Predsednik Turske Rečep Tajip Erdogan, desno, pokazuje prstom ka centru grada dok razgovara sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stolenbergom, tokom Mediteranskog dijaloga u Ankari, Turska, 6. maja 2019.\nGeneralni sekretar NATO Jes Stoltenberg u poseti je glavnom gradu Turske usred eskalacije tenzija između te članice Alijanse i Sjedinjenih Država po pitanju turske kupovine ruskih raketnih sistema S-400.\nPoseta šefa NATO vidi se kao pokušaj u poslednjem momentu da se Ankara ubedi da odustane od nabavke ruskih raketa.\nStoltenberg se sastao sa turskim predsednikom Rečepom Tajipom Erdoganom, zajedno sa ministrom inostranih poslova Turske, Melvutom Čavašogluom.\n"Napravili smo evaluaciju širokog sprektra tema, uključujući i NATO-EU odnos prema turskoj nabavci S-400", tvitovao je Čavušoglu.\nStoltenbergova poseta događa se samo nekoliko nedelja pre isporuke raketnog sistema S-400 Turskoj. Vašington upozorava na sankcije predviđene CAATSA (Countering America's Adversaries Through Sanctions Act), koji zabranjuje značajne isporuke oružja iz Rusije.\nZvaničnici SAD tvrde da će ruske rakete ugroziti odbrambene sisteme NATO, posebno najnoviji američki borbeni avion F-35, koji kao partner delom proizvodi i Turska. Američki Pentagon upozorio je da je saradnja oko F-35, uključujuči i isporuku tih aviona, takođe ugrožena ukoliko S-400 bude isporučen.\nI dok ističe vreme za rešenje spora, Edrogan naglašava šta je ulog NATO-a.\n"Mi smo u vremenu kada se pretnje, poput terorizma, direktno tiču bezbednosti Alijanse", rekao je Erdogan u ponedeljak u prisustvu Stoltenberga. "Postoje ozbiljne divergencije u atmosferi međunarodne bezbednosti".\nAnalitičari tvrde da je Stoltenberg naširoko viđen u Ankari kao častan posrednik u kontroverzi oko S-400, koji izbegava da zauzme stranu i naglašava važnost dijaloga. Ali, on učvršćuje svoju poziciju.\n"Odluke o vojnim nabavkama su na nacijama", rekao je on. "Ali moram da kažem - interoperabilnost naših oružanih snaga je fundamentalna za NATO i sprovođenje naših operacija i misija", rekao je Stoltenberg u intervjuu za tursku državnu agenciju Anadolija datom u nedelju.\nVašington nudi svoj raketni sistem Patriot kao alternativu ruskom S-400.\nTurski predsednik Rečep Tajip Erdogan (centar) i ministar inostranih poslova Turske Mevlut Čavušoglu (levo) razgovaraju sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom tokom NATO-ovog mediteranskog idjaloga, u Ankari, Turska, 6. maja 2019.\nDo sada, Ankara je rutinski tvrdila da se samo Vašington protivi nabavci S-400. Turski zvaničnici tvrdili su da je spor bilateralne prirode, pre nego sa NATO.\n"To se nikad ne bi dogodilo da nije bilo velike erozije poverenja između dva NATO saveznika, izazvanog kroz nekoliko tekućih sporova. Prema tome, kontekst je važan", kaže Sinan Ulgen, prvi čovek istanbulske tink-tenk organizacije Edam.\nAnalitičari tvrde da Ankarino predstavljanje nabavke raketa kao bilateralnog spora nosi rizik opasnih diplomatskih loših procena.\n"Turska je visoko vrednovani saveznik i NATO stoji solidarno uz Tursku dok se susreće sa bezbednosnim izazovima", tviotovao je Stoltenberg u ponedeljak.\nSa Turskom koja se graniči sa Sirijom i glavnom tranzitnom rutom za mnoge džihadiste koji bi da se vrate kući u Evropu, Ankara je viđena kao vitalna za većinu evropskih partnera u NATO i njihove antiterorističke i obaveštajne operacije.\nAnalitičari tvrde da takva saradnja objašnjava zašto Vašington ostaje uglavnom usamljen u svom javnom protivljenju turskoj nabavci S-400.\nMeđutim, Erdogan je podsetio Stoltenberga da je Ankara, takođe, zabrinuta po pitanju predanosti njenih NATO partnera.\nAnkara je besna zbog podrške Vašingtona i drugih evropskih zemalja miliciji sirijskih kurda, jedinici YPG, tokom rata protiv Islamske države.\nDo sada, čini se da su sve strane spremne da izbegnu bilo kakvu konfrontaciju po pitanju nesporazuma i sporova. Ali, isporuka raketnog sistema S-400 Turskoj, upozoravaju analitičari, mogla bi da bude katalizator za lom u Alijansi.


HOJT JI: Folirate reforme, Srbija neće ući u EU ako sarađuje sa Rusijom! | Vesti Dana\nHOJT JI: Folirate reforme, Srbija neće ući u EU ako sarađuje sa Rusijom!\nOn je na skupu „Rešavanje nerešivog na Zapadnom Balkanu“ u Vašingtonu rekao da Srbija mora jasno da odluči da li ide prema EU ili Rusiji, jer nije moguće želeti članstvo u dve različite organizacije u isto vreme.\nDoskorašnji zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Brajan Hojt Ji izjavio je da sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika privremenih kosovskih institucija Hašima Tačija u Berlinu 29. aprila sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i francuskim predsednikom Emanuelom Makronom nije presudan za dijalog Beograda i Prištine, ali jeste prilika za razgovor.\nPrema njegovim rečima, „istorijske knjige“ o Balkanu su pune trenutaka „sad ili nikad“, ali sastanak u Berlinu nije jedan od tih, iako je prilika.\n– Dajem zasluge Nemačkoj i ostalim zemljama koje i dalje organizuju ovakve sastanke na kojima se diskutuje o narednim koracima. Nadam se da će se iskreno i detaljno diskutovati o narednim koracima Srbije i Kosova i da će se dogoditi neki napredak, nešto novo… Mislim da priča o podeli teritorija po etničkoj liniji nije dobra – pragmatično, politički, diplomatski – to nije nešto o čemu treba razgovarati – rekao je Ji, prenosi Glas Amerike.\n– Dakle, nije reč o tome da nemate legalnu mogućnost, već nije efikasno. Nema ničeg lošeg u odnosima Srbije s Rusijom, nema razloga da se to prekida, ali ako Srbija želi da postane članica EU, mora jasno to da kaže da se ne bi stvarale tenzije – jer spoljna politika u tom slučaju mora da bude usaglašena sa EU, a ne sa nekom drugom zemljom, alternativnim strateškim partnerom – ocenio je Ji.\n– Nema potrebe da se odustaje od evrointegracija, ali važno je biti iskren kakvi su izgledi na tom putu. Zato što pretvaranje da je to izvesno i da neke zemlje mogu da postanu članice 2025. godine, ne samo da odmaže onima koji treba da sprovedu reforme, nego i ohrabruje kleptokrate, korumpirane zvaničnike da kažu ljudima da će se članstvo desiti za dve, tri, pet godina i daje im više kiseonika nego što zaslužuju – rekao je Ji.\n– Takođe, moramo znati da ako ne reagujemo odmah – stvari će postati mnogo gore – zaključio je Ji.\nMigrant izbo više žena, forenzičarima rekao da neko drugi ima njegovu krv i DNK!


CEI jedna od najvažnijih platformi za integrisani pristup regionalnim pitanjima | Analitika - Informativni Portal\nDarmanović u Splitu\nCEI jedna od najvažnijih platformi za integrisani pristup regionalnim pitanjima\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović učestvovao je danas na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja članica Centralno-evropske inicijative (CEI) u Splitu, saopšteno je iz Ministarstva.\nObjavljeno: 11. 06. 2018 - 18:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\nMinistar Darmanović je kazao da su sve zemlje regiona prošle kroz veoma izazovne faze i razvojne procese, ukazavši na značaj dinamične regionalne saradnje zasnovane na zajedničkim ciljevima, kao načina za prevazilaženje izazova sa kojima se region suoačava.\n“CEI, kao jedna od najvažnijih platformi u tom smislu, potvrdila je svoju ulogu mehanizma za dijalog, izgradnju povjerenja i integrisani pristup u regionalnim pitanjima, pružajući snažnu podršku evropskoj integraciji država članica koje još uvijek nijesu u Evropskoj uniji, kao i finansiranje brojnih, projektno orijentisanih aktivnosti”, kazao je Darmanović.\nIstakao je, takođe, da će Crna Gora nastaviti da pruža svu raspoloživu podršku aktivnostima od značaja za ostvarivanje zajedničkih interesa u CEI regionu.\nTagovi: CEI Srđan Darmanović Ministarstvo vanjskih poslova


Mreže za Sport i Rekreacije – E Leon De Oro\nE Leon De Oromilos2018-09-21T14:36:40+01:00\nZadovoljstvo nam je da Vam predstavimo proizvode najvećeg proizvodjača mreža u Evropi sa tradicijom dužom od preko 35 godina „El Leon De Oro“. Lider u proizvodnji mreža za sve vrste sportova i žaštitnih mreža u Evropi a drugi u svijetu se konačno nalazi na našem tržištu, dok se mreža prodaje nalazi u preko 45 zemalja svijeta.\nVisoko-kvalitetne mreže sa cijenama prilagodjenim našem tržištu se proizvode u Španiji po najstrožim standardima(posjeduju medjunarodne sertifikate GS, AENOR,IQN ET,OKO TEX…)\nKvalitet potvrdjuje ne samo druga tradicija, već i saradnja sa najvećim sportskim dogadjajima još od Olimpiskih igara 1992 u Barseloni, preko Svjetskog prvenstva u Južnoj Africi 2010u fudbalu, do najaktuelnijeg sporstkog dogadjaja, Svjetskog prventsva u Brazilu, kao i svjetskog fudbalskog prvenstva u Rusiji. Mreze „El Leon De Oro“ koriste i najveći fudbalski klubovi kao što su FC Real Madrid, FC Barselona i mnogi drugi.\nProizvodi koji su dostupni na našem tržištu odgovaraju kako našim uslovima po pitanju izdržljivosti na sve vremenske uslove, tako i po cijenama koji su veoma konkuretne a sa sigurnošću najkvalitenije.\nŠirok spekatar proizvoda za sport(mreže za fudbal, tenis, odbojku, vatrpolo itd) možete da naručite po standardnim dimenzijama ili po dimenzijama koje Vama odgovaraju.\nOsim fleksibilnosti po pitanju dimenzija veoma bitna stvar jeste i dezen, i tu imamo širok dijapazon mogućnosti odabira više boja i kombinacija, sve do natpisa po Vašim željama.\nSpoj Njemačke tehnologije i Španskog temperamenta za kvalitenim mrežama kao rezultat ima proizvode koje odgovaraju najstrožim standardima u ovoj oblasti, pritom vodeći računa da se ti proizvodi mogu kupiti po povoljnim cijenama a da se kvalitet proizvoda drži na visokom nivou.\nNaši kupci imaju mogućnost odabira mreže za sport i žaštitu ko ja će im zadovoljiti privatne potrebe ili koja će im zadovoljiti potrebe na najvišem profesio nalnom nivou za najozbiljnije lokalne i medjunarodne sportske dogadjaje .


U JANUARU MESECU 2016.GODINE STUPILO NA SNAGU VIŠE FINANSIJSKIH I PORESKIH ZAKONA\nU januaru mesecu 2016.godine stupilo na snagu više finansijskih i poreskih zakona:\nZakon o budžetu Republike Srbije za 2016. godinu ("Sl. glasnik RS", br. 103/2015) predviđa prihode od 997,4 milijarde dinara, a rashode od 1.119 milijardi. Deficit će iznositi 121,8 milijardi dinara, dok će za plate zaposlenih biti izdvojeno 184,28 milijardi dinara. Glavne uštede u budžetu za 2016. godinu planirane su na svim elementima rashoda.\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015 - dalje: Zakon) fokusira se na otklanjanje sive zone u oblasti zapošljavanja i njeno prevođenje u legalne tokove kroz podsticanje legalnog zapošljavanja, kao i uvođenje poreske olakšice prilikom zapošljavanja novih radnika.\nDržava je vodila računa da izmene ovog zakona ne utiču na džep poreskih obveznika, ali će zato doprineti smanjenju troškova poslodavcima koji će sada moći da biraju za njih najpovoljniju opciju poreskih olakšica.\nZakon precizira da bi poslodavci olakšice za zapošljavanje novih radnika mogli da koriste po osnovu zarada isplaćenih novozaposlenom do 31. decembra 2017. godine. Poslodavac koji zaposli novog radnika ima pravo na povraćaj dela plaćenog poreza na zaradu za novozaposlenog, ali pod uslovom da se zaposleni nalazi u Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja.\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015) donosi novinu koja predviđa da se taksa ne plaća za prijavu prebivališta novorođenog deteta. Realizacija projekta "Bebo, dobrodošla na svet" roditeljima koji su podnosioci prijave prebivališta za novorođeno dete treba da omogući jednostavniju administrativu proceduru i smanjenje troškova u postupku prijave prebivališta novorođenog deteta u zvaničnu evidenciju.\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015 - dalje: Zakon) stvara uslove za adekvatniju primenu Zakona (precizira i usaglašava pojedine norme sa korespodentnim rešenjima sadržanim u propisima koji uređuju račuvnodstvo, omogućava uslove za razvoj tržišta problematičnih kredita). Cilj sprovođenja Zakona jeste pravedniji poreski tretman određenih vrsta rashoda u poreskom bilansu obveznika, kao i poboljšanje prodaje problematičnih kredita.\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o akcizama ("Sl. glasnik RS", br. 103/2015 - dalje: Zakon) stvara uslove za realizaciju postignutog sporazuma sa MMF koji se odnosi na fiskalnu konsolidaciju. Ovim Zakonom obezbediće se stabilniji priliv sredstava od akciza na derivate nafte. Zakonom se propisuje promena iznosa akcize na pojedine derivate nafte, i to na bezolovni benzin, gasna ulja i tečni naftni gas.\nCilj Zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i administraciji ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015 - dalje: Zakon) je povećanje efikasnosti kontrole evidentiranja prometa preko fiskalne kase. Novina je i da se rešenje o utvrđivanju poreza licu koje obavlja neregistrovanu, odnosno neprijavljenu delatnost, dostavlja sa nalogom da u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja plati utvrđenu poresku obavezu, a da u dodatnom roku od 30 dana, kod nadležnih organa izvrši prijavu te delatnosti.\nTakođe, Zakonom se preciziraju nadležnosti poreskog inspektora i prelazi se na podnošenje poreskih prijava isključivo u elektronskom obliku po poreskim oblicima, imajući u vidu softverske mogućnosti IT sektora Poreske uprave.\nZakon o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015 - dalje: Zakon) donosi izmene koje se tiču poreza na upotrebu motornih vozila koje predviđaju da usvojioci višestruko ometene dece o kojima se neposredno brinu, imaju pravo na poresko oslobođenje za jedno putničko vozilo, pod istim uslovima kao roditelji.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo finansija, 11.01.2016.


Izbori za lokalnu upravu u Makedoniji dobili su u makedonskoj ali i evropskoj javnosti veliki publicitet, ne toliko zbog iznenadjujuce pobede opozicije nad vladajucom koalicijom VMRO–DPMNE Ljupca Georgijevskog, Demokratske alternative Vasila Tupurkovskog i Demokratske partije Albanaca (DPA) Arbena Dzaferija, u najvecim makedonskim gradovima, koliko zbog brojnih incidenata i nepravilnosti na birackim mestima. Najtezi incident dogodio se u prvom izbornom krugu 10. septembra u centru Debra, grada na samoj granici sa Albanijom, gde je aktivista vladajuce Demokratske partije Albanaca Fljamur Ame pucao u Gajriba Capa, pripadnika opozicione albanske stranke Partije demokratskog prosperiteta (PDP).\nU prvom krugu lokalnih izbora, na koje je izaslo 61 odsto biraca, udruzena opozicija Za Makedoniju zajedno dobila je 492 612 glasova, a vladajuca koalicija duplo manje – 241 656. Ali, ono sto je vaznije jeste da je od ukupno 123 opstine opozicija dobila 27 gradova medju kojima sve najvece i najznacajnije privredne i kulturne centre Makedonije. Samo u Skoplju, Risto Panev, kandidat opozicionog bloka, dobio je 137 000 glasova i vec nakon prvog kruga postao gradonacelnik. Vladajuca koalicija je osvojila najmanje opstine, ali posto posle prvog kruga Drzavna izborna komisija nije saopstila rezultate citavih desetak dana, predstavnici vladajucih stranaka su dugo negirali da su doziveli ubedljiv poraz.\nDrugi krug je, medjutim, doneo laku prednost vladajucoj koaliciji koja iz svog izbornog staba tvrdi da je osvojila cak 28 novih opstina. Kako ni u trenutku ispisivanja ovih redova Drzavna izborna komisija nije saopstila zvanicne rezultate drugog kruga, za posmatrace i analiticare sve ostaje u sferi hipotetickog. U stabu levo orijentisane udruzene opozicije priznali su da nisu ponovili uspeh iz prvog kruga, ali isticu da su 24. septembra definitivno osvojili Bitolj, Negotino, Ohrid i Strugu. Oni su uprkos osvajanju vlasti u najvecem broju makedonskih opstina optuzili vlast za krsenje izbornih pravila, manipulacije sa glasackim listicima i primenu fizickog nasilja na birackim mestima. Branko Crvenkovski, lider opozicionog bloka, izjavio je nakon drugog kruga da je vlast pribegla istoj taktici zastrasivanja biraca i izbornim mahinacijama kao i prilikom predsednickih izbora i da su unapred popunjenim glasackim listicima punili glasacke kutije. Eksplicitno je pomenuo Skoplje, Tetovo, Gostivar i druga mesta pretezno nastanjena albanskim zivljem. Jedan od lidera levog bloka iz albanske stranke Partija demokratskog prosperiteta, Mersim Polozani, naveo je podatak da je u selu Velestu kod Struge glasanje zavrseno nekoliko sati nakon otvaranja birackog mesta jer su aktivisti Demokratske partije Albanaca »najurili« predstavnike njegove stranke. Makedonski analiticari strahuju od moguceg unutaralbanskog sukoba sto bi moglo da destabilizuje zapadnu Makedoniju, a mozda i citav region. Medjunarodni posmatraci iz OEBS-a potvrdili su da ni drugi krug izbora nije protekao bez incidenata i manipulacija koje su se ogledale pre svega u krsenju procedure glasanja i slabom obezbedjenju glasackih kutija, ali da je fizickog nasilja bilo znatno manje nego 10. septembra, u prvom krugu.\nCitavom zamesateljstvu oko izbora pecat je dala i Drzavna izborna komisija koja jos uvek nije saopstila zvanicne i konacne rezultate, cime je narusila svoj autoritet, ali i nepotrebno raspalila uzavrele politicke strasti koje inace na makedonskoj politickoj sceni ne manjkaju.\nIako je Makedonija kao mlada drzava u tranziciji uspesno prebrodila tzv. kriticni prag demokratije, ostvarivsi svojevremeno i na parlamentarnom, predsednickom i lokalnom nivou izbornu smenu vlasti, ipak je biracko telo, usled teskih socijalno-ekonomskih prilika u kojima se zemlja i stanovnistvo nalaze, vrlo kolebljivo i nestabilno. Tome doprinose i velike tenzije etnickih Albanaca u zapadnoj Makedoniji, kako usled medjusobnih nesuglasica i sukoba, tako i u odnosu na makedonski i drugi zivalj. Kriza na Kosovu, veoma porozna granica sa susednom Albanijom, uveliko doprinose da ionako teska situacija bude jos slozenija.\nOvi lokalni izbori su takve ocene jasno potvrdili.


10.10.2018 0 Razvoj proizvoda uz softverska rešenja koja oblikuju budućnost\n10.10.2018 0 Zamena DNSSEC ključeva za root zonu\n9.10.2018 0 Microsoft upozorava da Windows 10 ima ozbiljan problem!\nYou are at:Home»News»Ivan Mladenović postavljen za regionalnog menadžera kompanije Clico\nBy Zoran Kovacevic on\t 25.11.2017 News\nFokus kompanije Clico, vodećeg eksperta na polju računarskih mreža, će biti na edukaciji tržišta Srbije kada je u pitanju bezbednost kako bi se pripremili za novu regulativu Evropske unije koja stupa na snagu sledeće godine\nClico, regionalni lider na polju distribucije mrežnih i sigurnosnih rešenja objavio je postavljanje Ivana Mladenovića na poziciju regionalnog menadžera. Ivan će biti primarno odgovoran za tržišta Srbije, Hrvatske i Slovenije, ali takođe i za tržišta BiH, Crne Gore i Makedonije.\nKompanija Clico, sa sedištem u Poljskoj i regionalnim kancelarijama u celoj centralnoj i istočnoj Evropi, je najveći VAD distributer mrežnih i sigurnosnih rešenja sa portfoliom koji se sastoji od najprestižnijih svetskih brendova na tom polju. Neki od brendova koji se nalaze u ponudi kompanije Clico u Adriatic regiji uključuju Aruba Networks (HPE), Juniper, Forcepoint, SonicWall, Acronis, Rubrik, A10, MobileIron, Rapid7, CyberArk i druge. Pored bogatog portfolia ono što posebno izdvaja Clico od drugih kompanija je tehnička podrška klijentima i fokus na edukaciji tržišta.\n“Uspeh kompanije Clico u regionu i neverovatan rast koji smo imali proteklih godina je samo dokaz da edukacija i podrška imaju neverovatan uticaj i isključivo bavljenje distribucijom nije najbolje rešenje na tržištima koja su i dalje u razvoju”, izjavio je Grzegorz Rospond, zamenik generalnog direktora u kompaniji Clico. “Jako nam je drago što imamo priliku da na poziciji regionalnog menadžera imenujemo Ivana Mladenovića koji će svojom ekspertizom i bogatim iskustvom pomoći ne samo nama na polju rasta već i našim partnerima i krajnjim kupcima prilikom odabira najboljeg rešenja za njihove potrebe”.\nLokalni tim koji će brinuti o kupcima iz regiona je sastavljen od inženjera sa ekspertskim znanjem u svojim oblastima i kao takav će biti zadužen ne samo za podršku partnerima već i za konstantnu edukaciju tržišta, pogotovo na polju mrežne sigurnosti. Kompanija Clico planira da u narednom periodu organizuje više tematskih radionica za sve zainteresovane profesionalce gde će edukacija pokriti ne samo teorijski deo već i praktičan rad sa rešenjima i najnovijom opremom koja je dostupna jako malom broju kompanija na tržištu Srbije.\n“Kada je u pitanju bezbednosna situacija IT sistema u Srbiji, ali i u regionu, sigurnost IT sistema je na korektnom nivou. Međutim, malo kompanija se bavi predupređivanjem bezbednosnih propusta. Evropska unija ide u smeru donošenja regulativa koje će znatno doprineti unapređenju kvaliteta sigurnosnih rešenja, sve u cilju zaštite podataka. Jedna od takvih regulativa je i GDPR koja stupa na snagu u maju naredne godine i pogodiće ne samo kompanije sa sedištem u EU, već i sve kompanije koje posluju sa EU. Iz tog razloga će naš fokus u narednom periodu biti na edukaciji tržišta i partnerskom odnosu sa kompanijama koje moraju da se uhvate u koštac sa specifičnim i kompleksnim bezbednosnim rešenjima kako bi nesmetano nastavili svoje poslovanje u regionu”, izjavio je Ivan Mladenović, regionalni menadžer kompanije Clico.\nPlan kompanije Clico u narednom periodu po pitanju edukacije su radionice i seminari na temu dizajna WiFi sistema i kontrole istih, Junos In One Day, Upravljanje ranjivošću sistema na korporativnom nivou, Tehnike hakovanja iz ugla auditora sigurnosti, i da li je SOC (Security Operations Center) pravi odgovor na novi EU zakon po pitanju sajber bezbednosti i mnoge druge.\nSvi zainteresovani profesionalci se mogu prijaviti za radionice slanjem mejla na adresu info@clico.rs.\nZamena DNSSEC ključeva za root zonu\nBudućnost poslovanja pokreće veštačka inteligencija\n10.10.2018 0 Sophos Partner Roadshow: Nove tehnologije – novi poslovni potencijali


Autobuska stanica Raška | Autobuske Stanice\nYou are at:Home»Južna Srbija»Autobuska stanica Raška\nBy slexty on\t Juni 22, 2015 Južna Srbija\nAutobuska stanica u Raškoj\nIako je Raška od prestonice Srbije udaljena nešto malo više od 250 kilometara, ovaj gradić je od čuvene planine Kopaonik udaljen tek oko 20 kilometara, što ga čini vrlo atraktivnim za turiste.\nTakođe, u neposrednoj okolini Raške se nalaze srpski srednjevekovni manastiri : Gradac, Končul, kao i manastiri Stara i Nova Pavlica. A na svega oko 8 kilometara udaljenosti od Raške su i ostaci srednjevekovnog grada Brvenika, kao i arheološko nalazište Zajačak.\nU gradu postoji srpska pravoslavna crkva Svetog Arhangela Gavrila, koju svakako vredi posetiti, a u obližnjoj Jošaničkoj banji je i spomenih čuvenoj srpskoj heroini Milunki Savić. Takođe, u Jošaničkoj banji se nalazi i kuća blaženopočivšeg srpskog patrijarha Njegove Svetosti gospodina Germana. Nažalost, ova kuća ne poseduje nikakvo vidljivo obeležje da je u pitanju Spomenik kulture, ali će vam meštani Jošaničke banje sigurno pokazati gde se nalazi.\nSa glavne autobuske stanice Raška uz redovne autobuske linije za : Beograd, Kopaonik, Kraljevo i Kragujevac, saobraćaju i autobusi do okolnih mesta, pa ćete i do brojnih turističkih atrakcija koje se nalaze u okolini Raške vrlo brzo i lako doći, čak i ako se u Rašku niste zaputili sopstvenim automobilom.\nNa oko 15 kilometara udaljenosti od Raške je i vrlo zanimljivo Semeteško jezero, koje se nalazi u ataru istoimenog sela, a možete napraviti izlet i do obližnjeg Kopaonika.\nJedno je sigurno, ako krenete put Raške, nemoguće je da vam bude dosadno, jer i u samom gradu i u njegovoj okolini imate mnogo šta za videti.\nMeđugradski i međumesni prevoz u Raškoj\nUzevši u obzir da se Raška nalazi nadomak najznačajnijeg turističkog centra i planine u Srbiji, ovo mesto je saobraćajno odlično povezano i sa ostalim gradovima širom Srbije.\nMeđugradski i međumesni saobraćaj na teritoriji Raške dobro funkcioniše, a sa glavne autobuske stanice Raška redovno saobraćaju autobusi za : Beograd, Kopaonik, Kraljevo, Kragujevac i druge gradove u Srbiji, ali i autobusi za sela u okolini Raške.\nAdresa na kojoj se nalazi glavna autobuska stanica Raška je Mislopoljska ulica bb.\nUkoliko su vam potrebne bilo kakve informacije ili obaveštenja o dolascima ili polascima sa glavne autobuske stanice Raška možete ih dobiti na broj telefona 036 736 173, kao i na broj telefona 036 737 555 ili direktno na šalterima stanice u njihovo radno vreme.\nAutoprevoznici u Raškoj\nUzevši u obzir da je glavna autobuska stanica Raška u vlasništvu autotransportnog preduzeća ” Kavim Raška ” A. D. , sasvim je za očekivati da je najveći broj polazaka rezervisan upravo za ovog autoprevoznika.\nTakođe, prisutni su i drugi autoprevoznici i to prvenstveno manja, privatna transportna preduzeća, koji imaju i manji broj polazaka od pomenutog.\nadresa autobuska stanica raska autoprevoznici beograd broj telefona glavna informacije kontakt kopaonik kragujevac kraljevo mapa radno vreme


Evropljani krajem maja biraju novi Evropski parlament\nEvropski izbori biće održani od 22. do 25. maja u 28 zemalja članica Evropske unije na kojima se bira 751 poslanik s petogodišnjim mandatom.\nIzbori u Velikoj Britaniji i Holandiji biće održani 22. maja, 23. maja u Irskoj i Češkoj, 24. maja u Letoniji i Slovačkoj, a 25. maja u ostalim članicama Evropske unije. Nijedan rezultat glasanja neće moći da zvanično bude objavljen prije nego što bude zatvoreno i posljednje glasačko mjesto.\nBroj poslanika iz svake od zemalja članica određuje se po broju stanovnika - od 96 koliko ih ima Njemačka, pa do po šest poslanika koliko imaju male evropske zemlje poput Luksemburga, Malte i Kipra. Izbori za Evropski parlament su jedini izbori koji se od 1979. godine održavaju na nivou EU i na njih se može kandidovati svaki građanin Unije bez obzira na zemlju porijekla.\nSvaki građanin EU može da glasa i u nekoj drugoj zemlji pod uslovom da u njoj ima boravište i da je upisan u birački spisak. Odziv na izborima je stalno u padu, pa je tako 1979. godine bio 63 odsto da bi 20 godina kasnije pao na 43 odsto.\nEvroposlanici nisu grupisani po nacionalnoj, već po stranačkoj pripadnosti. U EP tako postoji sedam političkih grupa - grupa Evropske narodne partije (EPP), socijalisti, liberali, ekolozi, radikalna ljevica, konzervativci i evroskeptici.\nEkstremna desnica nastoji da formira osmu političku grupu u EP oko francuskog Nacionalnog fronta i holandske Narodne partije. Nakon izbora biraju se lideri četiri glavne evropske institucije počev od predsjednika Evropske komisije.


Uzbudljivo leto u Mačvanskom Pričinoviću – Podrinske\nUzbudljivo leto u Mačvanskom Pričinoviću\nU Mačvanskom Pričinoviću ovo leto biće više nego uzbudljivo. Kako navode sa fejsbuk stranice „Mačvanski Pričinović“ na kojoj se objavljuju sva bitnija dešavanja u selu, ovog leta biće dve veoma zanimljive manifestacije vredne pažnje.\nOsmi po redu „Futsal kup“ biće ove godine organizovan u dvorištu Osnovne škole u Pričinoviću, a početak je zakazan za 19. jun. Kako iz organizacije navode kotizacija za učešće iznosi osam hiljada dinara, a nagradni fond je 100 odsto od uplate, tako da najbolje očekuju veliki novčani iznosi.\nNakon futsal kupa, još jedna manifestacija će okupiti veliki broj ljudi u ovom mačvanskom selu. Naime, prvi put na bazenima 22. jula biće organizovan „Moto skup“ u organizaciji Milana Isakovića i moto kluba „Bed bojs“ iz Mačvanskog Pričinovića. Organizatori navode da će biti organizovano druženje na lokaciji, revijalna vožnja i uveče koncert.\nSudeći po atmosferi, ovo leto biće više nego uzbudljivo u Mačvanskom Pričinoviću.


Štampanje dokumenta u programu Word Online - Word\nŠtampanje dokumenta u programu Word Online\nNapomena : Ako koristite Internet Explorer na operativnom sistemu Windows 7 ili starijoj operativni sistem, moraćete da preuzmete i instalirate na besplatnu aplikaciju Adobe Reader pre nego što možete da odštampate dokument.\nNa kartici datoteka kliknite na dugme Odštampaj > Odštampaj.\nAko se nalazite u prikazu za čitanje, kliknite na dugme Odštampaj pri vrhu ekrana.\nSavet : Ako je podrazumevani PDF prikazivač Word, otkažite štampanje u programu Word Online, otvorite dokument u programu Word (Uredi dokument > Uredi u programu Word) i odštampajte ga iz programa Word (Datoteka > Štampanje).\nNa Windows 10, u aplikaciji Reader, prevucite nagore sa dna ekrana (ili kliknite Levim tasterom miša bilo gde) i izaberite stavku Odštampaj. Na stranici za štampanje, odaberite štampač, odaberite postavke koje želite, a zatim kliknite na dugme Odštampaj.\nU operativnom sistemu Windows 8 ili Windows 10, odaberite broj kopija za štampanje (tako što ćete uneti broj ili pomoću +– dugmad "i"), a zatim kliknite na dugme Odštampaj.


LUKA: Neću da igram dok su tu Kokeza i Krstajić!\nOktobar 26, 2018 Oktobar 26, 2018 ŽURNAL\nSrpski fudbaler Luka Milivojević otkrio je zbog čega više ne igra za reprezentaciju Srbije.\nPodsetimo, velika prašina se podigla u fudbalskoj javnosti Srbije kada je pomoćnik Mladena Krstajića, Milan Obradović, izjavio da je Milivojević pokušao da napravi puč u reprezentaciji. Iako je bio jedan od najboljih fudbalera Srbije na Mundijalu u Rusiji, u septembru se nije našao na spisku selektora. Krstajić nije želeo da obrazloži izostanak kapitena Kristal Palasa, ali je stavio do znanja da se slaže sa izjavom svog asistenta Obradovića.\nLuka je u intervjuu za Sportklub otkrio kako se oseća zbog svega što se izdešavalo.\n“Znam da treba da budem deo svega toga, ali nisam nekih razloga, ne bih da ulazim u to i idem na neku negativnu stranu, da ne mračim mnogo”, rekao je Milivojević.\nMilivojević tvrdi da je izostavljen sa spiska samo zbog toga što je rekao šta misli.\n“Ima tamo ljudi koji odlučuju o tome da li ja treba da budem tamo ili ne. Ono što je živa istina je da sam ja izostavljen sa spiska, to je moje mišljenje, ne zbog igračkih kvaliteta ili fudbalskih. Jednostavno, imali smo neku komunikaciju na Svetskom prvenstvu, već sam objavio to, bio sam pozvan da odem na sastanak, gde sam upitan šta mislim o Švajcarskoj. Svoje mišljenje sam rekao, da verujem da bismo sa četiri boda išli dalje, da je to Svetsko prvenstvo, da nema tu mnogo uživanja u fudbalu, da je to takmičenje na kojem se igra na svaki bod, na svaku loptu i živiš od nove utakmice. Imaš ih samo tri, ne 30. Mislim da smo se previše kockali u poslednjih 15 minuta, gde smo uzeli bespotrebni rizik, moje mišljenje je da nije bila logična izmena, ne što sam ja bio zamenjen. Da sam bio zamenjen za nekog veznog igrača, ja bih to maksimalno prihvatio, ja sam i ovako prihvatio, ali i nisam jer mi je bilo mnogo stalo da napravimo nešto na Svetskom prvenstvu jer znam da imamo kvalitet i dobru reprezentaciju.Kockali su se time, na kraju smo platili glavom, na kraju sam i ja platio glavom jer sam rekao svoje mišljenje. I onda sam došao do zaključka, ako ne mogu da kažem svoje mišljenje, onda i ne moram da budem tamo. Jer, ako ja treba da kažem nešto što bi oni voleli da čuju, od mene to neće čuti, ja nisam takav.Onda su posle toga usledili napadi u javnosti koji veze nemaju sa fudbalom, koji su me još više okrenuli protiv njih”, rekao je Milivojević za Sportklub.\nU beogradskim medijima se pojavila izjava Predraga Rajkovića i Saše Lukića, koji su tvrdili da im je jedan reprezentativac nudio da pređu kod Falija Ramadanija kako bi sigurni putnici za Rusiju. Milivojević kaže da iza tih izjava stoji neko drugi.\n“Ono što ja ne mogu da shvatim je kako neko može da izađe sa nekom izjavom za koju zna da nikad nije postojala, da stane iza te izjave. Dva igrača, pa onda selektor koji potvrđuje te reči i na kraju dođeš do saznanja da niko od njihto nije rekao. Ako je pomoćni trener nešto izjavio, a nije, i dva igrača rekla za javnost, a nisu rekli oni, nego neko iza njih. Takođe, selektor koji je potvrdio, a kaje se što je to morao da kaže, to mi je još veća satisfakcija da sam na pravom putu”, rekao je Milivojević, “Što se tiče saigrača, ja znam da će neki od njih da me podrže. I ono što mi je najdraže je što svi oni znaju šta je istina. Jer ja sutra nemam problem da odem na konferenciju sa bilo kim od njih, pogledam ih u oči i kažem im šta imam, a oni će imati problem jer su pričali laži”, tvrdi Luka.\nMilivojević je poručio da od njegovog povratka u reprezentaciju trenutno nema ništa.\nSPORT KLUB / FoNET


Novosadski studio "Salt & Water" osvojio nagradu za najbolju biznis ideju (FOTO) | (Vesti - 29.07.2016) Novi Sad\n29.07.2016 u 15:30h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: "Salt & Water"\nNovosadski studio "Salt & Water" osvojio nagradu za najbolju biznis ideju (FOTO)\nNovosadski studio "Salt & Water", specijalizovan za arhitekturu i dizajn, dobio je još jednu u nizu nagrada za kreativno poslovanje, kaže se u današnjem saopštenju ove kompanije.\nNa istom događaju, studiju je uručena i nagrada za preduzetništvo. Tim studija "Salt & Water", predvođen Svetlanom Mojić (na slici gore) naglašava da im to predstavlja veliku čast, budući da je godina 2016. u Srbiji proglašena upravo godinom preduzetništva.\nOvog avgusta, "Salt & Water" studio slavi pet godina postojanja, a tokom tog perioda ovom studiju su uručene čak četiri nagrade za preduzetništvo u Srbiji i regionu. "Salt & Water" je u ovom periodu osvojio nekoliko prestižnih internacionalnih nagrada za arhitekturu i dizajn, među kojima se ističe prestižna "Millennium Yacht Design Award (MYDA 2015)" koju je studio osvojio upravo za ovaj isti projekat.\nStudio trenutno pregovara sa zainteresovanim investitorima o pokretanju proizvodnje u Srbiji, ne bi li ova sjajna ideja bila pretočena u stvarnost. Zainteresovani kupci raspituju se o projektu iz svih delova sveta, navodi se u saopštenju "Salt & Watera".\nO PROJEKTU: Luksuzni katamarani apartmani dizajnirani su sa namerom da skrenu pažnju na turistički potencijal unutrašnjih voda - jezera, kanala i reka. Javnost je prvi put imala priliku da se upozna sa ovim dizajnom prošle godine kada je studio zvanično objavio projekat. U pitanju su inovativno dizajnirani katamarani koji se vrlo lako mogu odvojiti od doka i voziti pri maloj brzini. Na ovaj način gosti sami mogu da odaberu lokaciju za odmor, ali i da što podrobnije istraže okolinu. Pored toga, inovativni dizajn enterijera omogućava korisnicima da se u katamaranu kreću znatno lakše nego u sličnim plovilima, te predstavlja odličan izbor za porodice sa decom ili starije ljude. Katamarani apartmani su ekološki i zato se mogu koristiti i na zaštićenim vodnim površinama.\nStudio "Salt & Water" možete pratiti putem njihovog oficijelnog veb sajta, kao i preko društvenih mreža Fejsbuk, LinkedIN i Instagram.\n23.07.2016. - Ekspedicija iz Srbije osvojila dva vrha Kavkaza (FOTO)\nPovezane teme apartmani arhitektura biznis ideja dizajn katamaran apartmani preduzetnice preduzetništvo projekat Salt & Water Svetlana Mojić


USPEŠNA RADNA GODINA SPORTSKOG SAVEZA GO VOŽDOVAC\nSportski savez Gradske opštine Voždovac održao je danas svoju redovnu četvrtu sednicu Skupštine u svečanoj sali Ustanove „Voždovački centar – Šumice“, u prisustvu velikog broja članova i predstavnika sportskih organizacija, udruženja i klubova.\nPredsednik SS GO Voždovac Radenko Stevović je po usvajanju dnevnog reda i izboru radnih tela, istakao da je Savez primljen u Sportski savez Beograda i Sportski savez Srbije. Takođe je naglasio značaj podrške koju Savez dobija od opštine Voždovac, bez čije pomoći bi bilo teško ostvariti brojne rezultate, po kojima ovaj opštinski savez prednjači u Beogradu.\nU ime predsednika opštine Voždovac skup je pozdravio Vladimir Vasić, zahvalivši se na dobroj i uspešnoj saradnji u godini koja je na isteku. On je podsetio da Opština sve više ulaže u uređenje sportskih centara, promoviše sport, zdrave životne navike, pogotovo najmlađih i organizuje brojne sportske manifestacije i takmičenja tokom godine. On je naveo da je Opština prepoznala značaj Sportskog saveza opštine Voždovac i u 2018. godini mu dodelila status organizacije od posebnog značaja. Stoga je donet i Pravilnik o sportu kojim se zadovoljavaju interesi i potrebe građana, a Savezu omogućava da bude predlagač godišnjih programa i projekata u oblasti sporta. Opština će i u narednoj 2019. godini podsticati klubove, udruženja i sve sportiste da ostvaruju još bolje rezultate, kako na opštinskom, tako i na gradskom, republičkom i međudržavnom nivou.\nSkupština SS GO Voždovac je usvojila izveštaj o radu za 2018. godinu, finansijski izveštaj, kao i Plan rada za 2019. godinu koji, između ostalog, predviđa i dodelu nagrada „Sportista godine“ i „Sportski radnik godine“.


WWF Adria-Serbia : Evropski Amazon je naša odbrana od klimatskih promena | Eko-NEC Milisav PAJEVIĆ\nWWF Adria-Serbia : Evropski Amazon je naša odbrana od klimatskih promena\nPriredbom u prirodi „Da nam klima štima“, održanoj danas u Rezervatu biosfere Bačko Podunavlje, svetska organizacija za zaštitu prirode WWF skreće pažnju javnosti na značaj zaštićenih područja za očuvanje prirode, a posebno njihovu ulogu u ublažavanju klimatskih promena.\nFoto: WWF Adria-Serbia\nPriredba je deo projekta „Da nam klima štima“, koji WWF u Srbiji sprovodi uz podršku Vlade Švedske.\nNeposredan povod za Priredbu je i činjenica da je UNESCO sredinom septembra područje Mura-Drava-Dunav proglasio rezervatom biosfere, čiji je Bačko Podunavlje sastavni deo.\nEvropski Amazon, kako se još zove, time je postao deo svetske mreže 727 rezervata biosfere.\nJedan od 22 prekogranična rezervata, jedini je na svetu koji se, u dužini od 700 km i na gotovo 1 milion hektara, prostire preko teritorije čak pet zemalja – Austrije, Slovenije, Hrvatske, Mađarske i Srbije, povezujući milion ljudi.\n-Važno je da razumemo da je zaštita biodiverziteta i ekosistema ključna za naše prilagođavanje na klimatske promene. Ekosistemi trpe posledice ljudskog delovanja, a klimatske promene mogu pojačati te negativne efekte. Iz ovog razloga WWF, uz lokalne partnere u zemljama Dunavskog sliva, aktivno radi na očuvanju i obnavljanju vitalnih vlažnih i plavnih područja – za dobrobit ljudi i prirode. Očuvanjem prirode štitimo i sami sebe, kaže Duška Dimović iz WWF Adria, dodajući da se WWF aktivno zalaže i za to da obrazovanje mladih o klimatskim promenama bude uključeno u nastavne programe na svim nivoima.\nViše o priredbi u prirodi „Da nam klima štima“ pročitajte ovde.\nIzvor: WWF Adria-Serbia


NATO ohrabruje region na dijalog – Studio B\nNATO ohrabruje region na dijalog Tanjug\nObjavljeno: 19.04.2017. 20:29 Izmenjeno: 19.04.2017. 20:29\nDan nakon izjave albanskog premijera Edija Rame o mogućoj destabilizaciji prilika na Zapadnom Balkanu ako izostane EU perspektiva, u Alijansi su Tanjugu rekli da ih zabrinjava pogoršanje situacije u poslednje vreme i da apeluju na dijalog.\n„Ohrabrujemo lidere na Zapadnom Balkanu da se drže svojih obaveza i da nastave putem dijaloga i pomirenja. NATO i ostatak međunarodne zajednice imaju ulogu da pomognu, ali se konačno rešenje za probleme regiona mora naći u samom regionu“, navodi se odgovoru neimenovanovanog zvaničnika NATO na pitanje da prokomentariše Raminu izjavu.\nNa molbu da iznesu ocenu o trenutnoj situaciji u regionu i stavu albanskog premijera Edija Rame koji ne isključuje i mogućnost ujedinjenja Kosova i Albanije, u sedištu NATO naglašavaju svoju zabrinutost zbog „pogoršnja situacije u poslednje vreme“.\n”Stabilnost i bezbednost ovog regiona doprinosi stabilnosti i bezbednosti Evrope. NATO će zadržati svoje prisustvo, pažnju i angažman na Zapadnom Balkanu, uključujući i nastavak misije KFOR.\nKFOR će nastaviti da ima svoju ulogu u podršci svih građana na Kosovu, u skladu sa mandatom UN”, rečeno je Tanjugu u sedištu NATO u Briselu.\nVisoki zvaničnik NATO u odgovoru Tanjugu naglašava da Severnoatlantska alijansa podržava evroatlantske aspracije zemalja regiona i ponavlja da su ”demokratija, vladavina prava, unutrašnje reforme i dobrosusedski odnosi neophodni za saradnju i stabilnost regiona”.\n„Mi budućnost regiona vidimo u okvirima evro-atlantske saradnje i integracija za one zemlje koje to žele. To će biti od koristi za građane, za te zemlje kao i za celu evro-atlantsku porodicu. Odlučni smo u nameri da pomognemo zemljama u regionu da sprovedu reforme u cilju boljeg života svojih građana, bez obzira da li one žele da se priključe NATO ili ne. Mi poštujemo njihov izbor, šta god on bio”, poručio je taj zvaničnik.


26.08.2017 u 14:50\nĐorđević obišao dom za decu i dom za stare u Subotici\nSUBOTICA - Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević posetio je u Subotici ustanove socijalne zaštite - Dom „Kolevka” za decu ometenu u razvoju i Gerontološki centar i upoznao se sa uslovima u kojima oni funkcionišu. „Što se tiče objekta za decu sa smetnjama u razvoju on je završen 90 odsto. Dogovorili smo se da napravimo novi projekat koji će da zaokruži tu celinu i da u ostatak Doma stavi u potpunu funkciju”, naveo je Đorđević. On je naveo da želi da sva deca i zaposleni u Domu imaju komfornost u svakom mogućem smislu. „Videli ste da postoje dobri uslovi što se tiče dece migranata koja su zatečena ovde. Oni svakako imaju prostora da budu tamo dok se njihov status ne reši i dok centar za socijalni rad ne vidi šta sa tom decom šalje da se radi i\n24.08.2017 u 19:35\nJavna rasprava o Strategiji kulturnog razvoja - 1. septembra\nVukosavljević je gostujući na RTS-u rekao da je prvi put u svojoj istoriji Srbija na pravom putu da dobije strategiju razvoja kulture za period od 10 godina. Govoreći o prioritetima vezanim za Strategiju, istakao je da se otvaranje Narodnog muzeja u Beogradu planira za jun naredne godine, a Muzej Savremene umetnosti biće otvoren, kaže, 20. oktobra ove godine. „Kada te dve ustanove budu otvorene za javnost mi nemamo više takvih strateških problema kada je reč o ustanovama tog gabarita i tog značaja”, rekao je ministar kulture i dodao da je plan resornog ministarstva da se uradi rekonstrukcija zgrade pozorišta u Vranju, kao i zgrade RTV-a. Ministar je rekao da su već sada i Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti u Beogradu spremili, kako je istakao, dosta interesantnih planova i\n23.08.2017 u 12:17\nĐorđević sa Hansom Fridrihom Šoderom\nĐorđević se zahvalio na sveukupnoj podršci koju je UNHCR pružio Srbiji kroz različite projekte, između ostalog i na projektima namenjenim izbeglicama iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, kao i interno raseljenima sa Kosova i Metohije, a naročito od početka migrantske krize, u cilju unapređenja uslova u kojima migranti borave u Srbiji. Ministar je naglasio da Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja sa Predstavništvom UNHCR u Srbiji ima odličnu saradnju i da postoje namera i želja da se ta saradnja dodatno unapredi kroz nove ideje i projekte. „Transparentnost i finansijska kontrola su jedan od prioriteta na kojima ću insistirati”, istakao je ministar Đorđević. Šoder je istakao da će Visoki komesarijat Ujedinjenih nacija za izbeglice nastaviti da pruža podršku\n26.07.2017 u 16:33\nĐorđević: Centrima novi softver sa „panik tasterom"\nPlan Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je da u narednom periodu izradi softver, koji će pružiti niz pogodnosti i mogućnosti radnicima u Centrima za socijalni rad, a između ostalog, imaće mogućnost i „panik tastera”, izjavio je danas resorni ministar Zoran Đorđević. Taj kompleksan softver, objašnjava, treba da zaživi u Centrima za socijalni rad, a kaže da za „panik taster” ima niz ideja kako ga sprovesti. „Nije to klasičan „panik” taster. Mi imamo prostoriju u kojoj se odigravaju razgovori, a izmenom i dopunom zakona trebalo bi da vidimo na koji način možemo da snimamo te razgovore i da postoji video nadzor, kao i da eventualno, kada su rizični sastanci, može da bude prisutan neko iz fizičko-tehničkog obezbeđenja (FTO), rekao je Đorđević. To je vrlo\n21.01.2019 u 19:22\nNova hapšenja članova grupe „Pravda za Davida” na Trgu Krajine\n21.01.2019 u 19:12


Nemačka ubija guske zbog ptičjeg gripa › Made-in-Germany.rs\nViše od 8.000 gusaka biće ubijeno na dve živinarske farme na severu Nemačke, jer su neke od njih zaražene virusom ptičjeg gripa H5N8.\nNemačka agencija „DPA“ javlja da još nije jasno da li su ptice bile zaražene virusom koji je od početka novembra dijagnostifikovan kod divljih ptica u 10 nemačkih saveznih država.\nTokom prošle nedelje u saveznoj nemačkoj državi Šlezvig-Holštajn već je uništeno 30.000 pilića zbog prisustva ptičjeg gripa u njihovom okruženju.\nKako bi se sprečilo dalje širenje ovog virusa, zvaničnici u nekoliko nemačkih saveznih država naredili su poljoprivrednicima da drže svoju živinu u zatvorenom.\nVirus ptičijeg gripa do sada je pronađen u nekoliko evropskih država.


Auto sleteo sa puta na pristupnoj saobraćajnici! - www.lobi-info.rs\nAuto sleteo sa puta na pristupnoj saobraćajnici!\nBojan K. 6. decembra 2015., 21:31 5.2k Views\nVečeras oko 20 časova auto je sleteo sa puta na pristupnoj saobraćajnici između Pupinovog mosta i petlje u smeru ka Borči.\nNa lice mesta je izašla patrola saobraćajne policije, dok je pre 20 minuta pristiglo i vozilo šlep službe.\nZa sad nemamo informacije imali povređenih. Čim budemo imali više informacija obavestićemo vas.\nPrethodna objava Predlog da linije 43 ide kroz naselje Dunavski cvet\nSledeća objava Počelo spajanje Pančevačkog puta sa pristupnom saobraćajnicom\nPredlog da linije 43 ide kroz naselje Dunavski cvet


Evropska unija: Čvrsta imigraciona politika doprinosi krijumčarenju ljudi u EU!?\nDanas u je Briselu otvorena dvodnevna konferencija o evropskom i globalnom odgovoru na krijumčarenje ljudima. Konferencija ima za cilj snažnije veze sa partnerskim državama u evropskom okruženju, kako bi se zajednički pokušao riješiti taj ozbiljan sigurnosni ali, prije svega, humanitaran problem.\nTo je treći po redu skup ovog formata kojem i sada prisustvuju svi koji u evropskim razmjerima nešto imaju reći na tu temu i već prvog dana rasprava podsjećeno je koliko je veliki problem krijumčarenje ljudima, posebno djecom i ženama. Problem je daleko od rješenja, tim prije, kako je istaknuto, da podaci pokazuju da svake godine oko 150 hiljada žena i djece bude prokrijumčareno u Evropsku uniju, gdje ih, bez prava, zašite, dokumenata, osnovnih uslova života… kriminalci I krijumčari koji su dio međunardne kriminalne mreže zlostavljaju i zvjerski muče.\nPotpredsjednik Evropske komiisje i komesar za pravdu Jacques Barrot je, između ostalog, podsjetio:\n"Marta ove godine Evropske komisija je usvoijila dva prijedloga, preporuke u ovoj oblasti. Pprva se tiče krijumčarenja ljudima, a cilj joj je da se na neki način kažnjavanje nedjela poveže sa njihovim činjenjem. Na taj način istakli smo kako želimo da se kriminalcima sudi čak i ako su kriminalna djela počinjena van naših granica."\nPrivlačna snaga Evropske unije jeste magnet koji privlači mnoge da uđu na taj prostor, nažu posao, rade i žive krijumčare ljudima koji u tome vide mogućnost enormnih zarada na tužoj nevolji. Neki se učesnici konferencije su zapitali da li i striktna pravila migracija, što će reći čvrsto zatvorena evropska vrata za legalne migrante, nisu jedan od razloga da žrtve krijumčarenja, tražeći šansu za boljim životom, svjesno padaju u ruke kriminalcima...\nGeneralni direktor Međunarodne organizacije za migracije William Lacy Swing o tome kaže:\n"Kakav uticaj na krijumčarenje ljudima ima migracijska politika? Da li je ona ta koja ljude baca u ruke krijumčara? Na ovom mjestu bi smo sami, duboko u sebi, trebali potražiti odgovor. Često ovdje imamo črvstu kontrolu useljavanja koja , moguće je, na neki način tjera ljude u na ilegalnu migraciju, čineći ih tako žrtvama kriminalaca."\nKonferencija o borbi protiv krijumčarenja ljudima sutra nastavlja rad, a očekuje se da među kriznim tačkama krijumčarenje bude pomenut i Zapadni Balkan. To je kompleksan region zemalja sa različito (ne)uspješnim sistemima kontrole krijumčarenja ljudima, prostor koji, kako se već poodavno ocjenjuje, i dalje ostaje jedno od područja gdje se mora uložiti znatno više kako bi prestao biti raskršće mnogih krijumčarskih ruta, pa i onih gdje su ljudi ti kojima se krijumčari.


Novi paket mera koji je grčka vlada predala Evrogrupi izlazi u susret zahtevima međunarodnih kreditora da Atina poveća poreze i smanji državni trošak na penzije, javljaju danas agencije. Grčka od kreditora zauzvrat očekuje 53,5 milijardi evra kojima bi se do kraja juna 2018....\nSrbija kao zemlja kandidat moći će da aplicira za novac za investicije u okviru plana predsednika Evropske komisije Žan Klod Junkera koji će biti potpisan 22. jula, rečeno je na javnoj raspravi „Šta donosi Junkerov investicioni plan„. Šef Kancelarije Evropske...\nBritansko-nemački investicioni fond posredstvom advokatske kancelarije najavio je da je spreman da uloži 10 miliona evra u kupovinu požeške Budimke. Usmena ponuda konzorcijuma, kaže Đorđe Stefanović, direktor Budimke, najveća je do sada izneta u pregovorima sa potencijalnim...\nKompanija M6 – Tikveš iz Makedonije želi da kupi Beogradsku industriju piva, te je već uputila pismo o namerama u kome je iskazala nameru da uloži oko 30 miliona evra u procesu privatizacije te pivare, piše današnja štampa. Kako kažu u Ministarstvu privrede, ponuda Tikveša je u...\nSve cigarete koje se prodaju na našem tržištu juče su poskupele za deset dinara po paklici. Tako najjeftinije cigarete u Srbiji mogu da se nabave za 170 umesto za 160 dinara po paklici. Najskuplje vrste od juče koštaju 390 umesto 380 dinara. Cigarete prosečnog kvaliteta mogu da...\n– Srpska ekonomija, koja je mala, mora biti okrenuta ka izvozu, a mi smo se pretvorili u društvo u kojem roba dolazi, a ljudi odlaze. Školujemo vrhunske ljude da odlaze u strane firme. Pretvorili smo se u lager ljudskog kapitala za Evropu i s druge strane u mesto na koje se...


Poznata sva imena koja će činiti Savjet ministara BiH - BanjaLuka24.net - Najnovije vijesti\nPoznata sva imena koja će činiti Savjet ministara BiH\nPonedjeljak, 16.12.2019., 16:45Ponedjeljak, 16.12.2019., 16:10\nNedžad Branković, Dževad Mahmutović, Hazim Rančić i Nezir Pivić funkcioneri su koje je Kadrovska komisija Stranke demokratske akcije (SDA) predložila za zamjenike ministara u Savjetu ministara BiH.\nPredsjedništvo Stranke demokratske akcije (SDA) danas će potvrditi prijedlog Kadrovske komisije da se Bisera Turković kandiduje za ministra spoljnih poslova BiH kao i kandidate za mjesta zamjenika ministara u Savjetu ministara BiH.\nKako piše Klix.ba, zamjenik ministra komunikacija i transporta BiH biće Nedžad Branković, zamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH Dževad Mahmutović, zamjenik ministra pravde BiH Nezir Pivić, a zamjenik ministra finansija i trezora BiH Hazim Rančić.\nRiječ je o visokim funkcionerima SDA koji su i u proteklom periodu obnašali značajne funkcije. Branković je bivši predsjednik Vlade FBiH, Mahmutović je aktuelni predsjednik Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda RS-a, Pivić je i trenutno zamjenik ministra pravde BiH dok je Rančić u prošlom mandatu bio zastupnik SDA u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.\nS obzirom na to da je već poznato da će Fahrudin Radončić biti novi ministar bezbjednosti BiH, a Sifet Podžić novi ministar odbrane BiH definitivno se može reći kako je poznat kompletan novi saziv Savjeta ministara BiH kojim će predsjedavati Zoran Tegeltija iz SNSD-a.\nBiHZoran TegeltijaSavjet ministara BiH\n← Kandidat DNS-a koji obezbjeđuje većinu prihvatljiv je za SNSD\nPrijavljeni kvarovi na javnoj rasvjeti →


Podgoricom - datum: 2016-05-30 ODBORNICI OPOZICIJE PISALI SEKRETARU SKUPŠTINE GLAVNOG GRADA\nČlanovi komisije za izradu izmjena i dopuna statuta Glavnog grada zatražili su od Veselina Vukčevića, predsjednika Skupštine Glavnog grada, da najkasnije u roku od pet dana zakaže treću sjednicu. Odbornici i članovi komisije Branka Bešović, Dragan Ivanović, Luka Rakčević i Vladimir Vujović uputili su Vukčeviću 26. maja dopis u kojem ga podsjećaju šta je komisija do sada uradila.\n-Skuština Glavnog grada je na sjednici 11. marta donijela odluku o obrazovanju komisije za izradu izmjena i dopuna statuta Glavnog grada u sastavu Veselin Vukčević, predsjednik, i članovi Đorđe Suhih, Alma Ljuljanaj, Spaso Popović, Marija Đuričković-Gojčaj, Branka Bešović, Vladimir Vujović, Dragan Ivanović, Luka Rakčević i Zoran Marković. Zadatak komisije je da pripreme izmjene i dopune statuta Glavnog grada. Kao što je poznato, Skupština Crne Gore je na sjednici 28. decembra 2015. godine, donijela je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Glavnom gradu. U članu 55 d Zakona stav prvi utvrđeno je da će se „statut i opšta akta Glavnog grada uskladiti sa odredbama ovog zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona”. Zakon je objavljen u Službenom listu Crne Gore 14. januara, a stupio je na snagu osmog dana od dana objavljivanja u Službenom listu - piše u dopisu koji su odbornici uputili Veselinu Vukčeviću.\nU dopisu je naznačeno da je komisija prvu sjednicu održala 18. marta te da je tada dogovorena metodologija rada.\n-Predsjednik komisije Veselin Vukčević je istakao da je odredbom člana 55 d Zakona o Glavnom gradu propisano da se statut mora uskladiti sa zakonom u roku od 90 dana od dana stupanju na snagu ovoga zakona. Druga sjednica komisije održana je 25. aprila i na ovoj sjednici razriješene su određene pravne i pravno-tehničke nejasnoće i nakon toga utvrđene konkretne primjedbe na ponuđeni tekst izmjena i dopuna statuta, koje je uradila skupštinska služba. Između ostalog zaključeno je da se na važeći tekst statuta, uvrste izmjene i dopune i da se taj tekst bolduje, te da se urađeni materijal dostavi članovima komisije u roku od tri dana ili najkasnije prvi dan poslije prvomajskih praznika. Polazeći od činjenice da je utvrđeni rok od 90 dana poodavno prošao, a da vi niste postupili po zaključku sa sjednice od 25. aprila ni nakon 30 danas, očekujemo da u najkraćem roku realizujete zaključke komisije i najkasnije da u roku od pet dana zakažete treću sjednicu komisije za izradu izmjena i dopuna statuta Glavnog grada - piše u dopisu odbornika.


Sindikat aerodroma traži da Jat Airways izmiri dugovanja - Aviokarta.net\nVesti » Sindikat aerodroma traži da Jat Airways izmiri dugovanja\nU saopštenju se navodi da domaći avioprevoznik kroz cenu karte koju naplaćuje svojim putnicima, vrši naplatu i aerodromske takse, međutim taj novac ne uplaćuje na račun Aerodroma već ga zadržava za sebe.\n"Na ovaj način, osim što otvoreno pljačka aerodrom, uz saznanje, a rekli bismo i odobrenje Vlade Republike Srbije, Jat Airways krši više članova domaćeg i međunarodnog krivičnog zakonodavstva", stoji u saopštenju sindikata.\nMeđutim u Vladi Republike Srbije nemaju takva saznanja. "Ne znam da li je to tačno", kaže Milutin Popović, zamenik ministra za vazdušni saobraćaj. On je dobio uveravanja od v.d. generalnog direktora Jat Airwaysa Velibora Vukašinovića "da ova kompanija plaća aerodromu koliko može".\nIz aerodromskog sindikata su obavestili nadležne i javnost da je trenutni dug Jat Airways-a prema Aerodromu skoro 30 miliona evra i da se on svakodnevno uvećava za 30.000 evra, "zbog čega se Aerodrom Nikola Tesla približava ivici bankrota".\nU sindikatu dalje tvrde da su dug Jata prema aerodromu kao i najavljena prodaja Jata u direktnoj vezi i da "oni neće dozvoliti nikakvu vrstu poklona i sumnjive pogodbe".\nVlada Republike Srbije je ranije izjavila da se planira izdavane aerodroma Nikola Tesla u zakup, pa su iz ovog sindikata uputili Vladi nekoliko pitanja u vezi sa tim početkom jula, ali do danas još uvek nisu dobili nikakav odgovor što je dokaz da "osim genijalne ideje Vlada nema nikakav plan".\nNjih je interesovalo da li je Vlada uradila procenu ekonomske isplativosti davanja aerodroma u zakup, na koji vremenski period je planirano davanje u zakup, pod kojim uslovima će budući zakupac upravljati aerodromom i kakve su njegove finansijske obaveze, da li su planirane investicije u razvoj aerodroma i koji su prioritetni projekti, kao i kakvi su planovi po pitanju zaposlenih s obzirom da je trenutno tamo zaposleno 460 radnika što je optimalan broj.\nNezavisni sindikat aerodroma Nikola Tesla podseća nadležne i javnost da ovo preduzeće godišnje zaradi oko 25 miliona evra i da se tako svrstava u red uspešnih srpskih preduzeća.


Navijači izviždali fudbalere na utakmici Francuska—Danska - Sputnjik Srbija\n18:47 26.06.2018 Preuzmite kraći link\nNa utakmici grupne faze Svetskog prvenstva u fudbalu između reprezentacija Francuske i Danske navijači su izviždali fudbalere, nakon što je sudija odsvirao kraj utakmice.\n„Mučenje lopte“ Francuza i zvižduci, Danci ostvarili cilj, čeka ih Hrvatska (foto)\nNavijači koji su došli na stadion „Lužnjiki“ počeli su da zvižde u poslednjim minutima utakmice, gledajući pasivnu igru fudbalera. Nakon završetka utakmice, zviždanje se pojačalo i čulo sa svih tribina stadiona. Izuzetak su bili delovi sa navijačima danske reprezentacije: nakon kraja utakmice oni su zajedno sa reprezentacijom proslavljali ulazak u plej-of Svetskog prvenstva.\nSusret koji je održan na prepunom stadionu „Lužnjiki“ završio se rezultatom 0:0. Ovo je prva utakmica koja je završena nerešeno na Svetskom prvenstvu 2018. godine.\nReprezentacija Francuske takođe je osigurala ulazak u osminu finala turnira. Izabranici Didijea Dešama osvojili su prvo mesto u grupi, prikupivši sedam bodova. Prate ih Danci sa pet bodova.\nnavijači, Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018, SP-2018, Danska, Francuska


Bela kuća: Predsednik uveren da je ‘Severni tok 2’ - loš ugovor za Evropu - Sputnjik Srbija\n00:27 28 Februar 2021\nBela kuća: Predsednik uveren da je ‘Severni tok 2’ - loš ugovor za Evropu\n20:18 26.01.2021 Preuzmite kraći link\nPredsednik Amerike Džo Bajden smatra da je projekat „Severni tok 2“ loš ugovor za Evropu, rekla je portparolka Bele kuće Džen Psaki.\n„Predsednik i dalje smatra da je ‘Severni tok 2’ loš ugovor za Evropu“, rekla je Psaki na pitanje novinara da li je gasovod bio tema Bajdenovog današnjeg telefonskog razgovora s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i kakav je stav nove administracije prema tom projektu.\nOna je dodala da u Beloj kući znaju da je prethodna administracija uvela nova ograničenja na aktivnosti povezane sa gasovodom.\n„Analiziraćemo te mere i predsednik namerava da nastavi konsultacije s našim evropskim partnerima o tom pitanju“, rekla je Psaki.\nVašington je 19. januara uveo sankcije brodu „Fortuna“ koji učestvuje u izgradnji gasovoda „Severni tok 2“, kao i vlasniku broda, kompaniji „KVT-RUS“.\nSeverni tok 2, Evropa, Džozef Bajden


Tuš obustavlja planove u Srbiji\nVranje -- Slovenačka kompanija Tuš odložila je sve aktivnosti u Srbiji zbog nestabilne političke situacije u Srbiji, pišu Vranjske novine.\nKako je za sutrašnji broj izjavila predstavnica Službe za marketing u beogradskom predstavništvu kompanije Tuš Ivana Jovanović, ta kompanija je obustavila sva otvaranja i početak radova u celoj Srbiji, a ne samo u Vranju, gde je za mart bio najavljen početak izgradnje megamarketa.\nFondovi vredni 3,2 biliona dolara\nAbu Dabi -- Kina, Rusija i Katar raspolažu suverenim investicionim fondovima (SIF) u ukupnoj vrednosti od 3,2 biliona dolara.\nVrednost SIF na globalnom nivou uvećaće se, tokom narednih deset godina, na deset biliona dolara, ukoliko cene nafte ostanu oko sadašnjeg nivoa od sto dolara za barel, izjavio je na Međunarodnoj investicionoj konferenciji u Abu Dabiju rukovodilac kompanije "Abradž kepital" Arif Nakvi iz Emirata.\nSuverene investicione fondove stvaraju vlade država koje imaju pozitivan bilans robne razmene sa drugim zemljama i velike spoljnotrgovinske suficite.\nProšle godine Kina je osnovala vlastitu državnu investicionu korporaciju, koja ima ulogu SIF-a, sa početnim kapitalom od 200 milijardi dolara, najavivši da će ta sredstva investirati u rentabilne projekte širom sveta.\nOgromna investiciona sredstva kojim sada raspolažu Kina, Rusija i zemlje Zaliva uticala su da suvereni investicioni fondovi lani postanu važan element svetskog finansijskog tržišta.\nNezavisni zapadni eksperti procenjuju da će uloga SIF-a narednih godina, na globalnom nivou, sve više jačati, a SAD su zbog toga predložile da se u okviru postojećih međunarodnih finansijskih organizacija utvrde pravila kojima bi se neposrednije precizrala uloga investicionih fondova na finansijskim tržištima.\nZa besplatne akcije prijavilo se skoro dva miliona građana\nBEOGRAD, 5. marta 2008. - U Srbiji se za upis besplatnih akcija od početka kampanje, 25. januara, prijavilo skoro dva miliona građana.\nPravo na upis besplatnih akcija Elektroprivrede Srbije, Naftne industrije Srbije, Galenike, Jata, Telekoma i Aerodroma "Nikola Tesla" ima oko četiri miliona građana Srbije.\nGrađani se za besplatne akcije prijavljuju na šalterima pošta. Onima koji nemaju račun u bankama besplatno se otvara račun u Poštanskoj štedionici i do sada je otvoreno više od milion računa. Upis besplatnih akcija traje do 31. jula ove godine.\nCena sirove nafte na berzi u Njujorku skočila je danas na nov najviši nivo, iznad 104 dolara po barelu, zbog neočekivanog pada zaliha u SAD i sve veće napetosti u Južnoj Americi.\nLaka američka nafta za isporuku u aprilu skočila je tokom današnjeg trgovanja na rekordnih 104,56 dolara za barel (159 litara), što je čitavih 4,6 dolara više nego na otvaranju.\nIstovremeno je, u uslovima pojačane tražnje i niskog kursa dolara, evropska "brent" nafta na tržištu u Londonu poskupela 3,25 dolara, na 100,77 dolara za barel.\nAmerička uprava za energetske informacije saopštila je da su zalihe sirove nafte u SAD, suprotno očekivanjima da će porasti, protekle sedmice smanjene za 3,1 milion barela.\nTime je konačno prekinut uzastopni rast zaliha sirove nafte tokom sedam nedelja, prenela je agencija Rojters ocenu analitičara "Opšnikspresa" Roba Kurzatkovskog.\nSrbija donira 29,2 miliona dinara preduzećima na Kosovu\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja odlučilo je da izdvoji za rad 12 društvenih preduzeća na Kosovu kao interventnu pomoć 29,2 miliona dinara, izjavila je danas državni sekretar u Ministarstvu za ekonomiju i regionalni razvoj Verica Kalanović.\nOna je na konferenciji za novinare rekla da su sa tim preduzećima napravljeni manji investicioni programi.\n"U njih će se u narednom periodu ulagati, čime će se do procesa privatizacije moći zapošljavati novi ljudi i povećati proizvodnja koja je u ovom trenutku na veoma niskom nivo", rekla je Kalanović.\nOna je podsetila da je tokom 2007. godine Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja kao subvenciju dodelilo 40 miliona dinara JP Trepča.\nPrema njenim rečima, druga grupa aktivnosti vezana je za podršku privatnom preduzetništvu, preduzetnicima i pravnim licima sa teritorije Kosova i Metohije.\n"Sve opštine i enklave sa teritorije Kosova tretiraju se kao ugrožena područja", rekla je ona i dodala da su zbog toga i " predviđene najniže kamate u celoj Republici koje će iznositi jedan odsto".\nKalanović je rekla da su "zbog otežanih mogućnosti uspostavljanja garancija za vraćanje kredita, garancije najlabavije i da su najviše vezane za ručni zalog za kupljenu imovinu". Ona je dodala da je na teritoriji Kosova i Metohije gde je većinsko stanovništvo srpsko, trgovina veoma zastupljena privredna grana i da je zbog toga uključena u proces kreditiranja, što nije slučaj sa ostalim delovima Srbije.\n"Prednost u dobijanju kredita imaju preduzetnici i preduzeća koja zapošljavaju ljude koji imaju stalno prebivalište na Kosovu i Metohiji", rekla je Kalanovićeva i dodala da su "za ove namene predviđena tri programa i po svakom programu po 80 miliona dinara".\nAkcionim planom je predviđeno organizaciono i kadrovsko jačanje Nacionalne službe za zapošljavanje i za te svrhe predviđena su sredstva u iznosu od 30 miliona dinara, rekla je Kalanović i dodala da je opštinama upućen poziv za javne radove.\nKalanović je rekla da će "svako sa KiM ko bude otvorio novo radno mesto dobiti podršku od 160 hiljada dinara po jednom zaposlenom, što je najveća predviđena subvencija za teritoriju Srbije".\nPrema njenim rečima poboljšanje turističke infrastrukture na Brezovici takođe je jedan od planova Ministarstva u koji će biti uloženo 40 miliona evra u naredne tri godine.\nKalanović je rekla da su stvoreni uslovi za otvaranje Regionalne razvojne kancelarije u Kosovskoj Mitrovici sa ekspoziturom u Ranilugu koja će pružati podršku sprovođenju projekata razvoja lokalne komunalne infrastrukture i nefinansijsku pomoć zanatskim radnjama i malim i srednjim preduzećima.\nZa "Lastu" zainteresovana tri ugledna evropska prevoznika\nGeneralni direktor "Laste" Velibor Sovrović potvrdio je u izjavi Tanjugu da su za kupovinu paketa od 64,4 odsto akcija tog autosaobraćajnog preduzeća na tenderu zainteresovani izraelski "Kavim", francuski "Keolis" i londonska firma "Ariva".\n"To su te tri firme koje su posetile sobu za sastanke (date room) 'Laste' i sobu sa podacima u Agenciji za privatizaciju", naveo je Sovrović. On je rekao da zna da su pomenute firme otkupile tendersku dokumentaciju ali i naglasio da nije upoznat da li će do 4. aprila, kada ističe krajnji rok, dostaviti obavezujuću ponudu.\n"Zadovoljan sam veličinom i snagom tih firmi i mislim da bi oni mogli da budu strateški partneri za saobraćaj Srbije", kazao je Sovrović naglašavajući da su sve tri firme ugledne multinacionalne kompanije. Dva najveća potencijalna igrača u predstojećoj privatizaciji "Ariva" i "Keolis" prevoz putnika obavljaju sa više od 20.000 autobusa, a veličinu ovih kompanija, koje posluju u najmanje desetak zemalja, ilustruje i podatak o preko 30.000 zaposlenih.\nInače, do sada su domaće autoprevoznike uglavnom kupovali pomenuti "Kavim" ali i francuska kompanija "Veolia"-"Transport".\n"Kavim" je već vlasnik nekoliko autoprevoznika u Srbiji kao što su "Sandžaktrans", a većinski je vlasnik i "Autoprevoza" iz Čačka i "Jedinstva" iz Vranja. Ta firma je i najveći privatni prevoznik u Izraelu i ima učešće u najvećoj fabrici autobusa u Izrelu - "Merkavim". Ona je ranije najavila da će pokušati da učestvuje na tenderu za "Ikarbus" a ako ne budu uspešni u toj kupovini otvoriće sopstvenu fabriku za proizvodnju autobusa u regiji.\nKompanija "Veolia" - "Transport" je putem tenderske privatizacije u svoj sistem uvela požarevački "Litas". Prisustvo te kompanije na tržištu Srbije predstavlja "pravu riznicu" s obzirom da poseduje 350 svojih firmi širom sveta i preko 35.000 autobusa, drži metro u Stokholmu, tramvajski saobraćaj u Barseloni, ima oko 50 brodova...\nOd domaćih kupaca, nezaobilazni je vojvođanski biznismen Mile Jerković u čije je "carstvo" ušlo nekoliko transportnih preduzeća - "Sremekspres" iz Sremske Mitrovice, "Severtrans" iz Sombora, "Autosaobraćaj 7. juli" iz Šapca, "Topolatrans" iz Bačke Topole, "Autobanat" iz Zrenjanina...\nTender za prodaju "Laste" raspisan je 16. novembra 2007. godine, i prvobitni rok za dostavljanje konačnih obavezujucih ponuda bio je 8. februar 2008. godine, ali je Agencija taj rok prvo produžila do 7. marta, a zatim do 4. aprila.\nUslov za učestvovanje na tenderu je da se potencijalni kupac bavi prevozom najmanje tri poslednje godine, da je u 2007. godini koristio najmanje 250 autobusa, a da je u 2006. imao poslovni prihod od najmanje 150 miliona evra.\n"Lasta" ima 785 autobusa i najveći je prevoznik u jugoistočnoj Evropi. Akcijama "Laste" na Beogradskoj berzi trguje se od kraja avgusta 2007. godine, a poslednja dostignuta cena akcije iznosila je 2.650 dinara. Imovina preduzeća se procenjuje na oko 100 miliona evra.\nJešić: Sigurnost za investitore\nBeograd -- Odustajanje od evropske perspektive imalo bi katastrofalne posledice po priliv investicija, izjavio je Goran Ješić.\nInđija je na konkursu za najbolje destinacije za strana ulaganja magazina FDI zauzela 18 mesto na listi od 25 najboljih destinacija na svetu. Koliko je ta opština atraktivna za strana ulaganja, možda najbolje pokazuje podatak da se na tom području trenutno gradi 11 fabrika, kao i da su samo tokom prošle godine u različite projekte strani investitori uloužili oko 500 miliona evra.\nPredsednik opštine Inđija Goran Ješić upozorio je, gostujući u Poligrafu TV B92, da bi odustajanje od evropske perspektive Srbije bilo katastrofalno za dalji razvoj tog grada.\n"To znači da bi veliki broj investitora koji u ovom trenutku vadi građevinsku dozvolu i priprema dokumentaciju, dobro razmislilo da li da konačno investira 10 ili 15 miliona evra u svoje pogone. To znači da bi na stotine ljudi ostalo bez posla", upozorio je Ješić.\nOn je podsetio da je Inđija prošle godine ostvarila preko tri i po miliona evra bespovratnih sredstava iz projekata Evropske unije za infrastrukturne objekte.\n"Takve projekte mi nikad, kao opština, ne bismo mogli sami da platimo", ukazao je Ješić.\n"Od fabrika vode, izgradnje regionalnih vodovoda, sve su to sredstva koja ćemo mi ponovo morati sami da plaćamo. A to će opet plaćati poreski obveznici, koji neće moći da rade, pa neće ni imati odakle da plaćaju", zaključio je predsednik opštine Inđija.\nPočela trka za Prokop\nŠpanci, Grci i Izraelci konačno dostavili ponude za kupovinu poslovnog prostora buduće glavne beogradske železničke stanice površine 128.000 kvadratnih metara, u poslu vrednom 200 miliona evra\nOcene o povlačenju i suzdržanosti stranih investitora zbog tenzija oko Kosmeta, demantovale ponude za kupovinu budućeg poslovnog prostora u „Prokopu”, koje su pre dva dana stigle u „Energoprojekt”. Kako „Politika” ekskluzivno saznaje, za ovu atraktivnu lokaciju zainteresovani su grčki „Bluhaus”, španski „Riofis”, izraelski „Plaza centri” i „Bi-Pi-Em”. Te kompanije su se odazvale pozivu „Energoprojekta” koji će, sasvim izvesno, sa „Železnicama Srbije” 17. marta potpisati finalni ugovor o završetku glavne beogradske železničke stanice i pratećeg poslovno-komercijalnog centra površine 128.000 kvadratnih metara.\nBez obzira na to što pomenute kompanije nastupaju kao potencijalni kupci, nameće se utisak da je reč o mogućim partnerima u sufinansiranju investicije vredne oko 200 miliona evra. Na toliko se procenjuju radovi u „Prokopu”, a među novinama je i ponuda da se finansijerima pridruže i „Železnice Srbije”. Ovo javno preduzeće, prema rečima generalnog direktora Milanka Šarančića, zainteresovano je za „Energoprojektov” predlog.\n– Razmatramo tu mogućnost. Zainteresovani smo da i mi u manjem delu učestvujemo, jer bi železnici dobrodošao suvlasnički udeo u kapitalu u komercijalnom prostoru. On će, bez sumnje, doneti siguran prihod, ali železnica je državno preduzeće, tako da bi zarada od prodaje automatski otišla u budžet – objašnjava Šarančić.\nU narednim danima preostaje da stručnjaci „Železnica Srbije” i „Energoprojekta” utanače konačnu sumu neophodnu za završetak stanice. Svojevremeno je procenjeno da je za to neophodno oko 40 miliona evra, da bi se naknadno pojavio proračun od 72 miliona evra. Naš sagovornik ipak naglašava da ima mesta i za revidiranje pomenute sume, s tim što ne treba očekivati da bude niža od 60 miliona evra. Tu je uračunato i ulaganje u 30.000 kvadrata, ispod glavne ploče, za potrebe železnice.\n– Uprkos težnjama prvobitnog pobednika na tenderu za završetak „Prokopa” (mađarsko- kiparska kompanija „Trigranit”, sa kojom su pregovori prekinuti zbog nerealnih zahteva), da se broj koloseka sa deset svede na šest, stanica će biti završena prema prvobitnom projektu. To podrazumeva i kompletne sigurnosne uređaje, povezivanje svih koloseka sa elektroinstalacijama – ističe direktor „Železnica Srbije”.\nPrema njegovim saznanjima, i problem oko plaćanja nadoknade za uređenje građevinskog zemljišta, koja je prvobitno procenjena na 28 miliona evra, može biti prevaziđen. Grad Beograd je ponudio da finansira izgradnju infrastrukture, a „Energoprojekt” bi ta sredstva naknadno izmirio.\nInteresantno je da su „Železnice”, „Energoprojekt” i grad Beograd na istim talasnim dužinama, što nije bio slučaj prošle godine, tokom pregovora sa „Trigranitom”. Usklađivanje stavova je usledilo najverovatnije zbog činjenice da je projekat „ Prokop”, posle pune tri decenije mahom maštovitih prikaza na maketama, konačno stigao nadomak realizacije. Osim toga, svi su svesni da nakon njega sledi glavna nagrada – Savski amfiteatar!\nPrema ideji koja datira još iz sedamdesetih godina prošlog veka, „Prokop” bi trebalo da preuzme funkciju glavne železničke stanice, čime bi se oslobodilo 80 hektara zemljišta uz reku Savu. Izmeštanje sadašnje glavne železničke stanice privuklo bi investicije od više milijardi evra, jer tako atraktivnu lokaciju, procenjuju stručnjaci, trenutno nema nijedna evropska metropola.\nSavski amfiteatar biće otvaran postepeno, sa krajnjim rokom od sedam godina. Tokom tog vremena biće izgrađene lokoteretne stanice u Zemun- polju i Kijevu, a na insistiranje gradske uprave, ranžirna stanica na Adi Huji, trebalo bi da bude izmeštena na neku drugu lokaciju, moguće na levu obalu Dunava, pored nove Luke Beograd.\nZa završetak beogradskog železničkog čvora, čija izgradnja je počela odmah nakon završetka pruge Beograd–Bar, ukupno je potrebno 440 miliona evra. Tačnije, 380 miliona evra, ne računajući „Prokop”. Železnica ta sredstva može da obezbedi iz kredita, a u tom slučaju su neophodne garancije vlade.\nGrčka kompanija „Bluhaus" osnovana je 2005. godine i intenzivno investira u nekretnine (šoping centre, kancelarijski prostor) na području jugoistočne Evrope. Pored matične zemlje, ona je prisutna još u Bugarskoj, Rumuniji, Hrvatskoj i odnedavno u Srbiji gde je sa „Energoprojektom" ugovorila gradnju poslovnog prostora u Novom Beogradu.\n„Riofisa", sa sedištem u Madridu, lider je u izgradnji nekretnina u Španiji. Gradi hotele, šoping centre, kampuse, rezidencijalne objekte i biznis parkove. Specijalizovana je i za nekretnine visoke kategorije; dosad je izgradila 22 poslovno- stambena objekta i trenutno radi na projektima u Bugarskoj i Rumuniji.\n„Plaza centri" već postoje u Srbiji i poznati su po kupovini zgrade bivšeg saveznog MUP-a, gde je planirana izgradnja hotela. Kompanija „Plaza" takođe planira da u narednih nekoliko godina investira pola milijarde dolara u izgradnju tržnih centara u Beogradu i Kragujevcu, a u igri su i Novi Sad i Subotica. Inače, ta kompanija je u sastavu izraelske Elbit imadžing grupacije koja se listira na berzi u Tel Avivu i američkom „Nasdaku" i posluje u Holandiji, Južnoafričkoj Republici, Velikoj Britaniji, Rumuniji, Mađarskoj, Češkoj, Poljskoj, Grčkoj, Letoniji i Bugarskoj, a njen osnivač je multimilioner Merdečaj Ziser.\n„Trigranit" gradi grad u Albaniju\nAlbanski premijer Sali Beriša najavio je da mađarsko- kiparska kompanija „Trigranit" planira da u njegovoj zemlji izgradi grad za turiste. Vrednost tog projekta, koji uključuje izgradnju hotela, luksuznih apartmana kao i bolnica i javnih ustanova, procenjena je na nekoliko stotina miliona evra.\nDa podsetimo, „Trigranit" je pobedio na tenderu za izgradnju „Prokopa", ali su, kako ističu u „Železnicama Srbije", pregovori s njima prekinuti zbog nerealnih zahteva. Koliko je poznato, sada u našoj zemlji ništa ne grade, dok su na svetskom tržištu nekretnina i te kako prisutni. Kompanija „Trigranit", s kapitalom od dve milijarde evra i čiji je jedan od akcionara najbogatiji Kanađanin Piter Mank, treba u Ljubljani da gradi gradski centar a u Zagrebu sportsku arenu. Ipak, njen najinteresantniji projekat je izgradnja šezdeset vila na mestu starog zatvora na Sejšelima.\nOpšti indeks BelexLine imao je nešto manji pad, od 2,54 odsto, jer je korekcija bila najizraženija kod akcija najlikvidnijih srpskih kompanija iz korpe indeksa Belex15, koji se spustio na 1.932,94 poena, što je nivo od 23. januara prošle godine.\nTako su akcije sa kompanije sa A Listinga, beogradskog Energoprojekt holdinga [ENHL], pale za čak 9,24 odsto, dok je Agrobanka [AGBN] u minusu 8,35 procenata i cena joj je pala ispod minimuma za poslednjih godinu dana od 20.300 dinara ubeleženog krajem prošle godine. Hartija Argobanke danas vredi 18.759 dinara.\nZnačajan pad su imale akcije Univerzal holdinga [UNVR], čak 15,81 odsto, beogradske Informatike [INFM] sa padom od 13,04 procenta i Kopaonika [KOPB] sa 12,61 odsto.\nI ostale dve akcije sa A listinga su pad završile na nižem nivou u odnosu na početak trgovanja. Tako je pirotski Tigar [TIGR] nazadovao za više od tri odsto, a bečejski Sojaprotein [SJPT] za 2,15 odsto.\nNajveći promet, od oko 96 miliona dinara, je imala AIK banka [AIKB] koja je dan završila padom od 2,89 odsto. Sledi je Privredna banka [PRBN] sa 38 miliona dinara prometa i padom od 2,83 odsto.\nDan posle otvaranja nove krize u vladajućoj koaliciji, berza je reagovala većim padom nego 6. i 7. februara, kada je započeta kriza oko odnosa prema EU. Posebno su osetljive bile akcije banaka, koje su inače među najlikvidnijim na berzi.\nTako su uz Agrobanku i AIK banku [AIKB] pad imale i Čačanska [CCNB], 6,5 odsto, Jubmes banka [JMBN] sa padom od 2,15 odsto, Komercijalna [KMBN] sa 7,06 odsto, Metals banka [MTBN] sa 3,85, Privredna banka [PRBN] sa 2,83 i Univerzal banka [UNBN] sa 6,25 odsto. Jedino je Kredi banka [CYBN] na zatvaranju ostala u plusu od 2,34 odsto iako se tokom dana trgovalo i u minusu od 5,88 odsto.\nNBS: Nastavak restriktivnih mera\nBeograd -- Radovan Jelašić najavio je, gostujući u Kažiprstu radija B92 da će se NBS boriti da se održi stabilnost cena.\nDinar je, posle jučerašnjeg blagog jačanja prema evru, danas oslabio za gotovo isti procenat od 0,14 odsto i vratio se na nivo od pre dva dana. Današnji srednji kurs evra je, prema zvaničnoj listi Narodne banke Srbije, 83,69 dinara. Istovremeno, akcije na Beogradskoj berzi beleže padove, posebno one iz korpe indeksa Belex15 u kojoju su hartije najlikvidnijih srpskih kompanija.\nGuverner Narodne banke Srbije Radovan Jelašić najavljuje da će se centralna banka, u uslovima pojačane političke nestabilnosti, boriti da održi stabilnost cena.\nUkupna inflacija u Srbiji trenutno iznosi 11,5 odsto, rekao je u Kažiprstu Radija B92 guverner NBS-a Radovan Jelašić, uz ocenu da će godišnju inflaciju biti jako teško zadržati u zadatim okvirima.\nPosle poskupljenja struje i u očekivanju rasta cena benzina i gasa, Jelašić kaže da ipak ne znači da će sve cene automatski skočiti.\n"Privreda koja će sada plaćati za struju po 7-8 odsto više, jedan deo toga će pokušati da prenese na proizvoide, ali da li će i u kojoj meri to učiniti, to još niko tačno ne zna", kazao je Jelašić.\nGuverner je objasnio da bi država trebalo da reaguje, pošto se trendovi na svetskom tržištu neće menjati.\n"Mi još očekujemo da će do kraja drugog kvartala će se postojeći trend sigurno nastaviti i eventualno povećati, ali pitanje je, ponovo, ne šta će se dešavati na svetskom tržištu, nego šta je to što mi želimo – da li samo želimo da to gledamo i da kažemo da nismo mi krivi, umesto da vidimo šta to mi možemo da uradimo da minimiziramo te efekte", rekao je on.\nJelašić je najavio da će NBS nastaviti sa sa restriktivnim merama, kako bi smanjila inflaciju i rast kursa evra, ali ističe da ona to ne može da učini sama.\n"Vi naravno donesete neki plan, ali ne možemo reći da smo zacrtali da ćemo podići akcize, ove i one cene, a šta se dešava na svetkom tržištu, šta mi tu možemo. NBS će pokušati da uradi svoje stvari i sigurno je da će te mere na kraju krajeva vratiti kurs dinara. Samo mi ovde imamo još uvek tu političku neizvesnost i ona je ta koja kroji trenutno kurs", objasnio je Jelašić.\nInače, kako je potvrđeno u Ministarstvu energetike, gorivo na pumpama u Srbiji poskupeće od subote, u proseku za 4,52 odsto što znači da će potrošači litar benzina plaćati 99,85 dinara.\nRECIKLAŽA I GUMENA OBUĆA PRIORITETI "TIGRA" U BUDUĆNOSTI\nUPR:INDUSTRIJA-TIGAR Reciklaža i gumena obuća prioriteti 'Tigra' u budućnosti BEOGRAD, 6. marta (Tanjug) - Pirotska kompanije 'Tigar' namerava da se posle napuštanja proizvodnje auto-guma, usmeri na proizvodnju gumene obuće, kao i na reciklažu i izradu gotovih proizvoda od otpadnih guma, izjavio je danas Tanjugu direktor korporativnih komunikacija Srđan Stojanović. 'Izlaskom iz proizvodnje guma naš biznis biće fokusiran na prozvodnju gumene obuće, gumene tehničke robe sa reciklažom, kao i na dalje unapređenje komercijalnih aktivnosti i širenje servisno-prodajne mreže u Srbiji', rekao je Stojanović. (Kraj)\nSTRANI ULAGAČI NEMAJU NAMERU DA POVLAČE INVESTICIJE\nEKOS:SUBOTICA-STRANCI-INVESTICIJE Strani ulagači nemaju nameru da povlače investicije SUBOTICA, 6. marta (Tanjug-Ekos) - Gradski menadžer u Subotici Duško Guslov izjavio je danas Tanjugu da nema povlačenje stranih investitora iz tog grada zbog loše političke situacije, ukazujući da je samo u prošloj godini, zahvaljujući upravo stranim investicijama oko 2.000 Subotičana dobilo posao. On je kazao da je od septembra 2006. godine do kraja prošle godine stranim ulagačima izdato 60 građevinskih dozvola i da je on lično kontaktirao sve strane investitore koji su ga uverili da nemaju nameru da povlače investicije iz Subotice. (Kraj)\nSTRANI INVESTITORI ZABRINUTI, ALI OSTAJU U SRBIJI\nEKOS:SRBIJA-INVESTICIJE-STRANCI Strani investitori zabrinuti, ali ostaju u Srbiji BEOGRAD, 6. marta (Tanjug-Ekos) - Strani investitori ne kriju zabrinutost zbog trenutne političke situacije u Srbiji, ali su rešeni da ostanu i nastave sa poslovanjem, proizilazi iz većine izjava koje su se ovih dana mogle čuti u javnosti. Uključujući se u reagovanja na tu temu predstavnik za medije vladine Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) Aleksandar Miloradović je u izjavi Tanjugu ocenio da trenutna politička situacija loše utiče na interesovanje stranih investitora za ulaganje u našu zemlju. On je objasnio da se strani investitori dele u dve grupe - oni koji su već prisutni na našem tržištu, i oni koji još nisu, ali su veoma zainteresovani. (Kraj)


Evropski gigant priprema otkaze, najviše u Nemačkoj - Sputnjik Srbija\n22:24 21 April 2021\nEvropski gigant priprema otkaze, najviše u Nemačkoj\n16:19 20.02.2020 Preuzmite kraći link\nEvropski proizvođač aviona „Erbas“ najavio je da će do kraja 2021. ukinuti više od 2.300 radnih mesta u više zemalja, a najviše u Nemačkoj.\nUkidanje radnih mesta pogodiće „Erbasov“ deo za svemir i vojnu opremu, koji se bavi prozvodnjom satelita, vojnih aviona i bespilotnih letelica. Ovaj deo kompanije donosi približno 20 odsto ukupnih prihoda „Erbasa“ i zapošljava 34.000 radnika.\nKako je najavljeno na sajtu kompanije, najviše otkaza dobiće zaposleni u Nemačkoj, njih 829, zatim u Španiji 630, 404 u Francuskoj i 141 u drugim zemljama.\nKako prenosi Rojters, jedan od glavnih razloga za otpuštanja je stagnacija na tržištu svemirske opreme, ali i problemi sa novim vojnim transportnim avionom A400M koji proizvodi „Erbas“.\nOvaj avion nije se pokazao kako su se u „Erbasu“ nadali, pa je nemačko vazduhoplovstvo ponovo odbilo da preuzme naručene letelice zbog ponovljenih tehničkih problema.\nNemačka, avioni, otkazi, Erbas


BEZ UMRLIH SAMO ČETIRI DANA Bitku s korona virusom u avgustu izgubilo 69 osoba u Srpskoj – OnlineVesti\nby admin August 28, 2020, 3:18 pm 1.8k Views\nBorbu s korona virusom u avgustu je izgubilo 69 pacijenata u Republici Srpskoj, a samo četiri dana u ovom mesecu nisu zabeleženi smrtni slučajevi.\nPodaci Instituta za javno zdravstvo RS pokazuju da je najviše obolelih od Covid-19 preminulo 18. avgusta, kada je ova bolest odnela čak sedam života. Po šest ljudskih života izgubili smo 2. i 9, a po pet žrtava zabeleženo je 10. i 24. avgusta, piše Srpskainfo.\nS druge strane, bez preminulih su, na sreću celokupne javnosti u Srpskoj, prošli 7, 14, 15. i 22. avgust.\nMeđutim, da situacija nimalo nije bezazlena potvrđuje podatak da je korona u avgustu, u odnosu na juli, odnela 21 život više. U prošlom meseci je, naime, registrovano 48 smrtnih slučajeva od Covid-19, podaci su IJZ RS.\nDok je u ovom periodu broj smrtnih slučajeva povećan, broj novozaraženih je smanjen, sa 2.597 u julu na 2.180 u avgustu.\nKorona virus je, do sada, u Srpskoj odneo ukupno 242 života, a prvi smrtni slučaj potvrđen je 28. marta.\nIz IJZ su više puta naglasili da epidemijska kriva nakon trenda opadanja, od početka juna, pokazuje kontinuiran porast broja obolelih.\n– Ona se od kraja jula održava na visokom nivou, a najveći broj novoobolelih su kontakti otkrivenih pozitivnih osoba i osoba sa simptomima bez epidemiološke veze – naglašavaju u IJZ RS.\nPodsećanja radi, u junu je u RS registrovano 850 novozaraženih, dok je bitku s korona virusom u ovom mesecu izgubilo 14 pacijenata.\nTakođe, 26. juna je ukupno 113 pacijenata bilo na lečenju – 42 u UKC RS, od čega je šest bilo na respiratoru, te 113 u opštim bolnicama. Na isti dan u avgustu imali smo 256 hospitalizovanih – 188 u opštim bolnicama u Srpskoj i 68 u UKC, gde je trenutno na respiratoru 12 pacijenata.


[PDF] Tretmanski Pristupi Ovisnosti O Internetu by · 10.31299/ksi.27.2.5\nSabina Mandić, Dora Dodig Hundrić, Neven Ricijaš\nInternet je u modernom svijetu izuzetno prisutan i često neophodan za obavljanje svakodnevnih obveza. Sredstvo je zadovoljavanja psiholoških potreba te je sastavni dio suvremene komunikacije. U tom kontekstu, ne iznenađuje da dio populacije razvija probleme povezane s njegovom prekomjernom uporabom, a koji mogu voditi i razvoju ovisnosti. No, ne postoji jednoznačna definicija ovog problema niti precizni pokazatelji o prevalenciji i incidenciji, stoga ovisnost o Internetu još uvijek nije uvrštena kao zasebni dijagnostički entitet u međunarodne klasifikacije problema mentalnog zdravlja. Međutim, neosporna aktualnost i raširenost štetnih psihosocijalnih posljedica kod dijela populacije, doveli su do potrebe za razvojem tretmanskih intervencija. U nedostatku domaće literature u ovom području, cilj ovog rada je ponuditi sustavan i sveobuhvatan pregled postojećih tretmanskih pristupa ovisnosti o Internetu, njihovih terapijskih temelja, ključnih izazova tretmana te dostupnih rezultata istraživanja učinkovitosti. Autori se u zaključku reflektiraju na aktualne konceptualne i znanstvenoistraživačke izazove koji predstavljaju prepreke u razvoju tretmanskih intervencija i u zaključivanju o njihovoj učinkovitosti.


“Beograd na vodi” dobija hotel “W Belgrade” i apartmane “BW Residences” - Novosti - Turistički svet\n“Beograd na vodi” dobija hotel “W Belgrade” i apartmane “BW Residences”\n25. Septembar 2015\nKompanija “Starwood Hotels & Resorts Worldwide, Inc.” objavila je dogovor sa kompanijom “Belgrade Waterfront” o prvom pojavljivanju brenda “W” u Srbiji otvaranjem “W Belgrade” i “BW Residences” u Beogradu\nHotel “W Belgrade” će otvoriti svoja vrata 2019. godine na prostoru “Beograda na vodi”, a imaće 120 stilizovanih soba i apartmana. Istovremeno, “W Residences” će imati 165 luksuznih brendiranih stanova veličine 55-100 m2, koji će se pružati u dve kule, a stanovnici će imati pristup objektima i uslugama u sklopu “W Belgrade”.\nPočetak izgradnje “BW Residences”, koje su tik uz “W Belgrade Hotel & Residences”, zakazano je za 27. septembar 2015, čime će započeti izgradnja prvih stambenih zgrada u projektu “Beograd na vodi”.\n- Oduševljeni smo što smo uspostavili odnos sa “Belgrade Waterfront” i što ćemo predstaviti energični DNK brenda “W Hotels” u Srbiji, a posebno u Beogradu – izjavio je Majkl Vejl, predsednik kompanije “Starwood Hotels & Resorts” za Evropu, Afriku i Bliski istok.\nOn je dodao da je “srpska prestonica uzbudljiv grad koji se razvija i sjajna turistička destinacija u Evropi, a mi se radujemo privlačenju i lokalnih i međunarodnih gostiju u ‘W Belgrade’”.\n- Dolazak vodećeg hotelskog brenda je dokaz turističkog potencijala i Beograda i Srbije. Kompanija “Starwood Hotels & Resorts” deli iste vrednosti kao “Belgrade Waterfront” po tome što obezbeđuje nenadmašan izbor životnog stila svojim stanovnicima i gostima. “W Belgrade” se nalazi na idealnoj lokaciji na obali reke Save, odmah pored prve dve stambene kule. Oduševljeni smo što će “W Hotels” doprineti većem prilivu turista u prestonicu – rekao je Nikola Nedeljković, generalni direktor “Belgrade Waterfront”.\nBart Karnahan, viši potpredsednik odeljenja za akvizicije i razvoj kompanije “Starwood Hotels & Resorts” za Evropu, Afriku i Bliski istok kaže da “‘W Hotels’ nastavlja da se širi na najuzbudljivije i najživahnije destinacije širom sveta. Potpisivanje ovog ključnog “W projekta” u Beogradu naglašava našu posvećenost rastu ovog živopisnog brenda i na tržištima u razvoju i na razvijenim tržištima”.


Donedavno, za tako nešto nije bio potreban pristanak vlade, a potez se vidi kao "prst u oko" pristalicama EU u Velikoj Britaniji, piše "San".\nNa sajtu vlade, u odseku koji se odnosi na zastave, piše da "nakon izlaska Velike Britanije iz Evropske unije, zastava EU više nije uključena na listu zastava koje ne zahtevaju dozvolu vlade".\nOvaj potez je odvojen od instrukcija opštinskim vlastima od kojih se traži da drže zastavu EU kao uslov za dobijanje novca od Brisela, iz fonda za oporavak od pandemije kovida, dodaje "San".\nPraktično, svaki nivo vlasti u Engleskoj će dobiti nešto od predviđenih 65 miliona evra (56 miliona funti).\nNajveći primalac novca je Birmingem (milion funti), gde je većina glasala za izlazak iz EU.\nKomandanti Centralne komande i Združenog generalštaba, generali Frenk Makenzi i Mark Majli tvrde da su, godinu dana pre povlačenja američkih snaga iz Avganistana, predlagali da oko 2.500 vojnika ostane u toj državi, iako je predsednik Džozef Bajden, nešto kasnije, tvrdio suprotno. Bela kuća: Bilo je različitih preloga.\nU Bugarskoj za 24 sata umrlo 147 pacijenata od korona virusa, još 34.500 novih slučajeva u Britaniji\nEpidemiološka situacija u zemljama regiona je na nivou prethodnih dana, najgore je u Bugarskoj, gde je za 24 sata umrlo 147 pacijenata od korona virusa.\nPredsednici Turske i SAD sastaće se na marginama samita G20\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan sastaće se sa predsednikom Sjedinjenih Američkih Država Dzoom Bajdenom na marginama samita G20 u Rimu, saopštila je danas turska televizija TRT Haber.


Objavljeno: 13:57, 15. Marta 2015.\nDirektor Regulatorne agencije za energetiku (RAE) Novak Medenica, u intervjuu za podgorički list, kaže da je teško objasniti zašto EPCG nema konkurenciju, ali ističe da jedan od razloga može da bude i to što “drugi snabdjevači u ovom trenutku teško mogu da ponude energiju po cijenama nižim od energije iz domaćih izvora, a da pritom ostvare i željeni profit”.\nOn je objasnio da licencu, pored organizacione cjeline Snabdjevanje, koja posluje u sastavu EPCG, ima i firma Montenegrobonus, ali da “ta cetinjska kompanija snabdjeva KAP i ne iskazuje namjeru da proširi djelatnost na druge kategorije potrošnje”, prenosi portal CDM.\n“Vjerovatno da veličina tržišta i struktura potrošača u Crnoj Gori, bar za sada, nisu atraktivne za velike igrače. No, stvari se mjenjaju i treba sačekati, jer su se u Hrvatskoj, BiH i Makedoniji takvi snabdevači već počeli javljati i preuzimati snabdjevanje odredjenog broja kvalifikovanih kupaca. To je i razumljivo, jer su tarife za snabdjevanje ovih kupaca u tim zemljama znatno više nego u Crnoj Gori”, zaključio je on.


Bahami: Potonuo brod, 11 mrtvih Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Opšti Forumi Aktuelnosti Svet Bahami: Potonuo brod, 11 mrtvih + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 1 od 1\nBahami: Potonuo brod, 11 mrtvihOva tema je vezana za Bahami: Potonuo brod, 11 mrtvih pod forumom Svet, i deo je foruma Aktuelnosti Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu sendi Član odDec 2009 Postova 29.157 Dodatne Informacije Hvala 5.859 Pohvaljen/a: 4.894 #1 Bahami: Potonuo brod, 11 mrtvih\n13-06-2012 08:11 Bahami: Potonuo brod, 11 mrtvih Izvor: Tanjug\tFriport -- Spasilačka služba je izvukla tela 11 Haićana koji su se udavili kada je potonuo prepuni brodić kod obala Bahama, a 12 osoba se vode kao nestali. Među udavljenim i nestalim ima i nekoliko dece, izjavila je Loreta Meki, portparolka Kraljevske policije Bahama u Friportu. Ona je kazala da je petoro ljudi preživelo brodolom čamca dugog 7,5 metara u kome se nalazilo 28 osoba kada je isplovio iz luke na Haitiju. "Ne znamo kada je brodić isplovio sa Haitija a preživeli su nam rekli da je potonuo u nedelju, na tri-četiri sata plovidbe od ostrva Abako kod severnih Bahama", dodala je Meki. Portparol američke obalske straže izjavio je da je ovaj čamac doživeo brodolom kod Houksbil keja na Bahamima dok je plovio ka Sjedinjenim Američkim Državama. Preživeli, koji su uspeli da doplivaju do obale, prijavili su brodolom policiji Bahama koja je juče pozvala američku obalsku stražu. Spasilačka operacija nastavila se i danas. "Prezivelo je pet haičanskih imigranata", kazala je Meki i dodala da su imigranti izgleda plovili ka Floridi kada im se motor pokvario.\nPolicija je privela preživele i ispituje ih. Prenatrpani brodovi i čamci redovno pokušavaju da doplove na Floridu iz siromašnih zemalja kao što su Haiti ili Kuba, podseća AFP. Odgovor sa citatom + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu « Prethodna tema