Novi izgled zanatskog centra – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR – Idejno rešenje za rekonstrukciju zanatskog centra u ulici Kralja Petra Prvog u Boru je završeno. Na zahtev brojnih investitora lokalna samouprava će ovim projektom omogućiti proširenje postojećih objekata, ali uz očuvanje arhitektonske celine ovog poslovnog kompleksa.\n„Povećanje kvadrature dozvolićemo samo nadogradnjom, nikako proširenjem prizemlja, jer bi to iziskivalo izmeštanje infrastrukture što bi uvećavalo troškove. U prizemlju je moguća samo korekcija zbog budućeg izgleda objekta“ – rekao je šef Odseka za urbanizam i građevinsko komunalne dozvole Dragan Jelenković.\nDa bi se privukao što veći broj investitora u toku je i dorada idejnog rešenja za rekonstrukciju zanatskog centra koji će biti dopunjen letnjim baštama sa zelenilom u dnevnoj i noćnoj varijanti.\n„Izlazimo u susret investitorima koji žele da promene nešto, povećaju površinu i zaposle nove radnike. Želimo da poslovni centar bude celina, a ne pojedinačno ispunjavanje želja“ – dodao je Jelenković.\nU narednom periodu predstoji i izrada urbanističkog projekta, a za mesec dana biće stvoreni uslovi da zainteresovani investitori dobiju i prve građevinske dozvole. Postojeći zanatski centar, ima šest objekata, od toga tri ne rade. Izgrađen je pre više od tri decenije i do sada u njega se ništa značajnije nije ulagalo\n[iframe frameborder=“0″ width=“600″ height=“450″ src=“//www.dailymotion.com/embed/video/x2rop8z“ allowfullscreen ]\nTags: Bor, zanatski centar\nPrevious Na prodaju Teretni transport i IPM\nNext Do sredine sledeće godine još dva trgovinska lanca u Boru


Muška moda i poslovni stil - Košulje\nadmin 7 novembra, 2014 Muška moda Leave a comment\nOdelo je osnovni deo poslovni stil oblačenja, najčešće plave ili tamno sive boje, a nosi se uz košulju dugih rukava i zakopčanih manžetni kao i kravatu. Cipele, koje moraju biti identične boje kao i kaiš najčešće su braon ili crne boje, a čarape moraju biti u boji pantalona. Detalji poput sata ili džepne maramice su takođe veoma važni, jer su dobri pokazatelji vremena i truda koji je uložen u odabir i uklapanje celokupne odevne kombinacije i odaju sliku pažljive osobe.\nČiste i jasne boje bez šara i dezena veoma su praktične i lako se kombinuju, ali bi garderoba svakog poslovnog čoveka trebalo da bude što raznovrsnija, pa u svoj garerober treba uvrstiti i materijale sa dezenima ili vezom. Karirane i košulje na pruge naglasiće radnički izgled, a u ovom slučaju kravata bi trebalo da bude različitog dezena od dezena košulje kao i različitih dimenzija i veličina.\nJedna od ideja pri odabiru „radne“ kombinacije može biti: mornarski plavo odelo na tanke linije, teksas košulja, klasična kravata u boji odela, kožni kaiš i džepna maramica.


Ministarstvo civilnih poslova se oglasilo o nabavci vakcina – Fokus.ba\nZbog nejasnoća i velikog broja medijskih upita, Ministarstvo civilnih poslova BiH izdalo je saopćenje sa informacijama o nabavci vakcina koje u nastavku prenosimo u cijelosti\n“Podsjećamo javnost, da se Ministarstvo civilnih poslova Bosne i Hercegovine u svom radu strogo pridržava odredbi Ustava Bosne i Hercegovine kojim je jasno utvrđeno da je nadležnost u području zdravstva na entitetima i Brčko distriktu.\nS tim u vezi, odluke koje se odnosu na nabavu cjepiva donose se isključivo u suradnji i koordinaciji sa nadležnim zdravstvenih vlastima entiteta i Brčko distrikta i na osnovu njihovih iskazanih inicijativa i potreba.\nTijekom iskazivanja prvih potreba nabave u okviru EU mehanizma razmatralo se prije svega o cjepivu Biontech-Pfizer i Moderna proizvođača a znajući za činjenicu da je cjepivo Biontech-Pfizer proizvođača dobilo potrebna odobrenja od Europske agencije za lijekove dok se odobrenje za cjepivo Moderna proizvođača očekuje sredinom januara. Prve alokacije su određene za zemlje članice EU dok će točan broj alokacija kao i broj doza po svakoj od alokacija za zemlje Zapadnog Balkana biti definiran u smjernicama Europske komisije koje BiH očekuje tijekom januara.\nKoordinirajući sa nadležnim ministarstvima , nije iskazana potrebe za nabavu direktnim pregovaranjem sa proizvođačima cjepiva, jer je stav bio da prioritet treba biti sigurnost nabavljenog cjepiva što garantiraju COVAX i EU mehanizam nabave.\nPoštujući zakonske propise, nabava lijekova i cjepiva je u nadležnosti entiteta te Ministarstvo civilnih poslova ne donosi samostalno odluke.\nNa sjednici održanoj 29.12.2020.godine na inicijativu Ministarstva civilnih poslova, Vijeće ministara BiH je usvojilo odluku o odobravanju sredstava u iznosu od dva milijuna konvertibilnih maraka za plaćanje zavisnih troškova nabave cjepiva.\nNa istoj sjednici ,Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je usvojilo Informaciju Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine o potrebi hitne potpore Europske komisije za osiguravanje dodatnih i jačanje postojećih kapaciteta hladnih lanaca i materijala za cjepiva u Bosni i Hercegovini, pripremljenu sukladno zahtjevima nadležnih institucija u području zdravstva entiteta i Brčko distrikta BiH”, saopćili su iz Ministarstva.\n#izdvojeno#ministarstvo civilnih poslova BiH#vakcina


Tanjug 16. januara 2020. 11:15\nBEOGRAD – Sekretarijat za javni prevoz prekontrolisao je prethodnih dana 256 vozila, na oko 43 gradske linije, i utvrdio da su u 109 vozila postojale nepravilnosti u radu.\n„U manjem broju vozila grejanje nije radilo i time smo zadovoljni, jer smo se plašili kakav će biti rezultat u tom pogledu, pošto nam je važno da vozila javnog prevoza budu zagrejana u zimskom periodu“, rekao je Vasiljević.\n„Sve utvrđene nepravilnosti su zapisnikom konstatovane i nakon dostavljanja prevoznicima na uvid i njihovog izjašnjenja po tim zapisnicima, mi ćemo im po konačnom obačunu umanjiti sredstva koja su im opredeljena za taj mesec u kome smo izvršili kontrolu“, pojasnio je Vasiljević.\n„Ova akcija je nastavak aktivnosti koje smo imali tokom proleća i leta prošle godine, ali to je, inače, redovna aktivnost i obaveza Sekretarijata za javni prevoz, s obzirom da imamo posebno odeljenje koje se bavi kontrolom rada prevoznika“, naveo je Vasiljević.\n„Na vreme smo poslali dopise svim prevoznicima u vezi sa pripremom za zimske uslove vožnje, zamenom i postavljanjem zimskih pneumatika, ali i najavili da ćemo vršiti redovnu kontrolu njihovog rada kada je reč o nošenju uniformi, grejanja i čistoće vozila…“, rekao je Vasiljević.


Srpski tim je zatražio da se najbrži cirkus proširi za jedno mesto, ali veće nade polaže u to da novajlije iz USF1 neće biti spremne za takmičenje.\nStefan GP je objavio saopštenje u kom je bio prilično oštar prema Amerikancima i nazvao ih je "sanjarima iz SAD, koji slabe Formulu 1 svojim snovima o savršenom svetu i bajkama o uspesima".\n"Ako ne dobijemo šansu da se takmičimo u Bahreinu i ako neki timovi ne uspeju da se pojave na startu, neko bi morao da se nađe u nevolji i objasni nam šta nam se svima dešava", pisalo je u saopštenju, koje je naknadno uklonjeno sa sajta ekipe.\nTrenutno na zvaničnom sajtu Stefan GP-a stoji samo jedno, mnogo umerenije saopštenje, koje će verovatno biti i poslednje do početka sezone.\n"SGP želi da još jednom potvrdi svoju želju, i što je još važnije, mogužnost da nastupi u šampionatu Formule 1 2010. godine. Znamo da to može samo da se desi uz odobrenje FIA i FOM i imamo veru da će porodica Formule 1 na kraju povući pravi potez. Više neće biti saopštenja povodom ove teme i nadamo se da ćemo dobiti priliku da svima predstavimo svoj tim u Bahreinu", piše na sajtu.\nDrugi trening pred trku Formule 1 za Veliku nagradu Kine otkazan je zbog loših vremenskih uslova.\nFetel ostaje bez titule, preticao u Brazilu pod žutom zastavom?\nTrostruki uzastopni šampion Formule jedan i vozač Red Bula, Nemac Sebastijan Fetel mogao bi da ostane bez ogovodišnje titule.\nEkleston vidi šefa Red Bula kao svog naslednika na čelu Formule 1\nPrvi čovek Formule 1 Berni Ekleston izjavio je da veruje da je šef Red Bula Kristijan Horner idealna osoba da ga nasledi na tom mestu.\nKubica: Osećam se dobro, ne sećam se udesa\nVozač Lotus Renoa Robert Kubica izjavio je da se dobro oseća nakon prve od tri neophodne operacije izvršene u bolnici Pijetra Ligureu, ali da se ne seća incidenta.\nVozači Medcedesa su sezonu u Formuli 1 započeli na najbolji mogući način. Luis Hamilton i Valteri Botas su osvojili maksimalan broj poena na prve četiri trke i tako su nagovestili da će neizvesnosti ove sezone u "najbržem cirkusu" i te kako manjkati.\nSjajni Borković žrtva nepravde u Tajlandu: Napraviću šou na trkama\nNaš najbolji automobilista Dušan Borković u nedelju učestvuje u trkama osmog vikenda TCR Svetskog šampionata, koje se voze u tajlandskom Buriramu. On će u prvoj trci startovati sa 12, a u drugoj sa 13. pozicije, što je posledica nezapamćene nepravde koja se odigrala na subotnjim kvalifikacijama.


FOTO Belivukova armija grafitima šalje poruke Velji Nevolji\nHronika Autor:Marko Radonjić01. mar. 202112:50 > 13:26\nDok se Veljko Belivuk zvani Velja Nevolja, vođa Partizanove navijačke grupe "Principi" nalazi u pritvoru, osumnjičen da je organizovao kriminalu grupu, teška ubistva i otmice, "njegovi" navijači i saborci sa južne tribine, upućuju mu razne poruke koji poslednjih dana ispisuju na fasadama zgrada u novobeogradskim blokovima, koji su godinama unazad stecišta "Grobara".\nVeljko Belivuk Foto:youtube.com\nCelokupan prizor dodatno je uznemirujući jer Veljko Belivuk nije nikakav nacionalni heroj koji je nevin sklonjen iza brave, već osvedočeni nasilnik i osuđenik, koji svoje kriminalne aktivnosti krije iza navijanja za fudbalski klub.\nNa zgradama i zidićima više novobeogradskih blokova osvanuli su grafiti na kojima se pominje Veljko Belivuk i grupa „Principi“. U trenutku kada čitava nacija očekuje da sazna zvanične podatke o istrazi koja se vodi protiv njegove grupe, njegovim saborcima kao da nije mnogo bitno što se on sumnjiči za najteža krivična dela, među kojima je i više ubistava.\nNaime, kako je zabeležio naš fotograf, u Ulici Otona Župančiča, Džona Kenedija, ali i u Bulevaru Mihajla Pupina, u blizini „Fontane“ na Novom Beogradu, inače stecištu navijača crno-belih, išarani su zidovi podrške uhapšenim navijačima.\n„Stop represiji – Grobari“, „Iz principa“, „Sa nama uvek nevolja“, samo su neki od natpisa.\nVujošević predviđa sledeću Vučićevu akciju posle Belivuka\n18. feb. 2021 17\nUtisak: Država sarađivala sa Belivukom, a sada ga hapse\nNa nekim od grafita, potpisane su i dve navijačke frakcije sa juga „Vandal boys“ i „Antiromi“. Ove dve frakcije, koje „vladaju“ nekim novobeogradskim blokovima oko „Fontane“, ranijih godina bile su u sukobu sa Belivukovom grupom, pa je sad dodatno iznenađujuće što mu baš one pružaju podršku u ovom trenutku.\n„Bucika izdrži“, „Vandal boys izaberi Partizan“, „Antiromi, Vandal boys“, samo su neki od grafita na kojima su potpisane ove dve frakcije, a za koje se još uvek ne zna da li su poruke podrške, ili „prozivanja“, i ponovnog „vraćanja teritorije“.\nTakođe, jedan od grafita, na kojem je pisalo „čovek je rođen da trpi i da se bori, ko tako ne čini, mora propasti“, je prežvrljan, a preko njega je ispisano „mi smo gazde grada“.\nProzivke i na radiju\nNekoliko dana nakon hapšenja, na Tviteru se pojavio snimak sa radija, na kome su se emitovali stihovi pesme „Nevolja, nevolju privlači, isti smo, isti igrači, sudbina to je znaš li, znaš li, pa smo se našli…“. Potom, što je izazvalo veliku pažnju javnosti, voditeljka je izgovorila „pozdravna poruka od Cigana iz cele Srbije za Grobare“, što se u javnosti tumačilo kao prozivka na račun Belivuka.\ngrafitiPartizanprincipVelja NevoljaVeljko Belivuk\nAdvokati najavili protest zbog Rio Tinta, pridružuju se građanima i nude pomoć\nVulin još jednom zapretio građanima koji žele da protestuju u subotu


Ovo su imena uhapšenih članova duvanske mafije Banjaluka.com\nOvo su imena uhapšenih članova duvanske mafije\nZa samo šest mjeseci, odnosno od februara do avgusta, organizovana kriminalna, juče razbijena grupa, nezakonito je na bh. tržištu prodala najmanje 100 tona duvana i time budžet ojadila za oko deset miliona maraka, koliko je, ujedno, ugrabila sebi.\nUdarac ovoj bandi zadat je u sklopu povezanih akcija “List 2” i “Box”, koju su udruženo sproveli Uprava za indirektno oporezivanje BiH i Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA), a obuhvaćeno je više od 30 lokacija.\nU okviru akcije “List 2” palo je najmanje 21, a “Box” je “pomeo” 15 lica, s tim što je ukupno oduzeto deset tona rezanog i duvana u listu, kao i sedam mašina za njegovo rezanje.\n“Nezavisne” saznaju da u najbitnije karike u cijelom lancu, između ostalih, spadaju Tomislav Benković, direktor firme “Bosanac” iz Orašja, Branimir Andrić, suvlasnik preduzeća “Duvan” Bijeljina, te Armin Omeragić, direktor firme “Duhan” Gradačac.\n“Oni su u dogovoru sa Brčakom Emirom Suljićem, vlasnikom istoimenih firmi ‘Dex’ iz Brčkog i Banjaluke, omogućili velikom broju preprodavača da neovlašteno prodaju duvan”, otkriva izvor “Nezavisnih”.\nJoš niz imena juče je procurio u javnost i, prema tim informacijama, predmet obrade su i Marinko Radanović, Beti Radanović, Sven Radanović, Danijel Avramović, Tanja Avramović i mnogi drugi.\n“Aktivnosti na terenu još se provode na više od 30 lokacija širom BiH, uključujući Orašje, Šamac, Brod, Bijeljinu, Gradačac, Brčko, Banjaluku, Sanski Most, Mostar, Grude, Čitluk, Široki Brijeg i Posušje”, saopštio je juče popodne Ratko Kovačević, portparol UIO BiH.\nSporno je to što je, prodajom duvana na crno izbjegnuto plaćanje akcize koja iznosi 85 KM po kilogramu, kao i pripadajućeg PDV-a.\nObe akcije sprovedene su po nalogu Tužilaštva BiH, iz kojeg je saopšteno da se, samo osumnjičenima u akciji “List 2”, na teret stavlja da su na crno tržište plasirali oko 100 tona duvana, koji je stizao sve do Hercegovine.\n“Među osumnjičenima nalaze se i odgovorna lica otkupnih duvanskih stanica, kojima se na teret stavlja da su omogućavale da duvan iz legalnih proizvodnih tokova završava na ilegalnom tržištu”, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.


Huawei razočaran ocenom da bi mogao biti pretnja EU - Tehnologije - Dnevni list Danas\nPočetna » Tehnologije » Huawei razočaran ocenom da bi mogao biti pretnja EU\n1Piše: Al Jazeera Balkans 07. decembra 2018. 18.43\nFoto: Pixabay/ jeanvdmeulen\nKineski telekomunikacijski div Huawei „iznenađen je i razočaran“ izjavom potpredsednika Evropske komisije Andrusa Ansipa koji je ranije u petak rekao da bi ta kompanija mogla biti sigurnosna pretnja Evropskoj uniji, a što Huawei „kategorički odbacuje“, piše Al Jazeera Balkans.\nNajveći svetski proizvođač telekomunikacijske opreme suočen je sa sumnjama nekoliko zemalja koje strahuju da bi on svoju tehnologiju mogao koristiti za špijunažu, a afera je narasla otkako je 1. decembra u Vankuveru uhvaćena Meng Vanhzou, finansijska direktorka, i čeka odluku o izručenju Sjedinjenim Državama koje optužuju tu kinesku kompaniju još i za kršenje sankcija Iranu, a pred sudom u Vankuveru bi se na saslušanju trebala pojaviti u petak.\n„Huawei je iznenađen i razočaran komentarima iznesenima na njegov račun“, objavio je kineski telekomunikacijski div, piše AFP, kako prenosi Hina.\nAnsip, poverenik EK-a za jedinstveno digitalno tržište, rekao je u petak da bi Evropska unija trebala biti zabrinuta zbog Huaweija i drugih kineskih tehnoloških kompanija zbog rizika koji predstavljaju za industriju Unije i njenu sigurnost.\n„Kategorički odbacujemo svaki navod po kojem bismo bili pretnja sigurnosti“, piše Huawei i poručuje „otvoreni smo za dijalog s potpredsednikom Andrusom Ansipom da otklonimo nesporazume i želimo nastaviti dugotrajnu suradnju s Evropskom komisijom“.\nHuawei navodi da je uvek naglašavao svoju nezavisnost i nikada nije koristio opremu za špijunažu ili sabotiranje komunikacije u zemljama u kojima se koristi.\nNo, osim za kršenje sankcija protiv Irana, Vašington sumnjiči Huawei da je tajni agent kineskih vlasti te da je prekršio pakt o nešpijuniranju koji je potpisan pod prošlim predsednikom Barakom Obamom.\nTa kineska firma pod nadzorom je već duže vreme i više njenih pokušaja ulaska na američko tržište nije uspelo od 2007.\nNakon SAD-a upozorenje su objavili i Velika Britanija, Australija i Novi Zeland, koji su zajedno sa SAD-om i Kanadom članice saveza obaveštajnih službi pod imenom „Pet očiju“.\nIzveštaj koje je potpisala britanska obaveštajna agencija GCHQ navodi da je tehnička podrška i oprema Huaweija izložila opasnosti britansku telekomunikacijsku mrežu.\nU međuvremenu, ekonomski savetnik Bele kuće Lari Kudlov rekao je kako ne očekuje da će se kontroverze u vezi kineske kompanije preliti na trgovinske pregovore između SAD-a i Kine.\nEvropska unija, Huawei, ŠpijunažaBeograd\nLopandić: Nova metodologija bi trebalo da olakša i ubrza proces proširenja EU\n15. decembra 2018. u 07.38\nSta ce Telekom Srbija sa njihovom opremom ako se ustanovi da su je koristili za spijunazu?


U TOKU POLICIJSKA AKCIJA ŠIROM SRBIJE: Narko-mafija na udaru policije! – Glas Srbije Info\n09/04/2021 glassrbijeinfo Aktuelno, Hronika, Vesti 0\nPočetkom godine pokrenuta je operacija kodnog naziva „Gnev“, a na udaru pripadnika MUP su bezbednosno interesantne osobe iz svih opština u našoj zemlji\nMinistarstvo unutrašnjih poslova ove godine pokrenulo je akciju „Gnev“, tokom koje je napravljen spisak bezbednosno interesantnih osoba sa teritorije čitave Srbije, a njihova hapšenja uveliko su u toku!\nOva akcija je trajnog karaktera i ima zadatak da svima stavi do znanja da u našoj zemlji ne mogu da se bave kriminalom, objasnio je Aleksandar Vulin, ministar policije.\n– Postoji spisak bezbednosno interesantnih osoba koje se nalaze u svakoj opštini i zadatak policije je da ih sankcioniše. Padaće zbog utaje poreza, nelegalne gradnje, ilegalnog posedovanja oružja, dilovanja droge. Jedino je važno da se ti ljudi u skladu sa zakonom sklone sa ulica – objasnio je Vulin gostujući na TV Hepi. On je tada precizirao da država ima nultu toleranciju na narkotike i ulični kriminal.\nZa nekoliko meseci trajanja ove akcije uhapšeno je na desetine dilera, zaplenjena je veća količina različitih vrsta narkotika, oružja i municije. Gotovo da nije prošao dan a da neki kriminalac sa ovog spiska nije završio iza rešetaka.\nNije novina da policija svojim akcijama daje neobična imena, a naziv obično asocira na kriminalno delo. Šifrovane operacije uobičajene su u svim zemljama, a neke od najpoznatijih u Srbiji su „Armagedon“, „Balkanski ratnik“, „Sablja“, „Vihor“, „Kraba“, „Egzotik“. Nazivi su ponekad maštoviti, nekad simbolični, a nekada konkretni, odnosno u vezi s vrstom kriminala protiv kog se pokreću. Daju se mahom iz praktičnih razloga.\n– Njih uglavnom smišljaju operativci, a odabira ih starešina ili direktor policije, u zavisnosti od nivoa akcije. Imena se daju i da bi se brže prepoznali osumnjičeni koji bi akcijom bili obuhvaćeni, ali i kako bi se slučajevi lakše pamtili, kao i da se spisi u arhivi lakše pronalaze – kaže Darko Trifunović, direktor Instituta za nacionalnu i međunarodnu bezbednost.\nOn objašnjava da se ovakve akcije pokreću kako bi se jedna ili više kriminalnih grupa raskrinkale.\n– Usmerene su – od pojedinca, preko manjih grupa, pa sve do njihovih vođa, ali i onih koji su im podrška u državnim institucijama – objašnjava Trifunović i dodaje da akcije mogu biti međunarodne, kao što je to bio slučaj s „Balkanskim ratnikom“, ali i domaće, od kojih je najpoznatija „Sablja“, pokrenuta 2003. nakon ubistva premijera Zorana Đinđića.\nTrifunović dodaje da je bitno da se akcije pokreću, jer one predstavljaju prioritet:\n– Jedino na taj način može da se određena grupa eliminiše u korenu. Iz tog razloga neophodno je da policija ima što više akcija koje će se baviti određenom kriminalnom granom.\nNAJPOZNATIJE POLICIJSKE AKCIJE U SRBIJI\n1. „Vihor“ (1997) – Pokrenuta posle ubistva visokog policijskog funkcionera Radovana Stojičića Badže i traje još uvek. Pokreće se uglavnom nakon ubistva u cilju pronalaska ubica i drugih učesnika, blokiraju se mostovi, izlazi iz grada, autobuske stanice.\n2. „Sablja“ (2003) – Pokrenuta nakon ubistva premijera Zorana Đinđića, trajala je nešto više od mesec dana, a u njoj je privedeno 11.665 ljudi.\n3. „Balkanski ratnik“ (2009) – Međunarodna akcija pokrenuta nakon zaplene 2,1 tone kokaina u Urugvaju, a okončala se hapšenjem Darka Šarića.\n4. „Armagedon“ (2010) – Stalna akcija suzbijanja iskorišćavanja maloletnika u pornografske svrhe putem interneta, podrazumeva temeljno češljanje sajtova specijalizovanih za ovu vrstu krivičnih dela.\n5. „Pištolj“ (2010) – Uhapšena 22 radnika s benzinskih pumpi, osumnjičenih da su na točenju goriva oštetili građane Srbije i zaradili 250 miliona dinara.\n6. „Kraba“ (2011) – Hapšenje zbog malverzacija tokom nabavke citostatika, a završena je oslobađajućom presudom za troje lekara pred Specijalnim sudom u Beogradu.\n7. „Egzotik“ (2020) – Međunarodna akcija u okviru koje je u Sloveniji uhapšen poznati kuvar iz Srbije Dejan Markus, zbog sumnje da je učestvovao u lancu šverca narkotika.\nAkcijom se demonstrira snaga države\nUdruženje sudija i tužilaca Srbije (UST) saopštilo je juče da pozdravlja kontinuiranu akciju MUP „Gnev“, kojom se, kako navode, zadaje snažan udarac svim oblicima kriminaliteta i jasno demonstrira snaga države.\n– Šalje se jasna poruka da će svi koji vrše krivična dela biti otkriveni i procesuirani. Ova akcija pokazuje posvećenost državnih organa u borbi protiv kriminala i striktnoj primeni zakona, kao i sposobnost države da zaštiti građane – navodi Nenad Stefanović, predsednik UST.\nHRONOLOGIJA / šta je sve zaplenjeno tokom akcije „Gnev“\n8. april – U Sremskoj Mitrovici uhapšeno dvoje sa 67,4 grama heroina i bočicom metadona\n7. april – U Sokobanji uhapšene dve osobe, nađena laboratoriju za uzgoj marihuane\n1. april – U Beogradu u gepeku kola nađeno 50 kilograma marihuane i veća suma novca, lisice stavljene petorici\n25. marta – U Pančevu uhapšeno pet osoba, kod kojih je nađen arsenal – automatska puška, tri bombe, tri pištolja, te 435 metaka\n24. marta – U Boru uhapšene tri osobe i zaplenjeno više od 1,5 kilograma heroina, automatska puška, malokalibarska pušku, pištolj\n17. marta – U Subotici zaplenjeno 20 kilograma narkotika, 132 psihoaktivne tablete, 200.000 dinara i uhapšene dve osobe


EU neće biti kompletna bez Zapadnog Balkana - European Western Balkans\nAutor Sebastijan Kurc 12. 05. 2017. 15. 05. 2017.\nSebastijan Kurc; Foto: Evropska komisija\n* Autor teksta je Sebastijan Kurc, ministar spoljnih poslova Austrije. Tekst je objavljen u dnevnom listu Danas povodom Dana Evrope.\nSrbija je sada, jasno, među vodećim pretendentima za pridruživanje Uniji.\nŽivimo u vreme višestrukih izazova: migrantska kriza koja se nastavlja, narastajuća pretnja od nasilnog ekstremizma i terorizma, ekonomska kriza u proteklih nekoliko godina – da nabrojimo samo neke od njih.\nNijedna država ne može da reši ova pitanja sama ili u izolaciji. Naravno, suočavamo se sa brojnim unutrašnjim izazovima u EU, poput Bregzita, ali ja sam duboko uveren da vizija Evropske unije mira, slobode i prosperiteta nastavlja da bude ispravna. Mi, stoga, moramo da učimo iz nedavnih iskustava i pokrenemo promene, naravno, u Evropskoj uniji, u interesu evropskih građana. Treba nam Evropska unija koja će biti snažan akter u vezi sa velikim pitanjima, kao što su zaštita spoljnih granica ili konkurentnost naše ekonomije. S druge strane, potrebno je da se EU povuče iz manjih stvari, koje mogu da budu rešene na nacionalnom ili regionalnom nivou.\nU ovom kontekstu, jasno mi je da evropski projekat neće biti kompletan bez pune integracije regiona Zapadnog Balkana. Srbija je ostvarila izuzetan napredak, pod veštim liderstvom Aleksandra Vučića, kada je reč i o reformama i o njenom putu integracije u EU. Srbija je sada, jasno, među vodećim pretendentima za pridruživanje EU. Drago mi je što je EU perspektiva vidljivo poduprta zasluženo dinamičnim pregovorima o pridruživanju, koji su vodili otvaranju osam pregovaračkih poglavlja, od čega su dva već uspešno zatvorena. Austrija će nastaviti da čvrsto podržava napore Srbije u budućnosti.\nAli, ne treba da zatvaramo oči: Postoji još mnogo puta koji treba preći, ostaje da se donesu odluke o mnogim bolnim reformama, i, što je još značajnije, da se te reforme primene. Veoma sam uveren da će se Srbija rigorozno uhvatiti ukoštac sa njima i radujem se otvaranju dodatnih pregovaračkih poglavlja u narednim mesecima. Takođe se nadam da će se Beograd i Priština ponovo angažovati sa punom energijom u dijalogu pod okriljem EU i u njihovom procesu normalizacije odnosa, budući da to ostaje ključni preduslov za sveobuhvatni mir i uspeh pregovaračkog procesa.\nSebastijan KurcZapadni Balkan\nDejvis: Junker je naučio lekciju da se ne meša\nBobić: Građani Srbije veruju u evropske vrednosti\nŽeljko Pantelić 07. 07. 2020.\nRegion je potreban Evropskoj uniji\nAngelina Ajhorst 20. 06. 2017. 20. 06. 2017.\nMonolozi o dijalogu\nIvan Đurić 29. 09. 2017. 29. 09. 2017.


Niče 19 stubova Gold gondole – ZoomUe\nZLATIBOR – U toku su radovi na podizanju 19 stubova od početne stanice Gold gondole Zlatibor do međustanice na Ribničkom jezeru, čime se realizuje treća građevinska dozvola na kapitalnom projektu opštine Čajetina, vrednom 13 miliona evra, saopštilo je JP Gold gondola Zlatibor.\nRadove izvodi konzorcijum odabran na tenderu koji čine “Jedinstvo” iz Užica, “Hidromontaža” i“Elkoms” iz Beograda i “Amiga” iz Kraljeva, uz nadzor francuskih stručnjaka iz kompanije “Pomagalski”.\nDirektor JP “Gold gondola Zlatibor” Bojana Božanić kaže da je dozvola za ovu fazu radova dobijena sredinom septembra i naglašava da je tim povodom ostvarena izuzetno dobra saradnja sa Ministarstvom građevinarstva koje im je maksimalno izašlo u susret. Očekuje se da će u skladu sa dinamičkim planom, radovi na izgradnji 19 stubova, biti završeni do kraja ove građevinske sezone.\nKada je reč o preostalim fazama, naročito o izgradnji stubova od međustanice do vrha Tornika, očekuje se izdavanje dozvole do kraja godine. U JP Gold gondola Zlatibor očekuju da će se prvi putnici provozati gondolom od centra Zlatibora do vrha Tornika iduće godine.\nNext story U Kosjeriću podrška za parove na selu i ženskom preduzetništvu


/ REKTORAT Karijerni centar /VIJESTI /ODRŽANA RADIONICA ZA PISANJE RISE PROJEKATA\nUniverzitet Crne Gore u saradnji sa Ministarstvom nauke i projektom „Net4Mobiltiy+“ održao je juče jednodnevnu radionicu za pisanje RISE projekata, u okviru Marija Sklodovska Kiri Akcija – Horizont 2020.\nAna Dragutinović iz Centra za međunarodnu saradnju UCG kazala je da Univerzitet teži i u kontinuitetu radi na poboljšanju apliciranja za grantove kakvi su dati u okviru Marija Sklodovska Kiri Akcije.\nBranka Žižić, nacionalni koordinator za Horizont 2020 u Ministarstvu nauke, kazala je da je ova radionica važna zbog toga što njeni polaznici mogu dobiti nova znanja i vještine direktno od iskusnih trenera i nacionalnih kontakt osoba za Marija Sklodovski Kiri Akcije (MSCA).\n„Ministarstvo nauke Crne Gore se trudi da izgradi mrežu istraživača i računa da ćete vi dati novu energiju istraživačkom sistemu Crne Gore“, kazala je Žižić polaznicima radionice i dodala da je Ministarstvo nauke otvorena adresa za pomoć i asistiranje u apliciranju projekata, s obzirom na dobru povezanost sa nacionalnim kontakt osobama u inostranstvu i raspolaganjem informacijama.\nRadionicu su vodili iskusni treneri i MSCA nacionalne kontakt osobe Nora Jeney iz Mađarske, Tugba Arslan iz Turske, Sandra Vidović iz Hrvatske i Filip Petrović iz Crne Gore.\nPolaznici radionice su se upoznali sa strukturom aplikacije, njenim djelovima koji se odnose na izvrnost, uticaj i implementaciju, kako bi pospješili svoje učešće u ovom programu.\nProgram „RISE“ realizuje se u okviru Marija Sklodovska Kiri Akcija, a podrazumijeva kratkoročne, međunarodne mobilnosti naučnoistraživačkog osoblja, između akademskih instituticija i organizacija iz industrije, kao i ostalih komercijalnih partnera. Program se finansira pod pokroviteljstvom glavnog fonda Evropske komisije za nauku i inovacije - Horizonta 2020. Ovogodišnji poziv otvoren je do 02. aprila 2019. godine.


Lansiranje raketa je provokacija\nSavet bezbednosti razmatrao je na zahtev Japana situaciju na korejskom poluostrvu nakon što je Severna Koreja probno lansirala 7 projektila u utorak u noć i sredu izjutra, koji su pali između 500 i 600 kilometara od japanske obale. Japan je uz podršku SAD i Velike Britanije zatražio donošenje rezolucije o lišavanju Severne Koreje svih fondova i tehnologije međunarodne zajednice koja može biti korišćena za razvoj nuklearnog programa. Rusija se međutim protivi uvođenju sankcija predlažući usvajanje saopštenje kojom bi se osudio potez Severne Koreje.\nAmerički državni sekretar Rajs je izjavila da je nastavak pregovora šest zemalja najefikasniji način da se prevaziđe kriza na korejskom poluostrvu. SAD su upozorile Pjongjang da se uzdrži od daljih akcija, u protivnom preduzeće neophodne mere da zaštiti sebe kao i svoje saveznike.\nOsim raketa kratkog lansirana je i jedna dugog dometa tipa Taepodong-2, koja važi za najsavremeniju interkontinentalnu koju ta zemlje ima, dometa do 9 hiljada kilometara. Ona je pala 40 sekundi nakon poletanja. Veruje se da Taepodong-2 može da dosegne do teritorije SAD.\nAmerički savetnik za nacionalnu bezbednost Stiven Hedli rekao je\nda to nije "pretnja" po bezbednost njegove zemlje. "Raketa koja padne 40 sekundi nakon lansiranja nije pretnja za teritoriju SAD", objasnio je Hedli.\nJapan je podigao stepen uzbune u zemlji. Japanska vojska prikupiće delove projektila koji je neposredno nakon lansiranja pao u japansko more kako bi ih analizirala.\nŠef japanske diplomatije Taro Aso:\n"Veoma je važno da međunarodna zajednica deluje jedinstveno i mi radimo na tome da Savet bezbednosti preduzme adekvatne mere protiv Severne Koreje."\nJapan je zabranio uplovljavanje severnokorejskih brodova u svoje luke u narednih šest meseci.\nMinistar spoljnih poslova Južne Koreje Ban Ki-Mun izjavio je da\nodluka Severne Koreje da lansira rakete predstavlja pretnju\n"Smatramo da je reč o političkom pritisku Severne Koreje koja nastoji da promeni situaciju koja se tiče njenog nuklearnog programa", kazao je Ki – Mun, dodajući da će to imati negativne posledice na odnose Južne i Severne Koreje.\nOdnosi dve Koreje su poslednjih godina bolji nego ranije, a Pjongjang\nse oslanjao na pomoć Seula u hrani. Samo ove godine su\nsevernokorejske vlasti tražile 500.000 tona pirinča za svoje\nstanovništvo, ali Seul na taj zahtev nije odgovorio.\nSjedinjene Američke Države i druge zemlje koje od Sjeverne Koreje traže da im učini dostupnim svoj nuklearni program, smatraju da je probno lansiranje Pjongjanga provokacija.\nAmerički ambasador u Japanu Tomas Šifer:\n"Naša poruka je da je reč o veoma provokativnim potezima za koje se nadamo da će Severna Koreja prekinuti. To nije način da ostvari svoje spoljnopolitičke ciljeve. To je veoma opasna situacija i mi ćemo nastaviti da zajednički radimo sa našim saveznicima i prijateljima širom sveta u prevazilaženju ove krize", kažao je Šifer.\nBela kuća je saopštila da se ovim potezom Severna Koreja dodatno udaljila od međunarodne zajednice.\nRusija je osudila probno lansiranje nazivajući ga provokacijom koja šteti naporima međunarodne zajednice u cilju neširenja nukleranog naoružanja.\nAmbasador Severne Koreje u Australiji je tokom susreta sa šefom diplomatije ove zemlje Aleksadrom Daunerom pravdao odluku o probnom lansiranju, kako je rekao, pretnjom od Sjedinjenih Država Pjongjangu. Severna Koreja poseduje "nepobedivu vojnu silu", navodi se u izveštaju severnokorejskih državnih medija, koji se uopšte ne osvrću na jučerašnje probno lansiranje šest raketa.\n"Nastavljamo našu revoluciju na svoj način, prema sopstvenim\nubeđenjima u ovoj komplikovanoj i konfliktnoj situaciji, s obzirom da\nimamo nepobedivu i revolucionarnu vojnu silu, čak i za\nimperijalističke Sjedinjene Američke Države", navodi list Komunističke partije u današnjem komentaru.\nŠestostrani pregovori SAD, Rusije, Japana, Kine, Južne i Severne Koreje oko nuklearnog programa Pjongjanga su propali nakon njegovog odbijanja da dozvoli međunarodne inspekcije. Vlasti u Pjongjangu su se po oceni analitičara osećale u poslednje vreme dodatno izolovanima zbog odbijanja SAD na ustupke kao što su nuklearni reaktori za miroljubive potrebe. Zato po oceni bivših američkih diplomata u Pjongjangu, ovaj potez jednog od poslednjih komunističkih režima u svetu nije samoubilački, već borba za opstanak.\nPre osam godina, Severna Koreja je izazvala međunarodnu krizu kada je ispalila raketu Taepodong-1, dometa 2.000 kilometara, koja je\npreletela Japan i pala u Tihi okean. Nakon toga Pjongjang je uveo moratorijum na dalje nuklearne probe.


Uskoro izgradnja još 13 dječijih i sportskih igrališta na području grada Zenica | Superinfo\nNaslovnica Fokus Uskoro izgradnja još 13 dječijih i sportskih igrališta na području grada Zenica\nUskoro izgradnja još 13 dječijih i sportskih igrališta na području grada Zenica\nU protekle tri godine na području Grada Zenice izgrađeno je 12 dječijih igrališta a za ove namjene iz gradskog budžeta izdvojeno je blizu 186 hiljada konvertibilnih maraka.\nOd početka ove godine nastavljeni su radovi na završetku izgradnje započetih igrališta a, kako navode iz Gradske uprave, pripremljeno je i 13 elaborata i projekata za izgradnju novih dječijih i sportskih igrališta. Agencija ZEDA je prema ugovoru zadužena za ispitivanje, pregled i eventualnu popravku dječijih igrališta na području grada Zenice čiji je vlasnik Grad Zenica.\n– Ukoliko se ustanovi da postoje nedostaci, odnosno odstupanja od zahtjeva standarda na mobilijaru dječijih igrališta, sporna sprava ili cijelo igralište će biti označeno, te će poslovni subjekt zadužen za održavanje dječijih igrališta u koordinaciji sa Službom za boračko-invalidsku i socijalnu zaštitu, stambene poslove i društvene djelatnosti Grada Zenica preuzeti potrebne aktivnosti kako bi isto vratilo u funkciju. ZEDA dogovara i popravku igrališta u okviru garancije od pet godina koja važi za većinu dječjih igrališta, saopštili su iz Gradske uprave.\nDezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija se vrši u redovnoj proceduri kada se obavlja proljetna i jesenja dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija, a prilikom provođenja dezinfekcije grada zbog COVID-a 19, ovim postupkom su obuhvaćena i dječja igrališta.\nPrethodni članakZenica domaćin još jednog velikog takmičenja, Ekipnog prvenstva BiH u atletici\nSljedeći članakGrad Zenica finansira šest projekata iz oblasti zaštite okoliša


Američki farmaceutski gigant Johnson & Johnson kaže da će testiranje eksperimentalnom vakcinom protiv koronavirusa na ljudima početi do septembra i da bi vakcina mogla biti dostupna za hitnu upotrebu početkom sljedeće godine.\nKompanija je u ponedjeljak saopćila kako je zajednički sa američkim Odjelom za zdravstvo i ljudske usluge namijenila više od milijardu dolara za razvoj i testiranje cjepiva zajedno. Rečeno je da je kompanija, ako se ispitivanja sa cjepivom pokažu uspješnim, spremna da proizvede više od milijardu doza.\nJohnson & Johnson su rekli da predviđaju da će prve serije cjepiva biti spremne za upotrebu u hitnim situacijama do početka 2021. godine.\nDirektor kompanije Alex Gorsky rekao je za NBC-ov program "Today" da rane indikacije istraživanja pokazuju da bi eksperimentalna vakcina vjerovatno bila efikasna.\nPredsjednik Trump na sastanku sa vodećim farmaceutskim kompanijama\n„Imamo kandidata koji ima visoku vjerovatnoću da bude uspješan protiv virusa COVID-19“, rekao je.\n„Imamo proizvodne mogućnosti da bismo mogli da pojačamo proizvodnju ovog proizvoda u relativno kratkom vremenskom periodu kako bi on mogao da postane dostupan“, dodao je.\nGorsky je rekao da ta kompanija planira povećati proizvodnju vakcine u narednim sedmicama, s ciljem da do sredine sljedeće godine bude na raspolaganju nekoliko stotina miliona doza i da ima milijardu doza do kraja 2021. godine.\nJohnson & Johnson saopćili su da razvijaju cjepivo na neprofitnoj osnovi, i da nisu procijenili koliko to može koštati potrošača. Dionice kompanije su skočile u ponedjeljak.\nDruga američka kompanija, Moderna Therapeutics iz Cambridgea, Massachusetts, u partnerstvu s američkim Nacionalnim institutom za zdravlje, već je započela ispitivanja na ljudima svoje verzije cjepiva protiv koronavirusa.\nAmeričko Ministarstvo zdravlja u izjavi od ponedjeljka reklo je da zajedno s Johnson & Johnson i Modernom radi na ubrzavanju razvoja cjepiva.\nU izjavi, ministarstvo je reklo da će sarađivati s kompanijama i američkom upravom za hranu i lijekove „na pojednostavljenju razvojnih i regulatornih procesa kako bi što brže bila dostupna bezbjedna i efikasna vakcina“.\nSva potencijalna cjepiva moraju proći kroz nekoliko faza ispitivanja kako bi dokazali da djeluju i da su sigurna. Naučnici pažljivo prate sve ispitanike kako bi utvrdili da li eksperimentalna vakcina izaziva imunološki odgovor na koronavirus, te da li kod pacijenata izaziva potencijalne nuspojave.\nNaučnici širom svijeta, uključujući Kinu gdje je započeo virus, takođe rade na razvoju vakcine protiv COVID-19.


Dvije prijave zbog afere “kiseonik” u specijalnom tužilaštvu, na potezu postupajući tužilac (VIDEO) – Banjaluka24\n„Ja mogu da potvrdim da je danas Republičkom javnom tužilaštvu, posebnom Odjeljenju za suzbijanje korupcije, organizovanih i najtežih oblika privrednog kriminala, od strane Okružnog javnog tužilaštva u Banjaluci, na nadležno postupanje proslijeđena prijava gradonačelnika Draška Stanivukovića, podnesena protiv direktora Tehnogasa i protiv direktora Univerzitetskog kliničkog centra u Banjaluci. Ova prijava biće dodijeljena u rad postupajućem tužiocu”, kazali su iz Republičkog javnog tužilaštva.\n– Za liječenje pacijetana u Univerzitetskom kliničkom centru dostupan je tehnički gas, bez atesta, kontrole serije ili kvaliteta, a institucije već četiri dana ćute o ovoj aferi, navodi gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković\n“Firma nije registrovana za promet lijekova, firma nije registrovana za proizvodnju lijekova, firma nije registrovana ni za šta. TG – tehnički gas, industrijski. Kroz promet u Republiku Srpsku ušao je samo tehnički, industrijski, papirološki, to tvrdim od prvog dana. Sa svim ovim dokazima i dva lažna sa kojima su oni mahali, idemo pred ovo ovdje Specijalno tužilaštvo”, rekao je Stanivuković, dodajući da će ići i prema Tužilaštvu Bosne i Hercegovine.\n“Ovo je sve nezakonito i dalje tvrdim da je ovo zločin nad čovječanstvom, građanima i javnosti. Šta su ovi ljudi sve spremni da urade, zarad para. 1.350.000 maraka ove godine ušlo tehničkog industrijskog gasa na Klinički centar od firme koja nije ovlaštena. Ko je prometovao 1.350.000 maraka kiseonika koji nije registrovan?“ navodi gradonačelnik Banjaluke.\nPrekršili ustav i zakon: Dodikov kum preuzeo “Lutriju Srpske”\nDruštvoprije 42 sekundi


Radionica o inkluzivnom obrazovanju - Mreža podrške inkluzivnom obrazovanju\nNa skupu su učestvovali koordinatori/ke za inkluzivno obrazovanje Školskih uprava, regionalne koordinatorke Mreže podrške inkluzivnom obrazovanju, Grupa za zaštitu od nasilja i diskriminacije, koordinatori/ke Školskih uprava za zaštitu od nasilja i diskriminacije, Predstavnice Grupe za socijalnu inkluziju i kancelarije UNICEF-a.\nTeme radionice bile su\nRazvoj inkluzivnog obrazovanja na međunarodnom planu, odnosno trenutno shvatanje inkluzivnog obrazovanja u Evropi. Zaključci su:\nInkluzija je proces čiji je cilj prevazilaženje prepreka za učenje i učešće kao odgovor na različitosti.\nNastavnici imaju više uticaja na učenje od porodice.\nNastavni plan mora biti fleksibilan kako bi omogućio učenje svim učenicima.\nUčenje i učešće učenika mora biti u centru pažnje nastavnika.\nKultura partnerstva, saradnje i zajedničkog odlučivanja neophodna je kako bi škole postale inkluzivne.\nFokus na učešću\nUčešće se odnosi na procesne faktore koji su usmereni na školu i olakšavaju ili ometaju osećaj pripadanja, kompetentnosti i autonomije deteta. Značajno učešće se deli sa pripadnicima iste vršnjačke grupe i orijentisano je ka ciljevima koji su od značaja za društvo i za pojedinca.\nKompetencije nastavnika za inkluzivno obrazovanje – šta je nastavnicima potrebno za inkluzivno obrazovanje: Uverenja i stavovi:\nSposobnost da se uvidi i shvati situacija na način koji nastavnicima omogućava da vide mogućnosti za inkluzivno obrazovanje i izbegavanje isključivanja/ekskluzija.\nSposobnost da se primeni ono što je prethodno naučeno ili uvežbano kada je bilo potrebno.\nSposobnost rešavanja problema u različitim situacijama primenom relevantnih nizova, kombinovanja znanja i veština kako to data situacija nalaže.\nLični profesionalni razvoj:\nSposobnost delovanja u sadašnjosti kako bi se postigli pozitivni ishodi uzimajući u obzir društvene okolnosti, ali ne dozvoljavajući da ih one određuju\nInkluzivna nastavnička praksa\nU inkluzivnim školama uloge nastavnika se menjaju. On:\nŽivi i upravlja različitostima\nIntegriše formativne i sumativne procene\nKoristi kroskurikularno učenje ključnih kompetencija\nOstvaruje partnerstvo sa roditeljima i zajednicom


RTS :: Pokolj u brazilskoj "maloj Siriji", zločin protiv čovečnosti ili legitimna policijska akcija\nSvet Pokolj u brazilskoj "maloj Siriji", zločin protiv čovečnosti ili legitimna policijska akcija\nnedelja, 09. maj 2021, 17:24 -> 18:59\nIzvor: RTS, Odia, Oglobo, Extra\nPokolj u brazilskoj "maloj Siriji", zločin protiv čovečnosti ili legitimna policijska akcija\nBrazilska policija na meti je ozbiljnih kritika organizacija za ljudska prava, koje traže da se upad u favelu Žakarezao okarakterišu kao "zločin protiv čovečnosti". Statistika pokazuje da crnci čine 75 odsto žrtava u policijskim akcijama u najvećem brazilskom gradu.\n"Zločin protiv čovečnosti", "rasizam", "masakr" i "pokolj" reči su kojima brazilski mediji opisuju akciju policije u faveli Žakarezao, u kojoj je pre tri dana ubijeno 28 ili 29 osoba.\nDnevnik "Odia" javlja da je policija smanjila broj žrtava sa 29, koliko je objavljeno u subotu na 28, ne pricizirajući kako je tačno došlo do ove promene.\nSa 29 mrtvih, "pokolj" u ovoj faveli bio je najsmrtonosnija akcija brazilske policije u istoriji ove države, uključujući i niz krvavih pohoda snaga bezbednosti iz vremena kada je Brazilom vladala vojna hunta, odnosno od 1961. do 1985. godine.\n"Ubistva u Žakarezau su zločin protiv čovečnosti", saopštila je organizacija Sudije za ljudska prava, zahtevajući da se sprovede međunarodna istraga i imenuju krivci kako se ovakvi događaji ne bi ponovili.\nPolicija, međutim, tvrdi da nema ništa sporno u vezi sa akcijom, navodeći da je ubijeno 27 kriminalaca, te je zaplenjeno 30 automatskih pušaka, 18 pištolja, mitraljez, kao i velika količina municije i droge.\nPolicija, takođe, tvrdi da je akcija bila usmerena protv glavnog švercera droge Luiza Avgusta Oliveire de Farijasa, poznatog po nadimku "Indijanski Mendela", kojeg su policajci tražili u delu favele nazvanom "Mala Sirija".\nBrazilski dnevnici "Oglobo" i "Ekstra" navode da su sve žrtve stradale u ukupno devet kuća u faveli Žakarezao, kao i da je mladić ubijen dok je sedeo u stolici.\nIstragu je, tvrde ovi dnevnici, nemoguće valjano sprovesti do kraja, jer su tela ubijenih odmah oklonjena sa mesta događaja i prebačena u mrtvačnice.\nTo je organizacije za zaštitu ljudski prava navelo da policijsku akciju opišu kao "masakr", navodeći da policija nije imala naloge za pretres kuća u koje je upala.\nPolicija, pak, tvrdi da su pripadnici snaga bezbednosti u kuće upali goneći pripadnike lokalne bande, ogranka nekada revolucionarne organizacije pod nazivom "Komandu Vermelju" ili "Crvena komanda", koju su tokom vladavine vojne diktature osnovali progonjeni levičari i drugi osuđenici.\nPolicija tvrdi i da su pripadnici ove bande, tokom obračuna, bacali ručne granate na pripadnike snaga bezbednosti.\nIstovremeno, brazilski mediji objavili su statistiku prema kojoj su žrtve policijskih akcija, u 75 odsto slučajeva, crnci iz favela, kao i zahteve organizacija za zaštitu ljudskih prava da se sprovede ozbiljna međunarodna istraga o delovanju policije u ovim delovima velikih gradova.\nPovratak Gadafija, "mač islama" najavio kandidaturu za predsednika Libije


Šest decenija Doma učenika srednjih škola u Prokuplju - Izazov\nU ustanovi koja im obezbeđuje smeštaj, hranu, vaspitni rad i brojne vannastavne aktivnosti, učenici, koji veoma mladi napuštaju svoje domove, dok su na školovanju u Prokuplju ovde pronalaze svoju drugu kuću.\n"Ja sam već četvrtu godinu u Domu. Od prve godine kako sam ovde, svake godine je sve bolje i bolje, uslovi su super za normalan život, imamo sve što nam treba", kaže učenica Stoilović Mila.\nSlobodno vreme učenici oplemenjuju na razne načine, učešćem u radu sekcija ili pak na sportskim terenima, koji su opremljeni za brojne aktivnosti i takmičenja.\n"Bavim se košarkom, ali igram i odbojku, a pored tih sekcija u Domu imamo i streljaštvo, stoni tenis, fudbal", objašnjava učenik Milentije Milenković.\n"Ove godine Dom je ostvario odlične rezultate u kulturnoj domijadi. Osvojili smo dva prva mesta", kaže njihova drugarica Anđela Vučetić.\nDom učenicima pruža sve uslove da boravkom, druženjem sa vršnjacima, ali pre svega učenjem i savlađivanjem gradiva, ostvaruju ono zbog čega su se i opredelili za ovu ustanovu.\n"Deca su odlični đaci, godinama unazad iz ovog Doma izađe đak generacije, što nije mala stvar", objašnjava Vesna Jevtić Adžemović, vaspitačica.\nU adaptaciju i opremanje Doma država je u prethodnih desetak godina uložila preko sto dvadeset miliona dinara.\n„Ono što imamo je zaista na visokom nivou, počev od pekare, kuhinje, spavaona, gde deca žive, sportskih terena i vizija nam je da u narednom periodu imamo tu novu sportsku halu, da proširimo biblioteku", kaže Jelena Vuković, direktor Doma učenika u Prokuplju.\nJubilej, šezdeset godina postojanja i rada Doma učenika srednjih škola u Prokuplju, zaposleni i srednjoškolci, u prisustvu brojnih zvanica, obeležili su svečanom akademijom u prokupačkom Domu kulture.


U privatni centar Ušivak kod Hadžića danas će biti prebačeno 250 problematičnih migranata s područja Unsko-sanskog kantona (USK).\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona osiguravati će autobuse s migrantima, a koje će platiti Međunarodna organizacija za migrante u BiH (IOM).\nKantonalni ministar policije Nermin Kljajić jučer je izjavio za Klix.ba kako se punih osam mjeseci čeka da država BiH preuzme stvarnu brigu o migrantskim centrima u ovom dijelu zemlje te da donese kućni red, pravilnik o ponašanju, imenuje upravnike i osigura zaštitarsku službu.\n"U ovom trenutku sigurno je jedino da ćemo odmah vratiti višak od 250 migranata koji će biti smješteni u prihvatni centar Ušivak. Radi se jednim dijelom, uslovno rečeno, o problematičnim migrantima koji su tokom proteklih mjeseci pravili incidente, tučnjave i činili druga krivična djela", kazao je Kljajić.\nOpćina Hadžići izrazila je protest zbog načina na koji se rješava migrantska kriza u BiH od početka do danas istaknuvši kako je izostalo plansko i efikasno rješenje ovog problema.\n"Trenutni broj migranata u bivšoj kasarni 'Ušivak' (oko 500) u mnogome je promijenio demografsku sliku Ušivaka i Donjih Hadžića i bitno promijenio uslove života nagore. Najavljeno prebacivanje dodatnih 250 migranata problematičnog karaktera zasigurno će još više pogoršati uslove života okolnog stanovništva i usložiti sigurnosnu situaciju", kažu iz ove Općine, kako prenosi klix.ba.\nObjavio: Pet, 22/02/2019 - 07:31\nOperativna grupa USK usvojila nove zaključke povodom migrantske krize u USK\nNa debelom minusu migranti spavaju pod otvorenim nebom (FOTO)\nMigranti brutalno pretučeni u kući koju su iznajmili, prijetili im pištoljem


Sergej Lavrov, najnovije vesti - Naslovi.net\nVašington gura nos gde mu nije mesto Lavrov sasekao Amere: Takvi su udarci i na Srpsku pravoslavnu crkvu\nRuski šef diplomatije bez okolišanja prstom uperio u glavnog krivca. Sjedinjene Američke Države upravljaju Carigradskom patrijaršijom, a takođe snose odgovornost za stvaranje raskolničke crkvene strukture u Ukrajini, izjavio je ministar spoljnih… »\n"Preduzeti mere za zaustavljanje progona hrišćana"\nSvetska zajednica treba da preduzme korake da zaustavi progon hrišćana na Bliskom Istoku i u Severnoj Africi, izjavio je Sergej Lavrov za televiziju Rosija-24. Prema Lavrovu, Ministarstvo spoljnih poslova i Ruska pravoslavna crkva imaju mnogo… »\nSergej lavrov: Preduzeti mere za zaustavljanje progona hrišćana!\nPravda pre 7 dana\nPrema Lavrovu, Ministarstvo spoljnih poslova i Ruska pravoslavna crkva imaju mnogo zajedničkih projekata, a jedan od njih je najaktuelniji - preduzimanje posebnih koraka u zaštiti hrišćana, posebno na Bliskom Istoku i u Severnoj Africi. Poseban forum… »\nSvetska zajednica treba da preduzme korake da zaustavi progon hrišćana na Bliskom Istoku i u Severnoj Africi, izjavio je danas ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. Prema Lavrovu, Ministarstvo spoljnih poslova i Ruska pravoslavna crkva imaju… »\nZapad ne voli Rusiju jer vodi nezavisnu politiku i bori se za sopstvene interese - od nje se očekivala drugačija politika, saopštio je Sergej Lavrov. "Ne vole nas jer iluzije koje je Zapad imao prema nama, nakon raspada SSSR i nakon prvih godina Ruske… »\nLavrov: Rusija spremna na obostrano priznanje vakcina sa EU\nMOSKVA – Rusija je otvorena za predlog Evropske unije o obostranom priznanju anti-kovid vakcina i vakcinacionih sertifikata, izjavio je danas ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. „Nedavno, iz Evropske komisije je rečeno: 'Hajde da održimo… »\nZapad ne voli Rusiju jer vodi nezavisnu politiku i bori se za sopstvene interese – od nje se očekivala drugačija politika, saopštio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov. – Ne vole nas jer iluzije koje je Zapad imao prema nama, nakon raspada SSSR… »\nRokenrol Lavrov: We Will Rock You! (video)\nPravda pre 8 dana\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, poželevši sreću ruskim sportistima uoči početka Olimpijskih igara u Tokiju, podsetio je na legendarnu pesmu grupe Queen „We Will Rock You“. Na letnjim olimpijskim igrama, koje danas počinju u… »\n"Spremni smo na obostrano priznanje"\nRusija je otvorena za predlog EU o obostranom priznanju anti-kovid vakcina i vakcinacionih sertifikata, kaže ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. "Nedavno, iz Evropske komisije je rečeno: 'Hajde da održimo razgovore sa Rusijom o obostranom… »\nKrvoproliće u egiptu: U napadu ID poginula petorica vojnika\nDevet osoba povređeno u požaru u spavaonici univerziteta u Rusiji\nBlic pre 56 minutajoš 1 povezana\nZbog požara u Grčkoj evakuisana četiri sela


Za košarkašice Vršca Swisslion ovo je bila utakmica bez rezultatskog značaja, jer više ni u teoriji nisu imale šansu da se plasiraju u plej-of, dok je za košarkašice Bora značila opstanak u ligi. Zato su Boranke sa više motiva i elana ušle u ovaj meč i potpuno zasluženo slavile u Centru Millennium - 65:52 (13:11, 12:19, 20:10, 20:12).\nVrščanke su bez najiskusnije igračice Marine Mandić, koja nije bila u timu zbog visoke temperature, držale egal samo u prvom poluvremenu. Tada su gošće, najviše zahvaljujući bivšoj igračici Vršca Anđelini Radić, slomile otpor domaćih košarkašica i na kraju izvojevale ubedljiv trijumf.\nNajbolja igračica utakmice bila je Žaklina Janković iz Vršca Swisslion (indeks 20), koja je postigla 18 poena uz 8 skokova. U domaćem timu Ines Ćorda je postigla 20 poena uz 4 asistencije, a Anastasija Podunavac 10 skokova uz 2 poena.\nNajefikasnija igračica Bora bila je Anđelina Radić sa 19 poena, Jelena Jozić je dodala 16, a Marija Petrović 12 poena.\nDo kraja regularnog dela prvenstva ostalo je da se odigraju još samo dve utakmice.


Fleksibilizacija radnog zakonodavstva i kreditiranje: Klijenti na određeno | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Fleksibilizacija radnog zakonodavstva i kreditiranje: Klijenti na određeno\nFleksibilizacija radnog zakonodavstva i kreditiranje: Klijenti na određeno\nRedakcija BIF on 17/06/2013 - 09:06 in B&F Plus\nDve velike domaće banke, Societe Generale i Erste bank, veoma su oprezne kada je reč o bankarskim pozajmicama za one koji su zaposleni na određeno ili imaju ugovore o privremenom i povremenom angažovanju, autorske ugovore ili druge vrste fleksibilnih angažmana.\n„Prema procedurama Societe Generale banke, podnosilac kreditnog zahteva mora da bude u stalnom radnom odnosu“, kaže Miroslav Rebić, član Izvršnog odbora SocGen Srbija. Prema njegovim rečima, kreditni proizvod se izuzetno može odobriti i fizičkom licu koje je zaposleno na određeno vreme, s tim da rok otplate kreditnog proizvoda bude kraći od roka na koji je ugovoreno vreme angažovanja u ugovoru o radu na određeno vreme. To važi i za ugovore o privremenom ili povremenom radu. U Erste banci takođe primenjuju pravilo da trajanje otplate kredita mora da bude kraće od roka na koji je potpisan ugovor o radu na određeno. Postoje, međutim, i određeni izuzeci, pa nastavno osoblje na visokoškolskim ustanovama i još nekolicini grupa zaposlenih može biti odobren kredit i na duži rok, s tim da su oni u obavezi da nakon isteka ugovora na određeno vreme donesu novi ugovor o radu za naredni period. Ograničenje za zaduživanje u Erste banci koje se odnosi na zaposlenje, ne važi ni za kredit sa 100% depozita.\nZaposlenima na određeno ništa lakše nije ni van Srbije. Iako prepoznaju različite modalitete radnog angažovanja, uključujući tu i honorarni rad, privremene i povremene, dopunske i dodatne poslove, kao i klasičan rad na određeno, i zajmodavci u inostranstvu, logično, preferiraju stalno zaposlene sa sigurnim, redovnim prihodima. Zato je internet pun različitih „alternativnih“ onlajn kreditora koji bi, kako se oglašavaju, bili i više nego srećni da uzmu u obzir ukupan iznos prihoda koji zarađuje neko sa fleksibilnim ugovorom ili ugovorima o radu.\nUglednije institucije, poput Barclays banke, prilikom odlučivanja o eventualnoj pozajmici uzimaju u obzir 50% plate radnika „na određeno“, a potencijalni klijent mora da dokaže najmanje godinu dana staža (u Sjedinjenim državama i dve godine).\nIako su ugovori o radnom angažovanju u EU, USA i Australiji daleko raznovrsniji nego domaći, nad njima bdi ono što zovemo „pravnom državom“, te makar formalna prava radnika ne dolaze u pitanje a ugovoreno se sprovodi po automatizmu.\nOno što je Evropi i Srbiji po pitanju fleksibilizacije zajedničko je problem pada životnog standarda tako zaposlenih radnika. Zato OECD Observer upozorava na manjkavosti fleksibilizacije zapošljavanja, uključujući tu i „zamku privremenog rada“, kako nazivaju činjenicu da se honorarcima retko nudi zaposlenje sa punim fondom časova, zakonske prepreke da radnici sa fleksibilnim ugovorima ostvare naknadu za slučaj nezaposlenosti. Ključni problem ogleda se u nižem životnom standardu tako angažovanih u poređenju sa svojim kolegama sa tradicionalnijim ugovorima o radu. Stopa siromaštva među „fleksibilnima“ je duplo viša.\nBudućnost bankarima, po svemu sudeći, donosi siromašnije klijente sa nesigurnim radnim mestima. „Vreme je da se menja sistem obračuna kreditne sposobnosti“ upozorava vlasnik i direktor portala kamatica.com Dušan Uzelac. „Budući razvoj tržišta rada i nestanak institucije “stalnog zaposlenja” nateraće bankare da rade proaktivnije. U trenucima smanjena izloženosti banaka i deficita kvalitetnih klijenata, sigurno je da će kreditni biro biti sve veći oslonac procene pre davanja pozajmice ali će praćenje nakon davanja pozajmice biti intezivnije. Bankari će se uvek pozivati na sistem koji ih ograničava, jer u njemu traže izgovor za ponudu skupih kredita na ime povišenog rizika poslovanja. Tu, međutim, manjka proaktivnosti sa njihove strane – da naprave sistem koji bi pravio nove kvalitetne klijente umesto da samo pronalazi postojeće kojima može nešto da se proda“ kaže Uzelac. Prema njegovim očekivanjima, promene na tržištu rada dovešće i do kvalitativne promene u odnosu ka klijentu, kada će banke morati da unaprede svoju prodaju, edukuje svoje službenike i počnu da „kreiraju“ dobre klijente.\nEra siromašnih klijenata\nDa svežih klijenata nema pa nema svedoče i izveštaji Udruženja banaka Srbije, koji od početka godine beleže stagnaciju kada je reč o kreditima za fizička lica. Osim blagog rasta gotovinskih kredita, zabeležen je pad kod potrošačkih, poljoprivednih i stambenih kredita.\nSa druge strane, prema aktuelnoj Anketi o radnoj snazi, dok rad na neodređeno apsolutno dominira kod starijih radnika, generacije koje dolaze u sve većem broju imaju ugovore na određeno: čak 35,5% radnika starih do 24 godine i 19,8% radnika od 25 do 34 godine.\nJoš jedan ugao u ovoj priči su zarade, čiji je realni indeks u padu pa je januarska plata bila niža za 17% u odnosu na isti mesec prošle godine, dok je martovski rezultat od 96,4% u odnosu na mart 2012. povoljniji isključivo u statističkom smislu. Kao da se polako ostvaruju crne prognoze sindikalnih lidera da nesigurnost radnog mesta ili niže zarade zbog skraćenja radnog vremena radnike čini sve siromašnijima i sve nevažnijim delom potrošačkog lanca.\nPritom, svaki treći radnik u Srbiji, uprkos tome što svakodnevno odrađuje osam sati na poslu, ne može da računa na redovnu platu. Prema podacima Ministarstvu rada, zapošljavanja i socijalne politike takvih je ukupno 650.000 zaposlenih.\nBankari, međutim, podsećaju da ne mogu da preuzmu na sebe više rizika nego što dozvoljava poslovna logika. U tom smislu, u Erste banci objašnjavaju da kako poslodavac može da odluči da ne produži ugovor zaposlenom na određeno vreme, odobravanje kredita na duže rokove od trajanja ugovora o radu bi bilo izrazito rizično i za banku i za klijenta koji bi takve obaveze preuzeo. „Sa oporavkom privrede povećaće se i zaposlenost i sigurnost prihoda zaposlenih tako da će i mogućnosti za finansiranje u tom slučaju biti veće“, očekuju u Erste bank.\nMiroslav Rebić iz SocGen banke zaključuje da su, s obzirom na nesigurnost radnog mesta, dugoročniji krediti za sada rezervisani za one sa stalnim prihodima i ugovorom o radu na nedoređeno vreme. Najmanja je, naravno, šansa da neko sa netradicionalnim ugovorom o radu podigne stambeni kredit pošto, kako Rebić naglašava, banke u tom slučaju detaljno procenjuju sigurnost zaposlenja zajmotražioca, njegovih članova porodice, mogućnosti da klijent pronadje novo zaposlenje u slučaju gubitka posla kod trenutnog poslodavca i slične situacije.\nbanke fleksibilno honorarno kreditiranje milica rilak određeno regulativa ugovori zaposleni


ALBANSKI MEDIJI OBELODANILI: Tači u Briselu pregovarao o podeli Kosova! | Vesti Dana\nPrištinski mediji objavili seriju tekstova o tome da se između Beograda, Prištine i Tirane razgovara o ,,podeli Kosova“ i da je Tači boravio u Briselu tim povodom.\nLider samoproglašene republike (Foto: Screenhot)\nPrištinski portal „Gazeta ekspres“ od petka objavljuje seriju napisa u kojima tvrde da se između zvaničnog Beograda, Prištine i Tirane navodno dogovara ,,razmena teritorija“, odnosno ,,podela Kosova“. Oni se pozivaju na neimenovane izvore, a kada su zatražili zvaničnu informaciju o ovome u Prištini, kako navode, nisu dobili ni potvrdu, ni demantije, odnosno u kosovskom predsedništvu su rekli da u ,,ovoj fazi ideja o teritorijalnoj razmeni predstavlja spekulaciju“.\nŠtaviše, pozivajući se na svoje izvore, novinari Gazete ekpress tvrde da se kosovski predsednik Hašim Tači upravo danas nalazi u Briselu, ,,gde govori o podeli Kosova“. I direktor ovog poznatog prištinskog portala Berat Buzala na svojoj Fejsbuk stranici piše da su Hašim Tači, Edi Rama i Ali Ahmeti (lider najveće albanske stranke u Makedoniji, prim. red.) u Tirani prethodno razgovarali o podeli Kosova. U priču o podeli se navodno uključuje i Grčka, odnosno, kako dalje piše Gazeta ekspres – tu ideju podržava grčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas.\nŠto se zvaničnog Beograda tiče, ministar vojni Aleksandar Vulin je upravo ove nedelje pred stručnjacima za bezbednost zemlje rekao ,,da mora da se uspostavi trajno i sigurno razgraničenje između Srba i Albanaca na prostoru KiM“, te da je ,,nesporno“ to da je ,,prava adresa za rešavanje istorijskog sukoba dve nacije – Tirana, a ne Priština“. Za sada, ipak, nema drugih zvaničnih detalja, odnosno demantija ili potvrde, bilo iz međunarodnih institucija, odnosno zvaničnika iz sedišta EU, bilo iz Prištine, odnosno Beograda. U nastavku objavljujemo pregled najnovijih napisa o ovoj temi.


Psi koji su ušli u istoriju - Jutarnji GLASnik\nNaši četvoronožni drugari, koji su hiljadama godinama uz nas, na razne načine su pokazali zašto zaslužuju titulu “najboljih i najnesebičnijih“\nFoto: Print Screen / YouTube / Narednik Stabi\nPas je najbolji čovekov prijatelj – kaže narodna poslovica, a istorija je to dokazala tako nebrojeno puta.\nNaši verni saputnici kroz vreme su, prema arheološkim nalazima, najmanje 9.000 godina uz nas.\nOni su čuvari i spasioci ljudske vrste, a o njihovoj hrabosti, snazi, izdržljivosti i odanosti, svedoče priče koje slede:\n1. Narednik Stabi\nStabi je bio najodlikovaniji pas Prvog svetskog rata i jedini pripadnik svoje vrste koji je unapređen u čin narednika zbog zasluga u borbi. Pojavio se niotkuda u julu 1917. godine na kampusu jednog od najprestižnijih univerziteta na svetu – Jejlu, dok su pripadnici 102. pešadijskog puka bili tamo na treningu. Mali četvoronožac savršeno se uklopio među njih, učestvovao u vežbama, pa čak i navodno naučio da salutira spuštajući desnu šapu.U vrlo kratkom roku, osvojio je srce kaplara Roberta Konroja, koji ga je usvojio i nadenuo mu ime Stabi, zbog kratkog, debelog repa (eng. stubby). Prokrijumčario ga je i odveo u rovove Francuske, gde je bio izložen iperitu. Posle oporavka, vratio se na Zapadni front – ovaj put sa specijalno dizajniranom gas-maskom. S obzirom na to da je i sam pretrpeo napad otrovnim gasom, naučio je kako da upozori vojnike na opasnost. Takođe, umeo je da locira ranjenike tokom potrole, a jednom prilikom, čak je uspeo da zarobi nemačkog špijuna.\nZa 18 meseci “radnog staža“, Stabi je učestvovao u 17 bitaka, preživeo brojna ranjavanja i konstantno podizao moral svojim saborcima. Po završetku rata, Konroj ga je prokrijumčario nazad kući – postao je američka nacionalna ikona i predvodio je brojne parade širom SAD, sve do svoje smrti, 1926. godine.\nOuni je usvojen 1888. godine od strane poštara u Albaniju, nakon što ga je vlasnik napustio. Ubrzo je postao nezvanična maskota poštanske službe – spavao je među poštanskim džakovima, putovao sa svojim novim gazdama, a njegova slava je rasla vrtoglavom brzinom. Godine 1895. našao se na “putu oko sveta za 129 dana“, a uoči njegovog povratka u Njujork, “Los anđeles tajms“ je, pored brojnih drugih novina, pisao kako je posetio Aziju, Severnu Afriku i Bliski istok.\nTokom devetogodišnje “karijere“, Ouni je prevalio više od 140.000 milja (220.000 kilometara), a ubijen je u junu 1897, nakon što je, navodno, ugrizao jednog poštanskog službenika u Tolidu. Njegovi ostaci su izloženi u muzeju Smitsonijan u Vašingtonu.\nLajka, jedan od najpoznatijih pasa na svetu, bila je lutalica koju su sovjetski naučnici 3. novembra 1957. poslali u svemir, i nažalost, prva žrtva njihovih istraživanja. Uginula je u mukama svega nekoliko sati nakon lansiranja Sputnjika 2, zbog pregrejavanja kabine. Letelica je, zajedno sa njenim telom, izgorela pet meseci kasnije, nakon što je 2.570 puta obišla oko Zemlje.\nSovjetski zvaničnici su u aprilu 2008. podigli spomenik u znak sećanja na ovog malog psa “astronauta“, koji se nalazi nadomak vojno-istraživačke ustanove u Moskvi koja je pipremila njegov put u kosmos.\nBio je januar 1925. godine kada je gradić Noum na severu Aljaske zahvatila epidemija difterije. Doktor Kertis Velč proglasio je vanredno stanje, a jedini lek koji je mogao da spreči dalje širenje bolesti postojao je u Enkoridžu, udaljenom 800 kilometara odatle.\nMeđutim, kako su se temperature spustile daleko ispod nule, gradski zvaničnici odlučili su da se do Enkoridža ode uz pomoć psećih zaprega. Bilo je potrebno pet i po dana, 20 ljudi i više od 150 pasa za takozvanu “veliku trku milosti“, među čijim učesnicima se naročito istakao Balto, crno-beli sibirski haski, koji je pokazao izuzetnu hrabrost uprkos smanjenoj vidljivosti i snažnoj mećavi.\nZa svega nekoliko sedmica, postao je medijska zvezda, a u decembru 1925. podignut mu je spomenik u Central parku u Njujorku.\nMešanac po imenu Sinbad, isprva je trebalo da bude poklonjen devojci jednog mornara, ali kako ona nije mogla da ga zadrži, proveo je 11 godina sa članovima posade broda “Kembel“.\nUčestvovao je u Drugom svetskom ratu i 1943. godine je nagrađen za dvanaestočasovnu borbu protiv čak šest neprijateljskih podmornica. Tokom jedne bitke, brod je oštećen, a Sinbad je bio jedan od retkih koji je ostao na njemu do njegove popravke. Mornari su verovali da je baš zbog toga “Kembel“ bio nepotopljiv.\nDobio je brojna odlikovanja za svoje zasluge, a po “zvaničnom penzionisanju“ u septembru 1948, živeo je mirno naredne tri godine.\nIzvor: Novosti online/ G. I.\nDa li je vaš pas pod stresom?\nTagged HEROJI, ISTORIJA, PAS


Ambasador Delavi: Kosovo na prekretnici\nAmbasador SAD na Kosovu Greg Delavi\nKosovo se nalazi na velikoj prekretnici - pozitivna promena ili sve veća stagnacija, poručio je sinoć američki ambasador na Kosovu Greg Delavi na prijemu organizovanom povodom 4. jula dana nezavisnosti Sjedinjenih američkih država. On je kazao da Kosovo i Balkan više nisu u centru pažnje svetskih sila i da domaći lideri treba da donose odluke i prihvate odgovornost.\nNa prijemu povodom 241. godišnjice nezavisnosti Sjedinjenih Američkih Država ambasador Greg Delavi rekao je da će Amerika nastaviti da podržava Kosovo kao suverenu, demokratsku i multietničku državu.\nMeđutim, Delavije rekao da i pored toga što je Kosovo u poslednjih dvadesetak godina ostvarilo neosporan napredak, vidno je, kako je kazao, da se donekle onaj početni entuzijazam smanjio.\n“Više vidimo postojanje pat pozicije i manje napretka. Previše ljudi je više zabrinuto zaštitom vlastite političke budućnosti, nego za budućnost svoje zemlje. I građani Kosova ovo vide. Neki pokazuju svoje nezadovoljstvo iseljavanjem u inostranstvo, drugi su pokazali svoju frustraciju tako što su na skorašnjim izborima predali nevažeće glasačke listiće”, rekao je Delavi.\nAmbasador Delavi je kazao da veruje da se Kosovo danas nalazi na prekretnici. Gledajući u budućnost, šta ćemo videti, pozitivnu promenu ili sve veću stagnaciju, upitao je Delavi, rekavši da smatra da će izbor i ishod u velikoj meri odlučiti lideri Kosova.\nOn je kazao da Međunarodne poluge koje su u prošlostipružale podršku Kosovu u odlučivanju nisu više aktivne kao što su nekad bile.\n“Sve oči sada nisu uprte na Balkan. Sve više računamo na vas da sami donosite odluke i prihvatie odgovornost za njih”, poručio je Američki ambasador.\n“U prošlosti Kosovo je privuklo veliku svetsku pažnju zbog negativnih razloga: rata, nasilja, odmazde, korupcije. Danas, Kosovo treba da privuče pažnju sveta u pozitivnom smislu, pokazujući svojim postupcima da živi u skladu sa evroatlantskim klubovima kojima teži da se pridruži. Lideri Kosova moraju to da pokažu i treba da ubede svoje građane da ih podrže. U demokratiji kao što je naša i vaša, ne bi trebalo da bude sumnje u čijem interesu svi ti lideri rade - ne za partiju, ne za region, ne za rođaka, nego u najboljem interesu zemlje”, kazao je Delavi.\nPrisutnima se obratila i predsednica Ustavnog suda Kosova Arta Rama-Haziri koja je kazala da je Amerika najbolji primer da proces izgradnje države nikada ne prestaje i da na Kosovu svi treba da daju doprinos u stalnom procesu izgranje države.\n“Još uvek nije navršena dekada od istorijskiog trenutka kada je Kosovo proglasilo svoju nezavisnost. Vreme istorijskih dostignuća za Kosovo nije završeno. Naprotiv, sada svako dostignuće, svaki napredak, svaki razvoj čini istoriju. Dakle, svaka generacija mora osetiti na svojim plećima odgovornost da da svoj značajan doprinos za izgradnju naše zemlje, što između ostalog, postaje moguće samo jačanjem vladavine prava”, rekla je Rama-Haziri.\nPrijemu u rezidenciji američkog ambasadora u Prištini prisustvovali su i odlazeći premijer Kosova Isa Mustafa, ambasadori drugih zemalja, predstavnici srpskih i albanskih političkih partija, predstavnici verskih zajednica, medija i civillnog društva.\nOve godine je na prijemu bilo malo onih u poslovnim odelima i kravatama, jer su zvanice pozvane na “formalno plažno oblačenje”, tako da su mnogi bili odeveni u skladu sa tim.


Beogradska otvorena škola 10.12.2018.\nNagradni konkurs i publikacija Evropski dnevnik 2018/2019 predstavljeni su pred više od 70 srednjoškolaca i nastavnika u Gradskoj biblioteci Karlo Bjelicki u Somboru i Gradskoj biblioteci u Subotici, članicama EUTEKA mreže, u ponedeljak 10. decembra.\nZainteresovani đaci i nastavnici imali su priliku da se upoznaju sa ovogodišnjim propozicijama konkursa, kao i sa devetim izdanjem publikacije Evropski dnevnik 2018/2019. Najviše pitanja na prezentaciji bilo je u vezi sa temama na koje učenici mogu da podnesu radove na nagradni konkurs. Odgovore na najčešće postavljena pitanja u okviru konkursa možete pogledati OVDE, a Uputstvo za podnošenje radova u kojem je detaljnije pojašnjena uloga mentora OVDE.\nDo sada je Evropski dnevnik predstavljen srednjoškolcima u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Pirotu, Užicu, Kragujevcu, Kraljevu, Novom Pazaru, Nišu, Valjevu, Subotici i Somboru, a naredne prezentacije održaće se u Zaječaru i Jagodini (11. decembra), Šapcu i Beogradu (12. decembra), Zrenjaninu (13. decembra) Vranju i Leskovcu (17. decembra), Novom Sadu (18. decembra) i Beogradu (21. decembra).


Početna > Novost > Nastavak uređenja najveće zelene površine u Kantonu Sarajevo\nNastavak uređenja najveće zelene površine u Kantonu Sarajevo\nU prostorijama Ministarstva komunalne privrede i infrastrukture Kantona Sarajevo u ponedjeljak 11. juna 2018. godine potpisan je ugovor o realizaciji granta između predstavnika Općine Centar i Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Park“.\nU ime Općine Centar, kao finansijera, ugovor je potpisao načelnik dr. Nedžad Ajnadžić, dok je u ime KJKP „Park“ ugovor potpisao direktor Alen Ramić.\nPrema odredbama potpisanog ugovora Općina Centar će iz ovogodišnjeg budžeta izdvojiti 70.000 KM za realizaciju projekta održavanja i hortikulturnog uređenja zelene površine u parku na Jezeru, dok je preduzeće „Park“ potpisivanjem ugovora preuzelo obavezu da u roku od 60 dana, računajući povoljne vremenske uvjete, završi sa planiranim radovima.\nRadi se o nastavku održavanju i hortikulturnom uređenju gradskog parka na Jezeru smještenom ispod Gradskog porodilišta „Dr. Zehra Muidović“ na površini od oko 7 hektara i predstavlja najveću zelenu oazu na području ne samo Općine Centar nego i Kantona Sarajevo.\nPrema ponudi o izvedenim radovima, tokom narednog perioda radnici preduzeća „Park“ će posaditi 36 novih sadnica bjelogorice javora, bagrema, katalpe, graba, jasena..., kao i ukrasnih grmova. Duž postojeće trim i raster staze biće postavljena nova kamena frakcija. Također je planirana mašinska i ručna košnja trave i uklanjanje korova i samoniklog bilja. Biće zamijenjene i četiri oštećene parkovske klupe, te postavljene nove drvene štafle na klupama i zidovima dječijih igrališta. Radnici pomenutog preduzeća će također popraviti i zamijeniti oštećene dijelove mobilijara na dječijem igralištu kao i na spravama na trim stazi. Općina Centar puno ulaže u uređenje ovog parka u kojem se naši sugrađani mogu opustiti u zelenilu, a najmlađi uživati u igri na dječijem igralištu.\nPosljednja uspješna eko akcija koju je provela Općina Centar na području gradskog parka na Jezeru je povodom Dana planete Zemlje, koji se obilježava 22. aprila u više od 150 zemalja širom svijeta. Ovom prilikom je nekoliko stotina učesnika akcije očistilo ovaj prostor i posadilo nove mlade sadnice jasena, bagrema, breze, smrče... U ekološkoj akciji čišćenja i ozelenjavanja javnih površina su učestvovali predstavnici Općinskog štaba civilne zaštite, te članovi štabova civilne zaštite mjesnih zajednica, učenici osnovnih i srednjih škola, radnici KJKP ''Park'' i zainteresirani građani, kao i volonteri i uposlenici Općine Centar.\nDanašnjem potpisivanju ugovora su također prisustvovali kantonalni ministar komunalne privrede i infrastrukture Senad Hasanspahić, te u ime Općine Centar Damir Konjičanin, Belma Bašović i Eldina Šehović.


Zašto je Srbija osuđena da ekonomski nazaduje? - Global Serbia\nPočetna | Magazin | Srbija | Zašto je Srbija osuđena da ekonomski nazaduje?\nISКUŠENJA BEĆARSКE POLITIКE (1)\nZašto je Srbija osuđena da ekonomski nazaduje?\nGlobal Serbia - 01. 03. 2018.\nSRBIJA OSUĐENA DA EKONOMSKI NAZADUJE: Prof dr Jovan B. Dušanić\nSledeći dobre usluge međunarodne zajednice vodili smo ekonomsku politiku u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, a ne sopstvenih građana, dok su reforme koje su koncipirale i ostvarivale autentične nacionalne elite, prvenstveno bile oslonjene na domaće izvore finansiranja i u interesu sopstvenih građana, smatra prof dr Jovan Dušanić\nPIŠE: Prof dr Jovan B. DUŠANIĆ\nPod uticajem svetske oligarhije i krupnog kapitala, čiji je glavni eksponent MMF, srpske vlasti su, posle petooktobarskog prevrata (2000), prihvatile neoliberalni program ekonomskih promena (takozvani Vašingtonski dogovor) koji je vodio brzom urušavanju, ionako slabašne, srpske privrede. Ovim programom Srbiju, kao, uostalom, i druge postsocijalističke zemlje, trebalo je lišiti vlasništva nad resursima kojima raspolaže i dovesti je u takvu dužničku zavisnost (dužničko ropstvo) da bude bespogovorni poslušnik moćnih i bogatih, a ovaj prostor je tretiran, pre svega, kao izvor jeftine i obespravljene radne snage, te tržište za proizvode i bankarske usluge zapadnih zemalja.\nCENA DUŽNIČKE ZAVISNOSTI: Siromaštvo kuca na sve veći broj domaćinstava u Srbiji\nSve ove godine Srbija je bez sopstvene dugoročne strategije ekonomskog razvoja, koja bi bila stručno verifikovana i politički usvojena u Skupštini. Ulogu strategije imaju memorandumi o budžetu i ekonomskoj politici koji se pišu u saradnji (tačnije, po diktatu) sa MMF-om, a usvajanje i sprovođenje neoliberalne ekonomske politike je nametnut kao uslov za dodelu kredita Srbiji i njen pristup međunarodnom tržištu kapitala.\nMeđutim, iskustva drugih zemalja koje su uspešno reformisale svoje privrede pokazuju da je neophodno razraditi i sprovoditi sopstveni program ekonomskih reformi koji će biti rezultat domaće pameti i da nosioci reformi moraju imati široku podršku sopstvenog naroda koji će biti ubeđen da se reforme sprovede u njegovom, a ne interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, te malobrojne kompradorske kaste u zemlji.\nPO DIКTATU MMF-A\nMalim zemljama nametnuta je ekonomska politika koja i ne pretpostavlja postojanje dugoročne sopstvene strategije razvoja, a bez sopstvene dugoročne strategije razvoja osuđeni smo na ekonomsko nazadovanje. Godinama Srbija ekonomski stagnira, a u odnosu na druge zemlje ekonomski nazaduje – sve više zaostaje za razvijenim, a slabije razvijene zemlje smanjuju zaostatak za Srbijom.\nSpektakularni rezultat na nivou greške\nSTATISTIKA IZMEĐU ISTINE I LAŽI: Zašto SE u Srbiji kriju podaci inostranih institucija\nU poslednje tri godine (kada nas premijer, odnosno predsednik države svakodnevno na bezbrojnim konferencijama za štampu i nastupima u sredstvima javnog informisanja ubeđuje kako beležimo spektakularne ekonomske rezultate) rast BDP je na nivou statističke greške. Iz baze podataka koju objavljuje MMF (World Economic Outlook – WEO) možemo da vidimo da je za poslednje tri godine (2014-2016) kumulativni rast BDP u Srbiji bio 1,66 odsto ili oko 0,5 odsto godišnje. U istom periodu, veći rast beleže sve zemlje iz okruženja.\nU 2017. godini očekuje se da rast BDP u Srbiji iznosi 1,9 odsto, Makedoniji 2,2, Bosni i Hercegovini 2,8, Hrvatskoj 2,9, Mađarskoj 3,6 i Albaniji 3,8 odsto. Ako posmatramo rast BDP u poslednjih 15 godina (od 2002. godine) Srbija se, po visini stope rasta BDP, nalazi tek na 162. mestu od 193 zemlje u svetu.\nPosle srpske oktobarske revolucije 2000. godine Srbija je pristupila ekonomskoj tranziciji, što je kašnjenje od jedne decenije u odnosu na druge postsocijalističke države. Takvo kašnjenje bilo je ogroman nedostatak, ali je to – u isto vreme – bila i velika šansa da se izbegnu greške, zablude i lutanja kroz koje su prolazile druge privrede. Nažalost, tu šansu nismo znali da iskoristimo i ekonomske reforme smo vršili na isti način kao i većina neuspešnih privreda u tranziciji početkom 90-ih godina prošlog veka.\nSrpska oktobarska revolucija iznenadila je i same lidere DOS-a koji nisu imali jasan plan kako zemlju izvesti na put ekonomskog prosperiteta. Upravo je to bila situacija koja je omogućila međunarodnoj zajednici da nam ponudi svoje „dobre usluge” (kroz već gotove programe reformi i inostrane savetnike). Jasno je bilo da se nova vlast u Srbiji neće opredeliti za program ekonomske modernizacije zemlje koji bi se sprovodio u interesu većine njenih građana, nego za jedan univerzalan, već gotov neoliberalni program ekonomskih reformi – bazirane na Vašingtonskom dogovoru razrađenom od MMF-a, Svetske banke, Ministarstva finansija SAD i USAID-a – a koji se sprovodi u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, te jednog uskog kompradorskog sloja koji se formira u zemlji.\nREFORME PROTIV GRAĐANA: Neoliberalni koncept u Srbiji u korist kompradorske elite\nMeđutim, nove vlasti su euforično nudile viziju savremene demokratske Srbije u kojoj će u kratkom periodu (za godinu, dve) doći do dugoročno održivog ekonomskog prosperiteta i osetnog rasta standarda stanovništva. U tom cilju organizovani su karavani („Srbija na dobrom putu“, „Ponosna Srbija“) – sastavljeni od vladinih ekonomskih činovnika i medijski eksponiranih akademskih ekonomista – koji su krstarili gradovima Srbije, a „nezavisna“ sredstva informisanja svemu tome davala su ogromnu medijsku potporu. Neverovatno ali istinito, oni su tu euforiju zasnivali na ekonomskoj teoriji (neoklasična ekonomska misao), strategiji (neoliberalna šok terapija) i politici (Vašingtonski dogovor) koja se, u poslednjoj deceniji XX veka pokazala izuzetno neuspešnom u svim državama gde je primenjivana. Uprkos tome, ta politika je uporno naturana (od strane MMF-a) i propagirana (od strane inostranih savetnika i domaćih medijski eksponiranih akademskih ekonomista) mnogim evropskim postsocijalističkim i zemljama Latinske Amerike.\nEkonomska politika zasnovana na principima Vašingtonskog dogovora vođena je u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala koji imaju ogromnu finansijsku moć, te i mogućnost da u malim i siromašnim zemljama oblikuje politički, akademski i medijski prostor i usmeravaju ekonomsku politiku prema svojim interesima. Umesto da se posvete izgradnji adekvatne institucionalne infrastrukture za tržišnu privredu, uspostavljanju vladavina prava i stvaranju optimalnih uslova za konkurenciju i dugoročno održiv dinamičan privredni rast, naši reformatori su akcenat stavili na stabilizaciju, liberalizaciju i privatizaciju – koji čine osnovne elemente Vašingtonskog dogovora.\nKRITIKA NEOLIBERALNOG KONCEPTA: Studija autora teksta razlobličila pravo lice promena\nStabilizaciju su, uglavnom, sveli na stabilan kurs dinara, tačnije politiku precenjenog kursa dinara koja poskupljuje domaću robu na inostranom tržištu i destimuliše izvoz, a podstiče uvoz pošto strana roba postaje jeftinija. U takvoj situaciji skoro da bilo kakav izvoz postaje nerentabilan, a uvoz ekonomski veoma atraktivan, što dovodi do rasta spoljnotrgovinskog deficita i gušenja domaće proizvodnje. Radikalnom liberalizacijom koja je sprovedena odmah na početku DOS-ove vlasti doprinela je dodatnom gušenju domaće proizvodnje pošto je prosečna uvozna carinska stopa svedena na jednocifrenu (u kratkom roku smanjene su na trećinu), a ukinuta su i gotovo sva vancarinska ograničenja.\nStabilizacija i liberalizacija, kako su sprovođene u Srbiji, doveli su do gušenjem domaće proizvodnje i obaranja vrednost preduzeća koja, u uslovima masovne privatizacije, prelaze u ruke novih vlasnika po izuzetno niskim cenama, pa su, dobrim delom, u pravu i oni koji govore o rasprodaji državne imovine. Pored toga, naši reformatori su se opredelio za model privatizacije prodajom u kome se ostvareni prihodi, uglavnom, ne koriste za privredni razvoj nego za tekuću budžetsku potrošnju. Ovakav tip privređivanja nazvao sam (2003) bećarskom ekonomijom, koja se zasniva na (ras)prodaji, zaduživanju i potrošnji, što će neminovno proizvoditi deficite (spoljnotrgovinske, budžetske …) i državu voditi u dužničko ropstvo, a njene građane u siromaštvo i beznađe.\nProblem naših reformatora sastojao se i u tome što oni nisu shvatali da se razvoj ne može podstaći većom potrošnjom, pogotovo ne potrošnjom roba iz uvoza, kao što je to slučaj u Srbiji. Iskustvo zemalja koje su uspešno modernizovale svoje privrede pokazuje da su oni radili suprotno – podsticali su štednju. Jedan od važnijih elemenata uspešnog razvoja Japana (posle Drugog svetskog rata), te zemalja Jugoistočne Azije i Кine (poslednjih decenija) jeste strategije razvoja koja se oslanjala na marljivost građana, malu ličnu i zajedničku potrošnju i visoku stopu štednje. Pored toga, rast se podsticao i potcenjivanjem vrednosti domaćeg novca, zaštitom domaćih proizvođača, dobrim obrazovnim sistemom i postizanje konsenzusa kroz prepoznavanje kolektivnog interesa.\nTako su, nažalost (pod uticajem svetske oligarhije i krupnog kapitala, čiji je glavni eksponent MMF), nove srpske vlasti posle petooktobarskog prevrata (2000), prihvatile neoliberalni program ekonomskih promena (takozvani Vašingtonski dogovor) koji je vodio brzom urušavanju, ionako slabašne, srpske privrede. Vašingtonski dogovor je jedan lepo upakovani paket koji se javno promoviše kao blagorodan za zemlje kojima se predlaže (tačnije rečeno, natura), a on u svojoj suštini predstavlja kodifikovani program ekonomskog neokolonijalizma. Ovim programom Srbiju (kao, uostalom, i druge postsocijalističke zemlje) trebalo je lišiti vlasništva nad resursima kojima raspolaže i dovesti je u takvu dužničku zavisnost (dužničko ropstvo) da bude bespogovorni poslušnik moćnih i bogatih, a ovaj prostor je tretiran, pre svega, kao izvor jeftine i obespravljene radne snage, te tržište za proizvode i bankarske usluge zapadnih zemalja.\nUČINAK BEĆARSKE EKONOMIJE: Kontejner kao samoposluga\nSavremeni (neo)kolonijalizam je mnogo opasniji i perfidniji nego klasični kolonijalizam. Da bi ekonomije malih i slabih zemalja bile potčinjene bogatim i moćnim (svetskoj oligarhiji i krupnom kapitalu) i prisiljene da rade za njihov interes, sada više nije neophodno da se izvrši klasična okupacija – vojničko zauzimanje njihove teritorije. Dovoljno je pripremiti i na ključna mesta u malim i slabim državama „instalirati“ kompradorsku kvazi elitu (političku, finansijsku, akademsku i medijsku) koja će raditi u interesu bogatih i moćnih.\nZa razliku od klasičnog kolonijalizma, koji je nasilno nametan uz otpor stanovništva i lokalnih elita, politička i finansijska kvazi elita priziva i moli da bude kolonizovana, akademski i medijski delatnici to podržavaju, a građani na novi kolonijalizam mirno pristaju.\nAustrougarska je morala da upotrebi oružanu silu da bi okupirala Bosnu i Hercegovinu (1878) jer je lokalno stanovništvo tome pružalo i oružani otpor. Da bi okupirala Bosnu i Hercegovinu (sa oko milion stanovnika) Austrougarska je angažovala jake snage od 280.000 vojnika. Ovako brojnoj i veoma uvežbanoj vojsci bilo su potrebna tri meseca da bi („posle velikih napora i nekoliko sramnih poraza“, kako je napisao tadašnji istoričar, akademik Stanoje Stanojević) slomila otpor lokalnog stanovništva. Gubici austrougarske vojske iznosili su nekoliko hiljada vojnika i stotina oficira. Кada je napokon otpor bio savladan, Austrougarska je morala da drži značajne vojne snage kako bi se predupredili novi ustanci stanovništva.\nUSTUPCI UTERIVAČIMA DUGOVA\nDanas će bogati i moćni samo na ključna mesta u državi (pod izgovorom „dobrih usluga“ naših zapadnih partnera – „prijatelja“) razmestiti svoje „savetnike“ (iz MMF-a, Svetske banke, NATO-a, obaveštajnih službi…) direktno u zdanja državnih ministarstava i drugih važnih državnih institucija (kao što je centralna banka) i pobrinuti da se na ključnim mestima u državi nađe što više kompradora – stručnjaka za varvarska pitanja.\nŽRTVE TRANZICIJE: Srbija bez dugoročne strategije razvoja\nŠtaviše, sada vlasti u slabim državama mole da njihove zemlje budu okupirane i ekonomski potčinjene, pa čak za to i plaćaju. Tako se u Srbiji strani investitori pozivaju da dođu i nude im se takve pogodnosti da se sa pravom može postaviti pitanje: ko u koga investira – strani investitori u Srbiju ili Srbija u strane investitore. Vlada Srbije investitoru iz budžeta odmah isplaćuje i po deset hiljada evra za svakog zaposlenog radnika, a lokalne vlasti najčešće besplatno ustupaju kompletno opremljene (sa infrastrukturom – saobraćajni, energetski, vodovodni i kanalizacioni priključci) lokacije. Obično strani investitori dobijaju poreske i druge povlastice. U isto vreme, naši radnici rade kod tih inostranih investitora za mesečnu platu od 150 do 200 evra, bez elementarnih sindikalnih prava.\nRanije su kolonizatori, kao i svaki okupator eksploatisali bogatstva kolonije, ali su i gradili infrastrukturu, fabrike i gradove i iza sebe (kada bi bili oterani) izgrađeno ostavljali, a novi kolonizatori uglavnom samo uzimaju i iza sebe (kada odlaze u unosnija područja) ostavljaju pustoš.\nSve ove godine Srbija je bez sopstvene dugoročne strategije ekonomskog razvoja, koja bi bila stručno verifikovana i politički usvojena u Skupštini. Ulogu strategije imaju memorandumi o budžetu i ekonomskoj politici koji se pišu u saradnji (tačnije, po diktatu) sa MMF-om, a usvajanje i sprovođenje neoliberalne ekonomske politike MMF je nametnuo kao uslov Srbiji za pristup međunarodnom tržištu kapitala i dodelu kredita.\nIpak, osnovni problem nije u MMF-u, koji je eksponent svetske oligarhije i krupnog kapitala i natura rešenja koja su u njihovom interesu. Jedan od naših najboljih ekonomista, kolega Nebojša Кatić, lepo je napisao kako je MMF diskretni i civilizovani uterivač dugova čiji je prevashodni zadatak da od država, koje su pod njegovim starateljstvom, obezbedi vraćanje inostranih dugova. To se lakše postiže ukoliko se nametne neoliberalna ekonomska politika, gde je rasprodaja državne imovine važna mera. MMF ne interesuje na kom nivou plata, ili penzija, odnosno na kom nivou bede će Srbija vraćati dugove. Pošto je to lakše učiniti na niskom nivou plata i penzija, logično je da MMF insistira na njihovom smanjenju.\nZbog pogrešno odabrane ekonomske politike, dakle, ne treba da krivimo MMF (koji odlično izvršava zadatak koji ima) nego našu ekonomsku i političku nomenklaturu na vlasti koja to revnosno sprovodi, ali i akademske delatnike – koji to sa oduševljenjem propagiraju) i još tvrdi da je to u interesu Srbije i njenih građana.\nNEDOSTAJE I PROGRAM I POLITIČКA VOLJA\nEkonomija Srbije nalazi se danas u ruševinama: suočeni smo sa deindustrijalizovanom privredom, izuzetno niskim nivoom privredne aktivnosti, alarmantnim brojem nezaposlenih (naročito mladih) pogoršanom i niskom međunarodnom konkurentnošću i nizom strukturnih neravnoteža, među kojima se naročito ističu visok nivo javnog i ukupnog spoljnog duga. U isto vreme, želimo Srbiju po meri većine njenih građana, ekonomski prosperitetnu, povezanu sa ključnim akterima međunarodnih ekonomskih odnosa i integrisanu u međunarodnu podelu rada, sa čvrstim ekonomskim (ali i svim drugim) vezama srpskog naroda iz matice i onih koji žive van nje, te stalnim rastom životnog standarda i kvaliteta života.\nNEMA REFORMI BEZ PODRŠKE NARODA: “Politička volja i ekonomski program iz domaće pameti spašavaju Srbiju”\nКako preći put od privrede koja se sada nalazi u ruševinama do prosperitetne privrede kojoj težimo? To nije lako i jednostavno ali je ostvarivo i pretpostavlja da smo svesni dubine naših problema i njihovih uzroka, da znamo kako svet danas funkcioniše i u kom pravcu se menja, te da smo spremni, kao narod, da branimo vlastite interese i kao aktivni i odgovorni građani doprinosimo opštem dobru.\nOsnovna pretpostavka za zaustavljanje daljeg urušavanja i nazadovanje privrede, ali i države, te za istinsku modernizaciju jeste postojanje političke volje vladajuće nomenklature u Srbiji. Pored toga, iskustva i drugih zemalja koje su uspešno reformisale svoje privrede pokazuju da je neophodno razraditi i sprovoditi sopstveni program ekonomskih reformi koji će biti rezultat domaće pameti, te da nosioci reformi moraju imati široku podršku sopstvenog naroda. Nikakve istinske reforme ne mogu uspeti ukoliko za njih ne može da se pridobije veliki deo sopstvenih građana koji će biti ubeđeni da se reforme sprovede u njihovom interesu.\nProgram ekonomske modernizacije trebalo bi da čini sastavni deo sveobuhvatnog i konzistentnog nacionalnog programa (pošto uzroci naših problema ne leže samo – čak ni prevashodno – u sferi ekonomije), koji mora prvo da zaustavi ozbiljno urušavanje privrede i društva, a zatim zemlju usmeri ka obnovi i prosperitetu. Zbog toga, dobro razrađen i sprovođen program ekonomske modernizacije neće moći da obezbedi željene rezultate ukoliko ne bude praćen konzistentnim i koordiniranim reformama i u drugim sferama društvenog života.\nUz pretpostavku da se u Srbiji stvore uslovi za izradu i realizaciju programa ekonomske modernizacije, ono što se mora odmah učiniti jeste reafirmacija efikasne države i njenih institucija u reformisanju privrede, te odustajanje od pogubne neoliberalne ekonomske politike, odnosno napuštanje nametnutog atipičnog modela privređivanja, čiji su rezultati više nego poražavajući.\nMoglo bi se reći da reforme treba otpočeti reafirmacijom države. Bez efikasne države, nije moguć ni dugoročno održivi ekonomski rast ni socijalni razvoj. I u visoko razvijenim privredama slobodno tržište i vlada se međusobno dopunjuju, a uloga države mora biti još naglašenija u tranzitornim i ekonomski nedovoljno razvijenim zemljama (kakva je Srbija), gde država treba da se javlja i u ulozi pokretača privrednog razvoja (podsticanje preduzetništva povoljnim kreditiranjem, poreskim olakšicama i slično, podsticanjem javnih radova koji imaju značajne multiplikativne efekte, pospešivanjem spoljnotrgovinske razmene korišćenjem poreskih, kreditnih, carinskih i drugih mera itd.)\nKAKO DO DOMAĆINSKE EKONOMIJE: Put ne ide preko narodnih kuhinja\nDosadašnji atipičan model privređivanja, koji se zasniva na (ras)prodaji imovine, zaduživanju i potrošnji (uglavnom, robe iz uvoza) i u kome se ne isplati proizvoditi, izvoziti i štedeti, hitno mora da bude zamenjen tipičnim modelom privređivanja koji sve to afirmiše. Slikovito rečeno, potrebno je da bećarsku ekonomiju (prodaj, pozajmi i potroši) zamenimo domaćinskom ekonomijom (proizvedi, akumuliraj i investiraj). Za razliku od atipičnog, tipični model privređivanja ima drugačije postavljene ciljeve i u skladu s tim drugačiju ekonomsku politiku, te mere i instrumente za njeno ostvarenje. Državna administracija mora biti organizovana (i što je još važnije, mora raditi) u skladu s definisanim ciljevima, politikom, merama i instrumentima\nGlavni (osnovni) cilj ekonomske politike mora da bude poboljšanje blagostanja, odnosno kvaliteta života većine njenih građana, a dugoročno održivi dinamičan privredni rast uz punu zaposlenost i ravnomerna i pravedna raspodela nacionalnog dohotka su potciljevi i pretpostavka ostvarivanja glavnog cilja. Uporedo sa pitanjem ekonomske efikasnosti mora se istrajavati i na pitanju pravednosti, pošto bez pravednosti nije moguće na dugi rok obezbediti ni ekonomsku efikasnost.\nU skladu s pravilno postavljenim ciljevima potrebno je, zatim, definisati ekonomsku politiku, te mere i instrumente za njeno ostvarenje. Pri tom je potrebno polaziti od vlastitog iskustva pogrešne politike, te potvrđenih uspešnih iskustava drugih zemalja. Naše iskustvo iz poslednje decenije pokazuje da smo sledeći dobre usluge međunarodne zajednice vodili ekonomsku politiku koja je bila u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, a ne sopstvenih građana. Sa druge strane, iskustvo zemalja koje su uspešno modernizovale svoje privrede pokazuje da su reforme koncipirane i sprovođene od strane autentične nacionalne elite, uz prvenstveno oslanjanje na domaće izvore finansiranja i u interesu svojih građana.\n(Rad pod nazivom “Bez sopstvene dugoročne strategije razvoja osuđeni smo na ekonomsko nazadovanje” je izložen na naučnom skupu „Strategija razvoja i ekonomske saradnje malih zemalja u uslovima globalizacije i regionalnih integracija“, koji je u organizaciji Akademije nauka i umetnosti Republike Srpske i Srpske akademije nauka i umetnosti, održan u Banjaluci, krajem 2017. godine.)\nOva priča je tagovana pod: bećarska ekonomija, domaćinska ekonomija, dužničko ropstvo, Jovan Dušanić, kompradorska elita, MMF, neokolinijalizam, Siromaštvo


Novi sistem kontrole naplate poreza puni budžet\n03.07.2012. 13:56h 30.11.2016. 15:08h\nPoreska uprava će svakog dana imati uvid u to koji poslodavci ne izmiruju svoje poreske obaveze i moći će u kratkom roku da ih opomene i krene u postupak naplate, rekao pomoćnik direktora Poreske uprave Srbije\nBEOGRAD - Efekti novog sistema kontrole uplate poreza i doprinosa na zarade, u koji su uključene banke, biće vidljivi za mesec dana, izjavio je pomoćnik direktora Poreske uprave Srbije Dejan Vidojević.\n"Sve banke u Srbiji počele su ove nedelje da izveštavaju Poresku upravu o uplaćenim porezima i doprinosima.\nUprava će svakog dana imati uvid u to koji poslodavci ne izmiruju svoje poreske obaveze i moći će u kratkom roku da ih opomene i krene u postupak naplate", rekao je Vidojević.\nOn je objasnio da je obaveza banaka da svakog radnog dana šalju podatke Udruženju banaka Srbije između 8.00 i 11.00, a da Udruženje objedinjene podatke dostavlja Poreskoj upravi do 13.00. "Banke nisu dobile dodatni posao, niti poslodavci treba da plaćaju nove naknade za bankarske usluge", rekao je Vidojević.\nPrema podacima Poreske uprave od 350.000 poreskih obveznika poreze i doprinose ne plaća njih oko 60.000. Procene su, kako je naveo Vidojević, da će u prvoj fazi primene novog sistema naplata doprinosa biti veća za 15 odsto, što je oko 45 milijardi dinara godišnje.\n"Novi sistem će obezbediti da se na osnovu dnevnih podataka šalje opomena poreskim obeznicima da uplate dažbine, a u slučaju da to ne učine započeće prinudna naplata koja će trajati od 15 do 30 dana", istakao je Vidojević.\nPuna primena izmena Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, kojim je predviđeno da banke preuzmu kontrolu uplata doprinosa i poreza na zarade, počeće 1. januara iduće godine.\nPoslodavci će imati jedan račun za uplatu poreza na zarade i doprinosa, a Poreska uprava će te njihove obaveze knjižiti na nalogu u koji će banke imati uvid.\n"I posle pune primene novih propisa Poreska uprava će obavljati potpunu kontrolu naplate poreza na zarade i obaveznih doprinosa, ali će banke kroz integrisani sistem kontrole imati uvid u podatke poreske službe, što će omogućiti pojednostavljivanje procedure naplate poreza i doprinosa, uštede poslodavcima i rast javnih prihoda", istakao je Vidojević.