Takmičenje u točenju piva\nHome // Hrana i Piće // Vesti // Takmičenje u točenju piva\nU beogradskom klubu Mladost, svetski premijum brend piva Heineken najavio je početak takmičenja u točenju piva za barmene širom Srbije, čije će finale biti održano krajem marta u Beogradu. Pobednik ovog takmičenja otputovaće u Amsterdam i učestvovati na globalnom finalu u kome će se takmičiti sa najboljim Heineken “Star Serve” točiocima piva iz celog sveta.\n- Kao jedan od vodećih brendova iz premijum kategorije piva, Heineken je kreirao poseban ritual za točenje piva, kako bi ukus piva u svakoj natočenoj čaši bio na vrhunskom nivou. Star Serve trening fokusiran je na to da svaki polaznik zaista razume ceo proces točenja piva jer svaki od koraka ima svoje logično objašnjenje, a po završetku treninga polaznici dobijaju sertifikat kojim se potvrđuje da su uspešno prošli obuku - rekla je Dejana Petrović, jedini sertifikovani Draft master u Heinekenu.\nInače, Star Serve ritual se sastoji od pet koraka: ispiranje, točenje, skidanje pene, provera i služenje, koji vode do savršenstva i obezbeđuju da pivo bude posluženo na idealan način. Finale domaćeg takmičenja u točenju piva za barmene biće održano u Mikser House-u, 28. marta, a pobednik će nastupiti na globalnom finalu u Amsterdamu koje se održava 19. i 20. aprila 2016.


Raketni napad na Bagdad - 2003-12-25\nIrački pobunjenici su danas projektilima napali različite ciljeve u Bagdadu, a zvaničnici su, kako kažu, i očekivali takve napade na sam Božić. Američki zvaničnici dodaju da je bilo više napada unutar takozvane zelene zone, ogradjenog kompleksa u kojem privremena američka administracija ima svoje sjedište.\nNema, medjutim, nikakvih izvještaja o načinjenoj šteti. Projektilima su danas pogodjene i ambasade Turske i Irana, načinivši manju štetu, dok je projektil ispaljen na njemačku ambasadu promašio cilj. Zvaničnici kažu da su rakete ispaljene i na jednu stambenu zgradu i hotel Sheraton, u kojem borave mnogi zapadni novinari.\nČetiri američka vojnika i najmanje 4 iračka civila poginula su kasno sinoć u eksplozijama bombi podmetnutih pored ceste.\nU međuvremenu američki zvaničnici kažu da su primili izvještaj o mogućnosti postojanja masovne grobnice južno od Bagdada, u gradu Iskandariyah.Vojni zvaničnici kažu da se istraga biti sprovedena u naredim danima.


Francuska poziva na obnovu i uravnoteženje NATO-a – Haber.ba\nPariz se zalaže i za stvarni evropski suverenitet, uključujući u digitalnom području, kaže francuski ministar.\nProšlo je vrijeme kada je Evropa mogla drugima povjeriti brigu za svoju sigurnost, izjavio je u petak u Pragu francuski ministar vanjskih poslova Jean-Yves Le Drian, koji je pozvao Evropljane da budu „proaktivniji u obnovljenom i uravnoteženom“ NATO-u.\nU govoru na otvaranju međunarodnog simpozija organiziranog povodom 30. godišnjice pada željezne zavjese, Le Drian se zalagao za stvarni evropski suverenitet, uključujući i u digitalnom području, u prisustvu češkog kolege Tomas Petriceka, prenosi AJB.\n„Želim da s evropskim zemljama koje su saglasne 2020. pokrenemo razmišljanje o evropskom digitalnom suverenitetu“, rekao je.\n„Imamo viziju željenog digitalnog svijeta – slobodan, otvoren i siguran“, istakao je, prenosi Hina.\nMinistar je objasnio da su potrebna četiri polja za izgradnju digitalnog suvereniteta Evrope – jačanje sigurnosti kibernetičkog prostora, uspješna inovacija, učvršćenje uloge normativne moći i zaštita zajedničkih otvorenih digitalnih infrastruktura.\n‘Više odgovornosti Evropljana’\nU pogledu NATO-a „uvjet sine qua non za snažniji Sjevernoatlantski savez je da Evropljani budu proaktivniji i da preuzmu više odgovornosti unutar obnovljenog i rebalansiranog saveza“, rekao je.\nPrag trenutno predsjeda Višegradskom grupom, koja okuplja Mađarsku, Poljsku, Češku i Slovačku i koju ponekad smatraju nesklonom daljnjoj evropskoj integraciji.\nLe Drian će se sastati s bivšim češkim disidentima kako bi odao počast njihovom angažmanu u korist demokratije i sloboda prije 1989.\nČeški ministar vanjskih poslova se zahvalio francuskom kolegi na francuskoj podršci disidentima, koju simbolizira doručak koji je decembru 1988. u Pragu organizovao predsjednik Francois Mitterrand s nekoliko istaknutih osoba, među kojima i Vaclavom Havelom.\nTeme:Francuska, izdvojeno, NATO, uravnoteženje\nNovi zemljotres uznemirio je jutros Zagrepčane, a prema podacima EMSC-a bio je magnutude 2,2...\nNakon potresa / Zemlja se otvorila: Gigantskih rupa je sve više, otvaraju se i u blizini kuća; “Kud je to otišlo, to je 13 metara dubine”\nIzmeđu Petrinje i Hrvatske Kostajnice nakon potresa uočeno je tridesetak rupa, a najgora je...\nMarijana Mićić, Ana Mihajlovski, Sanja Marinković, Dušica Jakovljević... Nijedna nije ostala imuna na srahotu...\nEnedin Turković nije mogao da podnese razvod od supruge Bisere, pa je upao u...\nCrveni križ Italije stigao je u Bihać sa humanitarnom pomoći za migrante u kampu...


Sudar dva aviona na glavnom aerodromu u Dubaiju, nema povrijeđenih\nObjavljeno: 22.07.2021. 09:40 Uređeno: 22.07.2021. 09:40\nDva putnička aviona sudarila su se rano jutros na pisti na Međunarodnom aerodromu u Dubaiju, a u incidentu nije bilo povrijeđenih, javile su vlasti.\nSudarili su se avion niskobudžetske kompanije FlyDubai i kompanije Gulf Air sa sjedištem u Bahreinu.\nKompanija FlyDubai saopštila je da je jedan od njegovih Boeinga 737-800 na putu za Kirgiziju imao "manji incident" i bio primoran da se vrati na početni položaj. Kompanija je navela da su putnici prebačeni na let šest sati kasnije.\n"FlyDubai će raditi sa vlastima da ispita incident", saopštila je aviokompanija navodeći da je u sudaru oštećen vrh krila jedne od letjelica.\nDruga kompanija Gulf Air saopštila je da je jedna od njenih letjelica "pogođena kod repa letjelicom druge aviokompanije". Gulf Air nije naveo ime druge kompanije ali je dodao da radi na tome da obezbijedi putnicima druge letove da stignu do svojih konačnih odredišta.\nUprava Međunarodnog aerodroma Dubai, najfrekventnijeg aerodroma za međunarodna putvanja prije pandemije koronavirusa, saopštila je da su zbog sudara bili primorani da zatvore jednu od svoje dvije piste na dva sata. Kompanija je navela da operacije nisu pogođene tim zatvaranjem.\nDubai avionska nesreća\nžrtve avion avionska nesreća Indija Air India Express\n0 12.09.2021 14:35\nEXPO bez BiH - još jedna propuštena prilika\n0 03.09.2021 19:13\n0 17.08.2021 12:39\nAljaska: U padu turističkog aviona šestoro mrtvih\nSAD avionska nesreća Aljaska\n0 06.08.2021 09:41\nSrušio se mali avion u Njemačkoj, pronađena tri tijela\nNjemačka avionska nesreća\n0 17.07.2021 18:20\nNa brodu u luci Jebel Ali, u Dubaiju odjeknula eksplozija, izbio i požar\n0 07.07.2021 23:36


Ana Brnabić: Razmišljam da se učlanim u SNS | Novosadski informativni portal 021\nOna je u intervjuu za Nedeljnik, na pitanje kako gleda na najavu lidera SNS Aleksandra Vučića da će se povući iz stranke, rekla da nije član partije da bi o tome mogla da priča ali da, kao njegov saradnik, može da kaže da ne bi volela da se to desi.\nGovoreći o opoziciji, navela je da se "Savez za Srbiju okupio oko jedne ideje, mržnje prema Vučiću, a da pri tom nemaju nijedan predlog kako da građanima bude bolje ili šta bi vlada mogla da radi". Kaže i da ne zna o čemu bi razgovarala sa članovima Saveza za Srbiju i da ne vidi nijednu zajedničku vrednost koja ih okuplja.\nGovoreći o 5. oktobru, navela je da je tada bila na suprotnoj strani od Slobodana Miloševića.\n"Miloševićeva vladavina nije donela Srbiji ništa dobro. Iz tog perioda se sećam samo strašnih sankcija, hiperinflacije, praznih prodavnica, jadnih ljudi koji na trotoarima prodaju šta stignu, plastičnih boca benzina na ulici, ratova i razaranja. To vam valjda dovoljno govori na kojoj strani sam bila 5. oktobra", rekla je Brnabić.


Napusteni psi u Bogaticu - ORCA\nNapusteni psi u Bogaticu\nPrisustvo pasa lutalica na javnim površinama u urbanim i ruralnim sredinama predstavlja jedan od najzastupljenijih i najznačajnijih komunalnih problema sa kojima se suočavaju lokalne samouprave u Srbiji. Zakon o dobrobiti životinja (“Službeni glasnik”, br. 41/09) obavezuje lokalne samouprave da izrade i sprovode programe kontrole i smanjenja populacije napuštenih pasa i mačaka prema specifičnostima sredine (član 54. Zakona o dobrobiti životinja).\nKroz ovaj projekat pružamo podršku opštini Bogatić da razvije efikasan mehanizam humane kontrole populacije pasa na svojoj teritoriji, koji je u potpunosti usklađen sa članom 54. Zakona o dobrobiti životinja i međunarodnim standardima Svetske organizacije za zdravlje životinja.\nDa bismo to postigli, istražujemo postojeće stanje, kapacitete i potrebe Bogatića u ovoj oblasti. To podrazumeva istraživanje populacije vlasničkih i napuštenih pasa na teritoriji opštine, istraživanje navika i ponašanja vlasnika pasa, procenu dobrobiti vlasničkih i napuštenih pasa, istraživanje stavova građana Bogatića u vezi sa napuštenim životinjama, procenu ekoloških uslova opstanka pasa na ulici i procenu kapaciteta i stavova glavnih aktera u lokalnoj zajednici, značajnih za kontrolu populacije pasa.\nNa osnovu podataka o postojećem stanju na teritoriji opštine, sakupljenih na terenu kroz ova istraživanja, izrađujemo Program kontrole populacije pasa prilagođen specifičnostima sredine opštine Bogatić. Istraživanja će osigurati da Program kontrole populacije pasa bude efikasan, realističan i u potpunosti skrojen po meri opštine Bogatić.\nProjekat je realizovan u toku 2016. godine, finansirala ga je opština Bogatić i sufinansirala ORCA. Više o našim aktivnostima u Bogatiću pogledajte u filmu\nAktivnosti sprovedene u Bogatiću, poslužile su nam da razvijemo prvi sveobuhvatni model humane i efikasne kontrole populacije pasa za opštine i gradove u Srbiji. Više o kontroli populacije pasa i ORCA modelu “PO MERI ČOVEKA I PSA” pogledajte na sajtu www.balkandogs.orca.rs. Vidite šta Jovan Memedović misli o našem pristupu


Završen 6. Zimski turnir u malom fudbalu, uz sportski i humanitarni karakter | SportInfo\nHome / Fudbal / Završen 6. Zimski turnir u malom fudbalu, uz sportski i humanitarni karakter\nJanuary 15, 2018\tFudbal Ostavite komentar\nU sportskoj hali u Zrenjaninu sinoć je završen 6. Zimski turnir u malom fudbalu, tradicionalna sportska manifestacija koja je ove godine po prvi put imala i humanitarni karakter. Pobednik turnira u seniorskoj konkurenciji je ekipa “Kafe Bakardi” iz Zrenjanina koja je u finalu ubedljivo slavila protiv ekipe “Generalna solucija” 5:1, nakon znatno bolje igre u drugom poluvremenu.\nU borbi za treće mesto sastale su dve ekipe s juga Banata – “Kladionica Milenijum Kačarevo” savladala je “Pančevo Taksi Petrol” 5:2. Između dve poslednje zvanične utakmice turnira, odigran je zanimljiv humanitarni meč između veterana FK “Proleter” Zrenjanin i selekcije novosadske Žandarmerije. Pod sloganom “Za osmeh više”, publika koja je juče u zavidnom broju došla u “Kristalnu dvoranu”, kao i sami akteri humanitarne utakmice, donirali su slatkiše za decu iz socijalno ugroženih kategorija stanovništva, koji će im biti uručeni uz angažovanje zrenjaninskog Crvenog krsta. Iako je rezultat bio u drugom planu, u neizvesnoj utakmici slavili su nekadašnji igrači “Proletera” 2:1.\nFinalnoj večeri 6. Zimskog turnira prisustvovalo je više od 1.500 gledalaca. Zadovoljni su i organizatori i učesnici, a zadovoljstvo dele i predstavnici Grada Zrenjanina koji su sinoć bili u “Kristalnoj dvorani” – predsednik Skupštine grada Oliver Mitrović i pomoćnik gradonačelnika Simo Salapura, koji je i uručio zahvalnice učesnicima humanitarnog meča, kao i pehare najsupešnijim ekipama i pojedincima. On je rekao da se puno ljudi odazvalo pozivu na humanitarnu akciju, i da slogan “Za osmeh više” može u potpunosti da se poveže sa svim dešavanjima sinoć u hali.\n“Mnogo publike, lepog fudbala, ljudi koji su se odazvali našim pozivima. Tri nedelje turnira, više od 110 utakmica koje su odigrane, 56 ekipa učesnika, učešće veterana “Proletera”, Žandarmerije, Kancelarije za mlade grada Zrenjanina, volontera Crvenog krsta, zaista lepa manifestacija u našoj “Kristalnoj dvorani”, uz podršku Grada Zrenjanina”, izneo je svoje utiske Salapura, uz očekivanja da će naredni turnir biti još bolje organizovan i takođe imati humanitarni karakter.\nPredstavnik organizatora turnira, Ivan Mikalački, ističe da je prikupljena velika količina slatkiša, koji će obradovati puno dece, i da su slatkiše donirali ne samo gledaoci, već i ekipe učesnice humanitarnog meča. Rezimirajući turnir, rekao je da je trajao 16 radnih dana, uz učešće više od 600 takmičara.\n“Više od trećine njih su sasvim mladi igrači, a finale, uz puno golova, takođe pokazuje kvalitet ovog turnira. Možda su neke ekipe malo razočarane plasmanom, ali to je fudbal, to je sport, i mi im želimo sreću na narednom turniru za koji se nadam da će biti još masovniji i još bolje organizovan”, kazao je on.\nzimski turnir\t2018-01-15\nDERBI TREĆEG KOLA BIZNIS LIGE GRADSKA UPRAVA – MENJAČNICE SPIN\nŠARM BANATA RASUT PO PESKU DUBAIJA


Hakeri koriste Android malver za špijuniranje izraelskih vojnika\nTema: Hakeri koriste Android malver za špijuniranje izraelskih vojnika\n26.02.2017, 22:05 #1\nGrupa hakera koji su delovali pod pokroviteljstvom neke države špijunirala je izraelsku vojsku hakujući privatne Android telefone pojedinih vojnika, i tako pratila njihove aktivnosti i krala podatke sa inficiranih uređaja.\nAndroid telefoni više od 100 zaposlenih u Izraelskim odbrambenim snagama (IDF) hakovani su i inficirani špijunskim programom nazvanim ViperRAT.\nViperRAT je malver koji je napravljen upravo za špijunažu Android telefona izraelskih vojnika i izvlačenje podataka sa kompromitovanih uređaja.\nPrema navodima iz izveštaja koje su objavile kompanije Kaspersky Lab i Lookout, telefoni izraelskih vojnika hakovani su pomoću tehnika društvenog inženjeringa. Vojnici su namamljivani da uđu u komunikaciju sa hakerima koji su se predstavljali kao atraktivne žene iz Kanade, Nemačke i Švajcarske.\nVojnici su tako prevareni da instaliraju trojanizovane verzije dve inače legitimne Android aplikacije za chat, SR Chat i YeeCall Pro.\nMalver je distribuiran pomoću droppera sakrivenog u drugim aplikacijama za Android smart telefone, koje su popularne u Izraelu i dostupne u Googleovoj prodavnici Play.\nAplikacija bi skenirala smart telefon i preuzimala drugu malicioznu aplikaciju koja je bila maskirana u ažuriranje za neku od već instaliranih aplikacija na telefonu, kao što je WhatsApp, i koja je tražila od žrtava tražila različite dozvole koje su hakerima omogućavale da špijuniraju korisnike uređaja.\nHakeri su mogli da izvršavaju različite komande, koje su im omogućavale da kontrolišu mikrofon i kameru telefona, i tako prisluškuju razgovore korisnika i prema potrebi, uključuju kameru telefona.\nPored toga, ViperRAT je prikupljao niz različitih podataka sa kompromitovanih uređaja uključuju podatke o lokaciji korisnika, informacije o pozivima, privatne fotografije, SMS poruke, informacije o baznim stanicama, mreži i metapodatke sa uređaja, informacije o pretraživanju interneta i istoriju preuzimanja aplikacija.\nHakeri su uspeli da organizuju ozbiljnu kampanju sajber špijunaže, kompromitujući na desetine mobilnih uređaja izraelskih vojnika, među kojima su Samsung, HTC, LG i Huawei smart telefoni.\nMeđutim, IDF verovatno nije jedini cilj ove grupe hakera.\nKampanja malvera ViperRAT započela je jula prošle godine i traje i sada, tvrde istraživači Kaspersky Laba.\nIzraelska vojska sarađivala je sa kompanijama Kaspersky Lab i Lookout koje su sprovele istragu. IDF veruje da iza ovih napada stoji Hamas, ali istraživači sumnjaju u to.\nS obzirom na karakteristike malvera oni pretpostavljaju da je akter mnogo sofisticiraniji, i da Hamas nije u stanju da izvede ovakve napade.\nIDF zajedno sa Kaspersky Labom i Lookoutom pokušava da identifikuje inficirane ciljeve i da ih zaštiti od novih napada, iako je relativno lako zaštititi se od malvera kao što je ViperRAT - dovoljno je ne preuzimati aplikacije iz nepouzdanih izvora.


Počinje Evropski filmski maraton u gradovima Srbije - Mingl\nU nedelju, 14. novembra, u Bioskopu Eurocinema u Subotici, Bioskopu Fontana u Beogradu i Bioskopu Kulturnog centra Novi Sad, moći ćeš besplatno da pogledaš osam filmova u okviru Evropskog filmskog maratona.\nFilmovi koji te očekuju jesu: Najbolje godine, Izbrisana istorija, Osinja mreža, Telo Hristovo, Znoj, Još jedna tura, Pogrešan korak i Vampir. Evropski filmski maraton je deo novog projekta European films for next generation u okviru Europa Cinemas programa Collaborate to Innovate finansiranog od strane Kreativne evrope, koji se realizuje sa ciljem kreiranja održivog modela za privlačenje mlade publike i promociju evropskog filma.\nProgram će u 10 časova otvoriti ostvarenje Najbolje godine, reditelja Gabrielea Muccina. Ova priča o Italiji, od osamdesetih godina do danas, ispričana je kroz živote četvoro prijatelja, kroz 40 godina njihovih ljubavi, traganja, uspeha i neuspeha.\nU 12 časova je na programu film Izbrisana istorija (Benoît Delépine, Gustave Kervern), u kome u provincijskom predgrađu, tri suseda sustižu nove tehnologije i društveni mediji. Oni odlučuju da se, uz pomoć hakera, bore protiv moćnih vetrenjača savremenog života i kompanije Big Tech.\nTriler Osinja mreža (Olivier Assayas), koji je na programu u 14 časova, dočarava Havanu ranih devedesetih, kada kubanski pilot Rene Gonzales otima avion i beži sa Kube ostavljajući za sobom voljenu ženu i ćerku.\nTelo hristovo u 16 časova reditelja Jana Komase je priča o dvadesetogodišnjaku koji doživljava duhovnu transformaciju u pritvoru za mlade i odlazi u mali grad da oproba sreću u onome što zaista voli.\nOd 18 časova na programu je drama Znoj Magnusa fon Horna, koja približava gledaocima unutrašnji život influenserke i fitnes instruktorke Silvije Zajec.\nOskarom nagrađeno ostvarenje Još jedna tura Thomasa Vinterberga na programu je od 20 časova, u ovoj priči četiri prijatelja rade kao profesori u srednjoj školi i pokušavaju da poboljšaju svoj život time što eksperimentišu konstantnim održavanjem nivoa alkohola u krvi.\nU 22 časa publika će moći da gleda film Pogrešan korak Davida Victorija, u kome nakon smrti oca koji ga je negovao, glavni junak Dani odluči da je vreme da se vrati svom životu.\nKonačno, u ponoć će publika moći da pogleda najnovije domaće ostvarenje Vampir reditelja Branka Tomovića. U ovom filmu čovek iz Londona dolazi u malo udaljeno selo u Srbiji da se brine o groblju. Počinje da ima košmarne snove i sumnja da prijateljski nastrojeni seljani imaju zlu nameru s njim.\nProjekat European film for next generation kreiran je sa ciljem uspostavljanja snažne mreže bioskopa, u cilju stvaranja održivog modela za privlačenje mlade publike i promociju evropskog filma kroz edukativne aktivnosti. Jedna od četiri ključne aktivnosti je stvaranje zajedničke marketing strategije i realizacije marketinške kampanje čija će ciljna grupa biti mladi, a sa ciljem stvaranja svesti o raznovrsnosti i kvalitetu evropske kinematografije. U sklopu ove aktivnosti organizovaće se i Evropski filmski maraton 14. novembra 2021. godine simultano u Subotici, Beogradu i Novom Sadu.\nTakođe, jedan od fokusa projekta je organizovanje specijalnih projekcija evropskih dečijih igranih filmova za starije osnovce uz uvodno predavanje stručnjaka iz oblasti filma u tri bioskopa partnera na projektu. U okviru projekta biće organizovane i specijalne projekcije evropskih dokumentarnih filmova za srednjoškolce, uz uvodno predavanje stručnjaka iz oblasti filma u tri bioskopa partnera na projektu. Kao četvrta ključna aktivnost, u planu je i organizovanje dvodnevnog trening seminara za članove/članice projektnog tima kao i za nastavno osoblje osnovnih i srednjih škola.


U maju zajednički sastanak o projektima koje će finansirati Srbija | Hercegovina Press\nU maju zajednički sastanak o projektima koje će finansirati Srbija\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je da je danas u Beogradu dogovoreno da u Bijeljini bude održan sastanak najviših zvaničnika Srpske i Srbije sa gradonačelnicima i načelnicima lokalnih zajednica iz Srpske, na kojem će biti riječi o realizaciji projekata koje finansira Srbija.\nVišković je naveo da je dogovoreno da kabineti u narednih nekoliko dana usaglase sastanak koji bi bio održan početkom maja u Etno-selu „Stanišići“.\nPrema njegovim riječima, na tom sastanku bi učestvovali predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Ana Brnabić, kao i gradonačelnici Beograda, Novog Sada i drugi.\n„Razgovaralo bi se o realizaciji ovih projekata, a otvorila bi se i pitanja dalje saradnje u realizaciji nekih budućih projekata za koje već sada pravimo planove“, rekao je Višković nakon sastanka sa Vučićem i Brnabićevom.\nOn je naveo da će Srbija kao pomoć za razne projekte u Republici Srpskoj izdvojiti 9,3 miliona evra, umjesto ranije dogovorenih oko 8,5 miliona evra,\nVišković je naveo da su uvršteni projekti još nekoliko lokalnih zajednica i da je danas konačno usaglašena lista projekata.\nOn je rekao novinarima i da je zahvalio Vučiću za projekte koji su odabrani za skoro sve lokalne zajednice u Republici Srpskoj, te da je vrijednost tih projekata sada 9,3 miliona evra.\n„Danas smo razgovarali i o ubrzavanju procedura izgradnje energetskih objekata na gornjem toku rijeke Drine, prije svega, o izgradnji `Buk Bijele`, gdje je već nešto urađeno“, dodao je on.\nPrema njegovim riječima, riječ je o rješavanju imovinskopravnih odnosa, eksproprijaciji i dobijanju ekološke dozvola.\nVišković je naveo da je i Vučić saglasan da što prije počne realizacija tog projekta.\nOn je rekao da je jedna od tema razgovora bio i komemorativni skup u Donjoj Gradini, 5. maja, koji zajednički organizuju vlade Republike i Srbije.\nVišković je rekao da se na sastancima razgovaralo i o mnogo operativnih stvari.\n„Izložili smo našu ideju o vraćanju poreza i doprinosa za realni sektor za povećanje plata za šta su veliko interesovanje pokazali i Vučić i Brnabićeva. Oni smatraju da je to dobra mjera i da će razmisliti da sličnu ili istu takvu na neki način kreiraju i u Srbiji“, dodao je Višković.


Dobitnik BAFTA nagrade "Još jedna tura" na repertoaru Kombank dvorane od 15. do 25. aprila - NekiRok\nDobitnik BAFTA nagrade “Još jedna tura” na repertoaru Kombank dvorane od 15. do 25. aprila\nFilm dansko-švedske koprodukcije „Još jedna tura” najsvežiji dobitnik BAFTA nagrade za najbolji film van engleskog govornog područja, naći će se ekskluzivno na repertoaru Kombank dvorane od 15. do 25. aprila. Tokom 10 dana prikazivanja, ljubitelji evropskog filma će ovo ostvarenje moći da pogledaju u čak tri termina (u 15, 17.20 i 19.40 časova).\nInače, Još jedna tura je nagrađen i sa nekoliko priznanja Evropske filmske akademije u Berlinu, kao što je priznanje za najbolji evropski film, dok je reditelj Tomas Vintenberg (Thomas Vinteberg) proglašen najboljim evropskim rediteljem za rad na ovom ostvarenju, a ruku mu je istovremeno dopala i nagrada za najbolji scenario.\nKomedija sa elementima drame koja je trenutno nominovana u dve kategorije za nagradu Oskar (u kategoriji za najboljeg reditelja i najbolji film van engleskog govornog područja), opisuje život četiri prijatelja koji rade kao profesori u srednjoj školi. Oni istovremeno pokušavaju da poboljšaju svoj život time što eksperimentišu konstantnim održavanjem nivoa alkohola u krvi.\nUloge za ovaj film poverene su Madsu Mikelsenu (Mads Mikkelsen) koji je nosilac „evropskog Oskara“ za najboljeg glumca Evropske filmske akademije u Berlinu, kao i Tomasu Bo Larsenu (Thomas Bo Larsen) i Magnusu Milangu (Magnus Millang).


General Draža Mihailovich: Dr. Mladena Stojanovića, heroja i pokretača ustanka protiv okupatora na Kozari, su ubili Šoša, Nađ i Šiljegović?! / "Press Online" October 21, 2013\nDr. Mladena Stojanovića, heroja i pokretača ustanka protiv okupatora na Kozari, su ubili Šoša, Nađ i Šiljegović?! / "Press Online" October 21, 2013\nPrijedor 21. 10. 2013\nMladi Prijedorčanin Milovan Malić razotkriva srpske podele\nPetnaestogodišnji Milovan Malić iz Prijedora, koji je lane kao osnovac izazvao veliki interes javnosti objavljivanjem "Knjige o Dražinim četnicima", ovih dana piše i skuplja građu za svoju drugu knjigu o srpskim podelama "Ko će kome nego svoj svome", gde će po prvi put izneti šokantne činjenice o stradanju doktora Mladena Stojanovića, heroja I pokretača ustanka protiv okupatora na Kozari.\nSAKUPIO NOVE DETALJE O SMRTI DR MLADENA... Milovan Malić\nOvaj učenik 1. razreda gimnazije "Sveti Sava" ekskluzivno za Press RS otkriva da su komandanta Stojanovića, pod četničkim znakom, u selu Jošavka 1942. godine ubili njegov zamenik Josip Mažar Šoša, Kosta Nađ i Boško Šiljegović.\n- Ovo tvrdi devedesetpetogodišnji Dragutin Ivić, koji je bio direktor Marksističkog centra Jugoslavije i za sve postoji video-snimak. Inače, Ivić, koji je poreklom s Kozare, danas svakodnevno ide u crkvu i moli boga da mu oprosti za sve loše što je činio prema svome srpskom narodu. Takođe, on za moju knjigu otkriva istinu o "Šošinom jarku" na Kozari, gde leže kosti ljudi koji su prvi ustali s Mladenom protiv fašista i ustaša - prenosi Malić.\n- Posle su i Mladen i njegove ubice proglašeni narodnim herojima, a ubistvo je namontirano Radi Radiću, oficiru Jugoslovenske vojske u otadžbini i trgovcu iz Prijedora, iako je on u to vreme bio u okolini Hercegovine. Ivić mi je potvrdio i da je 1941. na 1942. godinu na Kozaru stigao oficir koga je Mladenu poslao Dragoljub Draža Mihailović, komandant JVUO i prvi gerilac tadašnje Evrope. Međutim, Stojanović tada nije bio prisutan, a oficir se nikada nije vratio u Srbiju, jer su ga u tome osujetili Šošini ljudi za likvidacije. Takođe, petokraka zvezda na Kozari se snažno javlja tek nakon Mladenovog ubistva - tvrdi Milovan.\n- Nije bilo nacionalnih obeležja osim jugoslovenske kraljevske trobojke, a tada u Prijedoru nije bilo školovanijih, pametnijih i voljenijih ljudi od Stojanovića. Posebno se isticao Mladen i njegova porodica koja je dala tri sveštenika. I dok "crveni" i dalje propovedaju da je Kozara bila prvi komunistički ustanak, ja smatram da je to bio prvi srpski ustanak u Drugom svetskom ratu u kome se zajedno sa Srbima borio i deo muslimana - otkriva ovaj srednjoškolac.\n- Jedne noći javio mi se čovek putem Fejsbuka i naveo da ima podatke o oficiru za kojeg nisam čuo. Rekao je i da ima njegovu sliku gde je u Zavidovićima sa potpukovnikom JVUO Božidarom Hamovićem i braćom Simom i Bogdanom Božićem... Dodoš je sa završenim ekonomskim fakultetom i tri naučena svetska jezika bio jedan od najobrazovanijih ljudi na ovom prostoru i ja sam, srećom, uspeo da u gradu pronađem njegovog sina Draška, koji je teško bolestan. Rasplakao se kada je video sliku. On nikada nije saznao gde su očeve kosti i kako je ubijen. Samo je u arhivu u Banjaluci našao da je Boško ubijen u pokušaju bekstva. Ništa više - kaže Malić i ne zaboravlja da pomene tekst o porodici Stojanović koji je napisao za jedan internet medij u Srbiji.\n- Posebno sam se osvrnuo na Sretena Stojanovića, mlađeg Mladenovog brata, koji je bio akademik SANU i član Mlade Bosne (ranije Narodne odbrane). Zbog toga je kao Mladen hapšen i osuđivan u Sarajevu nakon atentata na Ferdinanda. Naime, 98 odsto Prijedorčana ne zna ko je bio Sreten. On je javno rekao da nikada neće ući u komunističku partiju. Voleo je pravoslavlje i Rusiju i bio je uključen u stvaranje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Komandovao je komitskim i četničkim odredima pred oslobođenje u Prvom svetskom ratu. U umetnosti i vajarstvu se školovao u Parizu. Umro je u Beogradu 1960. i ostavio nam bogat skulptorski opus - zaključuje naš sagovornik.\n- Spomenik ubice je samo 200 metara udaljen od spomenika Mladenu koji je dao život za ovaj narod. To će biti uobičajena javna procedura. Odbornicima ćemo ponuditi neoborive dokaze, pa ćemo videti kako će da glasaju - ističe Milovan.\nKnjigu "Ko će kome nego svoj svome" Milovan radi uz pomoć Dušana Jojića, nastavnika istorije i srpskog jezika u penziji.\n- Srpske podele su i danas aktuelne, a biće ih i dalje, jer ne učimo na tuđim, već na svojim greškama, pa nam se istorija ponavlja. Kao da imamo neki pragreh koji je nasledan i neraščišćen. Ja još nisam otkrio rešenje, ali biću srećan ako bar malo ispravimo te greške. Ljudima treba reći da nikada od svog postojanja nismo toliko stradali kao za vreme lažnog komunizma iza koga je stajao fašizam. Srbima treba jedinstvo, a partizane, gde je bilo najviše Srba, ne treba izjednačavati s komunistima i njihovim ideolozima da ne bude novih podela - kaže Milovan.\nPosted by Aleksandra at Wednesday, October 23, 2013


Fejsbuk planira platni sistem zasnovan na kriptovaluti koji bi mogao da pokrene za milijarde svojih korisnika širom sveta, navodi "Volstrit žurnal" a prenosi AP.\nSistem bi koristio digitalni novac sličan bitkoinu, ali drugaciji u tom smislu što bi Fejsbuk nastojao da održi stabilnost vrednosti svoje valute za razliku od Bitkoina i sličnih kriptovaluta čija je vrednost podložna naglim promenama. Novi sistem bi mogao navodno da "potkopa" upotrebu kreditnih kartica tako što bi se na ovaj način izbeglo plaćanje naknada za obradu iz kojih se generiše veći deo njihovih prihoda, navodi "Volstrit žurnal".\nU izveštaju časopisa, koji se poziva na anonimne izvore koji su upoznati s ovim pitanjem, kaže se i da Fejsbuk angažuje na desetine finansijskih firmi i "onlajn trgovaca" da pokrenu sistem. Fejsbuk u svom komentaru na ovo navodi da trenutno samo istražuje različite aplikacije za novu tehnologiju kriptovalute, prenosi agencija.


Hronika - datum: 2019-11-04 OTEŽAN POSAO ISTRAŽITELJIMA UBISTVA JOVANA KLISIĆA I RANJAVANJA VELIZARA GARDAŠEVIĆA\nUbistvo ispred lokala „Savoja“ Barski kriminalci imali alibi Prema saznanjima „Dana“ većina njih je tvrdila da su bili kući, dok su neki saopštili da su bili na javnim mjestima\nSvi članovi barskih kriminalnih grupa koji su u poslednja dva dana saslušavani u okviru istrage o ubistvu Jovana Klisića ponudili su alibije inspektorima kriminalističke policije. Prema saznanjima „Dana“, većina njih je tvrdila da su bili kući, dok su neki saopštili da su bili na javnim mjestima, lokalima gdje ih je vidjelo više svjedoka.\nUbistvo se dogodilo ispred restorana „Savoja“ u centru Bara. Gardašević i Klisić su izašli iz tog lokala i krenuli prema blindiranom „audiju“. Klisić je krenuo ka vratima vozača, a njegov prijatelj ka mjestu suvozača. Prije nego što su ušli u automobil, dvojica napadača su prišla vozilom „seat“ i zapucala u njih. Potom su pobjegli sa lica mjesta, a inspektori su zapaljeni „seat“ pronašli u naselju Bjeliši.\nIako ranjen, Klisić je uspio da pokrene vozilo, ali je ubrzo izgubio kontrolu nad upravljačem, usled čega je udario u nekoliko automobila. Ubrzo je podlegao povredama, a njegov prijatelj hitno je prevezen u bolnicu.\nInspektori barske policije u sklopu istrage saslušali su nekoliko pripadnika organizovane kriminalne grupe na čijem čelu se, navodno, nalazi odbjegli Alan Kožar.\nPolicija će zatražiti pomoć zbog prikupljanja operativnih podataka i od nekih zemalja iz okruženja.\nPrema policijskim evidencijama, Klisić i Garadšević bliski su klanu koji je predvodio ubijeni Armin Muša Osmanagić. Prve sumnje na moguću povezanost sa ovom likvidacijom pala je na pripadnike njima suprotstavljenog klana koji predvodi Kožar. Ipak, policija je nakon informativnog razgovora pustila na slobodu sve privedene jer nijesu imali osnova za njihovo zadržavanje.\nIz zapaljenog „seata“ koji su koristile ubice izuzeto je više tragova, koji su upućeni u Forenzički centar na vještačenje.\nPolicija će te tragove uporediti sa uzetim uzorcima DNK-a svi saslušanih, ali i onih koje imaju u centralnom registru.


Bačena eksplozivna naprava u dvorište noćnog kluba - Sputnjik Srbija\n07:51 19 Jun 2021\nBačena eksplozivna naprava u dvorište noćnog kluba\n09:45 29.10.2020 Preuzmite kraći link\nEksplozivna naprava bačena je u dvorište noćnog kluba „Šćiponja“, na putu Priština-Uroševac.\n„Kosovska policija je obaveštena da je osoba osumnjičena da je bacila eksplozivnu napravu iz automobila i pobegla automobilom prema Prištini“, potvrdio je portparol kosovske policije Daut Hodža za TV Kljan Kosova, prenosi Kosovo onlajn.\n„Policijske jedinice sprovode istražne i operativne radnje kako bi proverile osnovane sumnje da li je eksploziv bačen iz vozila i utvrdili činjenice“, rekao je Hodža.\nU incidentu nije bilo povređenih, a prijavljena je samo materijalna šteta.\nPrema Hodžinim rečima, motivi ovog napada za sada nisu poznati.\neksplozija, Kosovo i Metohija


Ministar spoljnih poslova Nikola Selaković, drugog dana posete Indoneziji, sastao se sa Lim Džok Hojem, generalnim sekretarom Asocijacije nacija jugoistočne Azije (ASEAN), sa kojom je trgovinska razmena naše zemlje prethodne godine iznosila 621 miliona dolara, od čega najviše sa Vijetnamom, Indonezijom i Malezijom.\nNikola Selaković, Indonezija\nSelaković je tokom razgovora kazao da je u pitanju 95 odsto uvoz Srbije iz zemalja članica ASEAN-a, ali da smo zainteresovani da se taj odnos promeni i da se naša saradnja ojača u brojnim oblastima.\nŠef srpske diplomatije poručio je tokom razgovora da Srbija sa velikom pažnjom prati aktivnosti te asocijacije, sa kojom deli zajedničke vrednosti i političke principe, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova.\nKako je naveo, vrednosti i principi zasnivaju se na uzajamnom poštovanju nezavisnosti, suvereniteta, jednakosti, teritorijalnog integriteta i nacionalnog identiteta svih naroda, ali i na nemešanju u unutrašnje stvari drugih država, zalaganju za prevazilaženje svih razlika mirnim putem uz podsticanje sveobuhvatnog razvoja i napretka.\nSelaković je upoznao sagovornika sa političkom situacijom u našem regionu, naročito sa rezultatima ekonomskih i infrastrukturnih reformi u Srbiji, prenevši jasno opredeljenje naše zemlje za produbljivanje saradnje i partnerstva sa tom asocijacijom.\nNaglasio je da je poseta Indoneziji početak ture tom regionu i da će se u narednom periodu nastaviti sa intenziviranjem kontakata i posetama zemljama članicama ASEAN-a.\nSastankom u sedištu ASEAN-a, Selaković je završio dvodnevnu posetu Džakarti, gde je juče razgovarao sa predsednikom Indonezije Ðokom Vidodom i ministarkom spoljnih poslova Retno Marsudi, kao i sa predstavnicima nacionalnih prehrambenih kompanija te zemlje.\nNikola Selaković Indonezija Poseta ASEAN\n"AKO SE LIMITIRA CENA RUSKE NAFTE BAREL IDE I DO 400 $" Nakon predloga iz Japana oglasio se i Medvedev sa opasnim prognozama\n08:26 "AKO SE LIMITIRA CENA RUSKE NAFTE BAREL IDE I DO 400 $" Nakon predloga iz Japana oglasio se i Medvedev sa opasnim prognozama


Upozorenje Fiskalnog saveta Srbije o budžetu\nPredstavnici Fiskalnog saveta Srbije ističu da je budžetska situacija u zemlji problematična, a da su optimistične izjave Ministarstva privrede i finansija posledica pogrešne metodologije računanja BDP-a.\nNaspram pomalo optimističkih najava iz Ministarstva privrede i finansija, Fiskalni savet je danas izašao sa upozoravajućim podacima - od veličine javnog duga Srbije, do procena da uprkos skorom rebalansu, budžet neće izdržati do kraja godine.\nJavni dug Srbije je u prethodna tri kvartala porastao za 3,5 milijardi evra i iznosi 62 odsto bruto-domaćeg proizvoda, a do kraja godine bi mogao da naraste i na 65 odsto BDP-a, ocenio je danas predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović.\nPrema njegovim rečima, optimistični podaci sa kojima je do sada izašlo Ministarstvo finansija i privrede su posledica pogrešne metodologije, po kojoj nisu uračunati dugovi lokalnih samouprava, a ukupna računica je izvođena na projektovani BDP, a ne realni iz poslednja četiri kvartala.\nFiskalni savet je danas i pohvalio namere Vlade da započne najvažnije strukturne reforme.\n"Strukturne reforme su dobro koncipirane i presudne za trajno ozdravljenje javnih finansija, stoga Fiskalni savet snažno podržava taj paket reformi. Naša glavna primedba je što nije uključena i reforma penzijskog sistema", rekao je Petrović.\nFiskalni savet ocenjuje da je odluka o rebalansu budžeta već sredinom godine ispravna, ali i upozorio da će deficit umesto rebalansom planiranih 178 biti oko 200 milijardi. Po proceni Fiskalnog saveta prihodi republičkog budžeta biće za oko 15 milijardi dinara manji od onog iz rebalansa, dok će rashodi biti za oko 10 milijardi veći od planiranih.\n"Rebalans nije u potpunosti odgovarajući, jer je prisutan određeni optimizam prilikom planiranja prihoda, pa i optimizam prilikom sagledavanja ušteda koje se mogu ostvariti u ovoj godini", istakao je član Fiskalnog saveta, Vladimir Vučković.\nKao jednu od mera za popravljanje budžetske situacije, Fiskalni savet predlaže uvođenje takozvanog privremenog solidarnog poreza na plate u javnom sektoru veće od 40.000 dinara i penzije veće od 25.000 dinara. To bi donelo 0,6 odstu uštede bruto domaćeg proizvoda, pocenjuju u Fiskalnom savetu.


Udruženje poslovnih žena 29. oktobra dodeljuje nagradu "Cvet uspeha za ženu zmaja 2014" - Edukaplus\nUdruženje poslovnih žena 29. oktobra dodeljuje nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja 2014“\nUdruženje poslovnih žena Srbije će, po osmi put dodeliti nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja 2014“ najboljim preduzetnicama u Srbiji. U konkurenciji je 27 kandidatkinja iz gotovo cele zemlje, a imena nagrađenih dobitnica biće saopštena na najvećoj manifestaciji za promociju ženskog preduzetništva u Srbiji, 29. oktobra 2014. godine u Beogradu.\nO tome ko će dobiti ovogodišnje priznanje „Cvet uspeha“ odlučivao je stručni žiri, sastavljen od predstavnica UPŽ Srbije, kao i žena na rukovodećim mestima u institucijama relevantnim za razvoj ženskog preduzetništva.Nagrada se tradicionalno dodeljuje u dve osnovne kategorije: „najevropskija ženska firma“ i ženskom preduzeću za „najbolji model zapošljavanja žena“, kao i jednoj potkategoriji „samozapošljavanje“. Kao i ranijih godina, pored osnovnih, biće dodeljena i specijalna priznanja, kao i posebno priznanje za najuspešniji mentorski par.\n„Cvet uspeha za ženu zmaja“ je događaj sa međunarodnom reputacijom. Od 2009. godine na predlog Ministarstva privrede Republike Srbije uvršćen je na zvaničnu agendu obeležavanja Globalne nedelje preduzetništva (SME WEEK), koju Evropska unija organizuje u više od 40 zemalja.\nNa nacionalnom novou, ovaj događaj okupalja ugledne zvanice iz privrednog, političkog, društvenog i medijskog sektora, a ono što je najvažnije, okuplja preduzetnice Srbije.\nPriznanje „Cvet uspeha za ženu zmaja“ do sada je dobilo više od 70 žena u Srbiji.


A OD POKRAJINE - ŠIPAK - Magločistač\nPočetna Aktuelno A OD POKRAJINE – ŠIPAK\nA OD POKRAJINE – ŠIPAK\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 03.11.2016 Kategorija: AktuelnoNema komentara\nIako je pokrajinski premijer Igor Mirović rekao da Subotica ima spremne projekte i može da računa na finansijsku podršku, drugi najveći grad u Vojvodini na prvim konkursima Uprave za kapitalna ulaganja dobio je ukupno – nula dinara.\nUprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine je u toku oktobra sprovela pet konkursa, i to za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti komunalne hidrotehnike, saobraćajne infrastrukture, lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, kulture i osnovnog obrazovanja i vaspitanja.\nBespovratna finansijska sredstva dodeljena su za projekte koji će biti realizovani u 12 vojvođanskih opština – Novi Sad, Irig, Odžaci, Stara Pazova, Temerin, Senta, Vrbas, Šid, Novi Kneževac, Kovin, Kula, Bela Crkva.\nUkupna suma iznosi više od 370 miliona dinara. Njima će ugovore danas u Novom Sadu uručiti upravo Mirović koji je prilikom svoje prve zvanične posete Subotici, tek sto i kusur dana po izboru na ovu funkciju, rekao kako Subotica ima spremne projekte, te da može da računa na podršku pokrajine.\nDa li ovo znači da su u Subotici rešeni svi problemi komunalne hidrotehnike, saobraćajne infrastrukture, lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, kulture i osnovnog obrazovanja i vaspitanja, pa lokalna samouprava nije ni aplicirala?\nIli je ponestalo spremnih projekata? Ili su nam ova sredstva bila „sitna“? Ili je ponestalo pokrajinske podrške u praksi?\nOdgovore na ova pitanja moraćemo da sačekamo na nekom od sledećih, do sada uvek sporadičnih i mahom protokolarnih pojavljivanja gradskih čelnika pred predstavnicima medija i javnosti.


Pošta Srbije otklonila sve primedbe DRI | 013 info\nTanjug\tPet, 28/01/2022 - 11:14\nNovo rukovodstvo Pošte Srbije otklonilo je sve nepravilnosti u najkraćem roku koje je u izveštaju o njihovom poslovanju imala Državna revizorska institucija (DRI) za 2019. i 2020. godinu, saopšteno je danas iz tog preduzeća.\nPodsećaju da je DRI objavila 31.12.2021. godine Izveštaj o reviziji poslovanja Javnog preduzeća "Pošta Srbije" u delu koji se odnosi na javne nabavke za 2019. i 2020. godinu i naknade po ugovorima za rad van radnog odnosa i ostale naknade fizičkim licima za 2020. godinu.\nU saopštenju se navodi i da su te nepravilnosti nastale pre imenovanja Zorana Đorđevića v.d. direktora JP "Pošta Srbije" koji je na tu dužnost stupio 5. marta 2021. godine.\nIako su planom DRI postavljeni rokovi za otklanjanje nepravilnosti, u zavisnosti od prioriteta, zaključno sa 31.12.2022. godine, JP "Pošta Srbije" je sve primedbe otklonila zaključno sa današnjim danom, odnosno jedanaest meseci pre krajnjeg roka.\nIz tog preduzeća navode i da je konstantno u 2021, kao i na početku 2022. godine, broj zaposlenih i radno angažovanih bio u okvirima utvrđenim Programom poslovanja odnosno odobrenja od strane Komisije za davanje saglasnosti za novo zapošljavanje i dodatno radno angažovanje kod korisnika javnih sredstava.\nU skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, kao i da na dan 25.1.2022. godine JP "Pošta Srbije" ima samo 10 lica angažovanih po osnovu ugovora van radnog odnosa.\nTakođe, kada su u pitanju ostale primedbe koje su se odnosile na javne nabavke iste su uvažene i u potpunosti implementirane u sve naredne nabavke koje se sprovode u skladu sa važećim propisima.\nO preduzetim merama novo rukovodstvo JP "Pošta Srbije" će izvestiti Državnu revizorsku instituciju na propisani način.


Veliki broj žena iz marginalizovanih grupa sa područja pet opština u Republici Srpskoj i četiri u FBiH dobiće stručnu, tehničku i finansijsku pomoć za pokretanje biznisa u okviru USAID-ovog programa za razvoj ženskog preduzetništva, za koji je obezbijeđeno oko 540.000 KM.\nUgovor o realizaciji ovog programa juče su u Sarajevu potpisali načelnici svih devet opština, a šansu za pokretanje vlastitog biznisa u Srpskoj dobiće žene iz Novog Grada, Lopara, Foče, Berkovića i Istočne Ilidže, dok će u FBiH podrška biti pružena pripadnicama ljepšeg pola iz Živinica, Žepča, Prozor-Rame i Lukavca.\nRiječ je o podršci za žene sa invaliditetom, majke djece sa invaliditetom, stanovnice ruralnih područja, žrtve nasilja, te nezaposlene mlade žene.\nDirektor USAID-ovog programa Jasmin Bešić rekao je da se ove godine realizuje druga faza projekta, te da je prva sprovedena 2017. godine. On je istakao da 50 odsto sredstava obezbjeđuje USAID, a isto toliko lokalne zajednice u kojima se sprovodi program.\n"U prvoj fazi projekta novac je dobilo 96 korisnica i oko 67 odsto njih i danas posluje. Cilj programa nije samo da pomognemo ženama da dobiju novac, već i da model podrške razvijemo u lokalnim zajednicama, da ga u budućnosti sprovode bez podrške američke vlade", rekao je Bešić.\nZamjenik načelnika opštine Novi Grad Bojan Lukač kaže da će ova lokalna zajednica javni poziv za dodjelu sredstava raspisati krajem aprila, te da bi novac na raspolaganju mogao biti već početkom jula.\n"U pitanju je 40.000 maraka i vjerujemo da s tim iznosom možemo pomoći da najmanje pet osoba pokrene sopstveni biznis. Smatramo da će kroz ovaj vid podrške samozapošljavanju i uključivanju žena u preduzetništvo doći do smanjenja broja nezaposlenih u našoj opštini", rekao je Lukač.


Posle pola veka, put će spajati opštine Žagubica i Kučevo - Ist Media\n11:28: PM Saturday May 30, 2020\nObjavljeno 21. July 2015. at 09:32 piše Ist Media\nScreenshot (TV Homolje)\nŽAGUBICA, (IST Media) Nakon više od pola veka planiranja, danas je konačno počelo probijanje puta između opština Žagubica i Kučevo, koji će razdaljinu ovih gradova smanjiti sa 80 na svega 20 kilometara.\n“Mehanizacija upravo radi na probijanju osam kilometara neprohodne deonice puta preko sela Osanica, potom će uslediti nasipavanje, a projektni biro izrađuje projekat asfaltiranja ovog značajnog putnog pravca”, rekao je za IST media predsednik opštine Žagubica, Safet Pavlović.\nOvaj put je značajan za privrednike tog kraja, jer su do sada, iako povezani pre svega u drvno-prerađivačkoj industriji i poljoprivredi, zbog razdaljine međusobno bili previše udaljeni za bilo kakvu saradnju koja ima ekonomsku isplativost.\nPavlović sa izvođačima; Screenshot (TV Homolje)\nPrema rečima Pavlovića, ovo je samo deo aktvnosti na razvoju putne infrastrukture, što je preduslov za ekonomski oporavak grada.\n“Kako bi meštani lakše i brže dolazili do svojih imanja i obrađivali zemljište, do kraja 2015. godine će na celoj teritoriji opštine Žagubica biti uređeno preko 100 kilometara brdskih i atarskih puteva, tako da mogu odahnuti meštani sela Suvi Do, Sige, Milanovca i Krepoljina, Vukovca, Jošanice i naselja Izvarice”, rekao je on.\nZa nasipavanje svih atarskih i brdskih puteva, Ministarstvo poljoprivrede je izdvojilo šest miliona, sa koliko je participirala i lokalna samouprava.\nBOR, (IST Media) Cena zakupa tezge na buvljoj pijaci u krugu “Centroistoka” iznosiće 100 dinara, izjavila je direktorka tog trgovinskog…\n13:08 - 29. May 2020.


Casillas i Lepša Brena 4. decembra u novosadskoj Fabrici | Headliner\nHome»Muzika»Casillas i Lepša Brena 4. decembra u novosadskoj Fabrici\nHeadliner.rs / 28/11/2021 /\t0\t/\t151\nNovosadski bendovi Casillas i Lepša Brena nastupiće u četvrtak, 4. decembra u SKCNS Fabrici i tom prilikom će koncertno da predstave svoja nova muzička izdanja.\nCasillas/ Photo: Vovka Čudinov (promo, SKCNS)\nCasillas je noise-rock bend iz Novog Sada, koji je nedavno objavio istoimeni debitantski album u izdanju Studentskog kulturnog centra Novi Sad.\nBend je nastao 2012, a aktivno nastupa od 2014. godine. Do sada su odsvirali mnogo koncerata po Srbiji i šire, a posle nekoliko izmena u postavci, 2021. godine objavili su prvi album u izdanju Studentskog kulturnog centra Novi Sad. Pored ovoga, imaju još i “Live iz CK13“ u izdanju Idiotskog internata“ kao i demo “Old Money”.\nNjihovu muziku možete da poslušate na Bandcamp stranici benda.\nLepša Brena/ Photo: Attila Antal (promo, SKCNS)\nLepša Brena je arhi-pop (arhitektonski pop) duo iz Novog Sada, koji je formiran sa idejom da kombinuje arhitektonske teme, pojave i probleme sa indie-pop melodijama.\nEkipu čine Attila Antal i Višnja Žugić, sa stalnim saradnikom na koncertima – Andrejem Nenadovim.\nKoncertno su aktivni od septembra 2019. godine. Bend je do sada objavio jedan album “Prazni gradovi plešu“ (2020) u izdanju SKC Novi Sad, koji sadrži deset pesama i tematizuje pojave poput melanholije i otuđenja urbanih okruženja, betona i gradova.\nOvom izdanju prethodio je prvi mini-album, EP “Bacači pogleda“, koji je tematski određen distanciranim posmatranjem različitih prostornih i društvenih fenomena, u maniru flanerizma. Bend je objavio i nekoliko singlova – “Dom Panike CV-19”, “Preuske Ulice”, “Kino:Grad”…\nPesme benda Lepša Brena crpe muzičku inspiraciju iz više žanrova, kombinujući elemente elektronike i gitarskog zvuka, ritmova za ples i melodija za kontemplaciju.\nNjihovu muziku poslušajte na Bandcamp stranici benda.\nCasillas CD/ Photo: Promo\nLepša Brena/ Photo: Višnja Žugić\nKoncerti će trajati od 19:30 do 21:45 časova i održaće se u skladu sa propisanim epidemiološkim merama Vlade Republike Srbije.\nCena ulaznice iznosiće 400 dinara i moći će da se kupi na biletarnici Fabrike, pred početak koncerta.\nTags:CasillasFabrikakoncertkoncertna promocijaLepša Brenalive musicnova izdanjaSKCNS\nYears & Years i švedski duo Galantis predstavili zajednički singl "Sweet Talker“\nOtvorena izložba "Evrovision. Crossing Stories and Spaces" u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine\n“Linija života” Darka Bajića otvara 12. Beldocs festival


Prikazivanje članaka po tagu Predrag Bošković\npetak, 09 mart 2018 14:33\nBošković odlazi iz Budućnosti\nMinistar odbrane u Vladi Crne Gore je još ranije nagovijestio takav rasplet\nsrijeda, 20 decembar 2017 09:53\nBošković posjetio naše vojnike u Avganistanu: Nastojaćemo da doprinesemo jačanju mira na globalnom planu\nDelegacija Ministarstva odbrane, na čelu sa ministrom Predragom Boškovićem, boravi u posjeti pripadnicima VII kontingenta Vojske Crne Gore u misiji ,,Resolute Support“ u Avganistanu, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nsrijeda, 08 novembar 2017 19:06\nBošković: Crna Gora će predano raditi na realizaciji ključnih zadataka Alijanse\nMinistar odbrane Predrag Bošković naglasio je da će Crna Gora, kao nova članica, predano raditi na realizaciji ključnih zadataka Alijanse, u cilju efikasnog odgovora na savremene bezbjednosne izazove i prijetnje, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nponedjeljak, 30 oktobar 2017 11:48\nMinistar odbrane, Predrag Bošković, kazao je, gostujući u Jutarnjem programu na Javnom servisu da Vojska nikada neće biti upotrijebljena unutar Crne Gore za bilo kakve političke obračune. On je to istakao odgovarajući na pitanje o nadležnostima ministra odbrane koje predviđa novi Zakon o Vojsci, usvojen u julu ove godine.\nsrijeda, 25 oktobar 2017 18:39\nMinistar odbrane, mr Predrag Bošković, sastao se sa ministrom za regionalnu saradnju Izraela, Itzahom Cahi Hanegbijem.\nutorak, 24 oktobar 2017 18:19\nMinistar odbrane, mr Predrag Bošković obišao je na Žabljaku, u pratnji predsjednika Opštine Žabljak Veselina Vukićevića i svojih saradnika, radove na demontiranju i uklanjanju objekata bivše kasarne „Radoje Rakić Brko“, koje izvodi Inžinjerijska četa Vojske Crne Gore.


Grad daje kredite socijalno ugroženim građanima - www.lobi-info.rs\nGrad daje kredite socijalno ugroženim građanima\n15. februara 2014. 22. februara 2015.\nGrad Beograd i Gradski centar za socijalno preduzetništvo žele da podstaknu samozapošljavanje i razvoj malih preduzeća davanjem kredita socijano ugroženim građanima. Pomoć dobijaju osobe sa invaliditetom, samohrani roditelji i nezaposleni stariji od 45 godina.\nBudžet za kredite socijalno ugroženim građanima još nije određen ali akcija će biti organizovana i ove godine. Socijalno ugroženi građani dobiće materijalnu pomoć i mogućnost da pokrenu vlastiti biznis.\n„Grad Breograd određuje budžet kojim će nezaposleni moći da raspolažu a mi im pomažemo u razvoju poslovnog plana pošto mnogi od njih već dođu sa idejom. Sa njima razvijamo tu ideju tako što prvo radimo kompletnu analizu tržišta a potom im pružamo i edukaciju za vođenje svog posla”, kaže Aleksandra Grubin, direktorka Gradskog centra za socijalno preduzetništvo.\nProšle godine akcenat je bio na socijalno ugroženim kategorijama kao što su invalidi, nezaposleni stariji od 45 godina i samohrani roditelji. Država je obezbedila sredstava za 35 korisnika programa u iznosu od 200.000 dinara.\nSekretarijat za privredu će ove godine raspisati konkurs u drugoj polovini marta ali pre toga biće održan info dan na kojem će zainteresovanima biti objašnjeno šta mogu da očekuju.\nAkcija davanja kredita socijalno ugroženim građanima, kao i podsticanje samozapošljavanja traje već četiri godine. Do sada je zaposleno oko 204 građana a više od 85 % uspešno posluje.\nPadinska Skela: Udes. Povređena tri muškarca


Smena direktora u Vodovodu, Bogovini i Sportskom centru\n05:21: AM petak 30 oktobra, 2020\nPosted on 25. jula 2017. at 9. marta 2020. by Ist Media\nBOR, (IST Meda) Na sednici Opštinskog veća opštine Bor, koja je zakazana za sutra, pred većnicima će se naći predlozi rešenja o smeni troje direktora, JP “Bogovina“, JP “Vodovod“ i Ustanove Sportski centar “Bor’.\nKako se najavljuje, zbog isteka mandata u JP „Bogovina“ biće razrešena Dušica Janjić, dok će na njeno mesto biti postavljena odbornik SPS, diplomirani menadžer, Nataša Jovanović.\nUmesto dosadašnjeg v.d. direktora JP „Vodovod“, inženjera mašinstva Gorana Topalovića, biće imenovan diplomirani ekonomista Saša Mladenović.\nZbog, kako se navodi, „slabosti u rukovođenju, nesavesnom izvršavanju obaveza što je dovelo do problema u radu i funkcionisanju ove ustanove“, biće smenjen direktor Sportskog centra „Bor“, Milan Ilić, a predloženi kandidat biće bivša direktorica ove ustanove, diplomirani menadžer, Bojana Dlbokić Dubočanin.\nO novim predlozima izjasniće se odborici na Skupštini opštine Bor koja je zakazana za petak.


Najavljen povratak festivala zabavne i pop muzike "Beogradsko proleće 2022" 29. aprila u svoju kolevku Kombank Dvoranu - nekadašnji Dom sindikata : Nadlanu.com\nNajavljen povratak festivala zabavne i pop muzike "Beogradsko proleće 2022" 29. aprila u svoju kolevku Kombank Dvoranu - nekadašnji Dom sindikata\nObjavljeno 12. jan 2022. / 16:30:28\nPovratak festivala sa tradicijom bogatom šest decenija „Beogradsko proleće 2022“ danas je i zvanično najavljen na konferenciji za medije u Klubu Lisabon u Kombank Dvorani. Na istom mestu, gde je pre tačno 61 godinu i rođen u tadašnjoj Dvorani Doma sindikata, danas je najavljen početak nove etape u životu prestižnog festivala, zakazan kako i sam naziv slovi za proleće ove godine 29. aprila. Naime, nakon što je prava za festival i brend, Kombank Dvorana otkupila od „Udruženja Jazz, zabavne i rok muzike Srbije“, čuveni festival će nastaviti da živi u koorganizaciji Radio Televizije Srbije, Color Press Group i Kombank Dvorane.\nO nastavku tradicije održavanja Beogradskog proleća, prijavi, uslovima konkursa, takmičarskom i revijalnom delu manifestacije, specijalnim gostima, kao i o Umetničkom savetu i stručnom žiriju, na konferenciji su govorili direktor Kombank Dvorane Igor Stanković, Izvrišni direktor muzičke produkcije RTS-a Dragoslav Fredi Stanisavljević i Robert Čoban ispred Color Press Group-e.\nDirektor Kombank Dvorane, Igor Stanković je, napominjući da će predsednik Umetničkog saveta Beogradskog proleća biti Branko Klašček, istakao i pravila učešća kompozicija na festivalu.\n“Umetnički savet se sastoji od pet članova i odluke donosi većinom glasova. Umetnički savet Festivala imenuje Selekcionu komisiju koju čine tri člana. Selekciona komisija će, od blagovremeno prispelih prijava po raspisanom javnom konkursu, izabrati 18 kompozicija koje će biti izvedene na muzičkom festivalu pod nazivom „Beogradsko proleće 2022”, rukovodeći se interpretatorskim, muzičkim i umetničkim kvalitetom kompozicija, koje će biti prvi put javno izvedene na Festivalu. Selekciona komisija odluke donosi većinom glasova. Umetnički savet Festivala imenuje Stručni žiri, koji čine predsednik žirija i četiri člana. Stručni žiri će dodeliti nagrade za najbolju kompoziciju, najbolji tekst, najbolji aranžman i najbolju interpretaciju, od kompozicija koje učestvuju u okviru takmičarskog dela Festivala“ , rekao je Stanković.\nRobert Čoban ispred Color Press Group je poručio kako je veoma važan povratak jednog ovakvog festivala pre svega zabavne muzike, koje je u jednom momentu nepravedno nestao: "Ovaj festival će biti idealna promocija zabavne muzike u Srbiji”, istakao je Čoban i dodao da se raduje zajedničkoj saradnji na ambicioznom projektu kao što je Beogradsko proleće.\nDa događaj bude potpun, čuvena muzička diva Beti Đorđević pojavila se na događaju kao specijalan gost i podsetivši se Beogradskog proleća nekada, najavila i solistički koncert koji će biti održan u Kombank Dvorani 19. februara, kojim će biti obeleženo i njenih 50 godina karijere.\nPodsetimo, pre tačno 61 godine - 17. aprila 1961. godine na sceni Dvorane doma sindikata, današnje Kombank Dvorane, počeo je svoj glamurozni život prestižni FESTIVAL ZABAVNE MUZIKE „BEOGRADSKO PROLEĆE“, koji je, smatra se, bio pandan tadašnjem Opatijskom festivalu, kao i Italijanskom festivalu u San Remu.\nPodsetimo, konkurs za prijavu učešća na festivalu otvoren je od 05. januara i trajaće do 15. februara putem veb adrese prijava@beogradskoprolece.rs.\nbeogradBeogradsko proleće 2022beti ĐorđevićBranko Klaščekcolor press groupdom sindikatadvorana doma sindikataKombank dvoranaradio televizija srbijeRobert Čoban


NIS održao 10. Forum izvođača sa fokusom na razvoj HSE kulture - Bizlife.rs\nNIS održao 10. Forum izvođača sa fokusom na razvoj HSE kulture\n22:50 Beograd, 21/03/2018\nU Poslovnom centru NIS-a u Novom Sadu danas je održan 10. Forum izvođača pod sloganom „Bezbednost je moja odgovornost“.\nJubilarom skupu koji je posvećen upravljanju aktivnostima izvođača sa fokusom na značaj razvoja HSE kulture i svesti o bezbednosti, odazvali su se gosti iz više od 100 kompanija širom Srbije i regiona, a skupu je prisustvovalo više od 300 učesnika.\nBezbedni uslovi rada za sve zaposlene i poslovne partnere su jedan od strateških ciljeva NIS-a, jer se teži stalnom smanjenju broja povreda na radu i profesionalnih oboljenja. Kontinuirano se primenjuju principi prevencije u cilju unapređenja uslova rada i smanjenja broja negativnih HSE događaja\nForum je bio prilika da se sa partnerima podeli filozofija upravljanja rizikom i podseti na zajedničke ciljeve, područja primene i benefite koji se realizuju primenom standarda bezbednosti na radu u cilju stvaranja bezbednog radnog okruženja za sve.\nU ime NIS-a, učesnicima se obratio Vladimir Gagić, direktor Bloka „Prerada“ koji je istakao značaj koji kompanija posvećuje HSE-u:\n-U NIS-u, kao i samom Gaspromnjeftu lestvica je dignuta veoma visoko. Ništa sem potpune bezbednosti, očuvanja zdravlja i životne sredine nije dovoljno dobro. To važi za svaki segment rada unutar kompanije i veoma nam je važno da to prihvate ne samo svi zaposleni, već i oni sa kojima sarađujemo, koji učestvuju u pojedinačnim procesima. Budno pratimo sva dešavanja, iz njih se izvlače iskustva, ali i nove mere i standardi, naglasio je Gagić.\nU sklopu foruma održana je panel diskusija na temu „Izazovi komunikacije kompanija izvođača i predstavnika NIS-a» sa ciljem poboljšanja bezbednosne kulture. Posebnu pažnju privukla su izlaganja o procesima upravljanja bezbednošću izvođača, kao i novim praksama u oblasti HSE-a.\nSvi učesnici bili su u prilici i da upoznaju sa naprednim tehnologijama i novim proizvodima u oblasti bezbednosti i zaštite na radu kroz izložbu pod nazivom „Primena novih tehnologija u oblasti HSE“.\nNa poslovnom događaju koji tradicionalno okuplja najveće NIS-ove izvođače, prema kriterijumima poštovanja pravila bezbednosti i vremenskih rokova izvođenja radova, izabrani su i nagrađeni najbolji.


Apel da se pomogne samostalnim umetnicima u vreme krize | Autonomija\n"U Srbiji nije realizovan nijedan oblik podrške očigledno ugroženim umetnicima i kulturnim radnicima"\nDevet udruženja i organizacija koje deluju u oblasti umetnosti i kulture danas su uoči Međunarodnog praznika rada upozorila na „nefunkcionalni i nepravedni sistem koji je u nastaloj krizi brutalno ponizio i isključio sve radnice i radnike u polju umetnosti i kulture“.\n„U trenutku u kome naše društvo, kao i čitava globalna zajednica, prolazi kroz istorijski potres koji sa sobom nosi strah, zbunjenost, neizvesnost, ali i svest o greškama i mogućnostima da se one isprave u budućnosti, resorno ministarstvo, Vlada Srbije i lokalne samouprave, nisu realizovali nijedan oblik podrške očigledno ugroženim umetnicima i kulturnim radnicima“, naveli su u zajedničkom saopštenju.\nPodsetili su i na apele brojnih udruženja koja su prethodnih nekoliko nedelja bezuspešno pozivala nadležne da pokrenu raspoložive mehanizme za pomoć koja je neophodna onima koji su ostali bez ikakvih prihoda u nastaloj situaciji.\nKako navode, u tim apelima su se pozivali na istraživanja koja su promptno sproveli među više stotina umetnika i stručnjaka samozaposlenih u kulturi, a sadržali su i predloge mera koje mogu biti brzo i lako donete, po ugledu na evropske zemlje koje ih već primenjuju.\nDodaju da su, usled izostanka pomoći države, mnoge mere hitne pomoći pokrenuli sami umetnici i kulturni radnici kako bi pomogli one među sobom koji su u najtežoj situaciji i solidarno sa njima podelili minimalne raspoložive resurse.\n„Jasno je da je sektor kulture u ovoj zemlji na prekretnici i da posle ovakvog ponašanja, neodgovornosti i nemoći, on ne može da ostane zarobljenik nefunkcionalne i oportunističke strukture koja zaposeda Ministarstvo kulture i informisanja, vlade Srbije i Vojvodine, Sekretarijat za kulturu Beograda, Gradsku upravu za kulturu Novog Sada i većinu drugih lokalnih samouprava“, piše u saopštenju.\nUdruženja i organizacije traže da se hitno sprovedu mere ublažavanja posledica krize za hiljade umetnika i kulturnih radnika i njihovih porodica, među kojima je isplata pomoći od 30.000 dinara svim samostalnim umetnicima i samostalnim stručnjacima u kulturi koji delaju kroz strukovna udruženja i organizacije.\nUmetnici traže i zagarantovanu isplatu minimalne zarade, u iznosu od 30.000 dinara neto mesečno, za sve u sektoru kulture koji rade u nesigurnim uslovima, a koji ne podležu gore navedenim merama.\nTakođe traže da se im se pomoć pruži kroz realizaciju godišnjih konkursa za projekte po ubrzanim procedurama u Ministarstvu kulture, Sekretarijatu grada Beograda i drugim gradskim i pokrajinskim sekretarijatima, uz uključenje predstavnika stručnih udruženja i institucija kulture u konkursne komisije kako bi se obezbedila stručna i fer raspodela sredstava.\n„Očekujemo da se pokrene korenita promena sistema kulture u kojoj niko neće biti žrtva svog profesionalnog bavljenja umetnošću i kulturom i u kome će se taj rad vrednovati kao rad koji je društveno koristan, angažovan i emancipatorski, jer kultura je neodvojivi deo identiteta svih nas“, naveli su samostalni umetnici.\nPozvali su sve zaposlene u javnom sistemu kulture da dignu glas protiv nepromišljenog izlaganja riziku na radnom mestu koje dolazi kao kruna dugogodišnjeg uništavanja svakog profesionalnog i društveno-odgovornog rada u javnim institucijama kulture.\n„Pridružujemo se svim ostalim radnicima i radnicama u obeležavanju Međunarodnog praznika rada, u ovom teškom i neizvesnom trenutku. Pozivamo sve na solidarnost i zajedničku borbu kao jedini put izlaska iz ove duge, iscrpljujuće i sveopšte krize“, navodi se u saopštenju.\nSaopštenje su zajednički uputili Asocijacija „Nezavisna kulturna scena Srbije“, Udruženje likovnih umetnika Srbije, Savez udruženja likovnih umetnika Vojvodine, Stanica „Servis za savremeni ples“, Granski sindikat kulture, umetnosti i medija „Nezavisnost”, Međunarodno udruženje likovnih kritičara AICA – sekcija Srbija, Srpski PEN Centar, Udruženje filmskih glumaca Srbije i Udruženje kompozitora Vojvodine.


Srbija: Pripremljena platforma za Kosovo, čeka se riječ parlamenta - Klix.ba\nRegija Srbija: Pripremljena platforma za Kosovo, čeka se riječ parlamenta\n19.12.2012. u 18:26\nDokument, koji su potkraj prošlog tjedna usuglasili predsjednik, premijer, vicepremijeri i predsjednik parlamenta te šef vladina ureda za Kosovo naći će se u četvrtak na dnevnom redu parlamenta.\nKako u srijedu prenose neki mediji, jedno od navodnih rješenja je da državni vrh za sjever Kosova predviđa autonomiju nalik statusu kakav ima entitet Republika Srpska (RS) u Bosni i Hecegovini (BiH). U iščekivanju parlamentarne rasprave, zastupnici su, slijedeći medijske spekulacije, taj prijedlog prokomentirali različito - od ocjena da je ideja dobra, a rješenje malo vjerojatno, do tvrdnji kako bi takav status sjevera bio stalni izvor nestabilnosti.\nPredsjednik Tomislav Nikolić u ponedjeljak je, tvrde mediji, upoznao veleposlanike Rusije, Kine i Velike Britanije te šefa Delegacije Europske unije (EU) u Srbiji Vincenta Degerta s "postignutim napretkom u izradi državne platforme za rješavanje pitanja Kosova i Metohije".\nSamo dan kasnije slijedila je reakcija iz ureda kosovske predsjednice Atifete Jahjaga da platforma Srbije nije "ni legalan niti legitiman dokument" te da je smetnja dijalogu Beograda i Prištine.\n"Prijedlog Srbije nije legalan, niti legitiman jer se odnosi na teritorij druge, neovisne i suverene države. Taj prijedlog predstavlja zapreku i procesu dijaloga koji se vodi u Bruxellesu uz posredovanje EU i potporu SAD", ocijenio je glasnogovornik predsjednice Kosova Arber Vlahiu.\nMeđutim, šef Delegacije EU Vincent Degert ustvrdio je u programu Radio-televizije Srbije (RTS) da platforma nije "finaliziran dokument" i odbio ga je detaljnije komentirati, uz ocjenu da "u njemu ima stvari koje idu u pravom smjeru i nekih koje su teže".\n"To nije finaliziran dokument, o njemu će se tek raspravljati. U sljedećim tjednima se mogu očekivati komentari", rekao je Degert u povodu sastanka na kojem je srbijanski predsjednik Nikolić predstavio platformu nekolicini diplomata.\nDegert je naglasio da se prva verzija platforme "u ovom trenutku dijeli određenom broju ljudi u Beogradu" kako bi se razmijenila mišljenja o tom dokumentu.\n"Pogledali smo platformu i ne bih sada ulazio u detaljnu analizu svega toga, ali jasno je da postoje neke stvari za koje držimo da idu u pravom smjeru, a postoji i nešto što je teže", rekao je šef delegacije EU Degert u programu RTS.\nVeleposlanici koji su imali uvid u platformu državnog vrha Srbije nisu se očitovali o dokumentu koji će se sutra naći na dnevnom redu Skupštine Srbije.


Četiri nova projekta Telenor fondacije | PC Press\nČetiri nova projekta Telenor fondacije\nNa nedavno raspisanom konkursu „Zamisli sve“, Telenor fondacija izabrala je četiri nova projekta, kojima će biti raspoređeno više od pet miliona dinara. U pitanju su projekti iz oblasti obrazovanja, socijalne inkluzije, društveno ugroženih grupa, kulture, umetnosti i zaštite životne sredine.\n„Mejkers klubovi“, projekat Centra za promociju nauke, podrazumeva otvaranje naučnih laboratorija u Kikindi, Šapcu i Leskovcu. Cilj je povećanje digitalne pismenosti stanovništva, pre svega učesnika u obrazovnom sistemu, i popularizacija STEM disciplina u široj zajednici.\nTokom leta, održaće se tradicionalna manifestacija ARLEMM 2020 u organizaciji Udruženja za širenje i podsticaj muzičke kulture u Srbiji MUZIKUS, koju će ljubitelji muzike moći da prate i preko Telenor YouTube kanala.\nProjekat Muzeja savremene umetnosti „Efekat pregleda” obuhvatiće više od 40 umetnika, filmski program, panel diskusiju i radionice sa gostujućim predavačima na temu klimatskih promena.\nHack#teen, hakaton za devojčice koji organizuje AFA, Asocijacija za afirmaciju potencijala žena, posvećen je ohrabrivanju i motivisanju devojčica da se više zainteresuju za prirodne nauke i uključe u STEM zanimanja. Planirano je učešće 50 devojčica koje će sa 20 mentorki raditi na kreiranju konceptnog rešenja za video igricu sa ciljem promocije znanja i digitalne pismenosti (logička, finansijska, funkcionalna).\n„Drago nam je da smo i u izazovnom vremenu u kom se nalazimo, ostali fokusirani na ono u šta naša fondacija zaista veruje, a to su partnerski projekti kroz koje pomeramo stvari u društvu na bolje. Moraćemo svi da se prilagodimo novonastalim okolnostima, tako da će projekti biti realizovani na nešto drugačiji način, a mi ćemo staviti na raspolaganje našim partnerima neophodne resurse kako bi bili uspešno realizovani“, rekla je Milica Begenišić, menadžerka Telenor fondacije.\nNa konkurs se prijavilo više od 200 projekata humanitarnih, nevladinih i neprofitnih organizacija, institucija i fondacija registrovane u Srbiji sa inovativnim rešenjima za prevazilaženje aktuelnih društvenih izazova.\nTagovi: Edukacija, inkluzija, Telenor, Telenor fondacija\n← Vertiv najavljuje novi paket proizvoda za edge\nIgra koja je preuzela prvo mesto od Animal Crossing →


CAR:GO nastavlja sa radom, osnovano i udruženje građana\nMarko Crnjanski 7. 2. 2019.\nKompanija CAR:GO technologies d.o.o. potpisala je danas ugovor sa novoosnovanim udruženjem građana 'CarGo', što će omogućiti da ovaj servis i dalje bude dostupan svim građanima Beograda - članovima udruženja.\nDirektor ove kompanije Vuk Guberinić istakao je da je pravni tim sagledao sve odredbe Zakona o prevozu putnika, uz zaključak da taj Zakon ni na jedan način ne obavezuje CAR:GO, jer ovaj servis nije taksi, niti javni prevoz.\nInače, sam servis će nastaviti da radi u skladu sa svim zakonima Republike Srbije kroz članstvo u udruženju koje se podrazumeva čim korisnik instalira ili update-uje aplikaciju. Pomenuto udruženje neće naplaćivati članarinu, neprofitno je i neće uzimati nikakav keš – kompletna naplata usluga ostaje isključivo elektronska i transparentna.\nUdruženje će zagovarati eko vozila i ride sharing sistem\nGovoreći za Netokraciju, Vuk Guberinić kaže da se po pitanju bezbednosti podataka korisnika ništa neće promeniti, te da ostaje sve u istoj formi. Jedina razlika je u tome što će svi dosadašnji partneri koji su obavljali uslugu limo servisa sada obavljati uslugu inovativne pomoći na putu. Vuk dodaje da partneri i korisnici kao članovi udruženja mogu da pružaju ovu pomoć u skladu sa zakonom.\nGuberinić nam je, između ostalog, ekskluzivno otkrio i nove planove za naredni period:\nNakon pomenutog udruženja, planiramo i dosta novina. Trenutno radimo na novoj aplikaciji, te očekujemo da ćemo za mesec i po dana imati dosta novosti kada je u pitanju korisničko iskustvo. Što se tiče tehničkog funkcionisanja i korišćenja aplikacije sve će ostati isto, uz napomenu da će svako do korisnika morati da postane član kako bi mogao da nastavi da koristi servis.\nKada govorimo o ciljevima novoosnovanog udruženja, posebno se izdvaja rad i inicijativa za unapređenje urbanog sistema inovativne pomoći na putu, zagovaranje proizvoda kojima se najmanje zagađuje okolina poput hibridnih i električnih automobila i “ride sharing” sistema, kojim se smanjuje zagađenje životne sredine. Prema dosadašnjim podacima, članstvu u udruženju se pridružilo 50.000 korisnika.


Bivši predsednik SAD Barak ObamaF i bivši potpredsednik Džo Bajden na sanhrani kongresmena Elajdže Kamingsa u Baltimoru, oktobar 2019. godine\nBivši američki predsednik Barak Obama objavio je da će podržati svog potpredsednika Džoa Bajdena u trci za predsedničku nominaciju Demokratske stranke. Obama je na Tviteru objavio da je "izbor Bajdena za potpredsednika bila najbolja odluka koju je ikada doneo i da su postali bliski prijatelji".\n"Verujem da Džo ima sve kvalitete da sad postane predsednik. Kroz život je naučio da ne odustaje, da se ne povlači čak i kad prima udarce. Kada Džo priča sa roditeljima koji su izgubili posao, znate da vam govori čovek koji je doživeo bol zbog gubitka posla i morao to da objasni svojoj deci. Kada govori o šansama za našu decu, čujemo kako nam se obraća mladi otac, koji je svako veče vozom dolazio kući da uspava svoju decu", naveo je Obama.\nBivši predsednik rekao je da Bajden ima karakter i osobine da Ameriku vodi kroz mračna vremena i da pomogne u preporodu, koji će dugo trajati.\n"Znam da će oko sebe okupiti dobre ljude. Stručnjake, naučnike, vojne zvaničnike koji stvarno znaju kako se upravlja i umeju to dobro da rade. Koji znaju da sarađuju sa našim saveznicima i da stavljaju interese Amerikanaca na prvo mesto", dodaje Obama.\nBajdena je u ponedeljak podržao njegov poslednji rival u izbornoj trci, senator iz Vermonta Berni Sanders.\nBivši predsednik bio je neutralan u izbornoj trci za predsedničku nominaciju demokrata, čak i dok su se kandidati godinu dana sporili oko njegove zaostavštine i politike, kao i u pogledu toga ko ima najveće šanse da porazi aktuelnog predsednika Donalda Trampa na izborima 3. novembra.\n"To će preokrenuti situaciju za potpredsednika. On (Obama) je jedan od faktora ujedinjenja koji će pomoći da se prevaziđu razlike u stranci posle intenzivne sezone primarnih izbora i da se utre put napred", smatra demokratski strateg Entdžuan Sirajt.\nObama i Bajden su bliski prijatelji još od služenja dva mandata u Beloj kući, na položaju predsednika i potpredsednika SAD.\nBivši potpredsednik SAD ima podršku svih svojih bivših rivala, osim senatorke Elizabet Voren za koju se očekuje da to uradi uskoro, prenosi agencija Asošijeted pres pozivajući se na neimenovani izvor.


Kriza odnela šest miliona radnih mesta u EU\nMonday, 08 April 2013 23:24\nEkonomija Evropske unije izgubila je gotovo šest miliona radnih mesta otkako je počela globalna ekonomska kriza 2008. godine, saopštila je u ponedeljak Međunarodna organizacija rada (ILO).\nU izveštaju, koji se bavi stanjem evropskog tržišta rada, ILO kaže da je stopa zapošljavanja širom 27-člane EU prošle godine iznosila 57,6 odsto, što je za 1,6 procentnih poena manje nego 2008.\n"To znači da je još prisutan manjak od 5,9 miliona radnih mesta kako bi se ostvario povratak na stopu zapošljavanja pre izbijanja krize", stoji u izveštaju ILO-a. Samo u proteklih pola godine izgubljeno oko milion radnih mesta, dodaje se.\nUprkos pojedinim znacima oporavka tržišta rada sa početka 2010. godine, samo pet članica EU - Austrija, Nemačka, Mađarska, Luksemburg i Malta - imaju stope zapošljavanja iznad nivoa koji je postojao pre izbijanja krize.\nZemlje poput Kipra, Grčke, Portugalije i Španije, suočile su se sa naglim padom zapošljavanja, većim od tri procentna poena.\nImajući u vidu podatke od februara, zvanična nezaposlenost na celom evropskom kontinentu bila je 26,3 odsto, odnosno za 10,2 miliona viša nego 2008. godine, dodaje ILO.\nProsečna stopa nezaposlenosti u EU dostigla je u februaru 10,9 odsto, a u 17-članoj evrozoni rekordnih 12 odsto.\nKrizom su najjače pogođeni nestručni i mladi radnici – u EU stopa nezaposlenosti mladih je na nivou od 23,5 odsto, dok je u Grčkoj čak na 58 odsto, a u Španiji 55 odsto. Kompanije se sve više okreću skraćenom radnom vremenu i privremenim ugovorima, što ukazuje na sumornu perspektivu, saopštava ILO.\nNavedeni trendovi sugerišu na to da je neophodno prebaciti se na strategiju koja bi bila prijateljski nastrojena prema radnim mestima. Veći naglasak je do sada bio na smanjenju budžetskog deficita i oporavku spoljne konkurentnosti kroz “unutrašnje devalvacije”, kaže se u izveštaju.\nMada fiskalni i ciljevi konkurentnosti jesu važni, ključno je ne uhvatiti se sa njima u koštac kroz zamišljene mere štednje i strukturne reforme koje se ne bave korenima krize”, kaže se u saopštenju.


Kakav će biti posle izbora kada nas sada ovo ubeđuje? - "Samo manji deo Rezolucije 1244. ide Srbiji u prilog" | Borba Info\nHome/Fakti/Kakav će biti posle izbora kada nas sada ovo ubeđuje? – “Samo manji deo Rezolucije 1244. ide Srbiji u prilog”\nKakav će biti posle izbora kada nas sada ovo ubeđuje? – “Samo manji deo Rezolucije 1244. ide Srbiji u prilog”\nPredsednik Srbije pred same izbore priča čudne stvari, kao da se preporučuje stranim centrima moći i u zavijenoj formi ubeđuje javnost da se treba odreći Rezolucije 1244 jer ništa u njemu ne valja za Srbijua ta Rezolucija je poslednja brana Kosova u Srbiji.\nŠta će tek Aleksandar Vučić pričati posle izbora kada sada tako priča, može se samo zamisliti.\nPrevious Vukadinović: Sergej je svojim retardiranim ponašanjem u “Utisku nedelje” više pomogao bojkotu nego svi ostali\nNext Mihailo Medenica: “I ne laži više, ne moramo da izgubimo baš ništa, no si se zavetovao gazdama da ćeš izdati”


"Novi sojevi virusa probijaju zaštitu": Dr Ana Banko o porastu broja pozitivnih na koronu - Telegraf.rs\n19/09/21 | 11:51 ≫ 11:52\n- Oni koji su vakcinisani i oni koji su preležali infekciju moći će da se zaraze. Oni neće teško oboleti ako još imaju imunitet, ali će biti dalji prenosioci. Vakcinisana osoba će dalje prenositi virus, zbog čega je ovo jedan nezaustavljiv proces u ovom trenutku - kaže naš ugledni virusolog\nFoot: Shutterstock, Privatna arhiva\nNedovoljan obuhvat vakcinacije, evolucija virusa i stil života su ključni faktori zašto u Srbiji ponovo imamo porast broja obolelih od korona virusa, smatra virusolog Ana Banko.\nOna je za RTS rekla da su istraživanja pokazala da imunitet vakcinisanih, a i onih koji su preležali virus, opada nakon šest meseci, prenosi Tanjug.\nStudije iz Izraela pokazale su da imunitet šest meseci nakon vakcinacije pada na onaj imunitet koji mi stičemo samo prvom dozom ili šest meseci nakon preležane infekcije, ali su takođe pokazale i da dve do tri nedelje nakon treće (buster) doze počinje nagli pad broja novozaraženih, ukazala je Banko.\nIstakla je da to što imunitet ne traje dugo ne sme i ne treba da nas obeshrabri i da moramo da radimo na tome da povećamo obuhvat vakcinacije.\nBanko je navela da su sve zemlje, pa i Izrael, koje su na početku ove godine vakcinisale veliki deo svog stanovništva i imale tu prednost u odnosu na druge, praktično zastale na 50 ili 60 odsto vakcinisanih.\n- Izrael nije dostigao obuhvat vakcinacije koji je neophodan, a drugo - imunitet je tokom leta počeo da opada. Dakle, to je prvi i osnovni razlog zašto će pandemija dugo da traje - objasnila je Banko.\nOna je navela da je drugi razlog zašto u Srbiji imamo porast broja obolelih to što se virus menja i u ovom trenutku delta soj, koji je dominantan, probija imunitet.\n- To znači da će oni koji su vakcinisani i oni koji su preležali infekciju moći da se zaraze. Oni neće teško oboleti ako još imaju imunitet, ali će biti dalji prenosioci. Vakcinisana osoba će dalje prenositi virus, zbog čega je ovo jedan nezaustavljiv proces u ovom trenutku - rekla je Banko.\nUkazala je da nije više cilj da vakcinacijom potpuno eliminišemo virus, već da ne dolazi do teških kliničkih slika i smrtnih ishoda.\nIstakla je da se preventivne ne poštuju dovoljno i da moramo da promenimo način ponašanja.\n- Ako se ponašamo kao da virus ne postoji, ako ga ignorišemo, to ga zapravo neće eliminisati. Dakle, ignorisanje neće ispisati virus iz ove istorije - istakla je Banko.\nObjasnila je da ako nosimo maske i ako smo vakcinisani možemo relativno normalno da funkcionišemo.\n- Treba da nam primer budu zemlje sa velikim obuhvatom vakcinacije - Malta, Portugalija, Španija, Island i Danska, vidimo da tamo nema eksponencijalnog rasta broja zaraženih - dodala je Ana Banko.\nNavela je da je u bolnicama u ovom trenutku najviše nevakcinisanih i među mlađom populacijom i onih starijih koji nisu primili treću dozu.\nSvi u porodici su dobili kovid-19, samo je vas zaobišao: Profesor objašnjava kako je to moguće\nDr Zdravković: Između 30 i 40 odsto pacijenata ima produženi kovid, neki i trajne posledice\n19. septembar 2021 | 15:29\nNe probija virus zaštitu već vakcine nisu nikad ni štitile, pa sad kad se istina o tome postepeno obelodanjuje popušta sa u retorici pro vakcinaškog lobija.\nI vakcine su lose\nDoktorka i sami znate da jedino preležana bolest daje pravu zaštitu ,sve ostalo pogotovo sa ovim vakcinama je diskutabilno.


Vlada Srbije za ekologiju odvojila još 3,6 milijardi dinara\nPhoto: kokas4oka from Pixabay\nMinistarstvo zaštite životne sredine, sa Agencijom za zaštitu životne sredine, u budžetu za 2021. godinu dobilo je za sve svoje troškove 8,7 milijardi dinara, a rebalansom budžeta dobiće još 3,6 milijardi, pa će ukupan budžet dostići 12,3 milijarde.\nNovac dodeljen rebalansom budžeta, kako je saopštilo Ministarstvo zaštite životne sredine, namenjen je za gradnju postrojenja za preradu otpadnih voda u 28 opština, zamenu kotlova u toplani u Kragujevcu, smanjenje zagađenja vazduha, kao i uklanjanje divljih deponija.\nNakon sednice Vlade Srbije, Predlog izmena i dopuna Zakona o budžetu za 2021, upućen je u skupštinsku proceduru.\nAko poslanici usvoje ovaj akt, Ministarstvo zaštite životne sredine raspolagaće sa 12,3 milijarde dinara za ovu godinu, saopštilo je Ministarstvo.\nUvedena stavka zelena agenda sa fondom od 6,7 milijardi dinara\nRebalans budžeta u okviru rashoda Ministarstva zaštite životne sredine uvodi stavku Zelena agenda za koju je opredeljeno 6,7 milijardi dinara.\nU okviru ove stavke su podsticaji za ponovnu upotrebu i iskorišćenje otpada sa ukupno dve milijarde, koji su bili deo i orginalnog budžeta, kao i unapređenje infrastrukture za zaštitu životne sredine, za koje je planirano 4,5 milijardi. U orginalnom budžetu je za ovo unapređenje bilo namenjeno 500 miliona dinara.\nGradiće se postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u 28 lokalnih samouprava\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović izjavila je da je predloženim izmenama Zakona o budžetu za 2021, budžet resora koji vodi uvećan za četiri milijarde dinara, što je najbolji dokaz da je ekologija za Vladu Srbije prioritet.\nIzgradnja fabrika za otpadne vode planirana je u 28 lokalnih samouprava\n„Sa uvećanim budžetom imaćemo još više sredstava na raspolaganju iz kojih ćemo rešavati ekološke probleme u Srbiji. Država će nastaviti da finansira projekte kojima je cilj smanjenje aerozagađenja, što smo već radili u prvim mesecima po preuzimanju resora“, rekla je Vujović.\nOna je pozvala lokalne samouprave da prate konkurse Ministarstva i iskoriste podršku koju će im obezbediti.\nTakođe, iz ovih sredstava, Ministarstvo će pomagati gradovima i opštinama da saniraju divlje deponije na svojim teritorijama. Javn poziv za mapiranje lokacija na kojima se nedozvoljeno odlaže otpad je već objavljen.\nTagovi: deponij, postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, toplana, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Vlada Srbije za ekologiju odvojila još 3,6 milijardi dinara


Bridlav: Ruske vojne mogućnosti rastu - Sputnjik Srbija\n13:51 27 Septembar 2020\nBridlav: Ruske vojne mogućnosti rastu\n© Sputnik / Oliver Ikodinović\n15:00 04.05.2016 (osveženo 15:53 04.05.2016) Preuzmite kraći link\nKomandant NATO-a u Evropi Filip Bridlav izjavio je da se ruska vojska razvija, obučava i adaptira u skladu sa savremenim potrebama.\nBridlav pokušava da nanese štetu odnosima Rusije i NATO-a\nU intervjuu za Volstrit džurnal predstavnik Alijanse general Filip Bridlav smatra da, ako je gruzijska vojska 2008. godine „uspela da dovede rusku vojsku u težak položaj, događaji iz 2014. godine na Krimu su pokazali da su Oružane snage Rusije imale velike promene.\n„Mislim da bi reč ’iznenađenje‘ bila suviše jaka, ali je očigledno da je Rusija radikalno poboljšala svoju vojsku“, smatra komandant.\n„Ne treba da predstavljamo to kao rast od tri metra, ako budemo precenjivali, izgubićemo poverenje u sebe. Međutim, dva metra tačno ima“, nastavio je vojni zvaničnik.\nNATO razmišlja o razmeštanju četiri bataljona na istoku Evrope\nBridlav je takođe dodao da „Rusi ne prihvataju pravila koja su propisana (nakon Hladnog rata)“ i žele da se sa njima razgovara kao sa jednakima.\nVolstrit džurnal smatra da je upravo Bridlav jedan od glavnih konstruktora američkog odgovora na akcije Rusije, koje navodno prete Evropi. On je autor, između ostalog, mehanizma jačanja istočnoevropskog oboda NATO-a, uključujući povećanje broja vojnika i tehnike u zemljama Baltika i istočne Evrope.\nOvog meseca će Bridlava na mestu glavnog komandanta ujedinjenih snaga NATO-a u Evropi zameniti general Kertis Skaparoti.


Rezultat pretrage: ethimo\nZavirite u Amara hotel na Kipru - mesto stvoreno za večnost\nHotel čije ime potiče od drevne grčke reči “amarantos” što u prevodu znači večni, svakako pretenduje da postane jedno od najomiljenijih mesta za opuštanje i uživanje bar kada je Ki...\n07.06.2020 Moj vrt\nEthimo i Marco Lavit vam predstavljaju – HUT kreaciju\nUdoban, privatan i posve ubedljiv oblik blagostanja. Uz inovaciju iz Ethimo kolekcije hedonizam dobija novu dimenziju. Sve što vam je oduvek nedostajalo kada želite da se osamite i...\nAko zaista želite uživati u svom dvorištu ili terasi, neophodno je da ovaj prostor bude jednako udoban i stilizovan poput vašeg dnevnog boravka.\nSavršeno mesto za opuštanje i odmor na otvorenom obezbedio je Ethimo svojom novom kolekcijom. Reč je o inovativnom izgledu letnjikovca, koji predstavlja odličan balans između ekste...


PRIVREDI PLASIRANO 370 MILIONA EVRA A GRAĐANIMA 14,8 MILIONA DINARA KROZ SUBVENCIONISANE KREDITE\nPRIVREDI PLASIRANO 370 MILIONA EVRA, A GRADJANIMA 148 MILIONA DINARA KROZ SUBVENCIONISANE KREDITE\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja saopštilo je da su banke od usvajanja dodatnog Programa subvencionisanih dinarskih kredita za građane odobrile 5.745 dinarskih gotovinskih kredita vrednih 900 miliona dinara i 483 dinarska potrošačka kredita u vrednosti većoj od 14,8 miliona dinara. Cilj Programa subvencionisanih dinarskih kredita za građane, koji je Vlada usvojila pre manje od mesec dana, jeste povećanje kupovne moći, podsticanje domaće tražnje i proizvodnje.\nU program subvencionisanih dinarskih kredita za građane do sada se uključilo 18 banaka, među kojima su najviše kreditnih zahteva građanima odobrile Komercijalna banka, Banka Inteza, Unikredit i Sosijete ženeral banka. Najveći broj zahteva odnosio se na kupovinu građevinskog materijala, nameštaja, podnih obloga i bele tehnike.\nZa dva i po meseca ove godine kroz Program Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja za ublažavanje efekata svetske ekonomske krize privredi je plasirano više od 370 miliona evra kredita za likvidnost i investicije. Kredite za likvidnost u vrednosti od približno 357 miliona evra dobilo je 4.426 preduzeća. Mala preduzeća dobila su oko 82 miliona evra, srednja 86 miliona evra, dok su velika preduzeća dobila 189 miliona evra.\nU saopštenju se ističe da se i dalje beleži rast u realizaciji investicionih kredita, kojih je za sada odobreno 136 u iznosu većem od 13 miliona evra. Nastavkom realizacije Programa podrške privredi i u 2010. godini, uz najnoviji Program za povećanje kupovne moći građana Srbije i uz najavljeni porast investicija u infrastrukturu, očekuju se ubrzanje oporavka srpske ekonomije i veći privredni rast.


Posle prvotimaca Vaterpolo kluba Radnički koji su pre dve nedelje započeli pripreme u vodi, u bazen su uskočili i juniori i kadeti kragujevačkog tima, prekinuvši tako dvoipomesečnu pauzu prouzrokovanu epidemijom koronavirusa.\nSvi dečaci prethodno su završili lekarske preglede, koje trenutno rade i članovi ostalih mlađih selekcija, a kako ih budu završavali, tako će i oni u bazen.\nPodsetimo, po olakšavanju mera Vlade Republike Srbije, sve mlađe selekcije Radničkog tokom maja radile su treninge na „suvom“ na prostoru Velikog parka i Otvorenih bazena SPD Radnički. VK Radnički doneo je odluku da se članarine za mesec maj neće naplaćivati i da će obaveze teći tek od juna.\nU toku je i upis u školu plivanja i školu vaterpola, za dečake rođene 2008. godine i mlađe, koju Radnički sprovodi u sradnji sa Plivačkim klubom Aqua 34. Prva dva meseca su besplatna. Kontakt telefon је 064/2951990.


Pokret “Dosta je bilo – Saša Radulović” otvara kancelariju u Novom Sadu - DJB Suverenisti\nPokret “Dosta je bilo – Saša Radulović” otvara kancelariju u Novom Sadu\nPokret “Dosta je bilo – Saša Radulović” jača svoju mrežu lokalnih ogranaka. Sutra novosadski ogranak dobija svoje prostorije koje ćemo vam u Ulici Dr. Laze Stanojevića br. 3 otvoriti u 12 sati, kada je zakazana i konferencija za novinare.\nPredstavićemo Zorana Nikolića, našeg odbornika u Skupštini Novog Sada, koji je od avgusta 2014. godine do februara ove godine nastupao kao samostalni odbornik, a sada je pristupio našem Pokretu. Zoran Nikolić je ekonomista koji je bio član DS-a od 1999.godine do 2014.godine na čijoj listi je i izbaran za odbornika.\nOdbornik Zoran Nikolić će u Skupštini Novog Sada zastupati ideje pokreta “Dosta je bilo – Saša Radulović”. Nama je zadovoljstvo da nam se pridružuju ljudi od kredibiliteta koji su prepoznali da se, za razliku od drugih političkih organizacija, rukovodimo principima stvaranja uređene države, a ne ličnom koristi.\nPolitika pokreta “Dosta je bilo – Saša Radulović” je da mandati pripadaju poslanicima i odbornicima i da su oni slobodni da, po svojoj savesti ostanu verni svojim vrednostima i principima, a ne strankama. Sa druge strane, osuđujemo svako “preletanje” koje je motivisano ličnim interesom, novčanim ili nenovčanim u vidu radnog mesta.\nPokret “Dosta je bilo – Saša Radulović” ima tri odbornika u Skupštini opštine Savski Venac, dva odbornika u Skupštini opštine Čačak i jednog odbornika u Vršcu.\nPesic Zarko kaže:\n25. marta 2015. u 22:44\nJerkovic Branka kaže:\n26. marta 2015. u 12:34\n26. marta 2015. u 12:38\n27. marta 2015. u 10:16\n6. avgusta 2015. u 16:33\nPoziv javnosti i medijima: Odbranimo slobodu govora i okupljanja u Futogu\nPredsednik pokreta "Dosta je bilo" Saša Radulović u četvrtak 26. marta, u Novom Sadu i Futogu


Predstavnici Komore na forumu u Međugorju | Privredna komora Crne Gore\nPredstavnici Komore na forumu u Međugorju\nGeneralni sekretar Privredne komore Crne Gore Pavle D. Radovanović i sekretarka Odbora udruženja turizma i ugostiteljstva Sanja Marković učestvovali su u radu Trećeg poslovnog foruma privrednih komora Federacije Bosne i Hercegovine. Forum je održan 8. novembra 2018. godine u etno selu Herceg – Međugorje na temu „Ljudski resursi – faktor ekonomskog razvoja“.\nPored predstavnika poslovnih asocijacija zemlje domaćina, Vlade Federacije BiH i institucija, učesnici skupa bili su i predstavnici komora Srbije i Hrvatske.\nRadovanović je govorio na panelu „Ljudski resursi – prednost BiH ili njen ozbiljan socijalni problem - stanje u zemljama okruženja“.\nOn je između ostalog kazao da je strateški cilj obrazovnog sistema Crne Gore da obezbijedi svakom pojedincu kvalitetno obrazovanje, adekvatno potrebama tržišta rada. Reforma obrazovanja se sprovodi u skladu sa trendovima u Evropskoj uniji i potrebama privrednog sistema koji se razvojem i svakodnevnim napretkom nauke i tehnologije stalno mijenja. Pored stručnog i visokog, sve veći značaj dobija i obrazovanje odraslih koje treba da omogući usavršavanje postojećeg znanja i vještina, te sticanje novih, kako bi se olakšao prelazak na nove tehnologije i obezbijedio bolji položaj pojedinca na tržištu rada.\nBrojni benefiti za privredu i ukupan sistem obrazovanja postignuti su većim uključivanjem poslodavaca u sistem obrazovanja posebno kroz praktično obrazovanje, profesionalnu praksu i dualni sistem obrazovanja. . S obzirom na to da je utvrđena potreba poslodavaca da imaju kadrove spremne za tržište rada, obezbjeđivanjem fleksibilnijih zakonskih uslova za obavljanje praktičnog obrazovanja zadovoljeni su interesi i privrede i učenika.\nRadovanović je istakao da je broj poslodavaca koji su dobili pozitivno mišljenje za ulazak u dualni sistem obrazovanja u 2017. bio 101, a u 2018. godini 184, što ukupno čini 285 poslodavaca kod kojih se školuju učenici koji realizuju nastavu kroz dualni sistem obrazovanja.\nRadi podsticanja učenika da se upisuju na obrazovne programe nivoa III koje je tržište rada prepoznalo kao deficitarni, u školskoj 2017/2018. godini podijeljeno je 119 stipendija za učenike prvog razreda koji se obrazuju za deficitarne kvalifikacije.\nZa ovu školsku godinu pripremljeno je 16 modularizovanih programa.\nGeneralni sekretar Komore smatra da je neophodno nastaviti promociju dualnog sistema obrazovanja kod učenika i privrednika kao i modularizaciju stručnog obrazovanja. Potrebno je uraditi nove obrazovne programe posebno iz oblasti informacionih tehnologija. Zalaže se za povećanje udjela praktičnog rada u obrazovnim programima, standarda i kriterijuma za dobijanje diplome i osavremenjavanje procesa učenja kako bi na što bolji način iskoristili mogućnosti koje pružaju nove digitalne tehnologije.\nSanja Marković je učestvovala u radu panela „Ljudski resursi - preduslovi uspješnosti klastera“.\nPoslovni forum je organizovan pod pokroviteljstvom zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Vjekoslava Bevande.\nSHIPMENTT- Newsletter 3\nKonstituisana Skupština Komore, Banović predsjednik\nHAKATON - Neka dostupno bude i korisno\nHOW - Hotel Operations Weekend\nOkrugli sto: ,,Wellbeing na radnom mjestu – novi trendovi u upravljanju ljudskim resursima – iskustva Finske'' PRIJAVA\nPoslovni forum Crna Gora-Turska (Zile) PRIJAVA