Kosovska policija će biti tamo. Kosovska policija neće dozvoliti da se krši stav i plan Vlade“, rekao je Čaljaj.\nOn je rekao da je plan policije napravljen u skladu sa vladinom agendom „koja je odbacila samo jednu tačku od Vučićevog zahteva“. „To neće biti izazov za kosovsku policiju, jer je napravljen plan za posetu Vučića na Kosovu“, rekao je Čaljaj.\nĐurić: Zabranili Vučiću i obilazak dve lokacije u Zubinom Potoku, odluka saopštena usmeno\nDirektor vladine kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić, izjavio je za Tanjug da je Priština, osim brani Gazivode, zabranila posetu predsednika Srbije još dvema lokacijama u Zubitnom Potoku.\nĐurić kaže da je reč o Centru za ekologiju i razvoj sporta i Centru Crvenog krsta AP Kosova i Metohije u Zubinom Potoku.\nDirektor kancelarije za KiM za Tanjug kaže da je odluka saopštena usmeno i da predstavnici u Prištini odbijaju da to pošalju napismeno, zato što smo, kako kaže,ranije danas objavili prethodno obaveštenje za zabranu posete brani Gazivode i obelodanili njihove laži.\nObraćanje Vučića javnosti u 21h\nPredsednik Aleksandar Vučić obratiće se javnosti večeras, u 21 sat, u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike. Obraćanje predsednika Vučića otvoreno je za sve medije.\nO tome je novinare u Briselu obavestio šef vladine kancelarije Marko Đurić, koji je rekao i da je pitanje da i će i kada razgovori sa Prištinom biti nastavljeni.\nNeizvesno je da li će Vučić, nakon Brisela, otputovati na Kosovo i Metohiju, a očekuje se da će odluku o tome saopštiti večeras.


BIO JE SAJAM, A NA SAJMU...... | Professional Security Systems Magazine\nIFSEC od 20. do 22. Juna u Londonu\nBIO JE SAJAM, A NA SAJMU......\nVeć treću godinu zaredom Ifsec je organizovan u londonskom Excel centru od 20. do 22. juna. Prezentovano je preko 10.000 bezbednosnih rešenja, od integrisanih sistema, preko kućne automatizacije do pametnih poslovnih objekata. Pod jednim krovom se okupilo oko 32.000 profesionalaca iz svih delova sveta. Obuhvaćeni su svi aspekti bezbednosti, od tradicionalnih segmenata, poput video-nadzora i kontrole pristupa, do IoT-a, „dubokog učenja“, sajber bezbednosti i kontrole granica. Ove godine posebna pažnja posvećena je edukaciji instalatera i sistem integratora\nReći da „brojke govore same za sebe“ je možda kliše, ali u slučaju sajmova brojke su zaista čudo. Uglavnom se oslanjamo na informacije dobijene od organizatora ovakvih manifestacija. Nikada ne sumnjamo koliko su one tačne, a ne možemo ni da utvrdimo. Ostaje nam da verujemo da je ove godine Ifsec posetilo 32.000 profesionalaca bezbednosti, prema navodimo UBM. Da li je tako i bilo, nije preterano važno. Mnogo važnije od toga je da je bezbednosna industrija ponovo demonstrirala ubrzan razvoj tehnoloških inovacija, naročito kad je reč o IP nadzoru, sajber bezbednosti i internetu stvari kao odgovoru na raznovrsne bezbednosne pretnje u savremenom svetu. Proizvođači bezbednosne opreme su, kao uvek do sada, predstavili najnovije proizvode, koje su unapredili, osavremenili i prilagodili različitim potrebama krajnih korisnika.\nExcel centar je smešten u istočnom delu Londona, ima odlične saobraćajne veze sa svim delovima metropole, u neposrednoj je blizini City aerodroma, do koga se jednostavno dolazi podzemnom železnicom ili autobusom. Uprkos tome što je cena kvadratnog metra na sajmu standardno visoka i ove godine je izlagalo preko 650 proizvođača video-opreme, snabdevača i distributera iz celog sveta.\nIfsec smatraju najprestižnijim svetskim sajmom, što i ne čudi ako se ima u vidu činjenica da je samo u Londonu locirano oko 500 bezbednosnih kompanija iz celog sveta, koje čine ukupno 75 odsto izlagača.\nNema sumnje da trka u industriji bezbednosti neprestano traje. Detaljnom analizom strukture bezbednosne industrije analitičari su došli do saznanja da vodeća uloga na tržištu proizvoda pripada maloj grupi vrhunskih kompanija koje su uvećale svoj kapital akvizicijama i merdžovanjima, poput poznatih svetskih imena Sony i Bosch, Axis, Milestone i Canon, pa do nekih drugih, koji su, takođe, našli svoje mesto pod suncem u industriji bezbednosti. Ipak, udeo glavnih konglomerata na tržištu proizvoda je opao i oni nisu uspeli da poboljšaju položaj, kroz njima svojstven proces rasta, tj. kroz akviziciju.\nNOVI PARTNERSKI PROGRAM KOMPANIJE HIKVISION\nDa bi proširio svoju mrežu partnera u oblasti saradnje, integracije i razvoja biznisa, Hikvision je na ovogodišnjem Ifsec-u pokrenuo svoj novi „Integracijski partnerski program“.\nPartneri koji se pridruže ovom programu imaće višestruku korist. Osim bogatog izvora korisnih informacija, diretno će kontaktirati prodaju, kao i odeljenje marketinga, što će svakako doprineti da budu još uspešniji u svome poslu. Kako su nam objasnili na ovogodišnjem Ifsec-u, ova unapređena onlajn komunikacija pruža maksimalnu podršku partnerima na globalnom nivou, koji vođeni tehničkim timovima iz kompanije Hikvision i uz pomoć tehničkih alata mogu da kreiraju uspešnije tržišne aktivnosti. Novi portal će omogućiti besprekornu komunikaciju između partnera i relevantnih aktera u kompaniji Hikvision, kako za tehničke, tako i za komercijalne poslove.\nu Integracijski partnerski program otvara vrata našim partnerima i pomaže im da budu stručniji, što će svakako uticati na potpuno novi nivo prodaje. Pomoćićemo našim partnerima da razviju, promovišu i prodaju svoja kompatibilna rešenja krajnjim korisnicima, kako bi podržali širi spektar aplikacija, po sistemu „ključ u ruke“ rešenja – objasnila nam je Ada Han, marketing menadžer u kompaniji Hikvision.\nJEDINSTVENA WISESTREAM TEHNOLOGIJA\nHanwha Techwin je predstavila novu vodeću linija mrežnih kamera Wisenet X s potpuno novim čipom.\nZajedno sa mrežnim kamerama Wisenet Q I P, linijom AHD, kao i ful HD analognom linijom, koje su bile predstavljene krajem 2016, kompanija sada može da ponudi kompletan asortiman proizvoda i da zadovolji potrebe svakog korisnika. Kamere iz Wisenet P serije se odlikuju H.265 kompresijom i WiseStream tehnologijom, komplementarnim tehnologijama kompresije koje dinamički kontrolišu kodiranje, uspostavljanjem balansa između kvaliteta i stepena kompresije, na osnovu kretanja na slici. Kombinacijom WiseStream i H.265 tehnologija efikasnost iskorišćenja propusnog opsega se poboljšava do 75 odsto u odnosu na aktuelnu H.264 kompresiju. Ovo je garancija da je nova Wisenet P serija iz Hanwha Techwin Europe trenutno najbolja serija dostupna na tržištu u pogledu iskorišćenosti propusnog opsega – objasnio je na pres konferenciji Tim Biddulph, menadžer proizvoda i rešenja u kompaniji Hanwha Techwin.\nNa planu prodaje, glavne promene u geografskoj distribuciji dogodila se u Aziji koja je ostvarila najveću stopu rasta i veći tržišni udeo.To će se verovatno i nastaviti, jer i dalje postoji latentna potražnja koja čeka na eksploataciju. U Kini je penetracija bezbednosne opreme tri puta manja u odnosu na Severnu Ameriku. Međutim, na zapadu su vodeći proizvođači uređaja za video-nadzor iz Kine, i u poslednje dve godine ostvarili su značajno prisustvo na zapadnim tržištima.\nSajber bezbednost, IoT, „duboko učenje“ i nosive kamere su bili top trendovi ovogodišnjeg Ifsec-a. Međutim, i dalje rastu zahtevi za video-nadzorom, pa se predviđa se da će do kraja ove godine na globalnom nivou biti isporučeno 98 miliona mrežnih kamera i skoro 29 miliona HD CCTV kamera. Ifsec je ponudio mnogo pametnih rešenja, novih tehnologija i modela za umrežavanje. Dva najveća kineska proizvođača, Hikvision i Dahua su unapredili poslovanje izvan bezbednosnih aplikacija, u oblastima kao što su industrijska automatizacija i pametni transport, razvoj dronova itd. Sve popularnije su nosive kamere, koje omogućavaju da jedan čovek obavi zadati posao, umesto dvojice, što značajno umanjuje ukupne troškove poslovanja.\nDo 2020. godine, IoT će uticati na implementaciju komercijalnih projekata video-nadzora. Bezbednosna kamera više neće biti samo bezbednosni proizvod, već će imati i ulogu senzora u zgradama koji će procenjivati kapacitet prostorija, kretanje ljudi i utvrđivati ko je ušao u zgradu. IoT će pomoći da se u zgradama uključi grejanje, osvetljenje, i kontroliše ulaz, i obavi čitav niz drugih scenarija koji se još uvek detaljno ne razmatraju.\nIoT priča vezana za video-nadzor je započeta u SAD-u, ali Kina će ubrzo postati lider za povezivanje u fizičkoj bezbednosti. Prema procenama mnogih stručnjaka za IoT, Zapadna Evropa će zaostajati iza obe pomenute države.\nZAŠTITA NACIONALNE INFRASTRUKTURE\nNakon ovogodišnje turbulente navale migranata, zaštita nacionalne infrastrukture je postala jedna od top tema u industriji bezbednosti. Zato se na sajmu okupio veliki broj demografski i starosno različitih profesionalaca koji su zaposleni u vladinom sektoru, javnom saobraćaju, logistici, sportskim halama, šoping centrima, kao i na graničnim prelazima. Njima su na sajmu ponuđeni potpuno novi edukativni sadržaji i programi za zaštitu od terorizma i zaštitu kritične nacionalne infrastrukture, kao i nova perimetarska rešenja. U hali za zaštitu nacionalne infrastrukture održavali su se sastanci kupaca i izlagača, kao i seminari na temu najbolje prakse iz oblasti kritične nacionalne bezbednosti. Predstvaljena su takođe i rešenja za parkinge, automatske barijere, automatski stubići i klizna vrata, brze kapije i rampe.\nBOSCH I SONY JAČAJU SARADNJU\nNakon zvaničnog odobrenja antimonopolske komisije, poslovno partnerstvo između kompanija Bosch i Sony u oblasti bezbednosnih video-rešenja stupilo je na snagu februara 2017. godine, osim u Kini, gde je partnerstvo zvanično počelo u aprilu. Obe kompanije su trenutno fokusirane na jačanje saradnje koja je prvi put najavljena novembra 2016. godine.\nPartnerstvo podrazumeva saradnju kako na planu prodaje i marketinga, tako i tehničku saradnju. Kad je reč o marketingu, prodaja i marketing proizvoda za video‑nadzor iz kompanije Sony pridružili su se novoformiranom timu u kompaniji Bosch, koji ima zadatak da pruža usluge i podršku kupcima proizvoda za video‑nadzor kompanije Sony, na svim tržištima osim Japana. U pogledu tehničke saradnje, cilj obe kompanije je da uspostave nove standarde u oblasti snimanja u visokim rezolucijama, u kombinaciji sa odličnom osetljivošću na svetlost, upotpunjeno ugrađenom video‑analitikom i najnovijom tehnikom za upravljanje brzinama u bitovima.\nU martu 2017, Sony je predstavio osam novih G6 mrežnih kamera za video-nadzor u punoj HD rezoluciji (1080p). Visoka osetljivost na svetlost novih G6 kamera garantuje integritet boja na slikama, čak i u uslovima ekstremno slabog osvetljenja. Istovremeno, Bosch je obogatio portfolio u oblasti analitike i upravljanja brzinom u bitovima. Od maja 2017. godine, sve mrežne kamere iz IP 4000 serije imaće ugrađenu video-analitiku, kao i najnovije tehnike upravljanja brzinom u bitovima u kombinaciji sa H.265 video-kodiranjem, čime se brzina u bitovima smanjuje i do 80 odsto. Prvi zajednički razvijeni proizvodi na tržištu pojaviće se tokom 2018. godine – izjavio je za PSS Kristof Štadter (Christof Stadter), regionalni marketing menadžer.\nU ovoj hali posetioci su imali priliku da vide kako dronovi mogu da doprinesu obezbeđivanju sportskih događaja i koja je njihova uloga u borbi protiv terorizma. Osim što su se upoznali sa načinom funkcionisanja ove tehnologije, mogli su da pronađu i rešenja kako da se zaštite od sve popularnijih dronova. Sesije posevećene ovoj tehnologiji su vodili iskusni proizvođači iz ove oblasti.\nU sali koja je otvorena prvi put 2017. godine održan je veliki broj stručnih seminara, panela, debata i izložene su mnoge studije slučaja o protivterorizmu, bezbednosti granica i zaštiti kritične nacionalne infrastrukture. Sistem integratori i instalateri, koji su godinama najlojalniji posetioci sajma bili su u prilici da čuju mnogo korisnih saveta o instaliranju, održavanju i optimizaciji rešenja od stručnjaka iz ove oblasti.\nIfsec 2017 nije izneverio očekivanja posetiliaca ni kada je reč o pametnim rešenjima u okviru integrisanih bezbednosnih sistema, automatizacije kuća, pametnih komercijalnih zgrada, a ponudio je i treninge na ove teme.\nOrganizovani seminari u okviru četiri sale za seminare bilo su idealno mesto da posetioci saznaju mnogo toga novog i korisnog iz studija najboljih i najgorih slučajeva. Bilo je razgovora o budućim trendovima na kojima su vodeći ljudi iz bezbednosne industrije odgovarali na postavljena pitanja.\nUNAPREĐEN RAD NOSIVIH KAMERA\nNapredan rad sa skladištenjem na obodu kod nosivih kamera engleskog proizvođača Digital Barriers podržava paket Device Pack 9.1 Milestone Xprotect softver za video-menadžment (VMS). Usklađen je sa Onvif standardom i podržava H.265 kompresiju, koja omogućava prenos videa u 4K rezoluciji.\nOduševljeni smo novim mogućnostima koje ova integracija nudi. Drago nam je što smo u prilici da budemo deo Milestone zajednice, budući da nam to daje mogućnost da kroz ovo partnerstvo povećamo potencijal naše kompanije – izjavila je za PSS Marie Clutterbuck, direktor marketinga u kompaniji Digital Barriers.\nPodrška za H.265 kodek za visokoefikasno strimovanje je takođe uvršćena u Device Pack 9.1 paket. Do sada su obavljena brojna testiranja i verifikovanja kamera, uz mnoštvo novih koje će tek uslediti.\nFOKUS NA SAJBER BEZBEDNOSTI\nKompanije Genetec je demonstrirala poslednju verziju IP bezbednosne platforme Security Center 5.6, s otvorenom arhitekturom. Njene osnovne prednosti se odnose na novi HTMLS veb klijent sa poboljšanim mapiranjem interfejsa, novu kontrolu pristupa i video-uređaje za integraciju, kao i mogućnost korišćenja registarske tablice kao akreditiva za kontrolu pristupa. Genetec je fokusiran na sajber bezbednost, o čemu smo razgovarali sa Simon Cook, menadžerom prodaje u ovoj kompaniji.\nNa meti sajber napada su bukvalno sve kompanije, od velikih, preko srednjih do najmanjih preduzeća. Istraživanja agencija su ukazala na podatak da je skoro polovina svih kompanija u Britaniji bila napadnuta bar jednom u poslednjih godinu dana, što je zastrašujući podatak. Niko nije pošteđen od sajber napada, zbog čega smo se na ovogodišnjem Ifsecu fokusirali na sajber bezbednost i zaštitu od terorističkih pretnji – rekao nam je Simon Cook.\nIT i sajber bezbednost su neke od najaktuelnijih tema, s obzirom na to da su svi naši sistemi i softveri povezani, pa su samim tim sve ozbiljnije i posledice sajber napada. Osim ponuđenih najnovijih rešenja i alatki, predstavljene su i poslednje inovacije na temu sajber bezbednosti.\nKako raste zabrinutost za javni i privatni sektor bezbednosti procenjuje se da će tržište kontrole pristupa dostići vrednost od 8,6 milijardi dolara do 2018. godine. Bezbednosni i IT menadžeri su imali priliku da uživo pogledaju najnovije proizvode za zaštitu zgrada, koji su dizajnirani u 2017.\nNeke od centralnih tema ove godine bile su takođe integrisana rešenja, perimetarska zaštita i promocija mladih talenata iz ove oblasti. Fizička rešenja kao što su perimetarske ograde namenjene zaštiti fabrika, širokih oblasti i dalje su idealno rešenje za mnoge bezbednosne rizike.\nPSS je tradicionalno bio jedan od medijskih sponzora ove prestižne manifestacije. Štampano izdanje magazina bilo je izloženo na pultu rezervisanom za medije.