Dodik: Sarajevo ne napušta politiku autizma! Histerija oko Dana RS potvrđuje upitnost opstanka BiH – Saznajemo za vas\n– Ni 1992. godine muslimani-Bošnjaci nisu bili spremni da prihvate da ovde žive i drugi narodi, koji polažu jednako pravo na zemlju u kojoj su rođeni i na kojoj vekovima žive. Danas, 27 godina kasnije, i dalje ne prihvataju tu činjenicu, samo što, umesto oružjem, medijskom i političkom hajkom pokušavaju da, prvensteno Srbima, kažu da nemaju pravo da slave dan kada je nastala Republika Srpska – rekao je Dodik.\n– I umesto da se odluče na dijalog i politiku mogućeg, bošnjački političari biraju histeriju koja će se samo njima obiti o glavu. Onoga dana kada su osporili 9. januar kao Dan Republike Srpske pred Ustavnim sudom, oni su pokušali da ospore naše pravo na postojanje, koje nam čak garantuje i mirovni sporazum na kojem je i nastala današnja BiH – naveo je Dodik.\nDodik je rekao da je novina u toj histeriji i pokušaj disciplinovanja i drugog od tri konstitutivna naroda, hrvatskog, sporeći im pravo da prisustvuju svečanostima organizovanim povodom Dana Republike Srpske, čime političko Sarajevo pokušava da poruči da su izborom Željka Komšića za hrvatskog člana Predsedništva dobili “autorska prava” nad Hrvatima.\nPROČITAJTE I OVO: Trudnu Slovenku UBIO PIJANI VOZAČ! Dete rođeno carskim rezom, pet dana kasnije - nova TRAGEDIJA\n– Sve što gledamo i slušamo poslednjih dana iz FBiH nam govori da se tamo sistematski neguje javnost koja ne prihvata realnost, odnosno Republiku Srpsku, što automatski u Srpskoj proizvodi javnost koja ne prihvata BiH – kazao je Dodik.\n– Videli smo kako je na stub srama stavljen ambasador Hrvatske, ali to moćno Sarajevo ni slične poruke nije smelo da uputi ambasadorima Rusije ili Srbije, koji su takođe bili na obeležavanju Dana Republike. Sve to govori da političko Sarajevo ne napušta politiku autizma, koja nas sve vraća na početak, na unitarističke ambicije Bošnjaka prema BiH – zaključio je Dodik.


Najbolji skakač sa višegradske ćuprije Borko Miladinović iz Užica | 058.ba\nSRNA - Jovana Borovčanin - 09. jula 2016.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Na desetoj sportsko-turističkoj manifestaciji „Skokovi sa višegradske ćuprije“ najbolji je bio Borko Miladinović iz Užica. Drugi je bio Goran Desić iz Užica, a treći Sanel Selman iz Zenice.\n„U Višegrad uvek rado dolazim i posebna mi je čast skakati u Drinu sa monumentalnog istorijskog spomenika za kojeg se vežu mnoge istorijske dobre i loše strane“, istakao je Miladinović.\nOn je rekao da nije očekivao pobjedu, jer to zavisi od mnogo faktora i od drugih skakača koji su učesnici.\nBorko je osam puta učestvovao na ovoj manifestaciji i sedmi put proglašen je najboljim skakačem.\nOn je napomenuo da nakon Višegrada učestvuje na skokovima u Banjaluci, Užicu, Kragujevcu i Prijepolju.\nDirektor Turističke organizacije Olivera Todorović rekla je da je ovogodišnja manifestacija „Skokovi sa višegradske ćuprije“ protekla u najboljem redu, da je odziv svakača zadovoljavajući i da skakači rado dolaze u Višegrad.\n„Ćuprija, održavanjem ove manifestacije, šalje misiju spajanja i prijateljstva što je i cilj ove višegradskih skokova“, istakla je Todorovićeva.\nOna je dodala da ova manifestacija ima budućnost, jer svake godine dolaze mladi skakači, te izrazila očekivanje da će u narednom periodu u Višegradu zaživjeti svi sportovi na vodi.\nOve godine na skokovima u Višegradu učestvovao je 21 skakač iz BiH, Srbije i Crne Gore.\nManifestaciju je organizovala Turistička organizacija Višegrad uz pokroviteljstvo opštine Višegrad i generalno sponzorstvo Hipo-Alpe-Adria banke.\nNovčane nagrade za prvo mjesto su 700 KM, za drugo 500 KM, a za treće 300 KM.\nOznake: Borko Miladinović, Skokovi


ĐOKOVIĆ NAMAMLJEN KAKO BI BIO PONIŽEN! Ambasadoru Australije u Srbiji uručen usmeni protest, tretiraju najboljeg tenisera KAO TERORISTU! - Va1.info\nNaslovna/Vesti/ĐOKOVIĆ NAMAMLJEN KAKO BI BIO PONIŽEN! Ambasadoru Australije u Srbiji uručen usmeni protest, tretiraju najboljeg tenisera KAO TERORISTU!\n0 1.396 Manje od minuta\nAmbasadoru Australije u Srbiji Danijelu Emeriju danas je u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije iskazan usmeni protest. Usmeni protest iskazan je zbog nedoličnog tretmana kojem je u Melburnu izložen najbolji teniser sveta i državljanin Srbije Novak Đoković.\nrbija, prema njegovim rečima, ne želi ni na koji način da utiče na predstojeću odluku australijske sudske vlasti, ali da očekuje da izvršne vlasti te zemlje, u duhu dobrih bilateralnih odnosa Australije i Srbije, a u skladu sa svojim nadležnostima, dozvole Đokoviću da Božić provede u boljem smeštaju.


RTS :: Superliga je uzdrmala evropski fudbal, ali ni Liga šampiona više neće biti ista\nFudbal Superliga je uzdrmala evropski fudbal, ali ni Liga šampiona više neće biti ista\nponedeljak, 19. apr 2021, 15:49 -> 16:12\nOsnivanje Superliga najveća je sportska vest od početka godine i može se meriti sa nedavnim Bregzitom, ali nisu to sve promene koje će se dogoditi u evropskom fudbalu. Suprotstavljajući se želji malog broja bogatih i surovih klubova na jednom frontu, Evropska fudbalska unija (UEFA) je na drugom započela reformu, pa ni Liga šampiona više neće biti ista.\nVodeća organizacija fudbala na starom kontinentu potvrdila je u ponedeljak da je prihvaćen predlog za početak reforme Lige šampiona, koja će od 2024. godine promeniti format.\nElitno fudbalsko takmičenje će imati 36 umesto 32 kluba i izgledaće potpuno drugačije nego što je to bio slučaj do sata.\nUvodnu fazu neće činiti osam grupa sa po četiri ekipe, već će izgledati kao jedna velika skupina u kojoj će svaki klub igrati po 10 mečeva.\nDa bi se to ispunilo, timovi će biti podeljeni u četiri "divizije" po kvalitetu, a onda bi se određivalo s kojim će to rivalima u prvoj fazi ovog novog takmičenja igrati ukupno deset utakmica, po pet kod kuće i u gostima.\nKlubovi iz najjače divizije će međusobno igrati po dve utakmice, sa onima koji su po snazi u drugoj ili trećoj diviziji po tri utakmice, dok će protiv najslabijih suparnika imati po tri meča.\nVeći broj utakmica (180 umesto dosadašnjih 96 u prvoj fazi) znači i pomeranje termina, pa će od 2024. Liga šampiona biti igrana utorkom, sredom, ali i četvrtkom, koji je do sada bio rezervisan samo za duele Lige Evrope.\nOsam najboljih plasiraće se u nokaut fazu i klasičnim sistemom od osmine određivati ko će u završnicu, dok će timovi koji su od 9. do 24. mesta na tabeli razigravaće u svojevrsnom baražu.\nBoriće se za još osam pozicija za kompletiranje osmine finala, dok će ostali ispasti sa onih 12 najlošijih iz uvodnog dela takmičenja.


VM BiH izdalo zaduženja u povodu mogućeg dolaska izbjeglica na teritoriju BiH\nNaslovnica NAJNOVIJE VM BiH izdalo zaduženja u povodu mogućeg dolaska izbjeglica na teritoriju BiH\nSarajevo- Vijeće ministara BiH na današnjoj sjednici upoznato je s izvještajem sa sastanka predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH s predstavnicima Tužilaštva BiH, Obavještajno-sigurnosne agencije, Državne agencije za istrage i zaštitu, Granične policije, …\n… Službe za poslove sa strancima, Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, Uprave za indirektno oporezivanje i entitetskih ministarstava unutaršnjih poslova, održanog u vezi sa sigurnosnim aspektom moguće izbjegličke krize i dolaska izbjeglica na teritoriju BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH će pratiti i redovno izvještavati Vijeće ministara BiH o stavovima EU u vezi sa migrantskom krizom i situacijom u zemljama na Zapadnom Balkanu sa osvrtom na BiH, a u vezi sa mogućim zadacima, očekivanjima ili planovima.\n– Zemaljskom muzeju više od pola miliona KM –\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova, donijelo je odluku o odobravanju 575.000 KM iz tekuće rezerve Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za instituciju kulture – Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine.\nOva sredstva namijenjena su isplati plaća i doprinosa zaposlenicima Zemaljskog muzeja do kraja budžetske godine.\nZemaljski muzej Bosne i Hercegovine obavezan je da državnim ministarstvima civilnih poslova te finansija i trezora dostavi izvještaj o namjenskom utrošku sredstava.\n– Poslovni forum Srbije, BiH i Turske do kraja godine –\nVijeće ministara BiH usvojilo izvještaj Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa s trilateralnog sastanka o trgovinskoj saradnji između Bosne i Hercegovine, Republike Srbije i Republike Turske, održanog u Ankari i zadužilo ovo ministarstvo da koordinira i prati realizaciju aktivnosti dogovorenih na ovom sastanku.\nNa sastanku, koji je održan s ciljem jačanja međusobnih trgovinskih i ekonomskih odnosa i unapređenja stabilnosti i razvoja u regionu u skladu s evropskom regionalnom politikom saradnje, dogovoreno je da se organizira poslovni forum u Sarajevu do kraja 2015. godine.\nCilj foruma bit će uspostavljanje odgovarajućih kontakata između relevantnih organizacija/institucija tri zemlje i identificiranje najvažnijih poslovnih oblasti gdje bi se mogle poduzeti zajedničke aktivnosti.\n– Podrška reformi pravosuđa-\nMinistar pravde BiH Josip Grubeša usmeno je izvijestio Vijeće ministara BiH o sastanku u okviru Strukturiranog dijaloga o pravosuđu između EU i BiH, kome su prisustvovali državni i entitetski ministri pravde i predsjednik Pravosudne komisije Brčko Distrikta BiH.\nVijeće je još jednom podržalo reformu pravosuđa i nastavak razgovora u okviru Strukturiranog dijaloga.\nVijeće je pozdravilo najavljeno puštanje druge tranše iz IPA II fondova za finansiranja plaća tužitelja.\nNa sjednici je konstatirano da iz potpisanog protokola ne proističu obaveze za Vijeće ministara BiH.\nZaključeno je da će predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg Vijeća ministara u sastav delegacije BiH predložiti eksperte, čime bi se dao značaj stručnjacima za oblast pravosuđa u diskusiji u vezi s reformom pravosuđa.


Svjetski zvaničnici i građani ispraćaju Kačinjskog\nKRAKOV - Sahrana poljskog predsjednika Leha Kačinjskog i njegove supruge Marije počela je danas u 14 sati misom u bazilici Svete Marije u centru Krakova u prisustvu velikog broja zvanica i desetina hiljada građana koji su doputovali da odaju poštu lideru svoje zemlje, javljaju agencije. Predsjednik Kačninjski, supruga i još 94 putnika i ...\n... članova posade poginuli su 10. aprila u avionu kojim je visoka poljska državna delegacija putovala na komemoraciju povodom 70. godišnjice masakra u Katinskoj šumi, kada je sovjetska tajna policija ubila više hiljada zarobljenih poljskih oficira.\nMisi unutar crkve prisustvuju rodbina Kačinjskog, predstavnici državnih vlasti Poljske, gradske administracije Krakova, članovi stranih delegacija i sveštenstvo.\nZbog haosa u avio saobraćaju, uzrokovanog vuklanskim pepelom s Islanda, mnogi svetski državnici otkazali su dolazak, ali su neki ipak uspjeli da dođu na sahranu.\nMisi između ostalih prisustvuje ruski predsednik Dmitrij Medvedev koji je doputovao u Krakov i na ulasku u crkvu položio buket crvenih ruža i zapalio svijeću.\nMeđu zvaničnicima koji su uspjeli da dođu su i njemački predsjednik Herst Keler i ministar vanjskih poslova Gvido Vestervele, ukrajinski šef države Viktor Janukovič, češki predsednik Vaclav Havel, slovenski predsjednik Danilo Tirk, rumunski predsjednik Trajan Basesku, mađarski predsjednik Laslo Šoljom.\nSahrani između ostalih prisustvuju i predsjednici Latvije i Litvanije Valdis Zatlers i Dalija Gribauskaite, javljaju agencije.


Vučić Rusima: Vi uvozite "fiće", mi ćemo vaša vozila - Ekonomske Vesti\nVučić Rusima: Vi uvozite „fiće“, mi ćemo vaša vozila\n27. okt. 2015 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, automobili, automobilska industrija, Dmitrij Medvedev, Evroazijski ekonomski savez, Fijat, Rusija, sankcije\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Moskvi da Srbija i Rusija imaju dugu istoriju prijateljskih odnosa i da je to dobar temelj za jačanje ekonomskih veza.\nVučić je, otvarajući Srpsko-ruski poslovni forum predstavnika više stotina srpskih i ruskih kompanija, podsetio na to da je Srbija jedna od retkih zemalja koja nije uvela ekonomske sankcije Rusiji, i poručio da će to ostati politika Vlade Srbije, koja neće menjati politički i ekonomski odnos prema toj zemlji.\nPremijer je istakao da je današnji biznis forum pokazatelj velike zainteresovanosti Srbije i Ruske Federacije za razvoj međusobne ekonomske saradnje, uz ocenu da je to odlična mogućnost za to da se preduzetnici upoznaju sa poslovnim mogućnostima u obe zemlje.\nVlada Srbije želi da podrži tu saradnju. Približno 1.000 kompanija u ruskom ili delimično ruskom vlasništvu već posluje u Srbiji u različitim granama, i to je potvrda trajnosti naših ekonomskih veza, naglasio je Vučić.\nOn je podsetio na to da je Rusija jedan od tri najvažnija spoljnotrgovinska partnera Srbije, i poručio da Vlada daje podršku investitorima i kompanijama koje žele da posluju u našoj zemlji.\nZa Srbiju je, kako je istakao, važno da vidi kako može da privuče više ruskih investitora, ali i da obezbedi više srpskih ulagača na ruskom tržištu.\nVučić je ponovio da se Srbija ne plaši teškog rada, već nestabilnosti koja može da dođe spolja, iz regiona i na druge načine, i ukazao na situaciju u Crnoj Gori, Makedoniji i u južnoj pokrajini Kosovo i Metohija.\nU takvim okolnostima Srbija je veoma stabilna, naglasio je premijer.\nOn je naveo da je našoj zemlji veoma važno da razvije odnose u oblasti turizma, uz ocenu da će Srbija morati da uloži mnogo više kada je reč o obnovi banja.\nPrema njegovim rečima, za Srbiju je važan zajednički nastup sa Rusijom na trećim tržištima, zbog čega je naša zemlja došla sa ponudama za rusku namensku industriju.\nPo tom pitanju smo mali u odnosu na Rusku Federaciju, ali saradnjom i jedni i drugi možemo da ostvarimo još bolje rezultate. Brojčano smo mala zemlja, ali moramo da štitimo svoj suverenitet i teritorijalni integritet. Ako neko u okruženju nabavlja lansirne rampe za balističke rakete, Srbija mora da ima rešenje, ukazao je Vučić.\nOn je istakao da, pored poljoprivredne saradnje, i srpska građevinska industrija može da uđe na rusko tržište ukoliko se domaće građevinske kompanije budu ponašale odgovorno i ozbiljno, uz napomenu da postoji interesovanje za saradnju i kada je reč o izvozu vozila.\nIako znamo da je problem u nekim drugim zemljama evroazijskog saveza, a ne u Rusiji, zainteresovani smo za to da napravimo ugovore za uvoz vaših vozila bez carine, a da se na vašu i teritoriju evroazijskog saveza izvoze naša vozila marke „Fijat“, poručio je Vučić.\nOn je naveo da će u razgovoru sa premijerom Rusije Dmitrijem Medvedevim izneti plan Srbije za vraćanje dugova koje naša zemlja ima prema Ruskoj Federaciji.\nDugovi prema „Gaspromu“ danas iznose 303 miliona evra. Oni su zaostali iz prethodnog perioda, a ova Vlada u dinar isplaćuje sve svoje obaveze i ne kasni ni dana, naglasio je premijer i podsetio na to da je Vlada krajem decembra 2014. godine isplatila 100 miliona dolara duga.\nPredstavnici više od 120 kompanija iz Srbije sastali su se danas na poslovnom forumu u Moskvi sa svojim kolegama iz Ruske Federacije kako bi postigli dogovor o konkretnim koracima u nastavku privredne saradnje dveju zemalja.\nForumu, koji je održan u organizaciji privrednih komora Srbije i Rusije, osim premijera Vučića prisustvovali su i ministri u Vladi Srbije Dušan Vujović, Zorana Mihajlović, Bratislav Gašić, Aleksandar Antić, Vanja Udovičić, Željko Sertić, Snežana Bogosavljević-Bošković i Nebojša Stefanović.\n← Selaković: Smanjićemo sudske takse za 30 odsto\nNarod: Oslobodite slaninu! →\nVučić: Izvozićemo automobile u Rusiju\n16. okt. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Vučić: Izvozićemo automobile u Rusiju\nRadulović: Vlada brutalno ucenjuje radnike\n8. jul. 2015 Andrija Matić 0\nI Krim uvodi sankcije Turskoj\n27. nov. 2015 Luka Matić 0


Bastać: Nećemo sedeti skrštenih ruku - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Bastać: Nećemo sedeti skrštenih ruku\nPredsednik opštine Stari grad Marko Bastać danas je u saopštenju, kao laži, odbacio optužbe da je „išao na vrata“ zamenika gradonačelnika Gorana Vesića.\n0Piše: FoNet 27. marta 2019. 10.17\nBastać objašnjava da ispred zgrade u kojoj živi Vesić 24 časa dnevno stražari komunalna policija, sa kojom je razgovarao i „koja nije umela da objasni da li je tu po prijavi ili nekim drugim poslom“.\n„Patrola je na istoj lokaciji bila i u ponedeljak 25. marta, kada sam, pre nego što su pobegli, i sa njima pokušao da komuniciram. I to je cela istina“, ističe Bastać.\nPrema Bastaćevim rečima, porodica Vesića i on lično apsolutno su bezbedni i tako će i ostati. On napominje da je, kao i svi ljudi sa kojima se bori protiv ovog režima, „protiv svake vrste nasilja“, za razliku od stranke čiji je Vesić funkcioner. To, međutim, ukazuje Bastać, ne znači da će Vesić „biti amnestiran od moralne, političke, i, ukoliko za to bude osnova, pravne odgovornosti, za sve što je uradio i što radi zloupotrebljavajući institucije, maltretirajući građane i trajno unistavajući Beograd“.\n„Mi taj zločin više nećemo posmatrati skrštenih ruku“, predočio je Bastać, i zato ćemo i Vesića, „baš kao i njegovog predsednika, blokirati u radnom prostoru sa ciljem da čuje i vidi one čije interese ne štiti i čije postojanje ignoriše, bez obzira što su mu oni poslodavci“.


Španija: EU treba jasno da podrži formiranje ZSO - 14.04.2018, Sputnik Srbija\nSrbija treba da insistira na formiranju Zajednice srpskih opština, a evropske institucije, pod čijim pokroviteljstvom se odvija dijalog Beograda i Prištine... 14.04.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, španija, evropska unija (eu)\n12:55 14.04.2018 (Osveženo: 14:50 30.08.2021)\n© Flickr / steve_hZastava Španije\n„Španija podržava dijalog u Briselu. Logično je da je ključni element u ovom dijalogu formiranje Zajednice srpskih opština, kao što je to i bilo dogovoreno“, kaže ambasador Španije za Tanjug.\n2 April 2018, 20:20\nNa pitanje kako on vidi kompromisno rešenje za Kosovo, Suares kaže da nije na Španiji da sugeriše rešenja.\nPonavlja, međutim, da Španija podržava teritorijalnu celovitost Srbije.\n„A na Srbiji je da definiše svoj stav koji će Španija podržati“, kaže ambasador.\nPovodom inicijative, o kojoj je nedavno tokom posete Srbiji govorio šef grčke diplomatije Nikos Kocijas, o održavanju trilateralnog sastanka Srbije, Španije i Grčke, ambasador kaže da lično nije u toku ali da, imajući u vidu odlične odnose zvaničnog Madrida sa Srbijom i Grčkom, ima prostora za unapređenje saradnje.\n„Ministri imaju česte prilike da se susretnu i da u tim razgovorima pokreću važna pitanja. Španija ima sjajne odnose i sa Srbijom i sa Grčkom, i uvek ima prostora da se unapredi saradnja između naših zemalja“, zaključio je on.\nŠpanija je jedna od pet država EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova i koja je u žižu javnosti nedavno dospela zbog stava da je neprihvatljivo da bude na skupu država EU I Zapadnog Balkana u Sofiji za istim stolom sa kosovskim zvaničnicima.


„Srbiju čeka šest do osam godina pregovora“ – Net.hr\n„Srbiju čeka šest do osam godina pregovora“\nAutor: Stjepan Balent 11:02 18.07.2013\nPregovori, ukoliko nema očekivanog napretka, u svakom trenutku mogu da budu prekinuti\nProfesor Fakulteta političkih nauka Jovan Teokarević kaže da Srbiju očekuju teški i dugi pregovori sa EU, koji će najverovatnije trajati od šest do osam godina, prenosi “Beta“.\nTeokarević dodaje da ti pregovori u svakom trenutku mogu da budu prekinuti.\nOn je za Radio-televiziju Srbije (RTS) rekao da svaka zemlja članica EU može da zahteva da se pregovri privremeno prekinu ukoliko nema očekivanog napretka.\n– To se stalno događa, pa čak je bilo i neprincipijalnih stvari, kao u slučaju Hrvatske, kada joj je zbog bilateralnih odnosa nametnuta suspenzije pregovora na određeno vreme, jer prosto jedna od članica EU zahteva ispunjene svojih interesa. Mi ćemo se sa tim suočavati sigurno, i to ne samo od jedne zemlje , ocenio je Teokarević.\nOn je naveo da će Srbija imati stalno otvorena tri poglavlja tokom pregovora: 23, 24 i 35, koja se odnose na pravosuđe, vladavinu prava i odnose sa Kosovom, i istakao da svaka zemlja članica može da traži proveru u bilo kom trenutku.\n– Ništa neće biti lako, pogledajte koliki je dug period skriniga predvideo (Štefan) File u kom treba da se ispita koliko je naše zakonodavstvo u skladu sa zakonima EU. Dat je period od dve godine. To znači da niko ne očekuje lake pregovore -, naglasio je Teokarević.\nOn je posetu evropskog komesara za proširenje Štefana Filea Beogradu i Prištini nazvao “dobrom voljom Evropske komisije”, pošto je formalno započela pregovarački proces uoči godišnjih odmora.\nGovoreći o izboru šefa pregovaračkog tima, Teokarević je rekao da se slaže sa ocenom premijera, da ta osoba ne treba da bude visoki funkcioner, već da bude stručna, da zna kako se odvijaju pregovori, i kako funkcionise EU.\nOn je kao dobar model naveo scenario po kojem bi se formiralo posebno Ministarstvo za Kosovo i Metohiju, a da se pregovarač “veže za potpredsednika koji bi se bavio samo evropskim integracijama”.\nevropska unija fakultet političkih nauka jovan teokarević stefan file


- Što se tiče Interpola, Slovenija je uvek podržavala članstvo. No, što se tiče pet zemalja, to su unutrašnja pitanja tih država, a mi se ne mešamo u unutrašnje poslove - rekao je Erjavec na konferenciji za medije u Prištini, nakon susreta sa kosovskim ministrom spoljnih poslova Bedžetom Pacolijem.\nOn je dodao da je potrebno nastaviti dijalog Beograda i Prištine, prenosi RTS.\n- Dobili smo podršku Slovenije, hoće da nam pomogne da postanemo član Interpola i Uneska. Opcije saradnje ostaju otvorene. Smatramo da je Slovenija bila i ostaće važan partner - istakao je Pacoli.\nOn je rekao da je sa slovenačkim kolegom razgovarao o ekonomskoj saradnji, integracijama Kosova i budućim planovima.\n- Slovenija je na prvom mestu među stranim investitorima - naveo je Pacoli.\nTINJA SUKOB IZMEĐU DVE ZEMLJE Erjavec: Hrvatska ne ispunjava uslove za članstvo u OECD\nErjavec: Neću predložiti sankcije Rusiji, slučaj Solzburi bizaran\nErjavec o arbitraži: Da su mene poslušali...


Telekom Srbija pokrenuo program „mts startap ubrzanje“\nNov 15, 2016 mt:s, mts startap ubrzanje, Telekom-Srbija\nNa ovaj način Telekom Srbija će obezbediti podršku polaznicima Akademije kroz mentorski angažman i relevantne predavače, a do 3 najuspešnije preduzetničke inicijative biće nagrađene nepovratnom donacijom u ukupnom iznosu od 20 hiljada evra.\n„U okviru saradnje sa udruženjem SEE ICT i opredeljenjem kompanije da doprinosi razvoju preduzetništva na polju IKT u zemlji, Telekom Srbija je podržao Startap Akademiju, budući da ona pruža mogućnost domaćim IT preduzetnicima da nauče kako da na pravi način realizuju poslovne strategije, smanje rizik i povećaju šanse za uspeh svojih kompanija. Kako pokretanje biznisa, naročito po prvi put, predstavlja veliki izazov, Telekom Srbija je pored mentorske podrške, cloud servisa i interneta, obezbedio značajna finansijska sredstva, bez dodatnog uslovljavanja u smislu udela u budućim kompanijama“, izjavio je Milan Simić, izvršni direktor Telekoma Srbija za IT i ICT servise.\nOve godine Akademiju pohađa pet timova – Balloonera koji nastoji da učini povoljnijim svemirska istraživanja i transport do ivice svemira, Cactomain – sa servisom za pojednostavljeno registrovanje internet domena, Mir Media Group koji radi na postprodukciji zvuka za reklame i filmove, AddTag sa platformom koja korisnicima omogućava plaćanje karata za festivale, kao i interakciju sa brendovima i APER sa uređajem za prikupljanje podataka o potrošačima u maloprodajnim objektima. Svaki od timova imaće priliku da svoje inovativne ideje razvije u održiv biznis, primenjiv i na globalnom nivou.\nPo završetku programa Akademije, u aprilu 2017. godine, žiri koji čine po jedan predstavnik Telekoma Srbija i udruženja SEE ICT, kao i jedan nezavisni ekspert, izabraće tri najperspektivnija startapa koji će dobiti podršku za dalji razvoj svog poslovnog rešenja.\n„Mnogi srpski startapi su prerasli u uspešne kompanije i dokazali da je itekako moguće pokrenuti i razviti globalno uspešnu kompaniju odavde, uz malo talenta i dosta rada i volje. Polaznicima pete generacije Startap Akademije pomoći ćemo da ostvare uspeh, a ove godine fokusirali smo se na timove koji već sada pokazuju spremnost da njihovi proizvodi pokažu konkurentnost na globalnom tržištu. Verujemo da će znanje i iskustvo naših predavača i mentora, od kojih će neki biti i iz kompanije Telekom Srbija, značajno pomoći mladim startapima u poslovnom sazrevanju”, izjavio je Vladimir Trkulja, jedan od osnivača Startita.\nPredstavnici IT sektora, bivši polaznici Startap Akademije, dokaz su da je uspeh iz Srbije moguć uz puno rada i posvećenosti razvoju proizvoda koji će se koristiti na globalnom nivou. Do sada je više od 100 preduzetnika prošlo kroz Akademiju, a njihovi projekti, poput novih web aplikacija, mobilnih aplikacija i drugih digitalnih servisa, obezbedili su više od milion evra investicija od domaćih i inostranih ulagača.\nProgram „mts startap ubrzanje“ nastoji da pruži dodatni podsticaj domaćoj startap zajednici i preduzetnicima koji su spremni da svojim inovativnim proizvodima konkurišu na globalnom tržištu. Na taj način, Telekom Srbija omogućava bolje uslove za razvoj domaće IT scene, a time i celokupnog poslovnog ambijenta u Srbiji.\nDva srpska Start-up-a u Varšavi predstavljaju svoje projekte na Startery 2016\nBroj finansijskih sajber napada raste tokom praznične sezone


Pajtić: Jelena Milić nema kvalifikacije za mesto ambasadora - Radio Sto Plus\nProfesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu Bojan Pajtić izjavio je danas da srpsku spoljnu politiku u poslednjih deset godina karakteriše to da se za ambasadore postavljaju osobe koje ni u formalnom smislu nisu kvalifikovane za tu poziciju.\nPajtić je agenciji Beta kazao da ambasadori koje postavlja vlast Srpske napredne stranke (SNS) nemaju integriteta da bi predstavljale zemlju na način koji bi imponovao gradjanima Srbije.\n„Uobičajeno je u medjunarodnoj diplomatskoj praksi da u ambasadore idu najbolji i najškolovaniji. Nekada su nas u svetu predstavljali Ivo Andrić, Miloš Crnjanski i Jovan Dučić, a kasnije, nakon 2000. godine i najeminentniji pisci i intelektualci kao što su Vida Ognjenović, Milan St Protić, Svetislav Basara, Dragan Velikić… Danas, kao i u svim oblastima, i u diplomatiji imamo izrazito negativnu selekciju“, ocenio je Pajtić.\n„Ta odluka je na tragu dosadašnje prakse u spoljnoj politici, gde čitava plejada ambasadora izniklih iz političke volje Aleksandra Vučića i SNS-a ne može na valjan način da predstavlja Srbiju u inostranstvu. Ne sećam se da je ovaj režim postavio na mesto ambasadora nekog vrhunskog diplomatu, umetnika, književnika ili bilo koju drugu ličnost od autoriteta i integriteta“, istakao je profesor.


Život je život - InfoVranjske\nŽivot je život, gde god da se odvija. Naš je takav da zbog ritma često ne primećujemo stvari koje se oko nas događaju – kaže Slađan Stojanović Frenki, autor izložbe Life is Life\nU “Američkom kutku“ otvorena je izložba fotografija Slađana Stojanovića Frenkija pod nazivom „Life is life“. Međutim, nije reč o klasičnoj izložbi, s obzirom na to da je 120 fotografija prikazano u vidu slajdova na projektoru. Po rečima autora, odlučio se za ovaj način predstavljanja fotografija jer je u skladu sa digitalnim i virtuelnim svetom u kome živimo.\nNa fotografijama koje su nastale u proteklih nekoliko godina se ne može primetiti gde su snimljene, ali je Stojanović, poznat i kao autor dokumentarnih filmova, izložbu upotpunio istovremenom projekcijom filma, te su se na susednom zidu na video projektoru našli snimci gradova istočne i zapadne Evrope, ali i Balkana, u kojima su nastale fotografije.\nSa njih se jasno vidi potreba autora da zabeleži razne situacije, događaje, ulice gradova i atmosferu. Otuda i sam naziv izložbe:\n– Život je život, gde god da se odvija. Naš je takav da zbog ritma često ne primećujemo stvari koje se oko nas događaju.\nIako ljudi nisu navikli na ovaj način predstavljanja fotografija, posećenost je bila veća od očekivane.\nOvo je četvrta samostalna izložba Stojanovićevih fotografija, i trajaće do kraja marta, a priliku da je vidi imala je i publika u Nišu i Beogradu.\nStojanović je ovih dana završio dokumentarni film „Koža“ o Ivici Djorđeviću koji je donirao svoju kožu da bi spasio tuđi život. Film će ove godine biti prikazan na Festivalu dokumentarnog filma Dokument u Vranju.


BOŠ: Pet godina inicijative "Progovori o pregovorima" - European Western Balkans\nAutor EWB 22. 06. 2018. 25. 06. 2018.\nDiskusioni forum „Progovori o pregovorima – Pet godina kasnije“; Foto: Beogradska otvorena škola\nBEOGRAD- Diskusionim forumom „Progovori o pregovorima – Pet godina kasnije“, koji je održan u četvrtak, 21. juna 2018. godine, Beogradska otvorena škola obeležila je pet godina postojanja inicijative „Progovori o pregovorima“ koja se bavi promocijom transparentnog i odgovornog procesa vođenja pregovora o pristupanju Evropskoj uniji zasnovanog na dijalogu i partnerskoj saradnji civilnog društva i javnih vlasti.\nTokom prvog panela „Pregovori o pristupanju Srbije Evropskoj uniji – od velikih očekivanja do realnosti“ okupljenima su se obratili Žarko Stepanović, v.d. direktora Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom i Nemanja Todorović Štplija, glavni urednik portala European Western Balkans.\n,,Najznačajnije uloge civilnog društva ogledaju se u : obezbeđivanju podrške građana procesu pregovora; davanju najšireg legitimiteta procesu; činjenju samog procesa transparentnijim“, istakao je v.d. direktora Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom.\nŽarko Stepanović se osvrnuo i na značaj velikih inicijativa kao što su PrEUgovor, Progovori o pregovorima i Koalicija 27, koje prate proces pregovora i imaju cilj da kritički i objektivno posmatraju proces, ali dodao da i dalje postoji veliki prostor za saradnju civilnog društva i vlasti kada je u pitanju davanje predloga i preporuka za dalje sprovođenje reformi.\nNemanja Todorović Štiplija je rekao da mejnstrim mediji u Srbiji i dalje nisu u dovoljnoj meri zainteresovani za suštinsko bavljenje procesom, koje podrazumeva čitanje i tumačenje dokumenata koji nastaju u procesu pregovora, objašnjavanje procesa građanima i ukazivanje na probleme sa kojima se civilno društvo susreće u radu sa institucijama vlasti, ali i na probleme koje država ima u radu sa institucijama Evropske unije u Briselu.\n,,Za razliku od Crne Gore, gde je civilno društvo deo pregovaračke strukture, u Srbiji civilno društvo ima samo savetodavnu ulogu. Neophodno je da civilno društvo ima i kontrolnu ulogu“, ukazao je Štiplija.\nUrednik portala European Western Balkans skrenuo je pažnju i na značaj regionalnog pristupa procesu evropskih integracija i komparativnog mehanizma sadržanog u Izveštajima o napretku, koji služi i za poređenje sa drugim državama iz regiona i učenje iz njihovih iskustava.\nNa drugom panelu pod nazivom „Pregovori o pristupanju Srbije Evropskoj uniji – o učešću građana i drugim predskazanjima“ učesnicima su se obratili Bojan Elek iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, kao i predstavnici lokalnih timova sa kojima BOŠ sarađuje u okviru projekta Progovori o pregovorima – Milena Velojić ispred Nacionalne koalicije za decentralizaciju iz Niša, Marija Stojadinović u ime Razvojnog biznis centra iz Kragujevca i Ilija Jovanović iz Edukativnog centra Kruševac.\nBojan Elek je naveo da se organizacije civilnog društva susreću sa poteškoćama prilikom praćenja procesa pregovora, poput suženog medijskog prostora, nedostatka vremena i resursa, ali i nedostupnosti dokumenata koji služe za praćenje procesa.\n,,Građani su uključeni u proces samo tamo gde briselski „revizori“ pažljivo prate napredak, a da u ostalim situacijama nema sluha za predloge koji dolaze od organizacija civilnog društva“, zaključio je Elek.\nIlija Jovanović i Marija Stojadinović, kao predstavnici lokalnih organizacija civilnog društva koje se bave mladima, istakli su da i kod mladih u velikoj meri postoji nezainteresovanost i nerazumevanje procesa evropskih integracija i koristi koje mladi mogu da imaju od članstva Srbije u Evropskoj uniji.\n,,Kroz obezbeđivanje kvalitetnih radnih praksi koje su u skladu sa evropskim standardima moguće je mladima približiti proces integracija“, navela je Marija Stojadinović.\nMilena Velojić, predstavnica Nacionalne koalicije za decentralizaciju smatra da treba iskoristiti trenutak u kojem je 65% građana za nastavak reformi, kako bi se ovaj proces uvezao sa procesom evropskih integracija i da je za to potreban novi pristup informisanju građana, kroz treninge, obuke i intezivnije i kontinuirano izveštavanje medija.\nBeogradska otvorena škola uz podršku Fondacije za otvoreno društvo Srbija i programa „Evropa za građane i građanke“, već petu godinu za redom uspešno sprovodi projekat „Progovori o pregovorima“. U sklopu inicijative poseban akcenat bio je stavljen na jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva sa lokala da aktivno prate proces pristupnih pregovora, ali i na informisanju šire javnosti o samom procesu evropske integracije.\nIzborni dan pun neregularnosti, iako rezultat nije bio neizvestan\nAleksandar Ivković 30. 06. 2020.\nReforma EU: Evropa „u više brzina“ između tendencija ekskluzivnosti i inkluzivnosti\nDuško Lopandić 08. 06. 2018. 08. 06. 2018.


Tanjug 24. aprila 2019. 08:11\nLONDON – Odgovor zašto se čini da letovi traju sve duže mogao bi da leži u fenomenu kojima pribegavaju avio kompanije koji se zove „pađing“ (punjenje, ispun), a koji im pomaže da stignu na vreme, ali uz cenu koju svi plaćaju.\nTo se naziva „puzanje po rasporedu“ ili pađing (ispun) i to je tajna koju avio prevoznici ne žele da znate, posebno s obzirom na uticaj na životnu sredinu, prenosi Poslovni dnevnik.\nPađing je dodatno vreme koje vazduhoplovne kompanije planiraju za let od tacke A do tacke B. Buduci da ti letovi stalno kasne, kompanije su ugradile kašnjenja u svoje rasporede umesto poboljšanja efikasnosti poslovanja.\nMedutim, ovaj globalni trend predstavlja višestruke probleme: ne samo da vaše putovanje traje duže, nego stvara privid tačnosti što znaci da nema pritiska na avio kompanije da postanu efikasnije. To pak znaci da će zagušenje vazdušnog prometa te emisija ugljen dioksida i dalje rasti.\n„U proseku, više od 30 odsto svih letova kasni više od 15 minuta svaki dan, uprkos pađingu“, kaže kapetan Mićael Baiada, predsednik vazdušne konsultantske firme ATH Group, pozivajuci se na izveštaje americkog Odelenja za prevoz putnika u vazdušnom saobraćaju.\nBrojka je pre pađinga iznosila 40 odsto.\n„Pađingom, vazduhoplovne kompanije nadigravaju sistem kako bi vas zavarale“, tvrdi on.


Severni tok 2: Šta su zapravo dogovorile SAD i Nemačka? - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tSeverni tok 2: Šta su zapravo dogovorile SAD i Nemačka?\nSeverni tok 2: Šta su zapravo dogovorile SAD i Nemačka?\nSjedinjene Američke Države i Nemačka postigle su načelni sporazum o završetku kontroverznog gasovoda Severni tok 2 bez uvođenja novih sankcija Nemačkoj i Rusiji.\nPrilikom sklapanja sporazuma Nemačka i SAD su se obavezale da će sprečavati svaki budući pokušaj Rusije da gasovod koristi kao oružje u političkoj borbi.\nInače, Rusija ovim gasovodom širi svoj energetski uticaj u Evropi, toliko da se čak može govoriti i o stvaranju zavisnosti od njenog gasa. Zato je postojala bojazan da bi ovu svoju moć Rusija mogla iskoristiti protiv Ukrajine, sa kojom je od 2014. u neprijateljskim odnosima zbog Krima.\nSporazumne strane su ovo predvidele i pokušale da spreče ali deo javnosti njihov pokušaj ocenjuje kao veoma blag. A u sporazumu zapravo stoji da ukoliko Rusija bude vršila bilo kakvu vrstu pritiska prem Ukrajini, Nemačka će preduzeti razne aktivnosti, uključujući i potencijalno uvođenje sankcija, kako bi zaštitila Ukrajinu.\nLogično, Ukrajina nije sa radošću dočekala ovu vest, a kako bi je bar malo umirile Amerika i Nemačka su joj ponudile pomoć u jačanju infrastrukture za proizvodnju održive energije i drugu razvojnu pomoć. Konkretnije, ovoj zemlji je obećana milijarda dolara za tranziciju na održivu energiju i garancija o nadoknadi novca za tranzitne takse za gas koje će izgubiti zbog novog gasovoda, do 2024. godine.\nPošto se i Poljska protivila ovom sporazumu, Nemačka je najavila da bi mogla pristati da bude deo takozvane „Inicijative tri mora“, čiji je cilj jačanje investicija, infrastrukturnog razvoja i energetske bezbednosti među državama koje izlaze na Baltičko, Crno i Jadransko more.\nMask ne diže samo cene bitkoina, već i itirijuma


Oglasio se Krivokapić posle sastanka: „Dosta je bilo širenja laži“ - 12.04.2021, Sputnik Srbija\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapić oglasio se posle sastanka sa liderima vladajuće većine, koji je napustio posle pitanja o njegovom sastanku sa Milom... 12.04.2021, Sputnik Srbija\n20:47 12.04.2021 (Osveženo: 04:03 26.08.2021)\nKrivokapić je reagovao posle sastanka sa liderima vladajuće većine napisavši da je dužan da obavesti javnost i da to čini „zbog širenja lažnih informacija“.\nPrethodno je jedan od lidera DF Milan Knežević naveo da je Krivokapić napustio sastanak, pošto ga je on pitao da li se pre tog susreta sastao sa Milom Đukanovićem i o čemu su pričali. Knežević je tada rekao i da je Krivokapić optužio njega, potpredsednika Vlade Dritana Abazovića i ministra pravde Vladimira Leposavića da „ruše Vladu“.\nKrivokapić je na svom Tviter nalogu napisao da se „nikada nije tajno sastajao sa predsednikom države Milom Đukanovićem“.\n„Sa njim se ne sastajem zato što volim, već zbog toga što je to moja zakonska obaveza kao premijera. U vili Gorica je danas održan pripremni sastanak za sledeću sednicu Saveta za odbranu i bezbednost - zakazane za petak, 16. april 2021. u 13 sati - kome su\nprisustvovali predsednik Crne Gore Milo Đukanović, predsednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić, ministarka odbrane Olivera Injac i ja, a povodom rešavanja aktuelnih pitanja u vezi sa Ministarstvom odbrane i Vojske Crne Gore“, napisao je Krivokapić.\nOn je potvrdio da je napustio sastanak sa liderima vladajuće većine jer „ne dozvoljava podmetanja i neistine“.\n„Dosta je bilo širenja laži radi sticanja jeftinih političkih poena“, zaključio je on.\nPrethodno je crnogorsko Ministarstvo odbrane saopštilo da je održan sastanak u tom Ministarstvu kom su prisustvovali Đukanović, Krivokapić, Bečić i ministarka Olivera Injac. Kako je objavilo crnogorsko Ministarstvo, tim saopštenjem „želi da informiše javnost o temama sastanka, a povodom dezinformacija koje su preneli pojedini mediji“, a jedna od tema bio je i izbor novog načelnika Generalštaba.


MINISTAR KOŠARAC I AMBASADOR SATLER RAZGOVARALI O PODRŠCI BH. PRIVREDI | RTVUSK.ba\nKošarac je zatražio podršku ambasadora Satlera u razmatranju mogućnosti da BiH dobije status zemlje izvoznice svježeg junećeg i telećeg mesa u zemlje članice EU.\nSARAJEVO, 8. juna - Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Staša Košarac razgovarao je danas u Sarajevu sa šefom Delegacije Evropske unije i specijalnim predstavnikom EU u BiH Johanom Satlerom (Johann Sattler) o aktuelnim temama i saniranju posljedica COVID-19 pandemije na privredu u BiH.\nMinistar Košarac informisao je ambasadora Satlera o potrebi za dodatnim angažmanom u spoljnotrgovinskom prometu crvenog mesa, s obzirom na ostvarene viškove u proizvodnji i smanjeni unutrašnji konzum u BiH usljed pandemije koronavirusa, saopćeno je iz Ministarstva.\nKošarac je zatražio podršku ambasadora Satlera u razmatranju mogućnosti da BiH dobije status zemlje izvoznice svježeg junećeg i telećeg mesa u zemlje članice EU. U tom kontekstu, Satler je izrazio opredjeljenje da se razmotri podrška u skladu sa definisanim procedurama i praksama zemalja regiona.\nNa sastanku je razgovarano i o pomoći u oporavku turizma, budući da je ovaj sektor najviše pogođen pandemijom COVID-19. Sagovornici su razmijenili mišljenje o projektima koje EU realizira u cilju podrške domaćem turističkom sektoru te konstatirali da je ova privredna grana od izuzetne važnosti za lokalni razvoj, posebno nakon pandemije.\nAmbasador Satler je istakao važnost izrade Strategije turizma na nivou cijele zemlje, koja bi omogućila korištenje sredstava EU za ovaj sektor.\nBilateralni susret ministra Košarca i ambasadora Satlera u sjedištu Delegacije EU u BiH uslijedio je nakon sastanka i potpisivanja Memoranduma o saradnji na Projektu biciklističke staze Sarajevo – Pale, kojem su prisustvovali gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka, te načelnici opština Pale i Istočni Stari Grad Boško Jugović i Bojo Gašanović te predstavnik sarajevske opštine Stari Grad.


Tanjug 8. decembra 2018. 17:18\nPRIŠTINA – Poziv bivšem komandantu OVK Rustemu Mustafi da se pojavi pred Specijalizovanim tužilaštvom za zločine OVK u Hagu deo je procesa čiji je cilj da se javnost pripremi za buduća hapšenja uticajnih političkih i vojnih ličnosti na Kosovu, piše prištinski list „Zeri“.\nList citira analitičare koji kažu da aktiviranje Specijalizovanog veća mogla da ima posledice i po vladajuću koaliciju.\nAdvokat Rustema Mustafe rekao je u kratkoj izjavi da će njegov klijent biti ispitan 14. januara, ali nije rekao u kom svojstvu.\n„Zeri“ navodi da je kontaktirao kancelariju specijalizovanog tužioca, ali da nije dobio ni potvrdu ni demanti te informacije.\n„Upoznat sam s medijskim navodima na Kosovu. Takođe i s postom koji je advokat Mustafe objavio na Fejsbuku. Međutim, Kancelarija specijalnog tužioca ne komentariše status istraga, vreme podizanja mogućih optužnica ni buduće aktivnosti“, rekao je Kris Benet iz kancelarije Specijalizovanog tužilaštva.\nMediji su ranije preneli da je Rustem Mustafa prvi koga je Specijalni sud za zločine OVK pozvao, da je poznat kao komandant Remi iz zone Lapa, te da je nakon završetka sukoba bio poslanik DPK u kosovskom parlamentu.\nSpecijalni sud za Kosovo je formiran 2015. glasovima poslanika kosovske skupštine, a njegova je misija da istražuje navode iz izveštaja izvestioca Saveta Evrope Dika Martija o zločinima za koje se navodi da su počinjeni tokom 1998-2000 godine.


Đurić: Srbi da probaju da glasaju na Kosovu, bez obzira kakve dokumente imaju | Insajder\nĐurić: Srbi da probaju da glasaju na Kosovu, bez obzira kakve dokumente imaju\nDirektor Vladine Kancelarije za KiM Marko Đurić pozvao je danas sve građane sa tog prostora koji su u biračkom spisku, bez obzira na to kakve dokumente imaju, da se jave i da pokušaju na licu mesta da ostvare svoje biračko pravo.\nMarko Đurić Foto: Srđan Ilić\n“Birački odbori u sredinama sa srpskom većinom sigurno će uvažiti sva dokumenta, a pokušaje diskriminacije i sprečavanje prijavićemo međunarodnim organizacijama”, rekao je Đurić za RTS, povodom zabrane glasanja sa srpskim dokumentima na kosovskim izborima.\nOn je rekao da je “masovnost” jedini način da se zaštiti državni interes, jer kako je dodao, “ako svako sa pravom glasa na Kosovu i Metohiji od Srba izađe, tako neće moći da nas pokradu”.\nPrema njegovim rečima, “ako bude deset od deset srpskih poslanika, neće moći da bude formirana buduća pokrajinska vlada bez glasa Srba”, a takođe srpski glas u dijalogu biće daleko snažniji.\nKosovska Centralna izborna komisija pre više do dve nedelje saopštila je da će na kosovskim izborima, koji se održavaju 6. oktobra, birači moći da glasaju samo sa “dokumentima izdatim od strane Republike Kosovo”.\nĐurić je tada izjavio da se vrši pritisak na Srpsku listu i srpske birače na Kosovu onemogućavanjem izlaska na glasanje bez kosovskih dokumenata.\nIzbori na Kosovu zakazani su za nedelju, a kratka kampanja obilovala je optužbama, stvaranjem i raskidanjem koalicija za deset mesta koliko je garantovano kosovskim Srbima nadmetaće se Srpska lista koja je u prethodnom sazivu imala devet mandata, Samostalna liberalna stranka Slobodana Petrovića koja je imala jednog poslanika i Partija kosovskih Srba na čijem je čelu Aleksandar Jablanović.\nPoslanici razmatraju sporazume o zajmovima: Pohvale Vladi i novim projektima


SAD zabrinute zbog napada u CG\nNedavni napadi na medije i novinare u Crnoj Gori naišli su na osudu u Sjedinjenim Državama, koje su pozvale crnogorske vlasti da sprovedu brzu i efikasnu istragu\nAmerički zvaničnici, predstavnici Helsinške komisije i međunarodnih organizacija, koje se bave medijima, pozvali su crnogorske vlasti da što prije pronađu odgovorne kako atmosfera nekažnjivosti ne bi dovela do neprihvatljivih ograničenja na slobodu informisanja u Crnoj Gori.\n“Zabrinuti smo zbog, kako se čini, novog trenda nasilja i zastrašivanja u Crnoj Gori usmjerenih protiv novinara i medija. Upućujemo snažan poziv Crnoj Gori da istraži ove incidente i privede pravdi odgovorne. “\nZamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara je u svom komentaru na nedavne napade na redakciju “Vijesti” i novinarku “Dana” Lidiju Nikčević sumirao reakcije u Sjedinjenim Državama na te incidente – zabrinutost i pozivi na brzu i efikasnu istragu. Crna Gora je blizak prijatelj i moguće budući saveznik Vašingtona, ali za nju važe isti standardi kao i za sve članice OEBS-a, poruka je Roberta Henda, savjetnika u Komisiji za evropsku bezbednost i saradnju Američkog kongresa.\n“Kada se dogodi nešto poput ovog, mi moramo da reagujemo. Uz to, možda imamo veća očekivanja od Crne Gore zato što je postigla mnogo poslednjih godina i želi da se priključi Evropskoj uniji i NATO-u. Zbog toga smo veoma zabrinuti kada čujemo za ove incidente.”\nKarin Karlekar, iz američke nevladine organizacije “Fridom Haus” kaže da se poslednjih nekoliko godina povećao broj napada na medije u Crnoj Gori, naročito nezavisne čiji izvještaji su, kako ističe, više kritički nastrojeni.\n“To je u suštini stvorilo klimu nekažnjivosti zato što je samo mali broj napada istražen na odgovarajući način ili je dobio sudski epilog. To je definitivno razlog za zabrinutost zato što smo u nizu medijskih situacija širom svijeta vidjeli da ovaj nivo napada na novinare može stvarno da rezultira ograničenjima na slobodu medija zato što može da dovede do atmosfere straha i samocenzure.”\nNekažnjivost je neprihvatljiva za zemlju koja teži da uđe u Evropsku uniju i ne bi trebalo da bude pravilo u Crnoj Gori, ističe Delfin Halgand, iz organizacije “Reporteri bez granica”, uz napomenu da se zaposleni koji rade za medije poput Vijesti, Dana i Monitora redovno napadaju ili zastrašuju.\n“Ne vidimo spremnost vlade da riješi ove napade i što je još gore nismo primijetili da je bilo ko odgovarao za ove napade i da je priveden pravdi. Zbog toga pozivamo vlasti, a naročito premijera da osude ovo nasilje i preduzmu sve što je potrebno da zaustave napade, počev od privođenja pravdi odgovornih. Vlasti treba da garantuju slobodu informisanja kada se prijavljuju za članstvo u Evropskoj uniji, zato što je sloboda informisanja jedan od stubova Evropske unije.”\nFridom haus i Helsinška komisija takođe poručuju da novinari moraju da budu zaštićeni, krivična djela istražena, a počinici sudski gonjeni.\n“Čuli smo izjave vladinih zvaničnika da će to uraditi, da je to zločin protiv Crne Gore. Mislim da su upotrijebljene te riječi, ali činjenica je da ćemo biti zabrinuti sve dok se ne preduzmu mjere protiv onih koji su odgovorni za ove napade. Nije dovoljno samo izraziti ogorčenje, već treba da se to isprati akcijom, kako bi se poslala poruka odgovornima da to neće biti tolerisano”, kaže Robert Hend.\nHend smatra da bi napadi mogli da utiču na proces evropskih integracija, s obzirom na to da je Brisel već izrazio određenu zabrinutost u pogledu medijske situacije u Crnoj Gori.\n“Ne želim to da preuveličam i kažem da je situacija toliko ozbiljna da će biti problema, ali je svakako riječ o nečemu čega bi crnogorska vlada i crnogorske vlasti trebalo da budu svjesne i čime bi trebalo da se pozabave. Zemlja mora da ima slobodne medije i novinare kojima je dozvoljeno da kritikuju. “\nCrna Gora je u poslednjem izvještaju Fridom hausa o slobodi medija zauzela 74. poziciju i nalazi se u grupi djelimično slobodnih zemalja zbog čega se, kako kaže Karin Karlekar, smatra jednom od otvorenijih sredina širom svijeta.\n“Svjedoci smo međutim negativnog trenda zbog nivoa napada na novinare, tako da postoji mogućnost da u sledećem izvještaju padne njen rejting.“\nNaredni izvještaj biće objavljen krajem aprila i pokrivaće 2013. godinu, tako da će neki od napada definitivno biti pomenuti, zaključuje Karlekar.


Nade u medeni mesec u odnosima Rusije i SAD nakon što je Donald Tramp (Trump) postao predsednik raspršile su se pre nego što je i počeo.\nUostalom, i resetovanje odnosa sa Moskvom koje je najavio Barak (Barack) Obama odmah posle izbora 2008. ubrzo je doživelo krah.\nTokom predizborne kampanje, a i nakon pobede, Tramp je govorio o potrebi promene politike prema Rusiji, čak hvaleći Vladimira Putina kao boljeg lidera od Obame. Poslanici ruske Dume su aplauzom pozdravili vest o izboru novog američkog predsednika, a u Kremlju se tim povodom nazdravljalo i šampanjcem.\nU Moskvi se očekivalo da će, nakon gotovo neprekidne surevnjivosti sa SAD-om od Drugog svetskog rata, doći do zaokreta u njihovim odnosima – najzaoštrenijim od okončanja Hladnog rata.\nZbog toga Kremlj nije reagovao žestoko kao u ranijim slučajevima kada je odlazeća Obamina administracija proširila sankcije ruskim vlastima. Naime, pre nego što je Tramp preuzeo dužnost 20. januara, njegov tadašnji savetnik za nacionalnu bezbednost Majkl Flin (Michael Flynn) – koji je inače sedeo do Putina na gala večeri u Kremlju 2015. godine - u razgovoru sa ruskim ambasadorom u Vašingtonu Sergejem Kisljakom obećao je da će nova američka administracija ukinuti ove kaznene mere.\nNakon objavljivanja poslednjih sankcija, ruski predsednik Vladimir Putin je povukao neuobičajeni potez, pozvavši američke diplomate u Moskvi da se pridruže proslavi Božića u Kremlju, iako je Bela kuća proterala 35 ruskih diplomata zbog mešanja ruskih hakera u predsedničke izbore u SAD.\nFlin je upravo zbog ovog razgovora, o čijoj je sadrzini lagao potpredsedniku Majku Pensu (Mike Pence), bio prinuđen da podnese ostavku i time su definitivno raspršene iluzije u Moskvi da će doći do zaokreta u njenim odnosima sa Vašingtonom.\nTo pokazuje i izjava ruskog senatora Alekseja Puškova da je ovo tipičan primer “agresivne kampanje ključnih američkih medija čiji je cilj ne Flin već odnosi sa Rusijom”.\nTramp nije odustao od zaokreta u odnosima sa Moskvom zbog pritiska medija\nU Moskvi, naime, smatraju da upravo antiruska kampanja koju vode zapadni medijij onemogućava Trampa da napravi zaokret u odnosima sa njom, jer je doveden u situaciju da se distancira od Kremlja kako ne bi ugrozio svoju poziciju. Tramp je nedavno optužio medije zbog “lažnih izveštaja” koji “otežavaju pregovore” sa Rusijom.\nKraj “trampomanije” u Rusiji\nI pre Flinove ostavke u Moskvi su počeli da brinu da je nova američka administracija sve manje spremna na očekivani dogovor.\n“Zovemo u Vašington a tamo nema ko da ‘odgovori’ na naš poziv”, kazao je nedavno jedan ruski zvaničnik za Fajnenšel Tajms (Financial Times).\nČak je bilo teškoća i da se organizuje prvi susret šefova američke i ruske diplomatije Reksa Tilersona (Rex Tillerson) i Sergeja Lavrova na marginama samita G20 prošle sedmice u Bonu.\nPromenu kursa je nagovestila izjava portparola Bele kuće da Tramp “očekuje da ruska vlada smanji tenzije u Ukrajini i vrati Krim”. Odmah je reagovala portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova, rekavši da “mi svoje teritorije ne vraćamo”.\nOčito da se višemesečna “trampomanija” u ruskoj javnosti bliži kraju. Dok je u januaru novi američki predsednik bio češće pominjan u ruskim medijima nego Putin – što se prvi put desilo od 2011. godine – ovih dana se prepričava u novinarskim krugovima u Moskvi da su vlasti naložile državnim medijima da prekinu da pišu i govore sa beskrajnim simpatijama prema Trampu.\nOčito da se višemesečna “trampomanija” u ruskoj javnosti bliži kraju\nZbog toga je verovatno Vladimir Solovjev, voditelj talk show-a na državnoj televiziji, govorio veoma negativno o novom američkom predsedniku.\n“Ne budite očarani Trampom. Nemojte misliti da je on proruski orijentisani političar. Nemojte se nadati da će zarad Rusije učiniti bilo šta protiv ključnih interesa SAD”, poručio je Solovjev.\nNepredvidivi Putin zanemario Trampovu nepredvidivost\nMeđutim, Tramp nije odustao od zaokreta u odnosima sa Moskvom zbog pritiska medija već činjenice da su odnosi Rusije i SAD veoma složeni, te da postoje strukturalne protivrečnosti i nesaglasje u njihovim interesima još od završetka Drugog svetskog rata, tako da za njihovu transformaciju nisu dovoljne najave američkog predsednika, ma koliko njegova funkcija bila uticajna.\nTreba imati u vidu veoma snažni mehanizam balansa moći u SAD (checks and balances) koji su osmislili njegovi ustavotvorci još krajem 18 veka. Dakle, za takav zaokret nužna je i promena čitavog ambijenta – od pozicije političkih elita, pre svega Kongresa SAD, koji je podozriv prema Rusiji, preko interesa vojno-industrijskog kompleksa, sa jedne, do drugačijeg pozicioniranja Kremlja koji bi realističnije sagledavao svoje kao i interese država u okruženju, a koje strahuju od njegovih namera, sa druge strane.\nDobrim poznavaocima međunarodnih prilika bilo je jasno da najavljeno otopljavanje američko-ruskih odnosa neće ići lako kada je Tramp odmah nakon izbora izjavio da je Iran pretnja, te da neće poštovati sporazum koje su vodeće svetske sile potpisale sa zvaničnim Teheranom o kontroli njegovog nuklearnog programa. Iako nije zvanično reagovala, to je svakako izazvalo podozrenje u Moskvi jer joj je Iran glavni saveznik na Bliskom istoku.\nPotom je usledila Trampova izjava o potrebi jačanja američkog nuklearnog potencijala, što je još jedna od tački sporenja sa Rusijom još od Hladnog rata. U Moskvi je naročito izazvao skepsu stav da ublažavanje zapadnih sankcija treba usloviti, ne samo promenom njene politike prema Ukrajini već i pregovorima o smanjenju nuklearnog arsenala.\nRuski zvaničnici se pribojavaju da bi, sledeći ovu logiku, Trampova administracija mogla da zarad ukidanja sankcija zatraži i njihovo distanciranje od Irana i Kine.\nDakle, eksperti nisu očekivali dramatičan zaokret, već se pre postavljalo pitanje kada će izbiti prve varnice i vraćanje “uobičajenim odnosima” (business as usual) Moskve i Vašingtona.\nNeki su čak smatrali da bi Hilari Klinton bila bolje rešenje, jer je njena politika predvidiva, što je zvaničnicima u Kremlju bitno\nI u samoj Moskvi iskusni analitičari i kreatori politike su bili od početka oprezni zbog Trampove nepredvidivosti. Neki od njih su čak smatrali da bi Hilari Klinton (Hillary Clinton), iako u to vreme doživljavana kao kudikamo nenaklonjenija Rusiji, bila bolje rešenje, jer je njena politika predvidiva, a što je zvaničnicima u Kremlju bitno. Umesto toga, sada se, paradoksalno, suočavaju sa liderom moćnije zemlje od Rusije, a koji koristi omiljenu Putinovu taktiku – nepredvidivost.\nNaime, u odsustvu moći koji je imao Sovjetski Savez, Putinova Rusija je u više navrata zatekla svet iznenadnim potezima, kao što su aneksija Krima i intervencija u Siriji da bi potpomogla njenog predsednika Bašara el Asada. Tim Putinovim potezima je aktuelizovana Čerčilova (Winston Churchill) definicija Rusije koju Zapad nikada nije mogao da lako dokuči. „To je zagonetka umotana u tajnu unutar enigme“, kazao je slavni britanski premijer i pisac.\n“Međutim, Putin nije predvideo da bi i Tramp mogao tako da postupa”, ističe analitičar iz Moskve Konstantin von Egert.\nDakle, to bi mogla da bude važna lekcija Rusiji o neželjenim efektima igranja na kartu populističkih lidera na Zapadu. Naime, paralelno sa optužbama za mešanje u američke predsedničke izbore, dosta je indicija da Moskva nastoji da utiče na ishod predstojećeg glasanja u Francuskoj i Nemačkoj potpomaganjem ultradesničarskih političara, pre svega liderke Nacionalnog fronta Mari Le Pen. Iako mešanje Kremlja može da izazove političku nestabilnost u ovim zemljama, to nije nužno i garancija jačanja njegovog uticaja.\nDve poruke Rusije Zapadu\nUbrzo nakon Flinove ostavke, najbliži Trampovi saradnici su na turneji po Evropi prošle sedmice ponovili veoma čvrst stav prema Rusiji koji su imale i prethodne američke administracije. Tako je ministar odbrane Džejms Matis kazao da SAD nisu spremne na vojnu saradnju sa Rusijom, koja je prekinuta 2014. zbog aneksije Krima, a Reks Tilerson je predočio Sergeju Lavrovu da je Vašington spreman na saradnju sa Moskvom samo ako je to u interesu SAD, dodajući da mora da ispuni obaveze prema Ukrajini.\nTilerson je predočio Lavrovu da je Vašington spreman na saradnju sa Moskvom samo ako je to u interesu SAD\nU sličnom tonu je bio i nastup američkog portpredsednika Majka Pensa na Konferenciji o bezbednosti u Minhenu.\n"SAD će nastaviti da smatraju Rusiju odgovornom, čak i ako tražimo nove mogućnosti za saradnju, a kao što znate predsednik Tramp smatra da se one mogu naći", kazao je Pens.\nSergej Lavrov je na istoj konferenciji odbacio kritike na račun Moskve za umešanost u sukobe u Ukrajini. On smatra da stavovi zapadnih zvaničnika o sukobima u Ukrajini odražavaju hladnoratovski način razmišljanja koji, kako je rekao, i dalje istrajava na Zapadu.\nLavrov je ponovio optužbe Rusije da je širenje NATO-a na istok stvorilo tenzije u Evropi. Rusija doživljava približavanje Severnoatlantske alijanse svojim granicama, ne samo kao geostratešku već i pretnju po Putinov režim.\nStoga Kremlj kritikuje “demokratizatorstvo” Zapada, ističući da se iza njegovog nastojanja da promoviše liberalnu demokratiju prikrivaju hegemonističke namere. Zbog toga je kao deo „Putinovog projekta“, odnosno „ruske ideje“, čiji je cilj obnova i jačanje njene moći, „revolucijama u boji“ - kao što su u Ukrajini i Gruziji – suprostavljen koncept „suverenje demokratije“. Time se, kako ističe analitičarka iz Moskve Maša Limpan, odašilju dve poruke Zapadu:\n„Prvo, da je ruski režim demokratski i, drugo, da se ta tvrdnja mora prihvatiti. Tačka. Svaki pokušaj verifikacije tog stava bio bi smatran neprijateljskim i mešanjem u ruske unutrašnje stvari“.\nDa li je na pomolu Post-zapadni svetski poredak?\nLavrov je opisao Severnoatlantsku alijansu kao „instituciju Hladnog rata”, čije je širenje vodilo ka napetostima bez presedana u Evropi u proteklih 30 godina.\nRuski ministar smatra da je „okončan poredak ustanovljen posle Hladnog rata”, izražavajući nadu da će se “odgovorni lideri” opredeliti za stvaranje “demokratskog i pravednog poretka – ako želite, možete ga nazvati postzapadni svetski poredak”.\nOvaj stav Lavrova je na tragu procena ideologa u Moskvi da moć Zapada bespovratno opada, što će omogućiti jačanje globalnog uticaja Rusije.\n“Zlatno doba liberalnog međunarodnog poretka je prošlo”, ističe članica ruske Dume Natalija Naročnitskaja.\nMoskva nastoji od dolaska Putina na vlast da dovodi u pitanje svetski poredak, koji doživljava kao zapadnocentrični.\nRusija smatra da je njena uloga marginalna u svetu u kome se stvaraju alternativni mehanizmi upravljanja, poduprti globalnom strategijom SAD i evropskim projektom integracija.\nMoskva nastoji od dolaska Putina na vlast da dovodi u pitanje svetski poredak\nKremlj pokušava da odgovori trajnom vizijom Rusije kao zemlje sa specijalnom istorijskom misijom i posebnim identitetom, koja je branila civilizaciju od upada Mongola sa istoka, zatim Napoleona i Hitlera sa Zapada.\n„Gledano iz perspektive Kremlja, pošto se Vašington upušta u licemerne i destabilizirajuće poduhvate na globalnom planu, Moskva podnosi veliki deo tereta služeći kao protivteža i time doprinosi razumnosti i balansu u međunarodnom sistemu“, ističe Stiven (Stephen) Kotkin u Foreign Affairsu.\nStoga se Moskva zalaže za stvaranje policentričnog, odnosno sistema “demokratske multipolarnosti” ili pluralističkog modela međunarodnih odnosa koji počivaju na Vestfalskom modelu „suverene jednakosti“.\nOna nastoji da kao dominantna sila na postsovjetskom prostoru kreira svoju bezbednosnu „orbitu“, nastojeći da sa SAD uspostavi „konsenzualnu hegemoniju“, odnosno postigne dogovor o „sferama uticaja“. Međutim, nerealno je očekivati da će i Trampova administracija priznati ekskluzivno pravo Rusije i njene posebne interese, pre svega u Ukrajini i aneksiju Krima, zatim stacioniranje njenih trupa u gruzijskim separatističkim regijama Abhaziji i Južnoj Osetiji ili Pridnjestrovlju u Moldaviji.\nRusija rizikuje dodatnu marginalizaciju\nUkoliko je tačna procena da se raspada postojeći liberalni međunarodni poredak, stvoren nakon Drugog svetskog rata, onda bi Rusija mogla da iskoristi tu haotičnu situaciju. Međutim, čak i pojedini ruski analitičari smatraju da to nije najverovatniji scenario, jer čak i zemlje koje dovode u pitanje sadašnji svetski poredak, poput Kine, oponašaju njegovu strukturu i institucije.\n“Ako se ove turbulencije okončaju reformom umesto urušavanjem međunarodnog poretka sa fokusom na razvoj a ne na bezbednost – onda će Rusija biti marginalizovana”, smatra Ivan Timofev, profesor Instituta u Moskvi za međunarodne odnose (MGIMO).\nPonavaljući kritike Kremlja na račun Zapada i njegove vojne alijanse, Lavrov je istovremeno pozvao na obnavljanje vojne saradnje Rusije i NATO-a, ističuči da Moskva želi odnose sa SAD koji će biti “pragmatični”, uz uzajamno poštovanje i priznavanje zajedničke odgovornosti za globalnu stabilnost.\nUmesto velikih govora o savezu i partnerstvu, i zapadni i ruski analitičari smatraju da je najrealnije govoriti o “selektivnoj saradnji”, pre svega u borbi protiv terorizma, kao jednoj od retkih tačaka gde se interesi dve zemlje prepliću.\nNo, to je bila i osnova na kojoj su se Putin na početku svog mandata i tadašnji američki predsednik Džordž Buš uspostavili bliske odnose, pre svega nakon terorističkih napada na SAD 11. septembra 2001. godine. Međutim, to međusobno razumevanje je kratko trajalo i ubrzo su se odnosi dve zemlje sve više pogoršavali, što je neprekidni trend sve do danas.\nBorba protiv terorizma, u kojoj Rusija i SAD takođe imaju različite prioritete, teško može da premosti razlike o suštinskim pitanjima u odnosima između dve zemlje.


''Slučaj Živković'' - Menadžer otkrio nove detalje - Sportske.net\n''Slučaj Živković'' - Menadžer otkrio nove detalje\nMnogo reakcija izazvao je ugovor koji je svojevremeno potpisala bivša uprava Partizana sa Andrijom Živkovićem, pa je i danas neizvesno kakve će to posledice imati po crno-bele.\nTomić: ''Partizan je veći i od Ivanića i od Saše Ilića!''Saša Ilić preterao sa kritikama, Brašancu nije svejedno!Ko će biti novi štoper Partizana? Dosa Žunior, Bah, ili - Gogua?Ćurković otkrio, stiglo nekoliko ponuda za Živkovića!Stefan Babović - Partizanova ''posebna priča''...\nPodsetimo, iz aktuelnog rukovodstva Partizana su taj ugovor ocenjivali kao ''katastrofalan'', pogotovo zbog aranžmana sa Fondom Pinija Zahavija, zbog čega crno-belima preti plaćanje ''penala'' u visini od dva i po miliona evra ako Andrija Živković ostane do isteka ugovora.\nNa tu temu danas je za ''Sport'' govorio i Živkovićev menadžer Predrag Đorđević, koji je želeo da javnosti pojasni neke od detalja ove priče. Pre svega, naglasio je da je početkom ove godine, Zahaviju istekao ugovor i da o Živkoviću odlučuje Đorđevićeva agencija.\n''Opšte je poznato da je Andrija član kluba koji najviše voli još od 2009. godine, da je 2011. potpisao stipendijski, a 2013. i profesionalni ugovor na tri sezone. Samo jedna agencija je bila podrška u navedenom periodu i samo će ona, u dogovoru sa porodicom igrača, da odluči gde i kada Andrija nastavlja put. To je agencija 'Doni menadžment', čiji sam suvlasnik'', objasnio je Đorđević, nekadašnji reprezentativac naše zemlje i fudbaler Crvene zvezde i Olimpijakosa.\nOn je naglasio da ni Živković niti njegov otac neće imati procente od dalje prodaje, o čemu se takođe spekulisalo u javnosti.\n''Ugovorom je potvrđeno, a FSS overio između Partizana i agencije, koja poseduje 25 odsto od obeštećenja u slučaju prevremenog raskida saradnje. Klub je svoja ekonomska prava, usled nužde, prodao Fondu, ali oni nikada nisu zastupali niti imala prava odlučivanja o karijeri Živkovića.\nOni su svoja „prava“ vezivali za ugovor sa klubom, tako da istekom saradnje između Partizana i igrača prestaju i sva prava trećeg lica, odnosno pomenutih fondova.\nPo FIFA pravilniku igrač stiče pravo na samostalno odlučivanje, pa i potpis novog ugovora bez odobrenja kluba, pošto je u završnim mesecima dogovora sa crno-belima'', istakao je Đorđević, a pomenuti izvor navodi da sam fudbaler kod svog zastupnika pokušava da na nađe način da pomogne Partizanu oko pomenutih ''penala''.


ANGELA MERKEL - Biznis.rs\nBela kuća upozorila Kijev da ne komentariše sporazum o gasovodu\nIpak dogovor Nemačke i SAD o Severnom toku 2\n21.7.2021 08:48 0\nNemačka i SAD postigle su načelni dogovor o završetku izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ (ST2). Takođe, administracija američkog predsednika Džoa Bajdena (Joe Biden) pozvala je ukrajinske vlasti da se... Pročitaj više\nRusko-evropski gasovod ostaje tačka sporenja Nemačke i SAD\nMerkel i Bajden različito o Severnom toku 2\n19.7.2021 16:38 2\nNemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik SAD Džo Bajden (Joe Biden) nisu rešili spor oko izgradnje gasovoda „Severni tok2“ (ST2), ali su naveli da se slažu da Moskvi ne... Pročitaj više\nEkonomski forum u Briselu #BEF2021\nEU mora brže da reaguje na krize, poručuje Angela Merkel\n29.6.2021 14:37 0\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen (Ursula von der Leyen) je zvanično otvorila ovogodišnji Ekonomski forum u Briselu, napomenuvši na prvom mestu da se evropska ekonomija ponovo kreće... Pročitaj više\nSamit EU u znaku odbijanja francusko-nemačkog predloga\nBrisel neće razgovor sa Putinom, a Orban na meti LGBTQ kritika\n25.6.2021 14:25 0\nLideri Evropske unije koji zasedaju u Briselu nisu se složili oko predloga Francuske i Nemačke da se uskoro održi samit sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, nakon što su se... Pročitaj više\nDelta varijanta korona virusa preti iz Velike Britanije\nPosle Ostrva, očekuje se širenje varijacije Covid-19 u Evropi\n24.6.2021 16:15 0\nDelta varijacija korona virusa dominantan je oblik zaraze u Velikoj Britaniji, dok poslednjih dana uzima maha i u Evropi. Broj novih slučajeva zaraze Delta varijacijom Covid-19 je u porastu,... Pročitaj više\nNEMAČKA OSTAJE PRI UTVRĐENIM KLIMATSKIM CILJEVIMA\nAngela Merkel ne želi da požuruje napuštanje uglja\n17.5.2021 14:36 1\nNemačka kancelarka Angela Merkel odbacila je pozive klimatskih aktivista da se pomeri datum prestanka korišćenja uglja u proizvodnji električne energije, koji je trenutno određen za 2038. godinu. Ona je... Pročitaj više\nVIRTUELNI KLIMATSKI SAMIT PROKLAMOVAO NOVE CILJEVE\nDa 2030. bude nova 2050.\n23.4.2021 08:58 0\nAmerički predsednik Džo Bajden (Joe Biden), koji je bio domaćin virtuelnog klimatskog samita upozorio je svetske lidere da je ovo odlučujuća decenija za izbegavanje najtežih posledica klimatske krize. On... Pročitaj više\nITALIJA BEŽANJEM OD KINESKIH INVESTICIJA JAČA TRANSATLANTSKE VEZE\nDragijeva vlada računa na evropsku pomoć\n22.4.2021 15:45 1\nVlada italijanskog premijera Marija Dragija (Mario Draghi) pojačala je napore da zaštiti lokalne kompanije od stranih preuzimanja, posebno iz Kine, računajući na oko 200 milijardi evra, koje treba da... Pročitaj više


Politika - datum: 2018-06-19 MOMČILO VUKSANOVIĆ ZATRAŽIO DA OMBUDSMAN PRIMI DELEGACIJU SNS-A\nMomčilo Vuksanović Vlast diskriminiše Srbe\nZahtjev Srpskog nacionalnog savjeta (SNS) da se srpski narod u Crnoj Gori zaštiti od diskriminacije, upućen ombudsmanu i drugim državnim institucijama, nije ispunjen, saopštio je predsjednik SNS-a Momčilo Vuksanović.\nOn je u saopštenju naveo da je prošlo skoro godinu od kada je zaštitnik ljudskih prava i sloboda uputio preporuku Skupštini, Vladi i Vrhovnom sudu da normativno urede i konkretizuju ustavnu garanciju ravnopravnosti ćiriličnog i latiničnog pisma.\n– Od slanja Vaše preporuke prošlo je skoro godinu, a na tom planu ništa kvalitetno nije riješeno. Srpski jezik, koji je, po podacima sa poslednjeg popisa, maternji jezik najvećeg broja građana u Crnoj Gori, u potpunosti je preimenovan – ukazao je Vuksanović.\nKako je dodao, ćirilično pismo, iako je po Ustavu ravnopravno, još ima samo status dozvoljenog, ali ne i obavezujućeg.\n– Veoma je zabrinjavajuće da se državne institucije ne izjašnjavaju i ne uvažavaju preporuke ombudsmana. SNS, koji preko institucija sistema pokušava da obezbijedi ravnopravan status srpskog naroda u Crnoj Gori i njegovu zaštitu od galopirajuće asimilacije, više zabrinjava nastavak očigledne diskriminacije – predočio je Vuksanović u obraćanju zaštitniku.\nKako je istakao, ta diskriminacija se ogleda i u potpunoj blokadi Fonda za zaštitu i ostvarivanje manjinskih prava, koja je nastala nakon donošenja Zakona o ljudskim i manjinskim pravima u maju prošle godine, koji još nije implementiran.\n– Ova namjerna sporost državne administracije proizvela je nemogućnost realizacije projekata koji su od izuzetnog značaja za očuvanje identiteta srpskog naroda u Crnoj Gori, obilježavanja nacionalnih praznika, organizovanja kulturnih aktivnosti i očuvanja srpskih medija – naglasio je Vuksanović.\nOn je ukazao da su srpski mediji, usled ovakvog odnosa vlasti, dovedeni na ivicu opstanka.\n– Tu nije kraj torturi i diskriminaciji vlasti prema srpskom narodu. Zastupljenost u državnim institucijama, lokalnoj samoupravi i u privatnom sektoru više se ne mjeri procentima, već pojedinačnim slučajevima.\nMolim da primite delegaciju Srpskog nacionalnog savjeta kako bismo Vam i u direktnom razgovoru približili i druge elemente nepodnošljivog odnosa državnih institucija prema srpskom narodu u Crnoj Gori – navodi se u dopisu koji je Vuksanović uputio ombudsmanu.


Prognoza u Moskvi: Minus 22 i jedna stotka; Micić dvocifren u pobedi Efesa - Sportska centrala\nNaslovna Košarka Prognoza u Moskvi: Minus 22 i jedna stotka; Micić dvocifren u pobedi...\nPrognoza u Moskvi: Minus 22 i jedna stotka; Micić dvocifren u pobedi Efesa\n21 feb 2019. 20:36\nKošarkaši CSKA iz Moskve savladali su na svom parketu Gran Kanariju rezultatom 107:85 u okviru 23. kola Evrolige.\nSigurna pobeda moskovljana u režiji Serhija Rodrigeza i Vilija Klajburna koji su bili nosioci CSKA u ovom duelu protiv Španaca.\nVeć u drugoj deonici bilo je jasno da će CSKA doći do sigurne pobede, što se na kraju i ispstavilo kao tačno.\nRodrigez je postigao 18 poena, dok je Klajburn postigao 17. Dvocifreni u timu Dimitrisa Itudisa bili su još Alek Peters sa 12, Ivan Ukov i Otelo Hanter sa 10. Na drugoj strani istakli su se Kim Tili i Markus Erikson sa po 13 poena.\nU Istanbulu, u derbiju večeri Efes je ugostio Olimpijakos. Ekipe su periodično vodile na ovoj utakmici, a sve to je ,,presekao“ turski tim u trećoj deonici kada se i došlo do 10 poena prednosti, međutim, Olimpijakos jeste smanjio, ali ne i više od toga.\nKrunoslav Simon je bio najefikasniji u timu Efesa sa 13 poena, 12 je imao Moerman, dok je Vasa Micić upisao 10 poena i pet asistencija. U Olimpijakosu su se istakli Janis Strelnijeklis sa 14 poena i Nikola Milutinov sa 12.\nTragikomedija u Grčkoj: Olimpijakos nije izašao na meč, evo šta su radili „zeleni“ [VIDEO]\nOlimpijakos povukao (ne)očekivani potez: Da li je sada bliži ABA ligi?


Koronavirus prijeti razbijanjem Evropske unije - Poslovne novine\nU borbi s neviđenom sanitarnom krizom koja bi ekonomiju EU-a mogla baciti na koljena, dvadesetsedmorica se ne uspijevaju dogovoriti o snažnom zajedničkom finansijskom odgovoru.\n“Atmosfera koja vlada između predsjednika država i vlada i nedostatak evropske solidarnosti smrtna su opasnost za Evropsku uniju”, upozorio je bivši predsjednik Evropske komisije Jacques Delors.\nKao i u krizi javnog duga eurozone koja je izbila 2010. nakon finansijske krize 2008., ponovo se pojavio stari rascjep između sjevernih zemalja kao što su Njemačka i Holandija koje imaju zdrave javne finansije i južnih, poput Italije i Španije, pa i Francuske, optuženih za proračunsku popustljivost.\nItalijanski premijer Giuseppe Conte, čija zemlja ima najveći broj umrlih od koronavirusa u svijetu, pozvao je EU da “ne čini tragične greške”. U protivnom “čitava bi evropska građevina mogla izgubiti svoj smisao postojanja”, rekao je za italijanski dnevni list Il Sole 24 Ore.\nIstu zabrinutost dijeli i francuski predsjednik Emmanuel Macron: “Ovu krizu nećemo prebroditi bez snažne evropske solidarnosti, na zdravstvenom i na budžetskom planu”, upozorio je u razgovoru za italijanske novine.\n“Svode li se EU i eurozona na monetarnu instituciju i skup labavih pravila koji svakoj zemlji omogućuju da radi po svome? Ili djelujemo zajedno kako bismo finansirali naše troškove i naše potrebe u ovoj pogubnoj krizi?”, upitao se Macron.\nDevet zemalja, uključujući Italiju, Francusku i Španiju zatražile su u pismu upućenom predsjedniku Evropskog vijeća Charlesu Michelu da se omogući izdavanje zajedničkih obveznica kojima bi se finansirala podrška zdravstvenim sistemima u borbi protiv koronavirusa te pomoglo ekonomiji.\nRiječ je o tzv. korona-obveznicama, za koje bi svi zajednički garantovali i koje bi onda omogućile i jeftinije zaduživanje pojedinih članica za potrebe suočavanja s krizom.\nMeđutim, Njemačka i Holandija snažno se protive zajedničkim obveznicama.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel i holandski premijer Mark Rutte strahuju među ostalim da bi takva solidarnost s jugom mogla ići na ruku populističkim strankama koje su u usponu, piše France presse.\nOni predlažu da se aktivira fond za spašavanje eurozone čime bi se mogle kreditirati zemlje u finansijskim teškoćama. No, i u Njemačkoj i u Holandiji sve se češće čuju pozivi na veću solidarnost.\nTako je bivši njemački ministar vanjskih poslova i ekonomije, socijaldemokrata Sigmar Gabriel izrazio zabrinutost da bi se “Evropa mogla raspasti”, a predsjednik centralne banke Holandije Klaas Knot upozorio je premijera Ruttea: “Kuća gori. Svi napori moraju sada biti usmjereni na gašenje požara”.


Varga analizira pobune klasičnog nenasilnog tipa na ulicama, kao što su „šarene revolucije”, ali i aktuelne, a u budućnosti mnogo moćnije, pobune preko interneta i društvenih mreža - od pokreta Okupiraj, uzbunjivača poput Asanža i Snoudena do humanitarnih akcija miliona Anonimusa.\nGlobalne proteste, za šta su ranije bile potrebne godine, ako su uopšte bile i moguće u ovolikom broju, omogućio je internet koji je bespovratno promenio ne samo komunikaciju, već i naš svakodnevni način života. Kako ističe politikolog Brus Akerman za nov tip „liberalne revolucije” dovoljno je samo da se svesno društvo mobiliše u cilju promena postojećih principa; internet, nov nedržavni međunarodni akter, savršeni je izum (i) za takvu namenu. Nisu moderni izazovi demokratiji jedino namešteni izbori. Kontrolisana štampa i narušena privatnost, aktuelnost korupcije, etničkog nacionalizma i desekularizacija čine da se uporedo sa zahtevima za više pravde i „kvalitetnijom” demokratijom, stvaraju i nove forme autoritarnosti. Varga analizira pobune klasičnog nenasilnog tipa na ulicama, kao što su „šarene revolucije”, ali i aktuelne, a u budućnosti mnogo moćnije, pobune preko interneta i društvenih mreža - od pokreta Okupiraj, uzbunjivača poput Asanža i Snoudena do humanitarnih akcija miliona Anonimusa.\nSmatrajući da je Volstrit uzročnik ekonomske krize, pokret Okupiraj, bez jasnog vođstva i organizacije, je tokom jeseni 2011.godine stvorio kamp, komunu i na brojne načine demonstrirao u finansijskom distriktu Njujorka, u Zukoti parku; organizovali su protesne šetnje, blokirali finansijsko delovanje onih delova grada gde se nalaze vodeće banke i najvažnije finansijske institucije, podržavali vlasnike oduzetih kuća. U suštini, Okupiraj je protest protiv društvene i ekonomske nejednakosti između 1 odsto bogatih i 99 odsto siromašnih. Bori se protiv snažnog uticaja velikih korporacija na politiku, tvrdeći da „ne postoji poverenje u zvanično izabrane predstavnike koji zastupaju bogate donore, te da sprega izabranih parlamentarnih predstavnika i korporativnih interesa vodi izraženoj korupciji i kriminalu, podrivajući ekonomiju i politički sistem, odnosno demokratiju.” Izrazita socijalnost pokreta se vidi u zalaganjima za „stvaranje više i bolje plaćenih radnih mesta, kao i za temeljitu reformu bankarskog sistema.” Oštriji zahtev je stav da „izrada tehnologije, znanje i kultura treba da budu pristupačni svima, sa većom slobodom na internetu - od pristupa, kreiranja, modifikacije do distribucije.” Nakon što je vlast rasterala ulične proteste, Okupiraj se raširio na niz malih zajednica koje funkcionišu na internetu i povremeno u prostoru. Mada sebe na sajtovima definiše kao anarhistički, u javnosti se percepira kao levičarski. Nedostaje jasan strukturni paket „novog socijalnog pitanja” kao matrice za gradnju alternativne paradigme, te, prema Vargi, liči evropskoj radikalnoj levici i pomera težište od antikapitalizma ka kritici neoliberalizma.\nMada niko ne zna ko su, Anonimusi su se od aprila 2012.godine našli na listi 100 najuticajnijih, sa posebnim ukusom za šokirajući humor i prezir prema vlastima. Sa maskom Gaja Fouksa kao zaštitnim znakom, „neka su vrsta hibridnog entiteta, stvorenja sa internet mreže otelotvorena u realnom svetu”, koji nenaslno, ilegalno ili legalno, a uz pomoć digitalnog alata, off-line protest i sajbernapada, postižu političke ciljeve. Anonimuse takođe nemaju ni organizaconu strukturi, ni lidera, pa ih mnogi shvataju kao fenomen - „sve i istovremeno ništa”, koji deluju bez poštovanja autoriteta, povremeno osvetnički sa porukom koju filozofi nazivaju „principom nade”. Nije, međutim, u pitanju utopija, već više nada infantilnog tipa, poput verovanja u višu pravdu i bolji svet koji se nalazi samo u bajkama. Ipak, šarmantnost im omogućava jednu od najveštijih i najefektivnijih političkih promocija u našem vremenu. Akcije Anonimusa se odvijaju putem „bacanja grudve snega”: ko počinje akciju obaveštava druge preko on-line foruma i uz podršku istomišljenika na interneta akcija postepeno dobija oblik.\nOvi hakeri deluju kao model kako bi institucije u budućnosti mogle izgledati - umrežene, nasuprot hijerarhizovanim; sa pravilima, kulturom i vrednostima, ali bez stalnih obaveza i zaduženja, u kojima je svaki pojedinac jednako zastupljen. Na kraju studije, autor odgovara i na ključno pitanje kako da Okupiraj, Anonimusi ili neka srodna grupa ostvari „nenasilnu revoluciju”? Jedino da svoju ideju toliko razviju da preraste u proceduralni process koji podrži većina građana.\n01-31. mart 2014.


Mihajlović: Projekat Jadar razvojna šansa, nadriekolozi uzbunjuju narod – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > Mihajlović: Projekat Jadar razvojna šansa, nadriekolozi uzbunjuju narod\nMihajlović: Projekat Jadar razvojna šansa, nadriekolozi uzbunjuju narod\nOna je, odgovarajući na pitanje novinara o napadima na nju zbog projekta “Jadar”, rekla da je to razvojna šansa za Srbiju, ali da postoje uslovi koji treba da budu ispunjeni.\n“Srbija je jedina u svetu koja ima jadarit, a unutar njega su i litijum i bor – kritične mineralne sirovine kada govorimo o klimatskim promenama u svetu. Ovaj projekat je dobar, to je razvojni projekat koji će obezbediti drugačiju poziciju i sliku Srbije u svetu kada govorimo i o energetici i borbi protiv klimatskih promena. Mislim da je to dobar projekat, ali postoje uslovi koje mora da ispuni”, istakla je Mihajlovićeva.\nDodaje da se prvi tiče životne sredine i da će morati da se ispune svi standardi, ne samo naši već i svetski u ovoj oblasti. Drugi uslov je da Srbiji obezbedi maksimalnu korist, a to je kompletan lanac proizvodnje, navela je ona.\n“Pored rudnika, želimo i fabriku litijumskih baterija i električnih vozila. To znači i posao za više hiljada ljudi, od toga samo dve hiljade u rudniku i doprinos BDP-u od 17 milijardi evra. Treći uslov je da građani to podrže na referendumu pošto dobiju sve informacije”, rekla je ona.\n“Šta god oni govorili, suština je da država mora da uradi sve da zemlja nastavi da se razvija. Svi koji žele da se vrate 140 godina unazad, a i tada su protiv izgradnje železnice govorili da je to crna zmija, da žene neće zbog pruge imati dece, neka se i vrate u to doba, ali neka bace svoje mobilne telefone, laptopove, neka isključe struju. Sve je to litijum i bakar, a Srbija je prebogata tim kritičnim mineralima. Ponavljam, sve što bude zdravo, potrudićemo se da bude realizovano”, poručila je ministarka.\nSamo na razne naknade i provizije prosečan klijent bankama ostavi najmanje stotinak evra godišnje\nDezember 7, 2021 Dezember 7, 2021 013\nJovanović sudi duel Čelsija i Juventusa u Ligi šampiona


SEEbiz.eu / ME / Generali napušta Nizozemsku\nGenerali napušta Nizozemsku\nDatum objave: 15.09.2017. - 19:04:18\nAMSTERDAM - Generali grupa odlučila je prodati udio (98,56 posto) svoje podružnice u Nizozemskoj, Generali Nederlanda N.V. U skladu je to sa strategijom za optimiziranje geografske prisutnosti, povećanje operativne učinkovitosti i poboljšanje alokacije kapitala.\nFrédéric de Courtois, CEO Generali grupe za globalno poslovanje, komentirao je izlazak s nizozemskog tržišta: "Ovom transakcijom potvrđujemo našu predanost preraspodjeli geografske prisutnosti Generali grupacije na cijelom svijetu. Nakon zatvaranja poslovanja u Gvatemali i nedavnih dogovora o izlasku s tržišta Kolumbije i Paname, ova transakcija predstavlja značajan korak u nastavku strategije koju smo najavili tijekom posljednjih Dana investitora. Dobro stojimo u izvršavanju te strategije i sigurni smo da ćemo ostvariti zaradu od najmanje jedne milijarde eura gotovine".\nGenerali grupa pristala je ustupiti cijeli dioničarski udio u Generali Nederlandu (i njezinim podružnicama) osiguravajućoj kući ASR Nederland, jednoj od vodećih osigurateljnih grupacija u Nizozemskoj.\nDoprinos nizozemskog poslovanja rezultatu poslovanja cijele grupacije bio je ograničen i iznosio je oko 9 milijuna eura u 2016. Generali grupa je kao inicijalnu ponudu dala iznos od 143 milijuna eura, što će se još naknadno prilagođavati.\nU Generaliju smatraju da će prodaja imati pozitivan učinak na solventnost, a jednokratni neto gubitak iznosit će oko 270 milijuna eura.\nOčekuje se da će transakcija biti dovršena u prvoj polovici 2018. godine, nakon odobrenja regulatora


Mercedes EQA - najvažnije činjenice - Vrele gume\njan. 20, 2021 u 1:15 pm\n20 januara, 2021 nema komentaraEQMercedes EQmercedes EQAMercedes SrbijaPRPR Saopštenje\nEQA, Mercedesov električni sportista u kompaktnom formatu\nEQA je ime novog ulaznog modela u potpuno elektični svet Mercedes-EQ vozila. Elektro-estetika njegovog dizajna pokazatelj je progresivnog luksuza brenda Mercedes-EQ. Pametni asistenti podržavaju vozača u mnogim oblastima: na primer, u pogledu izbegavanja nezgoda, anticipativne i izuzetno efikasne radne strategije sa predviđanjem situacije u sadejstvu sa sistemom Navigacije pomoću Električne inteligencije. Pored toga, automobil ima razne izuzetne Mercedes-Benz funkcije, kao što su ENERGIZING Comfort i MBUX (Mercedes-Benz User Experience).\n“Mercedes-EQ teži da preuzme vođstvo na polju električnih pogonskih sistema i softvera za vozila. U tu svrhu, definisali smo neke ambiciozne ciljeve razvoja proizvoda i odlučili da nastavimo ubrzanim uvođenjem novih tehnologija na tržište”, kaže Markus Schäfer, član Upravnog odbora Daimler AG i Mercedes-Benz AG, odgovoran za Daimler Group Research i Mercedes-Benz Cars COO.\n“Novi EQA omogućava nam da pokažemo način na koji zamišljamo e-mobilnost prilagođenu potrebama naših kupaca. Nudićemo čitavu porodicu EQA modela, snage od 140 do više od 200 kW, sa prednjim ili pogonom na sva četiri točka. A za one kojima je pitanje dometa posebno važno, naš potfolio će s vremenom takođe uključiti posebnu verziju EQA sa dometom većim od 500 km prema WLTP. EQA dokazuje da je, korišćenjem proverene arhitekture, moguće postići odličan kompromis između performansi, troškova i vremena za izlazak na tržište”, dodao je Schäfer.\nViše informacija o ovom modelu možete pronaći u okviru digitalne premijeru novog EQA, zajedno sa fotografijama i video materijalima, na ovom linku.\nTagoviEQMercedes EQmercedes EQAMercedes SrbijaPRPR Saopštenje


Slanje crnogorskih vojnika na Kosovo zaustavila korona ili Demokratski front? – Sandžaklija\n“Svaki put ću glasati protiv slanja naših vojnika na Kosovu i Metohiju, jer je to sastavni dio Republike Srbije. Bez obzira što pokrivam ovu poziciju zastupaću stavove koje sam zastupao i ranije”, kazao je Knežević, koji je učešće crnogorskih vojnika u misiji na Kosovu nazvao “najvećom sramotom Vojske Crne Gore od njenog nastanka”.\n“Šta je vaš stav? Ako nemate mišljenje recite da nemate mišljenje. Vi ste ministar odbrane i molim da saopštite svoj stav”, rekao je Raško Konjević iz SDP-a.


Izvor: 011vodič.com, 22.Jul.2019, 11:46\nFoto: Olimpijski komitet Srbije / Promo Svečanom ceremonijom otvaranja koja je održana u velelepnoj Kristalnoj dvorani u Bakuu, započelo je petnaesto izdanje Evropskog olimpijskog festivala mladih, takmičenja namenjenog najboljim sportistima iz cele Evrope uzrasta između 14 i 18 godina. Među mnogobrojnim gostima, bili su i Predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev i Predsednik Evropskih olimpijskih komiteta Janez Kocijančič. >> Pročitaj celu vest na sajtu 011vodič.com << Ceremonija je započeta podizanjem zastave Azerbejdžana, nakon čega je usledila tradicionalna parada sportista iz 48 zemalja Evrope, među kojima je bilo i 57 njih iz Srbije koji nastupaju na ovom takmičenju. Zastavu naše zemlje na svečanoj ceremoniji otvaranja nosila je plivačica Nina Stanisavljević. Foto: Olimpijski komitet Srbije / Promo Tim Srbije na otvaranju EJOF-a u Bakuu Evropski olimpijski festival mladih je zvanično otvorio Predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev, a vrhunac ceremonije bio je momenat kada je upaljen olimpijski plamen. To je uradio olimpijski šampion u rvanju iz Atine 2004. godine, Farid Mansurov. Prva takmičenja su počela i pre same ceremonije otvaranja. Kada je o našima reč, rvač Dejan Fratrić u kategoriji do 55 kg u prvom kolu bio je slobodan, a u osmini finala je izgubio rezultatom 5:3 od takmičara iz Turske, Bekira Atesa. Danas će naši sportisti nastaviti sa nastupima u rvanju, dok takmičari u atletici, plivanju, tenisu, košarci i rukometu po prvi put izlaze na borilišta. (Olimpijski komitet Srbije) More\nThe post Otvoren 15. EJOF u Bakuu, zastavu Srbije nosila Nina Stanisavljević appeared first on 011vodic.com.\nIzvor: JužneVesti.com, 22.Jul.2019\nPlivačici iz Leskovca Nini Stanisavljević, 15-godišnjoj državnoj rekorderki u seniorskoj konkurenciji na 50 m delfin stilom, pripala je čast da bude barjaktar na otvaranju Evropskog olimpijskog festivala mladih. Ona je kroz grandioznu "Kristalnu dvoranu" u Bakuu pronela zastavu Srbije...Leskovčanku...


Rekonstrukcija trotoara u čantavirskom romskom naselju Haladaš\nČlan Gradskog veća zadužen za oblast socijalne zaštite i zdravstva Ilija Đukanović i koordinator za romska pitanja Stevan Nikolić obišli su danas radove na rekonstrukciji i izgradnji 470 metara trotoara u čantavirskom naselju Haladaš, u kome žive pripadnici romske zajednice. Za realizaciju ove investicije grad Subotica i Pokrajinski sekretarijat za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova obezbedili su sredstva u iznosu od dva miliona dinara.\nIlija Đukanović je, obraćajući se medijima, naglasio da se ovim aktivnostima realizuje Lokalni akcioni plan (LAP) za unapređenje uslova stanovanja Roma i Romkinja i da su čantavirska naselja Haladaš i Halas definisana u LAP-u kao prioritet u rešavanju problema stanovanja.\n- Kao što vidite, pristup samom naselju je težak, kao i sama kretnja kroz naselje, naročito u zimskom periodu ili kada je kiša. Ovo je prvi korak ka rešavanju problema u ovom naselju kako bi se olakšalo kretanje stanovnika koji ovde žive, posebno dece koje ima mnogo. Ovim radovima, čija ukupna vrednost iznosi dva miliona dinara, biće izgrađeno i rekonstruisano 470 metara staza i novih trotoara. Sredstva su obezbeđena putem konkursa od Pokrajinskog sekretarijata za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova, u iznosu od 400.000 dinara, i u budžetu grada Subotice za ovu godinu u visini od 1,6 miliona dinara – naveo je Đukanović.\nStevan Nikolić je podvukao da subotička lokalna samouprava podržava i projekte vezane za poboljšanje uslova života u naseljima u kojima žive pripadnici romske zajednice.\n– Imamo planska i strateška dokumenta, političku volju i obezbeđene projekte putem kojih možemo da unapredimo kvalitet života ovih ljudi. To, naravno, ne može da se uradi preko noći, jer razvoj zajednice, pored novca i ljudi, zahteva i vreme - rekao je, između ostalog, Nikolić.


Krivokapić: Hvala Rusiji - Sputnjik Srbija\n16:45 26.02.2021 Preuzmite kraći link\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapić zahvalio se Ruskoj Federaciji na realizovanoj isporuci prvog kontigenta od 5.000 doza, od ukupno 50.000 dogovorenih Sputnjik Ve (Sputnjik V) vakcina.\nKrivokapić je razgovarao sa ambasadorom Ruske Federacije u Crnoj Gori Vladislavom Maslenikovim, pišu podgoričke "Vijesti".\nKako je saopšteno iz Vlade Crne Gore, Krivokapić je naglasio da je isporuka Sputnjik Ve vakcina nemerljive vrednosti i da predstavlja veliku nadu za sve građane Crne Gore.\n"Predsednik Vlade Crne Gore je ambasadora Maslenikova podsetio da je ovoj nabavci prethodila određena neizvesnost složenih bilateralnih pregovora, koja je plod specifične međunarodne kovid 19 situacije, ali da je Rusija još jednom odreagovala u duhu viševekovnih, prijateljskih odnosa", navodi se u saopštenju.\nKrivokapić je, kako se dodaje, istakao da je proces vakcinacije veoma bitan za Crnu Goru kao turističku destinaciju, te da Sputnjik Ve ipak stiže blagovremeno, kako bi letnju sezonu turistički privrednici dočekali spremniji nego prethodne godine.\n"Ambasador Maslenikov je sa zadovoljstvom primio reči zahvalnosti premijera Krivokapića i istakao da je za njega lično 25. februar takođe bio dugo iščekivani dan, koji se napokon dogodio. Ambasador Maslenikov rekao je da se Rusija od početka zalagala za zajedničku proizvodnju vakcina protiv korona virusa, jer se samo na taj način, kako je naveo, mogu zadovoljiti izrazito velike potrebe svetskog tržišta", navodi se u saopoštenju crnorske vlade.\nSputnjik V, vakcina, Rusija, Crna Gora, Zdravko Krivokapić


NALEPNICE, ETIKETE I RIBONI\nU zavisnosti od potreba i okruženja možemo ponuditi veliki izbor materijala za nalepnice i etikete. U većini slučajeva, najčešće korišćene, su samolepive papirne nalepnice koje se koriste u manje zahtevnim okruženjima te su tako ujedno i najjednostanije i najjeftinije. Uglavnom se koriste za deklaracije za proizvode, u logističke svrhe i u prostoru gde nisu izložene spoljnim uticajima.\nUkoliko su zahtevi okruženja kompleksniji i složeniji preporučuje se upotreba plastičnih materijala (polipropilen, polietilen, poliester). Ovakvi tipovi nalepnica omogućavaju vodootpornost i postojanost štampe. Na ovaj način garantuje se trajnost nalepnice u skladu sa rokom trajanja proizvoda čak i u ekstremnim spoljašnjim uslovima i u kontaktu sa raznim vrstama hemikalija. Posebno nudimo sve vrste tekstilnih etiketa. Od materijala na raspolaganju su najlon, poliester i saten.Sve nalepnice iz ponude raspoložive su u velikom broju dimenzija.\nU zavisnosti od izabranog materijala nalepnica nudimo odgovarajuće ribon trake za termal transfer štampu. Od presudnog značaja prilikom ovakvog načina štampa jeste pravi izbor materijala i kompatiblnog ribona. Time ćete obezbediti visok kvalitet i dugotrajnost naštampanog materijala.Javite se sa Vašim zahtevom a mi ćemo Vam preporučiti optimalno rešenje.\nPAPIR ZA JEDNOLISNO KOVERTIRANJE (PRESSURE SEAL)\nPapir se isporučuje unapred narezan na listove veličine A4 ili 12", i sadrži nanos hladnog lepka. Obrazac dužine A4, 11", 12", 14" se sa strane tako tehnološki obradi da se nanosi lepak slican lepku za poštanske markice. Papir se savija prilikom kovertiranja u Z, EZ, C, EC, V ili dvojni paralelni preklop i onda se delovi papira na kojima se nalazi lepak, tehnologijom hladnog valjanja pod pritiskom koju poseduju ove mašine, prevlače preko valjka mašine za kovertiranje i na taj način se delovi papira koji su bili obloženi lepkom spoje pri cemu od jednog lista papira nastaje koverta.\nU slučaju da se odlučite za rešenje kovertiranja u koverte na raspolaganju Vam je veliki izbor mašinskih koverata u dimenzijama C6, DL, C6/5, C5, C4. Koršćenjem ovih specijalizovanih koverata obezbedićete pouzdan rad mašine i kovertiranje bez zastoja.


Austrijska kompanija Durst, investitor na placu u Bloku 37, prihvatila je moju molbu da obustavi radove na ovom placu, povuče mašine i radnike dok u razgovorima koje ću sa njima u ime Grada Beograda da vodim ne pronađemo najbolje rešenje za građane, grad Beograd i samu kompaniju, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić, a prenosi Beoinfo.\n„Kada sam dobio izveštaj inspekcije koja je konstatovala da su svi radovi u bloku 37 urađeni u skladu sa zakonom sastao sam se sinoć sa predstavnikom austrijske kompanije Durst. Rekao sam im da je zgrada za koju su dobili građevinsku dozvolu, na osnovu GUP iz 2003. i 2009. godine, neprimereno velikih gabarita za tu lokaciju“, izjavio je Vesić gostujući u jutarnjem programu TV Studio B.\nZamenik gradonačelnika dodao je da potpuno razume građane koji su protiv izgradnje pomenute zgrade i poručio da bi, da živi u zgradama pored tog placa, reagovao isto kao oni.\n„Investitor veoma dobro razume da važeći GUP, koji je usvojen 2016. godine, ne dozvoljava izgradnju tako velike zgrade ni po spratnosti, ni po gabaritu, te je iskoristio pravo koje mu daje zakon da ako je proceduru započeo po starom planu završi je po istom. Zamolio sam investitora, u ime građana, da obustavi radove, povuče radnike i mašine dok u pregovorima sa gradom ne pronađemo trajno rešenje. Ovo rešenje treba da zadovolji interese grada Beograda, građana i investitora. Investitor je prihvatio moju molbu i tamo od danas više neće biti radova. Zahvalan sam na razumevanju“, rekao je Goran Vesić.\n„Moj posao je da rešavam probleme, a ne da ćutim kao drugi lokalni političari“\nVesić je naveo da će lično voditi pregovore sa investitorom i da će, kada bude imao rešenje, pozvati predstavnike građana na razgovor kako bi bili upoznati sa dogovorom.\n„Razgovaraću sa građanima koji žive u Bloku 37 i koji su opravdano uznemireni i u čije sam ime molio investitora da prekine radove. Naravno da neću da razgovaram sa političkim prevarantima koji su bili deo vlasti koja je usvojila urbanistički plan koji je dozvolio ovu monstrum zgradu, a koji su pokušali da se okoriste o ovaj protest. Ali navikao sam na to da rešavam probleme koje su nam ti bivši funkcioneri, sitni politikanti, ostavili od Petog parkića do parka na Banovom brdu ili vračarskih građevina“, poručio je zamenik gradonačelnika.\nVesić je poručio da je njegov posao je da čuje građane i njihove probleme i da omogući da se u našem gradu gradi i investira jer tako Beograd gradi napreduje.\n„Moj posao je da budem na svakom mestu i da pokušam da rešim svaki problem u Beogradu ma ko ga napravio. Moj posao je da se Beograd gradi i razvija. Zato mi ništa nije teško pa ni da rešavam problem koji nema veze sa mnom i za koji sam čuo prvi put kada su mediji objavili da su se građani okupili. Moj posao je da se uhvatim u koštac sa svakim problemom, a ne da ćutim kao mnogi drugi lokalni političari, da bežim od problema i da mislim da je politika samo da se bude tu kada je nešto lepo. Ljudi biraju lokalne političare prema tome da li mogu da rešavaju probleme i da se bore za njih. Beograđanke i Beograđani mogu da budu sigurni da ću uvek biti na njihovoj strani“, kazao je Vesić.\nBlok 37/goran vesić/obustavljeni radovi\nCity Expert – Lakše i brže do kredita za stan\nVesić tvrdi da su radovi u Bloku 37 obustavljeni, slika kaže drugačije (VIDEO)\n02/04/2021 | 17:02\nJužnokorejski gigant GASI POSLOVANJE sa telefonima


Gradska uprava Leskovca formiraće telefonski centar za pomoć građanima tokom vanrednog stanja - Televizija Leskovac\nGradska uprava Leskovca formiraće telefonski centar za pomoć građanima tokom vanrednog stanja\nŠtab za vanredne situacije grada Leskovca na današnjoj sednici koja je održana u cilju sprečavanja i suzbijanja epidemije COVID-19, odlučio je da formira kol centar Gradske uprave, Centra za socijalni rad i Doma zdravlja, u cilju pružanja neophodnih informacija građanima, kao i organizovanje pomoći za najstarije sugrađane, poput donošenje namirnica i lekova na kućnu adresu, ali i organizovanje lekarske pomoći.\nNaloženo je i da Odeljenje za opštu upravu i zajedničke poslove preko sekretara mesnih zajednica prati stanje na terenu u vezi sa realizacijom naredbi, preporuka i zaključaka Gradskog štaba za vanredne stiuacije.\nRad šaltera Uslužnog centra u Leskovcu privremeno će biti obustavljen, a Gradska uprava moraće da rad svojih zaposlenih organizuje na neophodni minimum kako bi se omogućilo nesmetano funkcionisanje organa grada, uz uvažavanje stanja i statusa osoba starijih od 60 godina, hroničnih bolesnika, trudnica, roditelja dece u situacijama kada su oba roditelja zaposlena i samohranih roditelja.\nJavna i javno-komunalna preduzeća i ustanove, takođe će morati da rad svojih zaposlenih organizuju na neophodni minimum, a Gradska uprava dužna je da u organizacionim jedinicama u koje zbog prirode posla dolazi veći broj ljudi organizuje rad i ostvarianje prava građana shodno merama Vlade Republike Srbije.\nOdeljenju za komunalno-stambene poslove, saobraćaj i infrastukturu izdata je naredba da obim javnog prevoza na teritoriji grada u radnim danima smanji na subotnji red vožnje, i da organizuje sastanak sa svim upravnicima zgrada kako bi se obezbedilo sprovođenje neophodnih mera na sprečavanju širenja korona virusa.\nOdeljenje za društvene delatnosti i lokalni razvoj u obavezi je da zatvori dnevne centre i klubove za odrasle i starije, kao i da prekine rad svih sprotskih objekata.\nOdeljenje za inspekcijske poslove i Odeljenje komunalne milicije moraće da redovno kontrolišu sprovođenje odluka Vlade Republike Srbije, Ministarstva zdravlja i Gradskog štaba za vanrdne situacije u sprovođenju mera.\nNa sednici je izdato posebno naređenje ovim odeljenjima da pojačaju nadzor nad svim objektima zatvorenog tipa koji primaju više od 50 osoba.\nGradska uprava dužna je da obezbedi dovoljne količine dezinfekcionih sredstava i da se službenicima izda nalog da se redovno vrši dezinfikovanje prostorija i radnih površina, da se postave sunđeri natopljeni dezinfekcionim sredstvima na svakom ulazu i da se rukohvati na vratima dezinfikuju.\nTags: Gradska uprava, korona, koronavirus, Štab za vanredne situacije, vanredno stanje\nU trgovinama povećana prodaja osnovnih životnih namirnica