PRAVILNIK O BEZBEDNOSTI I ZDRAVLJU NA RADU OPŠTE BOLNICE ''Dr Aleksa Savić'' PROKUPLJE\nsreda, 30 maj 2012 11:44\nNa osnovu člana 3. I 14. Zakona o bezbednosti I zdravlju na radu (''Sl.glasnik RS'' broj 101/2005) I člana 25. Statuta Opšte bolnice ''Dr Aleksa Savić'' Prokuplje, Upravni odbor je na svojoj sednici održanoj dana 22.05.2012.godine doneo\nOvim pravilnikom se u Opštoj bolnici ''Dr Aleksa Savić'' Prokuplje ( u daljem tekstu Opšta bolnica), uredjuje bezbednost I zdravlje na radu, u skladu sa normama utvrdjenim pozitivnim propisima.\nU Opštoj bolnici se rad organizuje tako da svi zaposleni mogu obavljati radne aktivnosti bez opasnosti za život I zdravlje.\nOrganizovanje rada je zasnovano na zakonom I drugim pozitivnim propisima utvrdjenim merama I normativima kojima se obezbedjuje bezbednost I zdravlja na radu.\nučenici, studenti, doktori medicine na specijalizaciji, lica na profesionalnoj edukaciji;\nlica koja se zateknu u radnoj okolini radi obavljanja odredjenih poslova, ako je o njihovom prisustvu upoznat poslodavac;\nlica na dobrovoljnim javnim radovima organizovanim u opštem interesu;\nsva druga lica koja obavljaju rad u Opštoj bolnici, po bilo kom osnovu.\nBezbednost I zdravlje na radu ovim licima obezbedjuje poslodavac.\nZaposleni imaju pravo I dužnost da se kod zasnivanja radnog odnosa ili promene radnog mesta u Opštoj bolnici upoznaju sa opasnostima I štetnostima na radu I da se stručno osposobe za bezbedan rad.\nZaposleni imaju pravo da se upoznaju sa sprovodjenjem mera bezbednosti I zdravlja na radu.\nKada zbog uvodjenja nove tehnologije nisu propisane mere bezbednosti I zdravlja na radu na tim tehnologijama Opšta bolnica, do donošenja odgovarajućih propisa, primenjuje opšte poznate mere bezbednosti I zdravlja na radu.\nPod opšte poznatom merom, smatra se mera kojom se može otkloniti opasnost pri radu ili smanjiti štetnost po zdravlje zaposlenog, primenom postojećih sredstava.\nBezbednosni uslovi rada ostvaruju se primenom savremenih organizacionih, tehničkih, zdravstvenih, socijalnih I drugih mera I sredstava, kojima se obezbedjuje:\nda se radna sredina projektuje, izgradi I održava tako da se rad obavlja prema prirodi posla, primenom mera zašatite od opasnosti po život I zdravlje zaposlenih;\nda se radni uslovi prilagode fizičkim I psihičkim sposobnostima zaposlenih, a organizacija I tehnologija rada postave tako da zaposleni obavlja rad u najpovoljnijim uslovima;\nda električna instalacija I instalacija fluida budu projektovane, izvedene I održavane u sklaadu sa tehničkim propisima o bezbednosti I zdravlju na rdu, na način koji obezbedjuje potrebnu sigurnost zaposlenih;\nda u radnim I pomoćnim prostorijama, odnosno na mestima rada hemijske, fizičke I biološke štetnosti ne budu iznad dozvoljenih granica, a mikroklima I osvetljenje u skladu sa propisanim normativima, tehničkim merama, standardima I propisima o bezbednosti I zdravlju na radu;\nda mašine, alati, oprema I druga tehnička sredstva budu projektovana, postavljena I upotrebljavana na način koji obezbedjuje potrebnu sigurnost zaposlenih;\nda se opasne materije, koje mogu prouzrokovati profesionalna oboljenja ili povrede na radu, upotrebljavaju samo u uslovima koji obezbedjuju odgovarajuću sigurnost zaposlenih I zaštitu životne sredine I\nda se sredstva I oprema lične zaštite upotrebljavaju samo kada ne postoji mogućnost primene drugih odgovarajućih mera bezbednosti I zdravlja na radu.\nPRAVA OBAVEZE I ODGOVORNOST ZAPOSLENIH\nZaposleni ima pravo na uslove rada koji mu obezbedjuju bezbedan rad.\nZaposleni ima pravo da obavlja rad prema zdravstvenim sposobnostima I da stručno bude osposobljen za bezbedan rad.\nZaposleni ima pravo na odgovarajuća sredstva lične zaštite, ako se opasnost I štetnost na radu ne mogu otkloniti na drugi način.\nVrsta sredstava lične zaštite I poslovi za čije obavljanje je potrebno njihovo korišćenje, utvrdjuju se aktom o proceni rizika za sva radna mesta.\nZaposleni ima pravo da odbije da radi ako mu preti neposredna opasnost po život ili zdravlje, zbog toga što nisu sprovedene propisane mere bezbednosti I zdravlja na radu za vreme dok se one ne sprovedu.\nZaposleni ima pravo da zahteva ostvarivanje svojih prava u vezi sa bezbednošću I zaštitom zdravlja na radu.\nZahtev za ostvarivanje prava zaposleni podnosi Odboru za bezbednost I zdravlje na radu.\nAko se po zahtevu zaposlenog ne postupi u roku od 30 dana od dana njegovog podnošenja, ili ako zaposleni smatra da tražene mere na radu nisu sprovedene, može se obratiti I nadležnoj inspekciji rada.\nZaposleni je dužan da rad obavlja sa punom pažnjom radi bezbednosti svog života I zdravlja, kao I zaštite zdravlja I bezbednosti drugih zaposlenih u Opštoj bolnici.\nZaposleni je dužan da se pridržava propisanih mera bezbednosti I zdravlja na radu I da sredstva lične zaštite koristi u skladu sa utvrdjenim namenama.\nPre početka rada, zaposleni je dužan da proveri ispravnost sigurnosnih uredjaja, orudja za rad I sredstava lične zaštite.\nO uočenim nedostacima, kvarovima ili drugim pojavama koje bi mogle da ugroze zdravlje I bezbednost na radu, zaposleni je dužan da odmah obavesti neposrednog rukovodioca.\nZaposleni je dužan I:\nda se stručno osposobljava I da stalno upotpunjava I usavršava svoja znanja iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nda pravilno rukuje orudjem za rad I opasnim materijama, postupa po uputstvu proizvodjača, uputstvu za bezbedan rad I sprovodi mere bezbednosti I zdravlja na radu;\nda namenski koristi sredstva I opremu lične zaštite, da sa njima požljivo rukuje I održava ih u ispravnom stanju;\nda pre početka rada proveri ispravnost orudja, uredjaja I alata kojima rukuje kao I sredstva lične zaštite;\nda radi na način kako je to tehnologijom procesa rada utvrdjeno;\nda odmah obavesti neposrednog rukovodioca o kvarovima I nedostacima koji bi mogli ugroziti bezbednost na radu;\nda svoje radno mesto I radnu okolinu održava čisto I u ispravnom stanju;\nda odmah prijavi svaku povredu na radu;\nda za vreme rada ne konzumira alkohol niti druge psihoaktivne supstance I\nda se podvrgne proveri da li je pod dejstvom istih.\nZaposleni koji se ne pridržava propisanih mera bezbednosti I zdravlja na radu čini povredu radne obaveze.\nZaposleni koji se ne pridržava propisanim mera bezbednosti I zdravlja na radu, ne koristi sredstva lične zaštite ili odbija da postupi po uputstvima neposrednog rukovodioca, može biti udaljen sa radnog mesta.\nDirektor, obezbedjuje uslove za organizovanje I sprovodjenje mera bezbednosti I zdravlja na radu u Opštoj bolnici u skladu sa tehničko – tehnološkim I organizacionim potrebama.\nU oblasti bezbednosti I zdravlja na radu direktor ima pravo:\nda prati stanje sprovodjenja mera bezbednosti I zdravlja na radu;\nda prati izvršenje godišnjeg programa mera bezbednosti I zdravlja na radu;\nda prati rad zaposlen ih na rukovodećim radnim mestima iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nda vrši nadzor nad primenom mera po periodičnim pregledima I ispitivanjima u Opštoj bolnici\nda upozori zaposlenog I donese rešenje o prestanku radnog odnosa zbog povrede radne obaveze iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nda upozori zaposlenog I donese rešenje o prestanku radnog odnosa zbog povrede radne obaveze iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu.\nDirektor je dužan da:\nutvrdi obim, način I rokove pregleda I ispitivanje orudja za rad, električnih instalacija I instalacija fluida, postupak njihovog održavanja u ispravnom stanju I vodjenju evidencije o održavanju;\ndonose program mera za sprovodjenje I unapredjenje bezbednosti I zdravlja na radu;\ndonose godišnji program osposobljavanja zaposlenih iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nutvrdi način osposobljavanja lica za bezbedan rad I zdravlje na radu;\nutvrdi slučajeve I način provere zaposlenih pod uticajem alkohola ili drugih psihoaktivnih supstanci;\ninformiše Upravni odbor o uočenim problemima u sprovodjenju mera bezbednosti I zdravlja na radu;\nsaradjuje sa inspekcijom rada I drugim nadležnim organima;\ndonese akt o radnim mestima sa posebnim uslovima rada odnosno da donese akt o proceni rizika na način I po postupku propisanim zakonom\nvrši druge poslove iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu koji su utvrdjeni pozitivnim propisima, ako njihovo vršenje, prava, obaveze I odgovornosti nije preneo na druga lica.\nDirektor se ne oslobadja odgovornosti bez obzira da li je preneo ovlašćenja, prava, obaveze I odgovornosti na drugog zaposlenog.\nPomoćnik direktora I glavna sestra Opšte bolnice\nU sprovodjenju mera bezbednosti I zdravlja na radu pomoćnik direktora ima sledeća prava I obaveze:\nDa zabrani rad u pojedinim službama ili organizacionim delovima Opšte bolnice kojim rukovodi, ukoliko je došlo do neposredne opasnosti po život I zdravlje zaposlenih;\nda predloži direktoru zabranu rada zaposlenih koji se ne pridržavaju propisanih mera zaštite na radu I uputstava, koji ne koriste sredstva I opremu lične zaštite, ili odbije da postupi po uputstvu za bezbedan rad, ukoliko je neposredni rukovodilac propustio da izvrši obavezu iz ove tačke;\nda vrši kontrolu izvršavanja obaveze iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu, neposrednih rukovodilaca;\nda predloži direktoru preduzimanje hitnih mera u slučaju da zaposleni odbije da radi jer nisu obezbedjene propisane mere bezbednosti I zdravlja na radu;\nda predloži direktoru program mera za sprovodjenje I unapredjenje bezbednosti I zdravlja na radu u pojedinim službama Opšte bolnice kojim rukovodi;\nda sprovodi program mera bezbednosti I zdravlja na radu I obaveze utvrdjene posebnim pravilnicima iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nda preduzme I izvrši zadatke rukovodioca odeljenja I službe iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu ukoliko ih neposredni rukovodioci blagovremeno ne izvrše ili organizaciono nije utvrdjeno to rukovodeće mesto,\nda prilikom planiranja troškova I ugovaranja planira neophodna sredstva za sprovodjenje mera bezbednosti I zdravlja na radu.\nOdgovoran je za stanje sprovodjenja mera bezbednosti I zdravlja na radu u svom organizacionom delu.\nNačelnici odeljenja I službi I šefovi odseka\nU sprovodjenju mera bezbednosti I zdravlja na radu, prava I obaveze načelnika odeljenja I službi I šefova odseka su sledeća:\nDa obezbedi potrebnu dokumentaciju za aparate, uredjaje, zaštitnu opremu, instalacije, gradjevinski objekat I opasne materije shodno odredbama pozitivnih propisa;\nda vrši preko ovlašćenih lica, propisana ispitivanja aparata, uredjaja, instalacije I radne sredine;\nda vrši ispitivanje mikroklime u radnim prostorijama;\nda otkloni nedostatke utvrdjene rešenjem inspekcije rada I o tome obavesti direktora;\nda svakodnevno, pre početka rada I u toku rada kontroliše ispravnost aparata I uredjaja, I ispravnost zaštitnih uredjaja na orudjima;\nda se stara da se aparati, uredjaji, oprema I zaštitna oprema koriste na način na koji je to propisano u skladu sa tehnologijom procesa rada;\nda odmah preduzme mere za otklanjanje kvarova I drugih nedostataka koji bi mogli ugroziti bezbednost na radu I obustavi rad na odredjenom radnom mestu dok se ne otklone nedostaci;\nda novozaposlenog ili radnika koji je rasporedjen na novo radno mesto, upozna sa opasnostima, štetnostima I merama zaštite na radu, organizacijom rada, uputstvom za rukovanje aparatima I uredjajima I proveri znanje I sposobnost zaposlenog za bezbedan rad (praktična obuka na samom radnom mestu koja podrazumeva demonstraciju svih radnji I postupaka);\nda na vidnom mestu istakne uputstva za bezbedan rad;\nda se stara da se oprema I sredstva zaštite namenski koriste I da ih upotrebljavaju samo zaposleni kojima je poverena;\nda podnese prijavu direktoru Opšte bolnice protiv zaposlenog, koji se ne pridržava propisanih mera bezbednosti I zdravlja na radu I uputstava I koji ne koristi sredstva I opremu lične zaštite, ili odbije da postupi po uputstvu za bezbedan rad;\nda isključi iz upotrebe sredstva rada I sredstva lične zašatite zaposlenog ako su neispravna ili zbog nastalih promena ugrožavaju njegov život ili zdravlje;\nda podnese prijavu direktoru Opšte bolnice protiv zaposlenih koji je pod dejstvom alkohola ili drugih psihoaktivnih supstanci;\nda kada zaposleni odbije da radi, ako smatra da mu preti neposredna opasnost po život ili zdravlje, zbog toga što nisu sprovedene mere bezbednosti I zdravlja na radu, ako nisu postavljene pripisane zaštitne naprave na orudju na mehanizovani pogon, ili ako kvarovi I nedostaci ugrožavaju bezbedan rad, odmah preduzima mere da se nedostaci otklone;\nda podnese prijavu protiv svakog zaposlenog koji učini povredu radne obaveze u vezi bezbednosti I zdravlja na radu predvidjene opštim aktom;\nda odmah prijavi svaku povredu na radu, licu odgovornom za bezbednost I zdravlje na radu na broj telefona koji će biti istaknut na svakom odeljenju;\nobavezan je da saradjuje sa svim nadležnim licima I organima u cilju poboljšanja uslova rada I bezbednosti I zdravlja na radu;\nodgovoran je za pristup mestima gde postoji ozbiljna I odredjena opasnost, gde mogu da imaju pristup samo zaposleni kojima su data odgovarajuća uputstva;\nda zabrani upotrebu neispravnih aparata I uredjaja za rad sredstava I opreme lične zaštite I da obezbedi higijenske uslove u radnim prostorijama;\nvrši kontrolu pravilnog rukovanja I uskladištavanja lako zapaljivih materijala prema važećim propisima;\nda organizuju osposobljavanje radnika koji rukuju zapaljivim I eksplozivnim materijalima;\nda kontroliše I zabrani korišćenje orudja za rad, alata I rezervnih delova koji su neispravni, oštećeni ili bez zašatite ili ne ispunjavaju propisane standarde.\nOdgovoran je za stanje I sprovodjenje mera bezbednosti I zdravlja na radu u svom organizacionom delu.\nZaposleni su osigurani od povreda na radu, profesionalnih oboljenja I oboljenja u vezi sa radom u skladu sa odredbama pozitivnih propisa.\nPOSLOVI BEZBEDNOSTI I ZDRAVLJA NA RADU U OPŠTOJ BOLNICI\nPoslove bezbednosti I zdravlja na radu može da obavlja lice koje ima položen stručni ispit u skladu sa odredbama Zakona o bezbednosti I zdravlja na radu.\nLice za bezbednost I zdravlje na radu u Opštoj bolnici obavlja sledeće poslove:\nučestvuje u pripremi akta o proceni rizika;\nvrši kontrolu I daje savete direktoru u planiranju, izboru, korišćenju I održavanju sredstava za rad, opasnih materija I sredstava I opreme za ličnu zaštitu na radu;\nučestvuje u opremanju I uredjivanju radnog mesta u cilju obezbedjivanja bezbednih I zdravih uslova rada;\norganizuje preventivna I periodična ispitivanja uslova radne okoline u saradnji sa rukovodiocem odeljenja;\norganizuje preventivna I periodična ispitivanja opreme za rad u saradnji sa rukovodiocem odeljenja;\nsvakodnevno prati I kontroliše primenu mera za bezbednost I zdravlje zaposlenih na radu;\nprati stanje u vezi sa povredama na radu I profesionalnim oboljenjima, kao I bolestima u vezi sa radom, učestvuje u utvrdjivanju njihovih uzroka I priprema izveštaje sa predlozima mera za njihovo otklanjanje;\nsaradjuje I koordinira rad sa službom medicine rada po svim pitanjima u oblasti bezbednosti I zdravlja na radu I\nvodi evidenciju u oblasti bezbednosti I zdravlja na radu u Opštoj bolnici.\nLice za bezbednost I zdravlje na radu za svoj rad u sprovodjenju mera bezbednosti I zdravlja na radu neposredno je odgovorno direktoru Opšte bolnice.\nORGANI ZA SPROVODJENJE MERA\nUpravni odbor razmatra stanje bezbednosti I zdravlja na radu najmanje jedanput godišnje.\nDonosi opšta akta, odnosno odluke kojima se na opšti način uredjuju pojedina pitanja u pogledu obezbedjivanja I unapredjivanja bezbednosti I zdravlja na radu u skladu sa zakonom I opštim aktima Opšte bolnice.\nU obezbedjivanju I unapredjivanju zaštite na radu Upravni odbor ima naročito sledeće zadatke:\nda prati izvršavanje programa mera iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\nda razmatra izveštaje, analize I predloge direktora iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu I\nda obavlja druge zadatke shodno odredbama pozitivnih propisa.\nU Opštoj bolnici se obrazuje Odbor za bezbednost I zdravlje na radu. Odbor iz stava 1. ovog člana ima tri ili više članova. Jednog člana iz rada zaposlenih imenuje direktor, dok ostale članove Odbora biraju zaposleni.\nDirektor u Odbor imenuje najmanje jednog svog predstavnika.\nBroj članova Odbora za bezbednost I zdravlje na radu koje biraju zaposleni mora biti veći za najmanje jedan od broja predstavnika poslodavca.\nPostupak izbora I način rada Odbora za bezbednost I zdravlje na radu, kao I njegov odnos sa sindikatom uredjuju se kolektivnim ugovorom kod poslodavca.\nOdbor za bezbednost I zdravlje na radu:\nima pravo uvida u sva akta koja se odnose na bezbednost I zdravlje na radu;\nima pravo da učestvuje u razmatranju svih pitanja koja odnose na sprovodjenje bezbednosti I zdravlja na radu;\nima pravo na bude informisan o svim podacima koji se odnose na bezbednost I zdravlje na radu;\ndaje direktoru predloge o svim pitanjima koja se odnose na bezbednost I zdravlje na radu;\nmože da zahteva vršenje nadzora od strane inspekcije rada ako smatra da direktor nije sproveo odgovarajuće mere iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu I\nima pravo da prisustvuje inspekcijskom nadzoru iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu.\nOpšta bolnica je dužna da obezbedi da se zaposleni kod zasnivanja radnog odnosa pre početka rada obuči iz materije bezbednosti I zdravlja na radu, upozna sa uslovima rada, opasnostima I štetnostima u vezi sa radom, odnosno sa merama I sredstvima zaštite, a u toku rada da se stara o upotpunjavanju znnja iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu.\nUpoznavanje zaposlenih sa uslovima rada, opasnostima posla, merama I sredstvima zaštite vrši se na samom radnom mestu (član 21. tačka 8.) kao I u vidu seminara, tečaja, kursa ili predavanja, odnosno na drugi pogodan način, kako bi se osposobili za bezbedan I suguran rad zavisno od tehnološkog procesa I procesa rada uopšte na poslu na kome će raditi.\nZaposleni na poslovima rukovodioca, su dužni da obnavljaju I proširuju svoje znanje iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu, pošto moraju posedovati kompletna znanja iz ove oblasti koja su im neophodna za redovno obavljanje ovog posla, kao I radi upoznavanja zaposlenih koji rade u organizacionoj jedinici čiji su oni rukovodioci.\nOpšta bolnice je dužna da obučavanje iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu, kao I upoznavanja sa uslovima rada, opasnostima I štetnostima u vezi sa radom, odnosno sa merama I sredstvima zaštite na radu, sprovodi I u slučaju kada se vrše promene u tehnološkom postupku, odnosno procesu rada.\nOpšta bolnica je dužna da donese poseban program mera o obučavanju zaposlenih kojima se obezbedjuje njihovo stručno I praktično osposobljavanje za bezbedan rad na izvršavanju poslova.\nProgram obučavanja I vaspitanja zaposlenih iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu se usaglašava sa procesom I razvojem tehnologije rada.\nProgram osposobljavanja zaposlenih sadrži:\nosposobljavanje novoprimljenih zaposlenih;\nosposobljavanje zaposlenih koji se rasporedjuju na druga radna mesta;\nosposobljavanje zaposlenih u toku rada;\nproveru znanja I ocenjivanje;\nevidenciju o osposobljenosti I\nodgovornost za sprovodjenje osposobljavanja.\nPo završenom obučavanju iz oblasti bezednosti I zdravlja na radu Opšta bolnica je dužna da izvrši proveru sposobnosti zaposlenog za samostalan I bezbedan rad na poslovima koje obavlja.\nZaposleni na rukovodećim poslovima je dužan da pri odredjivanju poslova, upozori zaposlenog na opasnosti I štetnosti I na mere bezbednosti I zdravlja I na postupak sprovodjenja mera bezbednosti I zdravlja na radu.\nOpšta bolnica je dužna da svako lice koje se po bilo kom osnovu nalazi u radnoj okolini upozori na opasna mesta ili na štetnosti po zdravlje koje se javljaju u procesu rada, na zaštitne mere koje mora da primeni I da ga usmeri na bezbedne zone kretanja.\nPovredom na radu smatra se povreda oboljenje ili smrt nastala kao posledica nesreće na poslu, odnosno kao posledica svakog neočekivanog ili neplaniranog dogadjaja, uključujući I akt nasilja koji je nastao usled rada ili je povezan sa radom I koji je doveo do povrede, oboljenja ili smrti zaposlenog koja je nastupila odmah ili u periodu od 12 meseci od dana nastanka povrede na radu.\nPod povredom na radu u smislu stava 1. ovog člana ne podrazumevaju se profesionalna oboljenja kao ni povrede pri dolasku I odlasku sa posla.\nPod profesionalnim oboljenjem podrazumeva se oboljenje nastalo usled duže izloženosti štetnostima nastalim na radnom mestu.\nSvaku povredu na radu, zaposleni je obavezan da prijavi neposrednom rukovodiocu a ako zbog teže povredjenosti, odnosno naglog oboljenja zaposleni nije u mogućnosti da sam prijavi povredu, obavezan je da to učini zaposleni koji se zatekne u radnoj okolini.\nNeposredni rukovodilac je dužan da kada sazna za povredu na radu ili naglo oboljenje zaposlenog, odmah, na broj telefona, vidno istaknut na svakom odeljenju I službi, o tome obavesti lice zaposleno na poslovima bezbednosti I zdravlja na radu.\nLice zaposleno na poslovima bezbednosti I zdravlja na radu dužno je da o nastaloj povredi ili oboljenju odmah sačini zapisnik.\nLice zaposleno na poslovima bezbednosti I zdravlja na radu dužno je da najkasnije u roku od 24 časa od nastanka povrede, usmeno I u pisanoj formi, prijavi nadležnoj inspekciji rada I nadležnom organu za unutrašnje poslove svaku smrtnu, kolektivnu ili tešku povredu na radu zbog koje zaposleni nije sposoban za rad više od tri uzastopna radna dana, kao I opasnu pojavu koja bi mogla da ugrozi bezbednost I zdravlje zapslenih.\nOpšta bolnica je dužna da u slučaju povrede ili iznenadne bolesti zaposlenog obezbedi pružanje prve pomoći; da izvrši evakuaciju svih lica koja su se po bilo kom osnovu zatekla u Opštoj bolnici na način koji je u skladu sa prirodom naše delatnosti.\nOpšta bolnica organizuje potrebne kontakte sa službom hitne pomoći, spasavanja, vatrogasnom službom, kao I da osposobi odgovarajući broj zaposlenih za pružanje pomoći, spasavanje I evakuaciju u slučaju moguće opasnosti.\nOpšta bolnice je dužna da zaposlenom, povredjenom na radu, izda propisanu izjavu o povredi na radu odmah a najkasnije u roku od 24 časa od dana saznanja za nastalu povredu.\nZa povrede radne obaveze u vezi sa bezbednošću I zdravljem na radu, predvidjena je odgovornost shodno odredbama Posebnog kolektivnog ugovora.\nPovrede radne obaveze zaposlenog, iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu su:\ndolazak na posao pod dejstvom narkotika, alkohola ili drugih psihoaktivnih supstanci, odnosno u takvom psihičkom stanju da ne može bezbedno da radi\nako odbije da radi po propisima, odnosno uputstvima neposrednog rukovodioca gde postoji ozbiljna mogućnost da može nastupiti opasnost po bezbednost zaposlenog ili drugih zaposlenih;\nako poslove na radnom mestu obavlja suprotno od utvrdjenog načina, ili ako pri radu ne primenjuje propisane normative zaštite na radu, čime se umanjuje bezbednost na radu;\nako ne upotrebljava ili upotrebljava na nepropisan način lična zaštitna sredstva;\nako koristi neispravna orudja za rad, uredjaje ili druga sredstva rada, a zna ili je mogao da zna da su neispravna, I kao takva predstavljaju opasnost na radu;\nako skida, zamenjuje ili pri radu ne koristi zaštitne naprave I uredjaje ili ih nepravilno upotrebljava;\nako samovoljno obavlja poslove koji ne spadaju u njegov opis poslova iz Pravilnika o organizaciji I sistematizaciji poslova odnosno Ugovora o radu I\nako ne napusti radno mesto I ne postupi po rešenju direktora u slučaju privremenog udaljenja sa radnog mesta.\nU Opštoj bolnici se vodi evidencija o:\nzaposlenima rasporedjenim na radna mesta sa povećanim rizikom I lekarskim pregledima zaposlenih rasporedjenih na ta radna mesta;\npovredama na radu, profesionalnim oboljenjima I bolestima u vezi sa radom;\nzaposlenima osposobljenim za bezbedan I zdrav rad;\nopasnim materijama koje se koriste u toku rada;\nizvršenim ispitivanjima radne okoline;\nizvršenim pregledima I ispitivanjima opreme za rad I sredstava I opreme za ličnu zaštitu I\nprijavama o svim povsredama na radu I\nEvidencija se vodi na način kako je propisano pozitivnim propisima.\nEvidenciju o osposobljenosti zaposlenih vodi lice zaduženo za poslove bezbednosti I zdravlja na radu.\nLice zaduženo za poslove bezbednosti I zdravlja na radu podnosi godišnji izveštaj o bezbednosti I zdravlju na radu direktoru I Odboru za bezbednost I zdravlje na radu u Opštoj bolnici.\nLice zaduženo za poslove bezbednosti I zdravlja na radu vodi evidenciju o svim povredama na radu Opšte bolnice u Knjizi evidencije povreda na radu.\nPOSEBNA ZAŠTITA ŽENA, OMLADINE I INVALIDA\nŽene, omladina I invalidi imaju pravo na posebnu zaštitu na radu.\nOpšta bolnica se posebno stara o ostvarenju odgovarajućih uslova za rad ovih zaposlenih.\nZaposlenim ženama nije dozvoljen ručni prenos tereta težeg od 15 kg.\nTrudnicama I majkama sa decom starom do 3 godine života, kao I zaposlenom mladjem od 18 godina života, zabranjen je noćni rad, u vremenu od 22 do 05 časova narednog dana I rad duži od punog radnog vremena.\nZaposlenom kome je zbog invalidnosti, nadležni zdravstveni organ, prema preostaloj radnoj sposobnosti odredio radno vreme kraće od punog radnog vremena, tako odredjeno radno vreme ne može se povećavati.\nZaposlenom koji je zbog smanjene zdravstvene ili radne sposobnosti, profesionalnom rehabilitacijom osposobljen za obavljanje odredjenih poslova, Opšta bolnica će obezbediti radne zadatke, odnosno poslova za koje je profesionalnom rehabilitacijom osposobljen, ako takvi poslovi postoje u Opštoj bolnici.\nLice za bezbednost za zdravlje na radu podnosi Odboru za bezbednost I zdravlje na radu godišnji izveštaj o uslovima rada žena, omladine I invalida.\nNABAVKA ORUDJA ZA RAD I SREDSTAVA LIČNE ZAŠTITE NA RADU\nNa poslovima gde se primenom tehničkih I ostalih zaštitnih mera na radu ne mogu potpuno otkloniti izvori opasnosti, zaposleni koristi sredstva lične zaštite I opreme.\nSnabdevanje zaposlenih zaštitnom obućom, odećom I ostalim sredstvima lične zaštite I opreme odredjeno je odgovarajućim standardima.\nZaposlenom se neposredno izdaju na upotrebu sredstva zaštite na radu I lične opreme preko reversa, uz napomenu o roku trajanja ovih sredstava.\nUz revers se unosi datum izdavanja I dan isteka roka trajanja sredstava lične zaštite, odnosno opreme.\nNije dozvoljena upotreba sredstava lične zaštite I lične opreme na radu koja usled dotrajalosti ili oštećenja ne zaštićuje zaposlenog od štetnosti kojima je izložen.\nDotrajala ili oštećena sredstva lične ili kolektivne zaštite, bez obzira što im rok trajanja nije istekao, zamenjuje se ispravnim, uz povraćaj oštećenih, odnosno neupotrebljivih.\nPo prijavi oštećenja od strane zaposlenog, neposredni rukovodilac, odnosno lice za bezbednost I zdravlje na radu obavezno sačinjava zapisnik o uzrocima oštećenja.\nSredstva lične zaštite I lične opreme koriste se samo u za to odredjene svrhe u toku radnog vremena u Opštoj bolnici.\nZabranjeno je koristiti sredstva lične zašatite I lične opreme u privatne svrhe.\nUkoliko zaposleni po bilo kom osnovu prestane da radi u Opštoj bolnici, obavezan je da vrati sredstva lične zaštite ili da izvrši nadoknadu po knjigovodstvenoj vrednosti.\nZa svako oštećenje ili gubitak sredstava za ličnu zaštitu do koga je došlo usled nemarnosti ili nepažnje, zaposleni je dužan da nadoknadi štetu.\nSvako lično zaštitno sredstvo ili oprema koja iz bilo kog razloga postane neupotrebljiva, bilo da im je istekao rok trajanja ili su u toku upotrebe postala neupotrebljiva, moraju se povući iz upotrebe I rashodovati.\nOdluku o rashodovanju, donosi Odbor za bezbednost I zdravlje na radu.\nPOSTUPAK PREGLEDA, ISPITIVANJE I ODRŽAVANJE\nORUDJA ZA RAD I ŠTETNOSTI\nRadi preduzimanja odgovarajućih preventivnih mera, a u cilju povećanja stepena bezbednosti I zdravlja na radu, U Opštoj bolnici se vrše periodični pregledi I ispitivanja orudja za rad I uredjaja, hemijskih I bioloških štetnosti.\nPeriodični pregledi I ispitivanja, vrše se na period od tri godine ako drugačije nije regulisano pozitivnim propisima, ovim opštim ili pojedinačnim aktom direktora.\nOd orudja za rad I uredjaja u Opštoj bolnici, periodično se pregledaju\nkomperesori I kompresorske stanice\nhemijske I biološke štetnosti I mikroklime\nelektrične I fluidne instalacije\nizvori jonizujućih zračenja\nkomora sa laminarnim protokom vazduha\nStručni nalaz I izveštaj o izvršenom pregledu I ispitivanju orudja za rad I uredjaja izdaje pravno lice koje ispunjava uslove shodno odredbama Zakona o bezbednosti I zdravlju na radu za obavljanje pregleda I ispitivanja.\nOdržavanje orudja za rad I uredjaja u Opštoj bolnici vrše zaposleni koji njima rukuju u skladu sa uputstvom za rukovanje I održavanje I ovlašćena lica van Opšte bolnice u skladu sa Ugovorom.\nEvidenciju o održavanju orudja za rad I uredjaja vrši pored neposrednog rukovodioca I lice zaduženo za bezbednost I zdravlje na radu.\nNAČIN I POSTUPAK\nUPUĆIVANJA ZAPOSLENIH NA LEKARSKI PREGLED\nSvaki zaposleni pre stupanja na rad u Opštoj bolnici, podvrgava se lekarskom pregledu, radi utvrdjivanja zdravstvenog stanja I radne sposobnosti.\nPostupak kod kojih postoji mogućnost profesionalnih I drugih oboljenja u vezi sa radom ne mogu da obavljaju zaposleni koji su skloni takvim oboljenjima.\nZaposleni sa zdravstvenim nedostacima ne smeju da obavljaju poslove koji bi mogli izazvati opasne posledice po njihovu okolinu I po njih same.\nZaposleni koji su skloni profesionalnim oboljenjima I povredama na radu, moraju se , sa poslova na kojima može da dodje do ovih oboljenja, aneksom ugovora o radu rasporediti u skladu sa opštim aktom o organizaciji I sistematizaciji poslova.\nZaposleni koji se u toku rada, aneksom ugovora o radu, rasporede na poslove na kojima postoji povećana opasnost od povreda ili zdravstvenih oštećenja moraju, pored opšte zdravstvene sposobnosti ispunjavati I posebne zdravstvene uslove za rad na takvim poslvoma.\nU SLUČAJU POVREDE ILI OBOLJENJA ZAPOSLENOG NA RADU\nPrvu pomoć u slučaju povrede, trovanja ili naglog oboljenja za vreme rada pruža svaki zaposleni koji se zatekne u radnoj okolini prema svojim znanjima I mogućnostima.\nSa postupkom pružanja prve pomoći pri najčešće mogućim povredama na pojedinim radnim mestima, radnik će biti upoznat od strane neposrednog rukovodioca.\nPozitivnim propisima o vodjenju evidencije u oblasti bezbednosti I zdravlja na radu propisan je način vodjenja evidencije o povredama na radu koja se u Opštoj bolnici vode u posebnoj knjizi.\nPrijava o povredi na radu popunjava se u četiri primerka I dostavlja lekaru koji je prvi pregledao povredjenog radnika.\nOpšta bolnice je dužna da, najmanje 8 dana pre početka rada odnosno promene uslova rada obavesti nadležnu inspekciju rada.\nObaveštenje iz prethodnog stava dostavlja lice za bezbednost I zdravlje na radu nadležnoj inspekciji rada a na osnovu obaveštenja direktora ili glavne sestre.\nOpšta bolnica je dužna da nadležnom inspektoru rada omogući ulazak u prostorije Opšte bolnice za vreme rada.\nOpšta bolnice je dužna da omogući inspektoru rada pregled prostorija I uredjaja, da mu zaposleni daju potrebna obaveštenja I da mu stave na uvid isprave, odnosno podatke potrebne za vršenje nadzora nad primenom odredbi Zakona o bezbednosti I zdravlju na radu.\nOpšta bolnice je dužna da na zahtev inspekcije rada dostavi tražene podatke u vezi sa bezbednošću I zdravljem na radu.\nOpšta bolnica je dužna da postupi po rešenju inspektora rada I da u odredjenom roku otkloni utvrdjene nedostatke.\nOpšta bolnice je dužna da izvesti inspektora rada o izvršenju njegovog rešenja, u roku od 8 dana od dana odredjenog za otklanjanje nedostataka, odnosno nepravilnosti.\nZABRANA VRŠENJA POSLOVA I UDALJENJA SA RADA\nDirektor Opšte bolnice će zabraniti vršenje poslova, zaposlenom koji se ne pridržava propisanih mera bezbednosti I zdravlja na radu, ne koristi sredstva lične zaštite I ako odbija da postupi po njegovim uputstvima za bezbedan rad.\nZbog razloga iz satava 1. ovog člana, zaposleni može biti privremeno udaljen sa rada, dok ovi razlozi traju.\nPROGRAM MERA BEZBEDNOSTI I ZDRAVLJA NA RADU\nRadi sistematskog sprovodjenja I unapredjenja mera bezbednosti I zdravlja na radu, u Opštoj bolnici se donosi godišnji program mera.\nProgramom mera, planiraju se odredjene mere zaštiate I obezbedjuju finansiska sredstva za njihovu realizaciju.\nProgram iz stava 1. ovog člana donosi Upravni odbor.\nProgram mera bezbednosti I zdravlja na radu obavezno sadrži:\nanalizu povreda na radu;\nmere koje se predvidjaju da se u odredjenim rokovima pristupi rešavanju problema iz oblasti bezbednosti I zdravlja na radu;\ndinamiku I realizaciju programa mera bezbednosti I zdravlja na radu I\nobaveze zaposlenih u preduzimanju mera za realizaciju programa, kao I obaveze u praćenju I izvršavanju programa.\nNa sve što nije regulisano ovim Pravilnikom ili je regulisano suprotno pozitivnim propisima, primenjivaće se odredbe Zakona o bezbednosti I zdravlju na radu I drugi propisi koji regulišu ovu materiju.\nOvaj Pravilnik je objavljen na Oglasnoj tabli Opšte bolnice dana 24.05.2012.god.


POTPISAN UGOVOR O IZGRADNJI TRIBINE U NIKŠIĆU • CG-Fudbal\nPOTPISAN UGOVOR O IZGRADNJI TRIBINE U NIKŠIĆU\n29 Mar 2019. 21:56\nPredsjednik FSCG, predsjednik Opštine Nikšić i direktor Uprave za javne radove potpisali ugovor o izgradnji zapadne tribine Gradskog stadiona…\nU prostorijama Fudbalskog saveza Crne Gore danas je potpisan ugovor između Fudbalskog saveza, Vlade Crne Gore i Opštine Nikšić o rekonstrukciji zapadne tribine Gradskog stadiona u Nikšiću. Potpise na ugovor o izgradnji tribine, vrijedan oko pet miliona eura, potpisali su predsjednik FSCG Dejan Savićević, direktor Uprave za javne radove Rešid Nurković i predsjednik Opštine Nikšić Veselin Grbović.\n– Zadovoljan sam što danas potpisujemo ugovor o rekonstrukciji zapadne tribine Gradskog stadiona u Nikšiću. To je još jedan u nizu projekata koje realizujemo uz participaciju Vlade Crne Gore i lokalne samouprave, ovog puta Opštine Nikšić. Nadam se da ćemo početkom ljeta započeti radove na realizaciji ovog projekta, koji će biti od velikog značaja, ne samo za fudbal u Nikšiću, već i za Fudbalski savez i naše reprezentativne selekcije. Iskoristiću ovu priliku da naglasim da je Fudbalski savez u dosadašnjem periodu uradio dosta na poboljšanju uslova za treninge i odigravanje utakmica širom Crne Gore. Sada su na red došli uslovi za gledaoce i nastavićemo u narednom periodu da radimo na poboljšanju tog segmenta fudbalske infrastrukture u našoj zemlji, rekao je Savićević.\nEvropski fudbalCG Fudbal - 25 Feb 2020. 03:41\nAnte Rebić je u briljantnoj formi. Hrvat je u drugom dijelu sezone postigao sedam golova za Milan i postao...


Besplatni udžbenici izazvali konfuziju - Klix.ba\nBesplatni udžbenici izazvali konfuziju\n1.7.2008. u 14:45\nBesplatni udžbenici za oko 130.000 osnovaca u Federaciji BiH možda neće biti odštampani na vrijeme za iduću školsku godinu.\nOvo je jedan od stavova koji se mogao čuti u utorak u Sarajevu na pres-konferenciji Udruženja izdavača udžbenika i nastavnih sredstava u FBiH.\nPredsjednik Udruženja Ivica Vanja Rorić obavijestio je predstavnike medija da je od ministrice obrazovanja FBiH Melihe Alić traženo da 15. maj bude posljednji dan kad bi se izdavačima saopćili traženi tiraži, kao i naslovi koje treba štampati.\nOvaj zahtjev je upućen u aprilu ove godine, a u junu je Federalno ministarstvo poslove nabavke i distribucije udžbenike prepustilo kantonalnim ministarstvima i tako, kako kaže Rorić, prebacilo haos na druge u posljednjem trenutku.\nOn ističe da bi izdavači što prije trebali imati spisak udžbenika kako bi štampanje završili do početka školske godine.\nSekretar Ministarstva obrazovanja FBiH Adnan Zeković je kao problem naveo da Agencija za javne nabavke još nije završila proceduru vezanu za tender.\nOn je istakao kako je ovo prvi put da će država obezbijediti besplatne udžbenike za osnovce, i to od 1. do 4. razreda za sve, a od 5. do 8. razreda za djecu u stanju socijalne potrebe.\nNa pitanje kako to da se sve rješava u zadnji čas, kada se o ovom projektu priča već oko godinu dana, Nadija Bandić iz Federalnog ministarstva rekla je da je prvobitna ideja bila da to uradi resorno ministarstvo, da bi to kasnije bilo prebačeno na kantonalna ministarstva, te da je ugovor potpisan tek prije 15 dana. Ona je također istaknula značaj ovog projekta.\nKao kompromis odlučeno je da se i prije nego što se oglasi Agencija za javne nabavke izdavačima dostavi bar spisak potrebnih udžbenika. A kada je riječ o tenderu, on traje bar 28 dana i oko 15 dana žalbe, znači to je za izdavače oko 40 izgubljenih dana.\nPredstavnici mistarstva su bili puni hvale za projekt, da bi na pitanje novinara postoji li mogućnost da projekt propadne, tj. da padne tender, samo rekli da ne smiju ni misliti o tome.\nAli je jasan bio Muamer Spahić iz IK "Vrijeme", koji je rekao kako se lako može desiti ili da tender padne i projekt propadne ili, u boljem slučaju, da udžbenici ne budu štampani na vrijeme.\nStav izdavača je da je potrebno dostaviti im već sutra spisak kako bi udžbenici bili štampani do početka školske godine.


Dvostruka pobeda Mercedesove Formule 1 › Made-in-Germany.rs\nNa otvaranju nove sezone Formule 1 u Melburnu, najbolji u trci za Veliku nagradu Australije bio je vozač nemačkog Mercedesa, Valteri Botas.\nFinski vozač je na samom startu trke pretekao svog timskog kolegu Luisa Hamiltona i zadržao vodeću poziciju sve do samog kraja, pa u borbi za prvo mesto nije bilo previše uzbuđenja. Botasu je ovo četvrta pobeda u karijeri, a sada je uspeo da zabeleži i najbrži krug na ovoj stazi, što mu je, po novom pravilu, donelo dodatni bod.\nDrugo mesto u trci za Veliku nagradu Australije osvojio je Luis Hamilton, tako da je Mercedes ove godine zabeležio dvostruku pobedu u Melburnu, prenose svetski mediji.\nTreće mesto u ovoj trci osvojio je Holanđanin Maks Ferštapen iz tima Red Bula, dok su vozači Ferarija, Sebastijan Fetel i Šarl Lekler, osvojili četvrto i peto mesto.\nNaredna trka u šampionatu Formule 1 zakazana je za 31. mart, a voziće se na stazi u Bahreinu.\nMercedes predstavio „Srebrnu strelu“


Lenco L-91 bež gramofon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLenco L-91 bež gramofon cene\nTrenutno nemamo slike za Lenco L-91 bež\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lenco L-91 bež gramofon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lenco gramofon L-91 bež na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Gramofoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lenco Gramofoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lenco L-91 bež gramofon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lenco L-91 bež gramofon. Pre kupovine, podatke za Lenco gramofon L-91 bež proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Energyobserver - SRBIJA / EKONOMIJA / BONITETNO IZVRSNA PREDUZEĆA U SRBIJI: ANALIZA 2019\nNova tržišta uvek predstavljaju određeni nivo rizika koji se može ograničiti stečenim međunarodnim Bisnode sertifikatom izvrsnosti.\nS međunarodnom potvrdom uspešnosti lakši je ulazak na strano tržište\nBisnode sertifikatom potvrđuje se kvalitet poslovanja kompanije, što daje predikciju smanjenog rizika u poslovanju sa takvim kompanijama.\nS najčešćim problemima sa kojima se preduzetnici danas susreću, kako na lokalnom tako i na brojnim drugim tržištima, jeste sveopšte nepoverenje na tržištu, nedisciplina plaćanja i otežano zaključivanje poslova. S jedne strane to nameće pitanje: Kako izbeći poslovanje s preduzećima koji su neplatiše ili imaju čak blokiran račun u banci? S druge strane: Kako da potencijalnim poslovnim partnerima saopštimo da smo ugledno preduzeće u koje mogu da imaju poverenje?\nBisnode sertifikat bonitetne izvrsnosti uključuje analize i strategije koje se zasnivaju na podacima koji pomažu preduzećima da se afirmišu na novim tržištima.\nOvde možete proveriti da li se vaše preduzeće nalazi u jednoj od kategorija bonitetne izvrsnosti.\nU međunarodnom okruženju sertifikovanje je već dobro uspostavljena višegodišnja praksa. Na taj način kompanije jačaju ugled i poverenje i na domaćem i na stranom tržištu. Međunarodni Bisnode sertifikat trenutno je prisutan u 12 evropskih zemalja, uskoro će se sertifikovanje sprovoditi u 19 evropskih država u kojima Bisnode uspešno posluje.\nViše desetina statistički značajnih varijabli, proverenih formula na osnovu finansijskih podataka, blokada, vrsta plaćanja i tužbi dokazuju bezbednost, konkurentnost, postojanost, stabilnost, uzornost i pouzdanost poslovnih subjekata.\nPrilikom izračunavanja Bisnode bonitetne izvrsnosti u obzir se uzimaju sve javno dostupne informacije za sve srpske kompanije. Analizira se više od 300 varijabli, pomoću kojih metodologija Failure Score predviđa verovatnoću prestanka rada kompanije, insolventnost, ubrajanje na listu poreskih dužnika ili blokade TRR-a u sledećih 12 meseci.\nPrema Bisnodovom istraživanju, na srpskom tržištu od ukupnog broja svih registrovanih kompanija, samo 4,47 % ima mogućnost sertifikacije. Od svih registrovanih kompanija je samo 119.740 preduzeća predalo završne račune za 2018 godinu, a od njih je 28.369 bonitetno izvrsnih (23,69%). Ove godine se od srpskih kompanija koje su predale završne račune, 16,1% može pohvaliti visokom ocenom izvrsnosti (razreda A), 6.8% preduzeća su u višoj klasi (razreda AA), dok se najvišem rejtingu izvrsnosti (razreda AAA) može pohvaliti 4,4% preduzeća. Što se tiče sertifikata Zlatne bonitetne izvrsnosti koji predstavlja najviši stepen uspešnosti jedne kompanije u poslednje tri godine, može se pohvaliti 3,7% preduzeća koje su zasluženo dobile ovaj sertifikat.\nPrema organizacionom obliku preduzeća, najveći broj nosioca sertifikata jesu društva sa ograničenom odgovornošću (24.145). Zatim slede samostalni preduzetnici (3.669), dok se u manjoj meri mogu naći i akcionarska društva (349) ili zadruge (206).\nMikro preduzeća su najveći nosioci sertifikata izvrsnosti\nAko gledamo veličinu preduzeća onda najveći broj sertifikata poseduju mikro preduzeća.\nOd mikro preduzeća rejting bonitetne izvrsnosti dostiže svega 19.484 od ukupno 106.691 registrovanih. Zatim slede mala preduzeća od ukupno 7.595, što predstavlja 70% od ukupnog broja svih malih preduzeća registrovanih u Srbiji. Srednja i velika preduzeća takođe imaju veliki udeo dobijenih sertifikata. Od ukupno 1.496 srednjih preduzeća, čak 1.029 ispunjava uslove za izdavanje međunarodnog sertifikata, dok je kod velikih preduzeća 261 takvih od ukupno registrovanih 420 kompanija.\nBonitetno izvrsna preduzeća ostvarila 65 milijardi evra prihoda\nMeđu preduzećima koji ostvaruju pravo na izdavanje sertifikata najveći uspeh imaju kompanije koje ostvaruju prihode do milion evra (8.414). Zatim slede kompanije s prihodima od 1 do 5,9 miliona (10.720), kompanije s prihodima između 5,9 i 36,5 miliona (7.066), i one preko 36,5 miliona evra godišnjeg prihoda (2.169).\nU finansijskoj godini za 2018 prema kompaniji Bisnode, bonitetno izvrsne kompanije u Srbiji ostvarile su 65 milijardi evra prihoda, odnosno 66,5% ukupnih prihoda. Ujedno te kompanije zapošljavaju oko 670 hiljada ljudi što predstavlja 56% ukupnog radnog stanovništva Srbije.\nPreduzeća sa najvišim rejtingom Zlatne izvrsnosti iako predstavljaju samo 3,7% od ukupnog broja kompanija koje su predale završne račune, ostvaruju čak 59% operativnog rezultata i 61% profita na srpskom tržištu.\nKompanija Bisnode je na evropskom tržištu poslovnih informacija prisutna još od 1981. godine i spaja više od 3.000 stručnjaka iz 19 evropskih zemalja. Bisnode je vodeći evropski ponuđač poslovnih informacija i analitičkih rešenja sa sedištem u Stokholmu.\nOptimizacijom upravljanja pametnim podacima, Bisnode pruža rešenja prilikom donošenja najboljih odluka za poslovanje i upravljanje odnosa s klijentima. Zajedno sa subjektima koji poseduju naše sertifikate usavršavamo automatizaciju i digitalizaciju vizije, obezbeđujemo transparentnost tržišta i tako pružamo ruku preduzećima koja su u svom radu uspešna.


Hemofarm nagrađen za bezbednost i zdravlje na radu\npetak, 24. april 2015. 13:42h\nHemofarm je dobio prvu nagradu u okviru posebnog priznanja „28 april“ za predanost vrednostima bezbednosti i zdravlja na radu i širenju kulture prevencije. Kao odgovornoj kompaniji sa velikim brojem zaposlenih, ovo je značajna potvrda poštovanja svih svetskih standarda i kontinuiranoj brizi o zdravlju i bezbednosti radnika u zahtevnoj farmaceutskoj industriji.\nNa svečanosti u Domu Vojske Srbije koju je otvorio ministar rada, zapošljavanja i socijalne politike Aleksandar Vulin, Uprava za bezbednost i zaštitu na radu dodelila je priznanja pravnim licima, preduzetnicima i pojedincima povodom 28. aprila – Svetskog dana bezbednosti i zdravlja na radu.\nNagradu je u ime Hemofarma primio Milan Smoljanović, direktor Sektora opštih poslova koji je istakao da je u toj kompaniji, iako proizvodi delikatne i zahtevne proizvode broj povreda na radu minimalan.\nZaštita od povreda i profesionalnih oboljenja, u Hemofarmu nije samo određena zakonskim odredbama već je fokusirana na brigu o svakom zaposlenom pojedinačno. Naše zaposlene vidimo kao naš najveći resurs i trudimo se da im obezbedimo maksimalne uslove za rad u pogledu bezbednosti, ali i motivacije za dobre rezultate, rekao je Smoljanović.\nSmoljanović napominje da se kao povreden na radu u Hemofarmu smatraju i najčešće povrede prilikom dolaska ili odlaska sa posla i da u kompaniji nema nijednog zaposlenog sa nekim od profesionalnih oboljenja.\nHemofarm zapošljava 2560 radnika na više proizvodnih lokacija u Vršcu, Šapcu, Podgorici, Banja Luci i Beogradu. U svakom segmentu rada Hemofarm primenjuje sve svetske standarde zaštite životne sredine i upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednosti na radu, a najviši nivo bezbednosti potvrđen je i kroz uvođenje standarda OHSAS 18001.\nSestre Čikara iz Vršca nagrađene u Ruskom domu\nNagrada za vršačku Turističku organizaciju\nBiciklisti Hemofarma sve bliže Vršcu\nDodeljena nagrada "Vasko Popa" u Vršcu


POČETNA VESTI Ove godine obeležavamo 300 godina od Požarevačkog mira!\n2006. godine, na predlog Turističke organizacije Požarevca, Skupština grada osnovala je fondaciju „Požarevački mir 1718“\nGodine 2009. je izgrađen objekat koji simbolično predstavlja šator u kome je potpisan mir\nPostavka kostimiranih pregovarača obučenih u duhu epohe s’ početka 18. veka\nNakon tri veka ovo mesto je obeleženo 21.07.2004. godine Megalitom (drevni spomenik od kamenog bloka težak preko 15 tona), da bi 2006. godine, na predlog Turističke organizacije Požarevca, Skupština grada osnovala fondaciju „Požarevački mir 1718“.\nFondacija „Požarevački mir 1718“\nGodine 2009. je izgrađen objekat koji simbolično predstavlja šator u kome je potpisan mir, a 2012. godine je potkrepljen postavkom kostimiranih pregovarača obučenih u duhu epohe s’ početka 18. veka. Fondacija je 2014. godine prešla u sastav Narodnog muzeja Požarevac.\nIZVORUrban City, TOP\nPRETHODNI ČLANAKProlećna preporuka: Staza Vranjevac u Malom Crniću\nSLEDEĆI ČLANAKBez vode pojedini potrošači u Požarevcu


Vučić: Zadovoljni smo saradnjom sa OEBS - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Zadovoljni smo saradnjom sa OEBS\nVeoma smo zadovoljni saradnjom koju ostvarujemo sa Misijom OEBS u Srbiji i smatramo da je ekspertska podrška, koju OEBS našim institucijama, izuzetno značajna, a cenimo i podršku Misije procesu izrade Medijske strategije, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić, u razgovoru sa generalnim sekretarom OEBS Tomasom Gremingerom.\n0Piše: Fonet 09. oktobra 2019. 14.10 Izmenjeno: 14.53\nVučić je pohvalio i saradnju koje naše institucije ostvaruju sa Misijom OEBS na Kosovu i Metohiji, saopštila je Pres služba predsednika Srbije.\nVučić je, kako se navodi, visoko ocenio i saradnju sa OEBS i njenom Kancelarijom za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) u oblasti unapređenja izbornog procesa. U cilju praćenja primene preporuka i unapređenja izbornog procesa, Vlada Srbije je u avgustu ove godine donela odluku o osnivanju Radne grupe za saradnju sa OEBS i Kancelarijom za demokratske institucije i ljudska prava, podseća se u saopštenju.\nGreminger je istakao da OEBS želi da podrži Srbiju u konsolidaciji demokratskih institucija, unapređenju izbornog sistema i jačanju medijskih sloboda. Sagovornici su zaključili da Srbija aktivno doprinosi stabilnosti i bezbednosti, promoviše regionalnu saradnju, kao i da je snažno posvećena principima multilateralizma i ostvarivanju smernica OEBS, navodi se u saopštenju.\nAleksandar Vučić, OEBSBeograd\nEU će videti izborne zloupotrebe „iz prve ruke“


Tusk: EU neće dozvoliti zastrašivanje tokom pregovora o Bregzitu\nBeta 15. marta 2017. 10:50\nEvropska unija neće dozvoliti da se zastražuje pretnjama tokom pregovora o Bregzitu, rekao je danas predsednik Evropskog saveta Donald Tusk osvrćući se na mogući razlaz Londona i Brisela bez sporazuma.\n„Želim da budem jasan, da bi scenario bez sporazuma bio loš za sve, i posebno za Veliku Britaniju“, rekao je Tusk u obraćanju Evropskom parlamentu u Strazburu.\n„Nećemo dozvoliti da se zastrašujemo pretnjama“, dodao je Tusk.\nTusk je rekao da ideja da bi nepostizanje sporazuma o razlazu bilo dobro za Veliku Britaniju i loše za EU, „sve više prelazi u oblik pretnji“.\nU govoru u januaru britanska premijerka Tereza Mej upozorila je protiv namere da se Britaniji nametne „kazneni“ sporazum o izlasku iz Unije koji bi bio „katastrofalan čin“ za EU.\n„Bolje je biti bez sporazuma nego imati loš sporazum“, rekla je tada ona.


U glavi samo Norvežanke... - Sportske.net\nU glavi samo Norvežanke...\nNajbolje rukometašice Srbije nastavile su pripreme za EP koje za deset dana počinje u našoj zemlji. Bek naše reprezentacije Marina Dmitrović veruje da će pritisak i trema nestati kada šampionat počne a priznaje da se sada samo misli na prvog protivnika, reprezentaciju Norveške.\nDo početka Evropskog prvenstva za dame ostalo je još samo deset dana. Srbija će se četvrtog decembra sastati sa Olimpijskim šampionom Norveškom a pripreme su nakon Aranđelovca nastavljene u Vrnjačkoj Banji.\nRukometašica skopskog Vardara Marina Dmitrović veruje da će pritisak i trema koja je primetna u ovoj fazi priprema nestati kada se izađe na teren.\n"Pritisak postoji, naravno da je drugi osećaj kada igraš u svojoj zemlji. Lepo se osećam, ima i pritiska i treme, ali znam da će sve to nestati kada bude počela prva utakmica na prvenstvu" rekla je Dmitrovićeva.\nA prvi meč, kao što je već rečeno trebalo bi da bude i najteži u grupi. Ukrajinke i Čehinje nisu ni primaći po kvalitetu Norvežankama sa kojima se naše reprezentativke sastaju u prvom kolu.\nMarina tvrdi da bi se za sada trebalo fokusirati isključivo na olimpijske šampionke i da nema razloga da se sumnja u trijumf.\n"Meni je sada u glavi samo Norveška. One jesu favoriti, imaju dobru kontru i brze igračice, ali ako ih usporimo, možemo sa njima da se nosimo na pozicioni napad. Mislim da tako treba da se igra" konstatuje Dmitrovićeva.\nNakon prvog meča sa Norveškom koji je na programu 4. decembra, Srbija se sastaje sa Ukrajinom (6. decembra) i Češkom (8. decembra).


Uredjenje enterijera | Linea Milanovic Beograd\nTrenutno ste ovde: Naslovna » Uredjenje i opremanje enterijera – galerija slika\nUredjenje i opremanje enterijera – galerija slika\nLinea Milanovic… projektovanje enterijeraPored standardnog proizvodnog programa nameštaja, naša kompanija nudi i kompletno uredjenje enterijera koje podrazumeva uredjenje stanova i kuća, opremanje kafića i barova, opremanje restorana, opremanje ekskluzivnih kancelarija i ofisa, kao i uredjenje hotela, a u svemu prema individualnim zahtevima i željama klijenata.\nTim naših stručnjaka – arhitekata i dizajnera sa velikim iskustvom u realizaciji enterijera kako u Srbiji tako i u inostranstvu će Vam pomoći oko rešavanja svih dilema i nedoumica vezano za uredjenje Vašeg enterijera i pružiti svu neophodnu pomoć oko definisanja svakog detalja. To je ujedno i naš moto – besprekornost i unikatnost svakog enterijera koji opremamo.\nPrilikom uredjenja enterijera, bilo da je u pitanju uredjenje stana, hotela, kafica ili restorana posebna pažnja se obraća na afinitete i ukus klijenta, kao i sam dizajn i odabir materijala za nameštaj, kako bi se dobio unificiran i prijatan ambijent. U proizvodnom procesu koristimo isključivo najkvalitetnije materijale kao što su prvoklasni masiv, furnirani medijapan, kompozitni materijali poslednje generacije i uvozne okove evropskih proizvođača.\nTakođe, uredjenje enterijera koje nudimo podrazumeva i izradu nameštaja i elemenata enterijera po zadatom projektu.\nNakon definisanja svih detalja, naši majstori pristupaju uzimanju preciznih mera sa objekta i izradi personalizovanog nameštaja i elemenata enterijera. Praćenje kompletnog procesa, od faze predloga i dizajna do realizacije, i višestepena kontrola kvaliteta prilikom izrade omogućava nam da zadovoljimo prohteve i najzahtevnijih klijenata prilikom opremanja enterijera.\nU ovoj galeriji slika možete videti samo jedan delić realizovanih i personalizovanih ekskluzivnih enterijera našeg brenda. U pitanju su rešenja za uredjenje stana, dnevnog boravka, kuhinje, kafica, hotela i restorana.


Lider Hezbolaha: Izraelski rat pokrenuo bi hiljade boraca\nI. Đ. 23. juna 2017. 19:17\nLider libanskog šiitskog pokreta Hezbolah Sajed Hasan Nasralah izjavio je danas da bi eventualni budući rat koji bi pokrenuo Izrael protiv Sirije ili Libana mogao dovesti do angažovanja na hiljade boraca iz zemalja poput Irana, Iraka i Jemena.\nNjegova izjava implicira da bi pripadnici šiitske milicije, koje podržava Iran, a koji trenutno podržavaju sirijskog predsednika Bašara al Asada, mogli da uzmu učešće ukoliko izbije eventualni sukob sa Izraelom u budućnosti, preneo je Rojters.\n„Izraelski neprijatelj mora da zna, da ukoliko pokrene izraeski rat protiv Sirije ili Libana, nije poznato da li će sukobi ostati libansko-izraelski ili sirijsko-izraelski. Ovo ne znači da postoje države koje bi direktno intervenisale“, rekao je Nasralah.\nNasarlah je dodao da bi to moglo da otvori put hiljadama ili čak i stotinama hiljada boraca iz celog arapskog i islamskog sveta da uzmu učešće u ratu.\nLider Hezbolaha je u više navrata upozorio Izrael da ne napada Liban, gde se nalazi sedište te paravojne organizacije i odakle ona šalje svoje borce da podrže sirijskog predsednika Bašara al Asada u borbi protiv pobunjenika, navela je britanska novinska agencija.\n„Nisam Asadov fan, neću stajati po strani i pustiti ga da se…\nHezbolah: Američki napad u Siriji – „idiotski korak“\nHezbolah odbio napad Islamske države


Danas u "Dnevnom avazu" čitajte: Medeni mjesec u kampu ISIL-a\nNaslovnica "Dnevnog avaza" za 4. oktobar 2019. Foto: Avaz\nU današnjem printanom izdanju „Dnevnog avaza“ donosimo ekskluzivnu ispovijest Zvorničanke koja je završila u Siriji. Pročitajte kako je došla u Siriju, šta kažu njeni roditelji, a šta advokat.\nNa današnji dan prije deset godine, 4. oktobra 2009., u masovnim neredima prije utakmice Široki Brijeg - Sarajevo oko stadiona Pecara ubijen je navijač kluba s Koševa Vedran Puljić (24). Ko krije Puljićevog ubicu!?\nSlobodno mogu reći da je sastanak u vezi sa plinom koji je u srijedu održan u zgradi Vlade FBiH, bio borba za državu, kazao je na početku razgovora za „Avaz“ Jasmin Salkić, direktor „BH-Gasa“. U intervjuu nam je otkrio šta se to, ustvari, dešavalo na sastanku i koja je uloga Evropske komisije.\nVlada FBiH odbila je inicijativu da studenti rade 20 sati sedmično te da dobiju i pravo na radni odnos. Šta sve o tome misli Vesko Drljača, federalni ministar rada i socijalne politike, donosimo u današnjem printanom izdanju.\nNevjerovatnu priču donosimo iz Bosanskog Grahova. Pročitajte zašto su nam mještani rekli: "Kako neće biti pusto kad nema ko djecu rađati!"\nPotvrđena je optužnica Okružnog javnog tužilaštva. Sudija za prethodno saslušanje Okružnog suda u Bijeljini potvrdio je optužnicu protiv Spasoja Vidakovića i Koje Nikolića, obojica sa područja općine Lopare.\nZeničanin Armin Zilić (23) već tri godine šlepa vozila nakon teških saobraćajnih nesreća. Kako nam je ispričao, nagledao se velikih tragedija, a mjesečno je imao i do 200 intervencija, a u današnjem "Avazu" pročitajte koja mu je bila najteža.\nSeverina Kojić (47) ponovo je podigla kredit, ovog puta u iznosu od 70.000 eura, koje planira uložiti u turneju, tvrdi srbijanski „Kurir“. Ovo je već drugi put u manje od godinu kako se pjevačica obraća banci, od koje je već pozajmila 100.000 eura da bi platila album. Otkrivamo šta je sve založila, koliko još novca treba otplatiti i na koji način.\nNa stranicama Sporta donosimo intervju s Vedadom Ibiševićem. On je često spominjan kao neko ko je i dalje trebao ostati dio reprezentacije, a za naš list je upravo o ovome otvorio dušu.\nNakon posljednjih nemilih scena na Pecari, tokom utakmice osmine finala Kupa BiH Široki Brijeg - Sarajevo 3:2 - od vrijeđanja gostujućih igrača i navijača na nacionalnoj osnovi i veličanja ratnih zločinaca iz Drugog svjetskog rata, do gađanja igrača Sarajeva bakljama, flašama i drugim tvrdim predmetima, do dvadesetominutnog prekida utakmice - ljubitelji fudbala u BiH sa pravom se pitaju: "Ima li uopće smisla igrati na Pecari!?"\nDanas poklanjamo naš revijalni prilog "TV Extra".\nDanas u "Dnevnom avazu" čitajte: Drama zbog plina\n’Avaz’ je 24 godine lider na medijskom tržištu\nDanas u "Dnevnom avazu" čitajte: Historijsko srebro za Amela Tuku i BiH


12.09.2019 / 10:12 BiH - Mostar\nVlada Federacije BiH danas će u Mostaru razmatrati Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevremenom povoljnijem umirovljenju branitelja i boraca.\nIzmjene i dopune učinjene su jer proces revizije po Zakonu o provođenju kontrole zakonitosti korištenja prava iz oblasti braniteljsko-invalidske zaštite ne bi mogao biti okončan zbog stalnog uvođenja novih korisnika u pravo.\nNa dnevnom redu je i više odluka o utvrđivanju koeficijenata i osnovice za obračun i isplatu mjesečnih novčanih naknada korisnika braniteljsko-invalidske zaštite, priopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić upoznat će Vladu FBiH o stanju u rudnicima ugljena u FBiH i aktivnostima provedenim posljednjih dana.\nPredviđeno je i izjašnjenje o predloženom izdvajanju 462.069 maraka iz tekuće rezerve Vlade FBiH na ime financijske pomoći ovogodišnjem proračunu Grada Mostara.\nFederalno ministarstvo financija upoznat će Vladu FBiH o podacima iz konsolidiranog izvještaja o izvršenju proračuna FBiH, kantona i općina, financijskih planova izvanproračunskih fondova FBiH za prvo polugodište 2019. godine.\nPred članovima Federalne vlade je izvještaj o prošlogodišnjem provođenju Akcijskog plana 2013.-2018. godina za realizaciju Strategije razvoja industrije tekstila, odjeće, kože i obuće u FBiH za period 2013.-2023. godina.\nRealizirajući zaključak Vlade FBiH od 31.7.2019. godine, JP Ceste FBiH je za današnju sjednicu pripremilo detaljne izvještaje o stanju radova na izgradnji dionice ceste M-18 na prijevoju Karaula i rekonstrukciji tunela Vranduk.\nNa inicijativu Federalnog ministarstva prostornog uređenja, Vlada će razmatrati predložene izmjene Programa utroška 203.000 maraka s kriterijima raspodjele, utvrđenih ovogodišnjim proračunom FBiH, namijenjenih sufinanciranju zaštite nacionalnih spomenika.\nFena ima važnu ulogu u tačnom i kvalitetnom informiranju javnosti\nBukvarević u Zvorniku obišao spomen-obilježja u izgradnji\nKS očekuje oko 36 miliona KM iz kredita MMF-a\nPodržati povratnike u RS kroz izmjene Zakona o pravima boraca


On je jubilarni 300. put igrao za državni tim, a pritom je izjednačio rekord takmičenja sa čak osam blokada, što je dosad samo uspeo Amerikanac Maks Holt, 2019. protiv Francuske.\n"Veoma sam ponosan. Nadam se da su moja ekipa, porodica ali i ljubitelji odbojke ponosni na moju karijeru ali... ja neću da stanem! Hoću da igram još, jer mi to donosi veliko zadovoljstvo, a i lepo je igrati", poručio je Podraščanin, koji je na Instagramu tome dodao i reči "Idemo dalje, u nove pobede, tigrovi!".\nIzabranici Slobodana Kovača posle velike borbe došli su do šeste pobede u takmičenju, a druge uzastopne.\nPo poenima, u srpskom timu bio je Dražen Luburić sa 23 poena, dok je Uroš Kovačević zabeležio 20. Podraščanin je osvojio 17 poena, od kojih osam na pomenuti način, blokom, od ukupno 12 takvih uspešnih poteza Srbije.\nOdbojkaši Srbije sada imaju učinak od 6-2, a sledeći meč igraju sutra protiv Sjedinjenih Američih Država od 18 sati.


Saudijska Arabija zabranjuje Blekberi – Nadlanu.com\nSaudijska Arabija zabranjuje Blekberi\nObjavljeno 4. avg 2010. / 00:00:00\nDUBAI, 4. avgusta 2010. (Beta-AP) – Saudijska Arabija je u sredu naložila svojim operaterima da prekinu pružanje usluga korisnicima telefona tipa Blekberi, podižiću napetost između proizvođača popularnog poslovnog telefona – kanadske kompanije Riserč in Mošn (Researć in Motion, RIM) – i vlada država koje zahtevaju širi pristup prenosu podataka.\nSaudijska državna agencija SPA kaže da je operaterima mobilne telefonije rečeno da počev od petka moraju da obustave servis za Blekberi širom kraljevine.\nVest o zabrani stigla je samo par dana nakon što su susedni Ujedinjeni Arapski Emirati objavili da će, počev od oktobra, obustaviti elektronsku poštu, slanje poruka i pretragu interneta preko Blekberija.\nIndija takođe pregovara sa RIM-om o tome kako Blekberi prenosi informacije. Kao i Emirati, Indija je navela bezbednost za razlog što traži veći pristup informacijama koje se zaštićene šifrom šalju telefonom preko mreže kompjutera kanadske kompanije.\nObožavaoci odlučuju o idućem singlu Bojzona\nStefan Kapičić u filmu sa Drew Barrymore


Daviniću ukinuta uslovna osuda za vojni brod, sledi nova odluka\nApelacioni sud u Beogradu ukinuo je osuđuću presudu nekadasnjem ministru odbrane Srbije i Crne Gore Prvoslavu Daviniću kojom je bio kažnjen uslovnom osudom, jer je 2005. godine Crnoj Gori nezakonito poklonio vojni brod barkasa vredan oko 50.000 dolara.\nPrvoslav Davinić za sada oslobođen tri optužnice, četvrti postupak ide ponovo\nIstom odlukom Apelacioni sud je naložio da drugostepeni sud ponovo odluči u tom predmetu.\nOvo je trećestepena odluka Apelacionog suda, jer je drugostepenu presudu kojom je Davinić bio osuđen na osam meseci zatvora s rokom provere od tri godine, doneo isti taj sud, a nakon održanog glavnog pretresa.\nPrvostepenim presudama Višeg suda u Beogradu Davinić je u ovom slučaju dva navrata već bio oslobođen optužbi za zloupotrebu službenog položaja, a oštećena Republika Srbija je radi ostvarivanja imovinsko - pravnog zahteva bila upućena na parnicu.\nU obrazloženju svoje trećestepene odluke, objavljene na sajtu, Apelacioni sud navodi da drugostepena presuda sadrži bitnu povredu odredaba krivičnog postupka jer je izreka nerazumljiva, pošto se u njoj navodi da je Davinić naneo štetu Državnoj zajednici SCG, ali se ne navodi iznos materijalne štete.\nTaj iznos prema stavu suda, mora biti izražen kroz novčanu vrednost.\nZa sud je sporan i deo odluke na koji način je radnjama okrivljenog naneta šteta Državnoj zajednici SCG, a da pritom nije ostvarena korist za državu čclanicu – Crnu Goru, jer "drugostepeni sud nije dao jasne i argumentovane razloge o toj odlučnoj činjenici, što čini bitnu povredu odredaba krivičnog postupka".\nDavinić se tereti da je 18. avgusta 2005. godine u Beogradu iskorišćavanjem službenog ovlašćenja naneo štetu Ministarstvu odbrane Državne zajednice SCG jer je odlučio da se Reginalnom centru za obuku ronilaca za podvodno razminiranje iz Bijele ustupi bez naknade plovno sredstvo Vojske SCG – barkasa hidrografska.\nTo plovno sredstvo je zatim 7. septembra 2005. godine predato Regionalnom centru iz Bijele, zajedno sa brojnim materijalnim sredstvima i pratećom opremom u vrednosti od oko 3.6 milina dinara.\nU obrazloženju ukinute presude je pored ostalog bilo navedeno da je Davinić bio svestan da stavlja van snage prethodnu donetu odluku o prodaji barkase kao viška sredstava i time pricinjava štetu budžetu savezne države kome bi bila uplaćena sredstva od ostvarene prodaje.\nOn je već pravosnažno oslobođen po tiri optužnice (afera Pancir, stanovi za Kobre, stan za jednog oficira), a u toku mu je suđenje za aferu "satelit".\nJoš jednu optužnicu protiv njega kao i njegovog tadašnjeg pomoćnika Miluna Kokanovića zbog sumnje da su u postupku prodaje viška naoružanja zloupotrebom službenog položaja 2005. godine oštetili budžet Srbije tužilaštvo je podiglo prošle godine.\nTom optužnicom Daviniću se na teret stavlja da je iskorišćavanje svog službenog položaja preduzeću "Jugoimport-Mont"iz Podgorice pribavio imovinsku korist od 1.617.686 američkih dolara i državi Srbiji u tom iznosu naneo štetu.\nLidiji nije suđeno zbog učestvovanja u brutalnom ubistvu muškarca, ali je zbog JEDNE MRLJE NA FARMERKAMA sada ponovo vode na sud\nPUŠTENI DA SE BRANE SA SLOBODE Ukinut pritvor muškarcima osumnjičenim za OTMICU\nJELENA I MATIJA 27 PUTA IZBOLI NJENOG MUŽA Umirao u bolovima dok su u drugoj sobi spavala njihova deca


7 Mps / 61%\nPoslednja izmena 12:50\n10.12.2015 u 14:49\nAmerička donacija VMA za prevenciju HIV-a\nNa Vojnomedicinskoj akademiji je, u prisustvu američkog ambasadora Majkla Kirbija i zastupnika načelnika VMA pukovnika prof. dr Zorana Šegrta, potpisan aneks ugovora o donaciji u vrednosti od 90.000 američkih dolara, saopštila je VMA. Američka donacija VMA se sastoji u opremi za primarnu prevenciju HIV/AIDS i drugih seksualno prenosivih bolesti, u materijalu za obuku srpskih lekara, brzim testovima na seksualno prenosive bolesti i drugoj opremi namenjenoj podizanju svesti o HIV/AIDS. Inače, reč je o globalnoj inicijativi u okviru koje vlada SAD sarađuje sa vojskama širom sveta kako bi se pojačala svest o tim bolestima i ojačali kapaciteti za njihovu prevenciju, negu i lečenje.\n28.07.2015 u 16:00\nDoktorka sa VMA preminula od malarije\nDr Olivera Jovanović, specijalista radiologije sa Vojnomedicinske akademije, koja je bila angažovana u prvoj rotaciji mirovne misije Ujedinjenih nacija u Centralnoafričkoj Republici, preminula je sinoć u ovoj ustanovi od posledica teškog oblika malarije. Ona je u veoma teškom stanju, sa simptomima i znacima otkazivanja više organa, primljena 6. jula u Kliniku za infektivne i tropske bolesti VMA, a tokom hospitalizacije preduzete su sve neophodne dijagnostičke i terapijske procedure koje se primenjuju u lečenju malarije i komplikacija koje izaziva.\n02.03.2015 u 09:00\nObeležen Dan VMA, 171 godina uspešnog rada\nBEOGRAD – Vojnomedicinska akademija obeležiće danas Dan ustanove i 171 godinu postojanja i uspešnog rada dodelom priznanja i svečanošću koja će biti održana u Domu Vojske. Kao dan VMA obeležava se 2. mart, jer je tog datuma 1844. godine, ukazom kneza Aleksandra Karađorđevića, osnovana prva centralna vojna bolnica. VMA je vodeća ustanova u oblasti lečenja, preventivne medicine, farmacije,...\n03.03.2014 u 22:00\nPriznanja povodom jubileja VMA\nKlinika za anesteziologiju i intenzivnu terapiju Vojnomedicinske akademije proglašena je najboljom organizacionom jedinicom u ovoj ustanovi, a medalje „Dr Vlada Đorđević” za najbolje vojne i civilne hirurge, koje se dodeljuju u znak sećanja na vrhunskog lekara, pripala je general-majoru u penziji akademiku profesoru dr Antoniju Škokljevu i dr Miroslavu Milićeviću. Priznanje za dobru i uspešnu saradnju...\n01.09.2013 u 15:00\nKo se leči u Diplomatskoj ambulanti VMA\nJovanka Broz je zbrinuta u Urgentnom centru u Beogradu iako, kao nosilac Partizanske spomenice 1941. godine ima pravo da se leči na Vojnomedicinskoj akademiji (VMA), instituciji koja ima imidž ustanove u kojoj se leče ličnosti iz domaćeg političkog i javnog života. Gde se leče poznati? Neki se obraćaju lekarima Kliničkog centra Srbije, neki doktorima manjih kliničko-bolničkih centara, pojedinci...\n30.03.2020 u 12:40\nPobunili se ljudi iz karantina u Košutnjaku, traže rezultate testova na virus\n30.03.2020 u 12:33\nI Španija prevazišla Kinu po broju zaraženih\n30.03.2020 u 12:29\nTošić: Kako sam napustio Kinu poslednjim avionom\n30.03.2020 u 12:22\nU KC Vojvodine preminula žena zaražena koronavirusom\n30.03.2020 u 12:20\nIzolacija slabi imunski sistem


Samo 34.556 poljoprivrednika izmirilo obaveze prema PIO - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nSamo 34.556 poljoprivrednika izmirilo obaveze prema PIO\nDug poljoprivrednika po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, zaključno s 30. novembrom iznosio je 90,8 milijardi dinara. Iz poreske uprave Srbije napominju da će oni koji ne plate dug ostati bez penzija.\nMnistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović najavio je u Skupštini Srbije da će biti reformisan sistem doprinosa za poljoprivrednike. Doprinosi će se ubuduće plaćati na osnovu prihoda.\nMinistar Nedimović će prilikom predstavljanja izmena i dopuna tri zakona o poljoprivredi naglasio da veliki broj gazdinstava ima veoma visoke dugove za doprinose za penzijsko osiguranje. Tom prilikom Nedimović je ocenio da je nelogično da isti iznos za doprinose treba da izdvoje vlasnici zemljišta površine pola hektara i oni koji imaju 100 hektara.\n34.556 poljoprivrednika redovno plaća obaveze\nPoreska uprava Srbije, kako piše "Politika" će dužnicima poslati opomene o vrsti i i iznosu poreza, kojom će se dužniku naložiti da dospeli porez plati odmah, a najkasnije u roku od pet dana od dana prijema opomene. Prema podacima Poreske uprave Srbije zaključno s 30. novembrom 2016. 34.556 poljoprivrednika je redovno izmirilo svoje obaveze socijalnog osiguranja.\nNa isti dan, dug poljoprivednika po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje iznosio je 90,8 milijardi dinara. a iz Uprave napominju da će oni koji ne plate dug ostati bez penzija. Treba napomenuti i to da u Srbiji ima oko 250.000 korisnika poljoprivredne penzije.\nAko poreski obaveznik, u ovom slučaju poljoprivrednik ne plati dug u roku koji će biti naznačen na pristigloj opomeni, Poreska uprava će početi s postupkom prinudne naplate poreza donošenjem rešenja. Predmeti prinudne naplate, kako su istakli u Poreskoj upravi mogli bi biti pokretne i nepokretne stvari, zarada, gotov novac i potraživanja.\nInače, na snazi je Zakon penzijsko invalidskog osiguranja, koji je počeo da se primenjuje u 2015. godini, a kojim je predviđeno da doprinose za penzijsko osiguranje uplaćuje samo jedan član porodičnog poljoprivrednog gazdinstva. Primena ovog Zakona uticala je na smanjenje broja osiguranika što direktno utiče i na visinu penzije koja se isplaćuje poljoprivrednicima. S druge strane, male penzije se ocenjuju kao glavni razlog pada broja poljoprivrednih osiguranika.\nU oktobru 2016. godine skoro 30.000 poljoprivrednih penzionera primalo je penzije u iznosu nižem od 10.577,31 dinara. Najniža osnovica osiguranja za celu prošlu godinu bila je 22.237 dinara, a stopa doprinosa iznosila je 26 odsto.\nPIO Poljoprivedne penzije Poreska uprava Srbije Dug Broj osiguranika Branisalav Nedimović\npa iskreno tu nešto ne štima, naime i onaj ko ima 200 hekt. zemlje i onaj što ima 3 h svi u isti koš, i drugo vrlo važno onaj ko uplaćuje 15 godina i onaj koji uplaćuje 39 IMAJU ista primanja VAN SVAKE PAMETI E ZATO NAROD ODUSTAJE. mIZERIJA JE OD PENZIJE DA NE KAŽEM DA OD "300 000 "KORISNIKA ZEMLJ. PENZ, POLA NJIH PRIMA UMANJENU (PORODIČNU) PENZIJU OD celih 7 ooo -sramootaaa


Borčani strepe od "iskusnih" Pazaraca - Sportske.net\nBorčani strepe od "iskusnih" Pazaraca\nTrener BSK Borče Goran Milojević rekao je danas da njegove fudbalere očekuje izuzetno teška utakmica protiv Novog Pazara u šestom kolu Super lige. Milojević smatra da su Pazarci veoma iskusni.\nBSK i Novi Pazar sastaju se u šestom kolu Super lige, a kao glavni adut gostiju, trener Borčana Goran Milojević vidi iskustvo.\n"Čeka nas jedna izuzetno teška utakmica protiv Novog Pazara, koja je iskusna i kvalitetna ekipa. Moramo da pokušamo da ostanemo neporaženi na našem terenu", rekao je Milojević novinarima u Beogradu.\nMilojević je kazao da neće moći da računa na povredjenog defanzivca Nikolu čelebića, ali da su svi ostali igrači spremni za utakmicu.\nTrener ekipe iz Borče je istakao da njegov tim mora da popravi igru u odnosu na prošlo kolo kada je ubedljivo poražen od Rada na Banjici sa 3:0.\n"Za razliku od meča sa Radom, želimo da odigramo bolje jer smo u tom meču u drugom poluvremenu odigrali zaista loše. Radili smo dosta na psihološkoj pripremi igrača posle te utakmice", istakao je Milojević.\nBSK u šestom kolu Super lige dočekuje Novi Pazar u subotu u 16.30 na stadionu u Borči.


ZAKON O ZAŠTITI PRAVA NA SUĐENjE U RAZUMNOM ROKU: Neophodno unapređenje Zakona jer ne daje potrebne rezultate\nModel koji Crna Gora primjenjuje u odnosu na sudsku zaštitu prava na suđenje u razumnom roku pokazao je određene slabosti i neophodno ga je unaprijediti jer ne daje potrebne rezultate. Istovremeno, građani skupo plaćaju greške domaćih sudova. Crna Gora je isplatila preko milion eura po presudama i poravnanjima Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, ne računajući poslednju presudu u slučaju KIPS koja će građane Crne Gore koštati više od 4.5 miliona eura, saopšteno je na okruglom stolu Centra za monitoring i istraživanje (CeMI).\nIzvršna direktorka CeMI-ja Ana Nenezić ukazala je, na okruglom stolu "Pravo na suđenje u razumnom roku – analiza nacionalnog zakonodavstva i prakse", da je ta organizacija u okviru projekta pripremila izvještaj koji se odnosi na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, odnosno na, kako je pojasnila, procjenu da li se to pravo efektivno štiti u domaćem pravnom sistemu.\n"Poštovanje prava na suđenje u razumnom roku je od izuzetnog značaja za efikasnost rada sudova, ali i povjerenja javnosti u pravosuđe, imajući u vidu da donošenje sudske odluke u razumnom roku doprinosi opštoj pravnoj sigurnosti. Međutim, u pogledu zaštite prava na suđenje u razumnom roku, možemo konstatovati da sistem treba unaprijediti jer ne daje potrebne rezultate", istakla je Nenezić u PR Centru.\nGovoreći o broju neriješenih predmeta pred crnogorskim sudovima, Nenezić je ukazala da ih je na kraju prošle godine bilo 38.971, dok ih je 2008. godine bilo 48.402.\n"Prema izvještaju Sudskog savjeta za 2018. godinu se ukazuje na to da i dalje postoje predmeti koji nijesu riješeni, iako su započeti prije deset godina, i to 2.807 predmeta koji su započeti od 2009. do 2015. godine, kao i 541 predmet započet prije 2009. godine", rekla je Nenezić.\nOna je ukazala da je, u odnosu na broj neriješenih predmeta, u prošloj godini bilo svega 346 podnijetih kontrolnih zahtjeva i ukupno 69 tužbi za pravično zadovoljenje.\n"Ukoliko posmatramo šire od 2008-2018. godine podnijeto je ukupno 2.086 kontrolnih zahtjeva, od čega je usvojeno svega 169. Dakle, broj usvojenih zahtjeva je nizak i kreće se na prosječnom nivou od oko deset odsto od ukupnog broja podnijetih zahtjeva godišnje", navela je Nenezić.\nU istom periodu je, kako je navela, podnijeto 435 tužbi za pravično zadovoljenje, od čega je usvojeno 196.\n"Posmatrajući statistiku koja se odnosi na broj neriješenih predmeta u sudovima, može se primjetiti da je njhihov broj u izrazitoj nesrazmjeri sa brojem podnijetih zahtjeva i tužbi za pravično zadovoljenje i da je višestruko niži u odnosu na ukupan broj zaostalih predmeta", istakla je Nenezić.\nPrema njenim riječima, može se zaključiti da pravna sredstva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku još koristi mali broj stranaka, da je visok procenat negativno riješenih zahtjeva, posebno kada govorimo o kontrolnim zahtjevima.\n"Ovi podaci su upozoravajući ako znamo da se preko 70 odsto prakse Ustavnog suda odnosilo na ustavne žalbe zbog potencijalnih prava na suđenje u razumnom roku, a što jasno ukazuje na preopterećenost Ustavnog suda Ustavnim žalbama zbog povrede ovog prava i može se pretpostaviti da ukoliko priliv predstavki zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku nastavi da to može imati značajne posledice na rad Ustavnog suda", navela je Nenezić.\nNenezić je upozorila i na visok broj presuda Evropskog suda u odnosu na Crnu Goru, od koji se gotovo polovina odnosi na utvrđenu pvredu prava na suđenje u razumnom roku, i sa tim povezano pitanje djelotvornosti pravnih sredstava za ubrzanje postupka i pravično zadovoljenje. U 2018. broj predstavki pred Evropskim sudom protiv Crne Gore je bilo 318, što je uvećanje u odnosu na 2016. godinu kada ih je bilo 165, ukazala je Nenezić.\n"U ovom dijelu nemamo utvrđenu odgovornost, a broj disciplinskih postupaka gotovo je nepostojeći. Crna Gora je isplatila preko jedan milion eura po presudama i poravnanjima Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, ne računajući poslednju presudu u slučaju KIPS koja će građane Crne Gore koštati više od 4.5 miliona eura. Ali to je tek početak plaćanja greški domaćih sudova", zaključila je Nenezić.\nProgramska menadžerka za civilno društvo Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Ana Margarida Mariguesa ukazala je da se u Izvještaju Evropske komisije za ovu godinu navodi da je crnogorski pravosudni sistem umjereno pripremljen i da je Crna Gora napravila neki napredak u daljem jačanju profesionalizacije sudstva.\n"U Izvještaju za ovu godinu se navodi da u 2018. godini broj zaostalih predmeta u Crnoj Gori smanjen za 4,5 odsto, dok je broj slučajeva starijih od tri godine smanjen za četiri odsto. U Izvještaju se navodi da Crna Gora mora jačati efikasnost pravosudnog sistema, smanjujući broj tekućih slučajeva i primjenjući smjernice Evropske komisije za efikasnost pravosuđa", navela je Mariguesa.\n"Nesporno je da postoje predmeti gdje postupak traje duže od pet godina 694 predmeta. Međutim, moramo da imamo u vidu i činjenicu da imamo veliki broj predmeta pred sudovima. Pa ipak ne možemo reći da građani nemaju povjerenje u tom smislu ako već podnose toliko tužbe crnogorskim sudovima", navela je Pavličić.\nGovoreći o broju riješenih predmeta od Evropskog suda, Pavličić je ukazala da se Crna Gora ne nalazi ništa u drugačijem položaju u odnosu na druge zemlje, "jer je ovo pravo pravo u kojem se podnosioci u najvećem stepenu žale pred Evropskim sudom".\n"Kada su u pitanju riješeni predmeti od strane Evropskog suda, na današnji dan imamo 25 predmeta. To nije 25 predstavki, to je 25 predmeta, jer u tim predmetima imamo objedinjene predstavke gdje je sud sam objedinio, jer se radilo o istom konvencijskom pravu", ukazala je Pavličić.\n"Mi za sada, kada je u pitanju posebno Odjeljenje pred Vrhovnim sudom koje se bavi tužbama za pravično zadovoljenje, nemamo komuniciranih predmeta gdje je neko bio nezadovoljan pravičnim zadovoljenjem dobijenim od Vrhovnog suda", navela je Pavličić.\nPredsjednica Osnovnog suda u Podgorici Željka Jovović kazala je da su u prošloj godini imali 71 kontrolni zahtjev, navodeći da je od toga usvojeno 14, "imajući u vidu na nivou svih sudova da je bilo 346".\n"To znači da je Osnovnom sudu 20,6 odsto, a kada to uporedimo sa ukupnim brojem predmeta, vidimo da Osnovni sud u Podgorici postupa ažurno. U 2018. godini imali smo stopu ažurnosti od 102,78 odsto", navela je Jovović, istučući da su sudije Osnovnog suda u potpunosti posvećene svome radu.\nSavjetnica u Vrhovnom sudu Crne Gore Ksenija Jovićević istakla je da je na planu unutrašnje sudske politike pitanje starih predmeta visoko u agendi Vrhovnog suda, navodeći da se posebno prate predmeti pred osnovnim sudovima koji su stariji od tri godine, imajući u vidu stav Evropskog suda shodno kojem se strožije cijene slučajevi koji su trajali više od tri godine u jednoj instanci.\n"Prepoznajući ovu vrstu predmeta, kao prioritetnu, predsjednici sudova donose godišnje planove o rješavanju starih predmeta, i kontinuirano se staraju o njhovoj pravilnoj implementaciji", navela je Jovićević.\n"Može se smatrati da su zaostaci u sudskim postupcima izrodili i institut zaštite prava na suđenje u razumnom roku. Prosječno trajanje postuoka u svim sudovima iznosi 79 dana. Do tri mjeseca najviše je riješeno predmeta, to je 60 odsto, do šest mjeseci 12 odsto, do devet mjeseci šest odsto, do jedne godine pet odsto, dok je u 15 odsto riješenih predmeta postupak trajao duže od jedne godine", navela je Jovićević.\nAdvokat i pravni zastupnik KIPS-a pred Evropskim sudom za ljudska prava Predrag Savić rekao je da je Crna Gora, gdje se odbacije 80 odsto predstavki, u najnepovoljnijem položaju pred Evropskim sudom.\n"U 2018. godini se pominje da je protiv Crne Gore donijeto čak 23 presude. Kao protiv Rusije, otprilike. Te predstavke su ogromna opomena domaćem pravosuđu", ukazao je Savić.\n"Oni čine veliku uslugu državi. Oni sprečavaju veći broj predmeta pred Strazburom i pružaju veliku finansijsku pomoć držvi. Jer kad sud u Crnoj Gori, ili u Srbiji presudi nadoknadu od 300, ili 500 eura, ona je najmanje dva do tri puta manja od one nadoknade, koju će zbog kršenja prava presuditi sud u Strazburu", objasnio je Savić.\n"Potrebno je da imate bolju advokaturu. Potrebno je da imate ne samo dobro opremljene sudove i uslove za rad, nego i dobru sudsku upravu", smatra Savić.\n"Plate sudija nisu dovoljne. Sudije sa boljim platama su motivisane da rade i na njih je teže uticati, jer imaju svoj integritet. Oni su nezavisni i znaju da će svaki mjesec dobiti normalnu platu od koje će oni i njihove familije živjeti", rekao je Savić.\n"Odmazda prema tom preduzeću i danas traje. Prosto je nevjerovatno kako to preduzeće u takvim uslovima opstaje. Najavljujem niz drugih predmeta kada je u pitanju KIPS i nadamo se da ćemo se izboriti da se status tog preduzeća pred pravosuđem Crne Gore popravi", ukazao je Savić.\n"Kritike na račun Ustavnog suda, da ne bi trebalo da se miješa u meritorno odlučivanje su, sa moga aspekta, neopravdane. Ustavni sud treba to da radi, jer će smanjiti broj predmeta u Strazburu, jer će ispraviti neke sistemske greške, spasiće državu, pojačaće pravnu sigurnost", objasnio je Savić.\n"Ovdje vidim potrebu za kadrovskim jačanjem, za edukacijom. Možda treba povećati broj sudija. To treba ozbiljno razmotriti. Problem u cijelom regionu je nezavisnost i samostalnost sudova. I ponavljam da je ekonomski momenat veoma bitan za samostalnost i nepristrasnost u radu sudova", rekao je Savić.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 15.11.2019.


Prete li Rusiji nove sankcije? - 31.05.2015, Sputnik Srbija\nMoskva bi zbog crne liste evropskih političara kojima je zabranjen ulazak u Rusiju mogla da propusti šansu da joj Zapad oslabi sankcije, piše Forbs. List... 31.05.2015, Sputnik Srbija\n10:30 31.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nMoskva bi zbog crne liste evropskih političara kojima je zabranjen ulazak u Rusiju mogla da propusti šansu da joj Zapad oslabi sankcije, piše Forbs. List podseća i da sankcije koje su zapadne zemlje uvele Rusiji direktno utiču na strane investitore, nadajući se da će one biti ukinute u ovoj godini.\n„Čini se kao da Rusija želi da se sankcije protiv nje produže i u 2016. godini“, piše kolumnista Forbsa Kenet Raposa.\nPrema njegovim rečima, zabranom ulaska za 89 evropskih političara na njenu teritoriju, Moskva ozbiljno rizikuje da joj Zapad ne ukine sankcije krajem ove godine.\nNa crnoj listi Rusije, između ostalih, nalaze se generalni sekretar saveta Evrope Korsepijus Uve, bivši britanski premijer Nik Klegi i bivši premijer Belgije Gi Verhofštad.\nKleg je tvrdio da Rusija nema pravo da bude domaćin Mundijala 2018. godine, dok se Verhofštad zalagao za uvođenje sankcija Rusiji još za vreme evromajdanskih protesta prošle godine.\nForbs podseća i da su Amerika i EU, zbog ponovnog ujedinjenja Krima i Rusije, u martu prošle godine zabranile pojedinim ruskim političarima ulazak na njihovu teritoriju, dok su ekonomske sancije protiv ruskih kompanija uvedene dva meseca kasnije.\nList piše i da je Zapad pored toga što kritikuje rusku politiku prema Ukrajini, nezadovoljan i zbog podrške koju Rusija pruža predsedniku FIFA Sepu Blateru.\nPrema rečima Vladimira Putina, Blater je žrtva "američkog lova na veštice", navodi Forbs i dodaje da se ruski predsednik boji da će političari poput bivšeg britanskog premijera bojkotovati održavanje Mundijala u Rusiji 2018. godine.


prevoz - Penzin\nOčekuje se da poslanici Narodne skupštine na sednici 6. maja 2020. i formalno proglase ukidanje vanrednog stanja u Srbiji. Postojaće, međutim, mere koje će važiti izvesno vreme i nakon ukidanja vanrednog stanja.\nPenzioneri Leskovca traže povlašćeni prevoz\nUdruženje penzionera Leskovca traži da se delu penzionera omogući popust, a da deo dobije pravo na besplatan prevoz.\n02.11.2016.02.11.2016. Magazin GodineSvet\n100 godina Transsibirske železnice kroz 7 zanimljivih činjenica\nI dalje najduža jedinstvena pruga na svetu, Transsibirska železnica, ove 2016. godine napunila je punih 100 godina. I dalje je jedna od najaktivnijih železničkih ruta na svetu, a ovih sedam činjenica o njoj po izboru RT-a pokazuju o kakvom se fascinantnom poduhvatu radi…\nGrujić – Treće doba\nCara Dušana 48, Šabac 15000 Šabac tel: 015 347 960


SCHENK STAHL GmbH - www.schenk-stahl.de - +49 (0) 2131 / 23037: O NAMA\nDana?nje preduzeće SCHENK STAHL GmbH osnovano je 1986. godine od strane bračnog para Schenk kao trgovačko preduzeće za promet nerđajućim proizvodima i proizvodima otpornim na visoke temperature, sa sedi?tem u Beču. Vi?e od četrdeset godina Peter Schenk se profesionalno bavi sa cevima u kvaliteti plemenitog čelika, pogotovo sa cevima otpornim na posebno visoke temperature.\nSamo nekoliko godina kasnije – 1989 – doneta je odluka o otvaranju skladišta u gradu Düsseldorf-Heerdt, šta je omogućilo da se program isporuka još preciznije uskladi sa potrebama kupaca. Da bi se sopstveni zahtevi mogli realizovati sa potrebnom proizvodnom dubinom, sredinom devedesetih godina donesena je odluka o isključivoj specijalizaciji na materijale otporne na vrlo visoke temperature, posebno na cevi, u varenoj izvedbi i izvedbi bez prelaza.\nVeć nekoliko godina se sin, Frederic Schenk, brine za područje reklama/marketinga preduzeća, prevashodno za izlaganje na sajmovima i njihovo oblikovanje. To između ostalog sadrži i optimiranje struktura prodaje i pronalaženje novih tržišta za plasman proizvoda.\nPreduzeće SCHENK STAHL zapošljava ukupno osam saradnika, koji su svi skupa motivisani da svoje preduzeće unaprede u učinkovitog partnera, i to pre svega brzom i blagovremenom realizacijom radnih naloga.


Predstavljamo vam 10 okrutnih životnih istina, koje svaki čovek u životu shvati pre ili kasnije. Što pre ih shvatite, lakše će vam biti!\n1. Učenje nikada nije gotovo\n2. Dobra osoba i dobar radnik nisu isto\n3. Nagrada se čeka malo duže, ako se ikad i dočeka\n4. Vi jeste centar, ali samo vašeg ličnog sveta\n5. Ono što ste postali, rezultat je vašeg izbora\nJedina osoba odgovorna za vaša dela ste vi sami. Ako ne znate da vozite auto, to je zato što niste naučili. Ako vas neko loše tretira, verovatno ste mu to sami dozvolili. Niko drugi nije kriv što nemate veće obrazovanje, što niste u braku…\n6. Nema druge prilike da ostavite dobar prvi utisak\n7. Niko neće trčati za vama ceo život\n8. Ništa se neće desiti dok nešto ne preduzmete\n9. Izigravanje žrtve ostaje bez pohvale\n10. U svetu ima mnogo boljih i uspešnijih ljudi od vas\nPreviousPrevious post: Budimo mudri kao zmije: Reči patrijarha Pavla kojih se treba setiti kad god je teško\nNextNext post: Evo kako da prepoznate poluintelektualca


Ni dinar iz budžeta za Narodno pozorište, štrajk baleta\nHonorarno angažovani baletski umetnici Baleta Narodnog pozorišta od danas su u štrajku a kolege koje su u stalnom radnom odnosu pružaju im podršku, saopštili su danas honorarci nacionalnog teatra. Uprava traži razumevanje publike za izmene u programu.\n05.03.2014. - 16:54h\nU mejlu koji je Tanjug dobio jutros navodi se da Narodno pozorište već duže potresaju lomovi, a večerašnjim otkazivanjem predstave "Petar Pan" i ujedinjenjem baleteskih igračca stavljeno je do znanja i v.d.upravniku Dejanu Saviću, v.d. direktoru Baleta Narodnog pozorišta Konstantinu Kostjukovu i Ministarstvu kulture da su baletski igrači gladni i na ivici egzistencije.\nU saopštenju za javnost honorarno angažovani baletski umetnici ističu da neće pristati na nove ucene aktuelnog rukovodstva i da Balet do daljnjeg neće prikazivati predstave.\nDirektor Baleta Kostjukov nije odgovorio na molbu Tanjuga da komentariše situaciju a v.d upravnik Savić je izjavio da je upravo tim povodom uputio pismo vladi jer je nedopustivo da nacionalni teatar ove godine još nije dobio ni dinar.\n"Postoji realan problem kao i u svim institucijama kulture koje se finansiraju iz budžeta, znam da naši honorarni saradnici nemaju za prevoz da dođu na probe, bukvalno nemaju šta da jedu ali mi ne možemo da kršimo zakon i plaćamo horarne saradnike iz sredstava koje tome nisu namenjena", rekao je Savić.\nOn je kazao da je uputio pismo vladi zbog nemogućnosti komunikacije sa Ministarstvom kulture i informisanja u ostavci koja je dovela do realnih problema u većini kulturnih institucija koje se finansiraju iz republičkog budžeta.\nSavić ističe da na dopise koje su upućivali ministru i državnom sekretaru nisu dobijali odgovore pa ne znaju razloge za dramatičnu situaciju u kojoj su se našli zbog nepotpisivanja godišnjih ugovora sa ministarstvom.\n"Od početka godine na račune ustanova nije uplaćen ni dinar sredstava koja su već obezbeđena u budžetu pa su zaustavljeni započeti projekti, obustavljene premijere, onemogućeno isplaćivanje zarada honorarnim saradnicima i dobavljačima što stvara veliko nezadovoljstvo kod svih onih koji od kulture i za kulturu žive i rade, kao i kod publike i drugih korisnika kulturnih dobara", napisao je Savić u pismu vladi.\nU izjavi Tanjugu on je istakao da u nezadovoljstvu honorarnih saradnika nema politizacije već je to realan problem nastao zbog Ministarstva kulture koje je u mnogo navrata pokazalo da nije doraslo svome poslu i položaju.\n"Narodno pozorište ne želi ni da učestvuje u najavljenim "performansima" kojima će ministar u ostavci bezuspešno pokušati da svoj nerad i kašnjenje u ispunjavanju redovnih zadataka i obaveza pretvori u medijski događaj estradnog tipa", istakao je Savić u pismu vladi.\nUprava traži razumevanje publike za izmene u programu\nUprava Narodnog pozorišta zatražila je od publike nacionalnog teatra razumevanje jer su prinuđeni na izmene programa zbog toga što ova ustanova kulture od početka godine nije dobila ni dinara za finansiranje repertoarskih i programskih aktivnosti.\nU današnjem saopštenju za javnost Uprava Narodnog pozorišta obaveštava da ni posle više od dva meseca kašnjenja i više urgencija i dopisa, Ministarstvo kulture i informisanja iz nepoznatih razloga nije potpisalo godišnje ugovore o finansiranju ustanova kulture, među kojima je i Narodno pozorište.\nMnogi honorarni saradnici i umetnici bez kojih je nemoguće realizovati izvođenje programa i predstava, dovedeni su na samu ivicu egzistencije i onemogućen im je normalan i neometan rad u toj meri, da su prinuđeni da otkazuju svoje učešće na probama i u repertoaru, navodi se u saopštenju.\nNarodno pozorište najavilo je da će angažovanjem svih svojih potencijala omogućiti nesmetano odvijanje najavljenih predstava, gostovanja, produkcija i drugih aktivnosti predviđenih i najavljenih repertoarom ali zbog situacije u kojoj se našlo ne svojom krivicom i za koju se ne zna koliko će dugo trajati, prinuđeni su da zamole publiku za razumevanje za iznuđene izmene u programu o kojima će blagovremeno obaveštavati javnost.


Велики успех зајечарских џудиста: Чланови Џудо академије „Тодоровић” обезбедили пласман на Државно првенство\nPočetna / Vesti / Veliki uspeh zaječarskih džudista: Članovi Džudo akademije „Todorović” obezbedili plasman na Državno prvenstvo\nVeliki uspeh zaječarskih džudista: Članovi Džudo akademije „Todorović” obezbedili plasman na Državno prvenstvo\nGlas sporta 20/02/2021 | 18:29\tVesti, Zaječar, Ostali sportovi, Sport, Timočka Krajina\nDžudo akademija „Todorović” iz Zaječara imaće dva predstavnika na Državnom prvenstvu u Beogradu 27. februara, posle sjajnih rezultata na Prvenstvu Centralne Srbije održanom u Nišu. Naime, Andreja Nižnicki i Ines Kos doneli su svom klubu dve medalje, a time su učenici trenera Daneta Todorovića obezbedili i učešće na završnoj smotri najboljih srpskih džudista u kadetskoj konkurenciji u Sportskom centru „Šumice”.\nNižnicki je svom bogatom nizu odličja dodao i zlatnu medalju sa takmičenja u Nišu, gde je osvojio 1. mesto u kategoriji do 73 kilograma. Ines Kos je u konkurenciji kadetkinja do 48 kilograma osvojila 2. mesto i prigrabila vicešampionsku titulu i samim tim poput Nižnickog, vizirala kartu za Beograd.\nVredi istaći i da je dojučerašnji član Džudo akademije „Todorović”, Ignjat Paunović osvojio zlatno odličje u kategoriji do 66 kilograma, ali sada u obeležjima „Kinezisa” iz Niša, čiji je član od ove godine.\nPrethodna „NADA” predala Izbornu listu u Zaječaru\nSledeća Vreme kao usred proleća, najviša dnevna temperatura do 16 stepeni


Takmičar "Parova" HITNO PREBAČEN U BOLNICU, pa se produkcija oglasila povodom njegove OPERACIJE\nNikola Jovanović Conjo, posle serije performansa u rijalitiju "Parovi", čestog isticanja da je bolestan, vulgarnih svađa sa ocem i majkom, kletvi izrečenih na račun učesnika - završio je kod lekara.\nNjegov dugogodišnji problem sa kamenom u žučnoj kesi kulminirao je i produkcija ga je odvela na operaciju.\n"ANASTASIJA MOŽE DA NAPUNI ARENU" Palma prokomentarisao Cecinu decu, a evo kako je nazvao pevačicu (VIDEO)\nPOZLILO JOJ Dragana Mirković završila u bolnici\nPosle operacije zučne kese, Conjo se vraća u rijaliti, obavestili su organizatori javnost.\nU produkciji rijalitija potvrđeno je da je Conjo smešten u bolnicu i da će danas biti operisan.\nOsim toga, ovaj rijaliti, ali i "Zadrugu", trese skandal vezan za višemilionsku tužbu, a uključeno je nekoliko veoma zvučnih imena, o čemu detaljnije možete čitati OVDE.\nNikola Jovanović Conjo\n"DONELI SMO ODLUKU KOJA ĆE SVE VAS DA ŠOKIRA, ALI NEMAMO IZBORA..." Zadrugari u čudu zbog onoga što je produkcija uradila\nBIO JE KOST I KOŽA Poznati glumac se potpuno TRANSFORMISAO, svi gledaju njegove mišiće i NE VERUJU\nĆerka Merime Njegomir, prema pisanju domaćih medija, zaboravila je da zaključa stan kada je izašla da prošeta psa, što su lopovi iskoristili da opljačkaju porodični dom u kome živi pevačica. Porodica je 11. oktobra prijavila policiji krađu, a nadležni tragaju za lopovima.