NOVOSTI | GAMN - Part 2\nRASNA DISKRIMINACIJA SAMO DEKLARATIVNO NE POSTOJI U CRNOJ GORI\nObjavljeno: 20. Mart 2022.\nSjutra se obilježava Međunarodni dan za eliminaciju rasne diskriminacije, koji je ustanovila Generalna skupština Ujedinjenih nacija prije više od polovine vijeka. Dan je ustanovljen u znak sjećanja na žrtve nenasilnog protesta koji su 1960. godine ubijeni u Južnoafričkoj republici protestujući protiv zakona koji su podržavali aparthejd.\nNEOPHODAN EFIKASAN I PROAKTIVAN PRISTUP NOVOIZABRANOG GLAVNOG SPECIJALNOG TUŽIOCA\nObjavljeno: 19. Mart 2022.\nGrađanska alijansa pozdravlja izbor novog Glavnog specijalnog tužioca (GST) na jučerašnjoj sjednici Tužilačkog savjeta. Glavnog specijalnog tužioca očekuje ozbiljan i obiman posao, te je neophodno da se na adekvatan način uhvati u koštac sa svim izazovima koji ga očekuju i odlučno krene u efikasnu i djelotvornu borbu protiv organizovanog kriminala, korupcije i ratnih zločina.\nU CRNOJ GORI NEMA EFIKASNE BORBE PROTIV POLICIJSKE TORTURE\nObjavljeno: 15. Mart 2022.\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv policijske brutalnosti, Građanska alijansa upozorava da Crna Gora još uvijek nije izgradila efikasan sistem za borbu protiv policijske torture.\nTEŽAK PUT DO JEDNAKOSTI\nObjavljeno: 8. Mart 2022.\nDanas se obilježava 8. mart – Međunarodni dan žena, koji je ustanovljen u znak sjećanja na demonstracije američkih radnica u Čikagu 1909. godine i njujorški marš sa više od 15.000 žena koje su tražile kraće radno vrijeme, bolje plate i pravo glasa.\nIZABRANI DOBITNICI NAGRADA ZA NAJBOLJU ISTRAŽIVAČKU PRIČU\nObjavljeno: 4. Mart 2022.\nZadovoljstvo nam je da objavimo rezultate Konkursa za dodjelu nagrada za najbolju novinarsku istraživačku priču na temu promocije tradicije, kulture i jezika Roma i Egipćana. Kunkurs je objavljen 21. januara 2022. na koji se i ovog puta prijavio veliki broj novinara sa raznovrsnim pričama.\nIZVJEŠTAVANJE O RATOM ZAHVAĆENOJ UKRAJINI\nObjavljeno: 3. Mart 2022.\nGrađanska alijansa šalje apel svim medijskim kućama u Crnoj Gori, njihovim uredništvima i novinarima, da u ovim izazovnim vremenima koji se upravo odvijaju na tlu Evrope, učine dodatne napore kako bi se građanima omogućio blagovremen pristup preciznim, tačnim i provjerenim informacijama.


3D PLUS NA MEĐUNARODNOJ KONFERENCIJI HM 2017. · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI 3D PLUS NA MEĐUNARODNOJ KONFERENCIJI HM 2017.\n3D PLUS NA MEĐUNARODNOJ KONFERENCIJI HM 2017.\nZlatibor – Predstavljen je projekat „Podizanje nivoa konkurentnosti lanca vrednosti u proizvodnji plastičnih proizvoda“ – 3D PLUS.\n3D plus na međunarodnoj Konferencij HM 2017.\nNa IX TRIENNIAL INTERNATIONAL CONFERENCE HEAVY MACHINERY – HM 2017. koja je održana na Zlatiboru u periodu od 28. juna do 1.jula 2017. godine, predstavljen je projekat „Podizanje nivoa konkurentnosti lanca vrednosti u proizvodnji plastičnih proizvoda“ – 3D PLUS.\nSkup je je 28.juna otvorio predsednik konferencije prof.dr Milomir Gašić.\nU okviru ceremonije otvaranja Konferencije, u ime Privredne komore Srbije se obratio Zvonko Tufegdžić, v.d. direktor Regionalne privredne komore Moravičkog i Raškog upravnog okruga i menadžer Projekta D PLUS. Nakon pozdravne reči, u svom obraćanju je učesnike Konferecije upoznao sa ciljevima i ključnim aktivnostima Projekta 3D PLUS. Projekat 3D PLUS finansira Razvojna agenciji Srbije, a realizuje Privredna komora Srbije – Regionalna privredna komora Moravičkog i Raškog upravnog okruga, u konzorcijumu sa Fakultetom za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu. Zvonko Tufegdžić je Istakao dobru saradnju Privredne komore sa Fakultetom za mašinstvo i građevinarstvo, kao i značaj ove saradnje za unapređenje i razvoj privrede. Zaključio je da će realizacijom projektnih aktivnosti, našim privrednicima biti dostupnije napredne tehnologije 3D inženjeringa što će doprineti povećanju nivoa konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Moravičkom i Raškom upravnom okrugu.\n30. juna u hali 1 je predstavljen projekat 3D Plus i organizovana radionica na temu: “Konkurentske prednosti primenom 3D tehnologija”. Učesnici radionice su kroz praktične primere primene 3D tehnologija, upoznati o prednostima i uštedama koje se ostvaruju primenom 3D tehnologije u industriji. Učesnici međunarodne naučne konferencije su putem naučnih radova, diskusija i učešća na radionicama u oblasti aditivnih tehnologija, doprineli popularizaciji primene 3D tehnoligija i unapređenju tehnologije izrade modela i prototipova metodom 3D inženjeringa.\nTokom trodnevne Konferencije predstavljen je i naučnoistraživački projekat A Madam koji se realizuje u okviru Programa HORIZON 2020. a čiji je cilj unapređenje dizajna u funkciji postizanja optimalnih mehaničkih osobina modela i prototipova proizvedenih metodom selektivnog laserskog sinterovanja.\nU okviru predstavljanja radova studenata – SRMA , predstavljena su idejna rešenja primene 3D aditivne tehnologije u industriji i dizajniranju proizvoda.\nNa trodnevnoj Konfereciji je učestvovalo preko 193 profesora, naučnih radnika, diplomaca i studenata iz Kragujevca, Beograda, Kraljeva, Čačka i 68 učesnika iz Italije, Bugarske, Rumunije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Rusije i Ukraine.\nKonferenciju HM 2017 je organizovao Fakultet za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu, a konferencija je podržana je od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Razvojne agencija Srbije.


Radisav Mašić posjetio je Univerzitetsku bolnicu Foča | 058.ba\nRTRS - 22. septembra 2012.\t058.ba\nFOČA – Kandidat Koalicije SNSD-SDS za načelnika opštine Foča Radisav Mašić posjetio je Univerzitetsku bolnicu Foča i razgovarao sa rukovodstvom bolnice o izgradnji hemo-dijaliznog centra i prostora za interventnu kardiologiju.\n“Pacijenti ovdje dobijaju najsavremenije tretmane zbog stručnih kadrova i opreme što ovu bolnicu čini prepoznatljivom u Republici Srpskoj“, rekao je Mašić i dodao da neće izostati podrška lokalne zajednice.\nMašić je naglasio da će se zalagati da lokalna zajednica u infrasturnom dijelu pomogne da se urede saobraćajni prilazi za oko 400 automobila.\n„Usluge Univerzitetske bolnice Foča koriste pacijenti iz cijele Srpske što je obaveza lokalne zajednice da učini sve i na uređenje infrastrukture za kvalitetnije snabdijevanje vodom i električnom energijom“, poručio je Radisav Mašić.\nOznake: Izbori 2012, Rаdisаv Mаšić, SDS, SNSD, Univerzitetska bolnica Foča


Nadogradnja sa operativnog sistema Windows XP na operativni sistem Windows Vista\nNa ovoj straniciKoji su vam izbori pri instalaciji dostupni?Pre nadogradnje proverite da li je hardver kompatibilanNadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Home Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)Nadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Professional na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)Nadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Tablet PC Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)Nadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Media Center Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)Nadogradnja sa 64-bitne verzije operativnog sistema Windows XP Professional na 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows VistaNadogradnja sa 32-bitne verzije operativnog sistema Windows XP na 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows Vista\nOvaj članak govori o izborima pri instalaciji koji su dostupni za nadogradnju sa operativnog sistema Windows XP na operativni sistem Windows Vista. Način nadogradnje zavisi od vaših odgovora na ova tri pitanja:\nDa li imate kopiju za nadogradnju ili kompletnu verziju operativnog sistema Windows Vista? Ovo je opisano na prednjoj strani maloprodajnog pakovanja operativnog sistema Windows Vista ili na računu koji se dobija nakon kupovine na mreži. Sa kopijom za nadogradnju možete da instalirate operativni sistem Windows Vista ako već imate usaglašenu licenciranu verziju operativnog sistema Windows 2000, Windows XP ili Windows Vista. Sa kompletnim proizvodom možete da izvršite nadogradnju, ako je to moguće, ili da izvršite čistu instalaciju operativnog sistema Windows Vista, čak i ako na računaru nije instaliran operativni sistem.\nDa li vam verzija operativnog sistema Windows koja je trenutno instalirana na računaru omogućava da izvršite nadogradnju na izdanje operativnog sistema Windows Vista koje ste kupili? Za pomoć pri odluci o tome da li ćete izvršiti nadogradnju ili čistu instalaciju pogledajte tabelu u nastavku ove teme.\nŽelite li da sačuvate svoje lične datoteke, postavke i programe?\nIzvršavanje nadogradnje čuva lične datoteke, postavke i programe. Izvršavanje čiste instalacije operativnog sistema Windows Vista ne čuva lične datoteke, postavke i programe. Za informacije o tome kako možete da vratite datoteke u prethodno stanje nakon čiste instalacije pogledajte članak Vraćanje ličnih datoteka u prethodno stanje nakon izvršavanja prilagođene instalacije\nAko imate kopiju za nadogradnju 32-bitne verzije operativnog sistema Windows Vista, morate da pokrenete nadogradnju dok radite pod postojećom verzijom operativnog sistema Windows.\nAko koristite kopiju za nadogradnju 64-bitne verzije operativnog sistema Windows Vista da biste nadogradili 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows XP Professional, morate izvršiti čistu instalaciju operativnog sistema Windows Vista.\nSledeće tabele prikazuju dostupne izbore za instalaciju koje imate kada vršite nadogradnju sa operativnog sistema Windows XP na operativni sistem Windows Vista.\nWindows XP Professional (32-bitni) na\nPre nadogradnje proverite da li je hardver kompatibilan\nPre nadogradnje trebalo bi da proverite da li je hardver kompatibilan. Posetite stranicu Windows Vista savetnik za nadogradnju na Microsoft Web lokaciji. Osim toga, tokom nadogradnje možete da pokrenete savetnik za nadogradnju tako što ćete na stranici Instalacija operativnog sistema Windows kliknuti na vezu Provera kompatibilnosti na mreži.\nNadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Home Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)\nAko imate instaliran operativni sistem Windows XP Home Edition, možete da izvršite nadogradnju ili čistu instalaciju da biste instalirali sledeća izdanja operativnog sistema Windows Vista: Home Basic, Home Premium, Business ili Ultimate.\nNadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Professional na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)\nAko imate instaliran operativni sistem Windows XP Professional, možete da izvršite nadogradnju na operativni sistem Windows Vista Business ili Windows Vista Ultimate. Možete da izvršite čistu instalaciju sledećih izdanja operativnog sistema Windows Vista: Home Basic, Home Premium, Business ili Ultimate.\nNadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Tablet PC Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)\nAko imate instaliran operativni sistem Windows XP Tablet PC Edition, možete da izvršite nadogradnju na operativni sistem Windows Vista Business ili Windows Vista Ultimate. Možete da izvršite čistu instalaciju sledećih izdanja operativnog sistema Windows Vista: Home Basic, Home Premium, Business ili Ultimate. Vrh stranice\nNadogradnja sa operativnog sistema Windows XP Media Center Edition na operativni sistem Windows Vista (32-bitna verzija)\nAko imate instaliran operativni sistem Windows XP Media Center Edition 2004 ili Windows XP Media Center Edition 2005, možete da izvršite nadogradnju na operativni sistem Windows Vista Home Premium ili Windows Vista Ultimate.\nAko imate instaliran operativni sistem Windows XP Media Center Edition 2002, Windows XP Media Center Edition 2004 ili Windows XP Media Center Edition 2005, možete da izvršite čistu instalaciju na sledeća izdanja operativnog sistema Windows Vista: Home Basic, Home Premium, Business ili Ultimate.\nNadogradnja sa 64-bitne verzije operativnog sistema Windows XP Professional na 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows Vista\nMožete da koristite kopiju za nadogradnju 64-bitne verzije operativnog sistema Windows Vista. Međutim, da biste to uradili, morate da izvršite čistu instalaciju. Za uputstva o izvršavanju čiste instalacije pogledajte odeljak Instalacija i ponovna instalacija operativnog sistema Windows.\nZa više informacija o instaliranju i nadogradnji 64-bitnih verzija operativnog sistema Windows pogledajte članak Izbori za instalaciju operativnog sistema Windows Vista (64-bitna verzija)\nNadogradnja sa 32-bitne verzije operativnog sistema Windows XP na 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows Vista\nNije moguće izvršiti nadogradnju sa 32-bitne verzije operativnog sistema Windows XP na 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows Vista. Međutim, možete da koristite kopiju za nadogradnju operativnog sistema Windows Vista da biste izvršili čistu instalaciju 64-bitne verzije operativnog sistema Windows Vista. Za izvršavanju o obavljanju čiste instalacije pogledajte odeljak Instalacija i ponovna instalacija operativnog sistema Windows.\nZapočnite instalaciju tako što ćete ubaciti DVD 64-bitnog operativnog sistema Windows Vista u disk jedinicu računara, a zatim ponovo pokrenite računar. Instalaciju 64-bitnog operativnog sistema Windows Vista morate da pokrenete sa diska 64-bitnog operativnog sistema Windows Vista jer se instalacija operativnog sistema Windows neće pokrenuti na 32-bitnoj verziji operativnog sistema Windows.\nTakođe pogledajteNadogradnja sa operativnog sistema Windows 2000 na operativni sistem Windows VistaInstaliranje operativnog sistema Windows: najčešća pitanjaRešavanje problema sa instaliranjem operativnog sistema Windows


Olakšan ulazak u BiH\nGranični prelaz Rača (Foto: Granična policija BiH) - Arhiva\nVijeće ministara BiH u petak, 11. juna je donijelo odluku da sve osobe koje su primile vakcine protiv COVID-19 i one koje su prebolovale korona virus mogu ući u Bosnu i Hercegovinu bez negativnog PCR testa.\nDonesena je i odluka da će se na granici Bosne i Hercegovini priznavati i antigenski test.\nDo sada su bez PCR testa u Bosnu i Hercegovinu mogli ulaziti samo državljani Srbije, Hrvatske i Crne Gore.\nVijeće ministara BiH u petak ponovo nije usvojilo inicijativu MInistarstva vanjskih poslova BiH da se uvede privremeni bezvizni režim državljanima Saudijske Arabije, u periodu od maja do oktobra.\nProtiv su bili ministri iz Hrvatske demokratske zajednice BiH (HDZ).\n„Ako neko dolazi iz Saudijske Arabije u neku od zemalja Europske unije ili SAD-a, potrebna mu je viza, a ona vrijedi i u BiH. Postoje benefiti za te ljude, jer ako su dolazili u proteklom periodu, dolazit će opet“, kazao je ministar pravde BiH Josip Grubeša, 31. maja, kada je ova inicijativa drugi put razmatrana na sjednici VIjeća ministara BiH.\nOdluka je razmatrana i 26. maja kada, također, nije dobila podršku ministara iz HDZ-a BiH.\nDelegacija Evropske unije (EU) u BiH je povodom inicijative Ministarstva vanjskih poslova za Radio Slobodna Evropa 27. maja podsjetila da vlasti BiH moraju viznu politiku uskladiti sa onom u EU, u čiju Šengen zonu državljani Saudijske Arabije ne mogu ući bez vize.


Uhapšen napadač iz autobusa, konzulat u kontaktu sa polici\nTanjug 22. septembra 2021. 07:04\nMINHEN – Generalni konzulat Srbije u Minhenu kontaktirao je sinoć, nakon vesti o talačkoj krizi u autobusu srpskog prevoznika „Lasta“, nemačku policiju koja je potvrdila da je uhapšeno jedno lice za koje se pretpostavja da je državljnim Srbije.\nPrema pisanju nemačkog „Bilda“, pošto se radilo o stranom autobusu pregovori sa napadačem nisu bili jednostavni, a i on je, kako tvrdi liste, izgovarao nesuvisle rečenice. Kako Tanjug saznaje Fahrudin Kahrović, koji je u autobus ušao u Frankfurtu, napao je dva putnika.\nVozači „Lastinog“ autobusa tvrde da je Kahrović rekao da je dobio poruku od Alaha da mora da napadne putnike, jer u suprotnom će on biti napadnut.\nNemačka policija je u saradnji sa Bezbednosno informativnom agencijom bila je u kontaktu sa jednim od vozača, a tako i sa napadačem. Tokom akcije policije niko nije povređen, a napadač je uhapšen. Policija je, preko tvitera, saopštila da je da je u toku pretres autobusa, a „Bild“ je tvrdio da je napadač sa sobom imao naoružanje.


EU bez komentara o izborima u Kataloniji\n28 septembar, 2015\nPristalice nezavisnosti Katalonije slave u Barceloni posle objavljivanja rezultata regionalnih izbora u nedelju, 27. septembra 2015. Dve parftije koje žele nezavisnost - Junts pel Si (Zajedno za Da), sa 62 poslanika, i levičarski separatistički CUP, sa 10 poslanika, imaće većinu u ragionalnom parlamentu koji ima 135 poslanika.\nDanas, očekivano, prvo pitanje portparolu Evropske komisije odnosilo se na komentar katalonskih izbora i, opet očekivano, taj komentar je izostao:\n"Evropska komisija, a to je stvar principa, ne komentariše regionalne izbore, to je unutrašnja stvar Španije. Nije na Komisiji da iskazuje svoju poziciju po pitanju unutrašnje organizacije, a u vezi sa ustavnim aranžmanom države članice," rekao je portparol EK, Margaritis Šinas.\nŠef predstavništva Katalonije pri EU, Amadeo Altafaž rekao je medjutiim da je dovoljno pogledati vijesti širom svijeta i shvatiti da je je ovo više od unutrašnje stvari Španije:\n„Ovo pitanje je postalo internacionalno i od strane španskih vlasti, a o tome su govorili i evropski zvaničnici. Očigledo je da je ovo pitanje dio evropske agende, svidjelo se to nekome ili ne. Zato mislim da evropska unija treba da ima konstruktivnu ulogu u ovome, više od jednostavne interpretacije zakona i sporazuma, treba da ohrabri dvije strane, Madrid posebno da se uključe u otvorenu političku diskusiju.“\nNa pitanje o narednim koracima Altafaž kaže da je to prema pripremljenoj mapi puta stranaka koje su dobile izbore, da započnu proces izgradnje institucija nove države, države koja će biti članica EU:\n„Zatim, da se obnovipoziv španskim vlastima za razgovor ali i uz evropske institucije, istovremeno treba nastaviti sa dnevnim životom jer Katalonija, kao i cijela Španija, se oporavlja od ozbiljne krize i moramo da budemo sigurno da proces oporavka bude nastavljen."\nNa pitanje o mogućem domino efektu na ostale zemlje koji žele nezavisnost, ne samo unutar EU, predstavnik Katalonije kaže da njegovi sunarodnici ne mogu da smose odgovornost za ono šta se dešava izvan Katalonije:\n„Katalonci su uvijek bili konstruktivni, igrali su uvijek konstruktivnu ulogu u Španiji, razvoju, demokratizaciji, a razloge sada treba tražiti u fustraciji otudjenjem Katalonije od strane Madrida. Shvatili smo da Španija ne zastupa naše interese kao što bi trebalo i sada tražimo alternativu - da funkcionišemo kao država."\nBez obzira da trenutni stav zvaničnog Brisela prema katalnoskim izborima, ovo pihtanje će se, sasvim sigurno, vratiti na sto evropskih institucija, tim prije što nije mali broj regiona Evrope koji planiraju da krenu putem Katalonije.


Pregovori u Vašingtonu, Kosovo i Srbija: Čije su Gazivode - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Pregovori u Vašingtonu, Kosovo i Srbija: Čije su Gazivode\n1Piše: BBC News na srpskom 10. septembra 2020. 11.02\n„Značaj vode iz jezera Gazivode na društveno-ekonomski razvoj Kosova je ogroman“, kaže za BBC Dragiša Miljačić, koordinator radne grupe Nacionalnog konventa EU za poglavlje 35, koje se odnosi i na Kosovo.\n„U pitanju je strateški resurs koji znatno utiče na sve životne, ekonomske i energetske tokove na Kosovu“.\n„Jedna pretpostavka je da se resurs Gazivoda koristi kao poluga za pripremu terena za veću autonomiju severa, ako podela na kraju propadne“, smatra Gaši.\n„Ipak, ako Tramp ne bude ponovo izabran, sporazum može postati bezvredan“.\nZašto je jezero toliko važno, ko je zapravo vlasnik, ali i kako voda deli i spaja Srbe i Albance – pitanja su na koje u ovom tekstu možete naći odgovor.\nTo je akumulaciono jezero koje se nalazi na severozapadnom delu Kosova\n„Jezero je najvažniji vodeni resurs na Kosovu“, kaže Špenim Gaši.\n„Predstavlja 69 procenata celokupne akumulirane vode na Kosovu. Poređenja radi, Radonić – najveće veštačko jezero na jugu Kosova – sadrži samo 20 procenata“.\nU međunarodnom izveštaju iz 2007. godine ocenjeno je da će, ako srpsko rukovodstvo zatvori vodovodne cevi Gazivoda, Kosovo će imati električne energije za snabdevanje samo ključnih institucija, poput bolnica, dodaje.\nVoda iz jezera hladi turbine elektrane „Obilić“, koje bez njega ne bi radile, a takođe reguliše snabdevanje Kosova strujom.\nJezerom Gazivode upravlja srpsko javno preduzeće, dok hidrosistemom Ibar-Lepenc upravljaju dva menadžmenta – kosovski „Ibar Lepenc“ i srpski „Ibar“, kaže Gaši.\n„Beograd je insistirao na tome da se o vlasništvu i upravljanju Gazivodama pregovara u briselskom dijalogu, ali Priština i dalje to odbija, tvrdeći da ne pregovara o imovini sa drugim zemljama“, kaže Gaši.\n„Dok se voda Gazivoda nalazi u Zubinom Potoku, u kome većinski žive Srbi, fabrika za preradu vode nalazi se u južnoj Mitrovici, gde žive Albanci“.\nGaši tvrdi da srpske lokalne vlasti na severu grade fabriku vode i sistem snabdevanja na severu i „tako pokušavaju da eliminišu zavisnost od fabrike koju vodi Kosovo“.\nTači je otkazao put u Vašington na razgovore o Kosovu posle objavljivanja optužnice.\n„Zbog nedostatka ekonomskog prosperiteta većina stanovnika ove opštine se odselila u centralnu Srbiju.\n„Izgradnja jezera nije doprinela ekonomskom prosperitetu ovog područja, samo stagnaciji“, kaže on.\nSmatra da glavni razlog leži u „činjenici da se profit od korišćenja ovog resursa zadržava u Prištini, dok se u lokalnim sredinama benefit odgleda jedino u desetak radnih mesta na održavanju i čuvanju sistema, što nije dovoljno“.\nJezero je najbliže mestu Zubin potok\n„Vlasništvo nad sistemom je sporno iz razloga što se on gradio iz kredita Svetske banke koji je otplaćivala (i dalje otplaćuje) Srbija“, kaže Miljačić.\n„Otuda je otvaranje pitanja upravljanja jezerom Gazivode jako bitno i predstavlja moguću tačku saradnje koja bi se preslikala i na sve ostale sfere društva“.\n„Kosovo već koristi jezero i kao vodu i kao izvor energije“, govori on.\n„Kako će Srbija koristiti jezero Gazivode kao izvor vode i energije nije ni tehnički ni politički jasno. Sever takođe koristi jezero kao vodu za piće i energiju“.\n„To je vodena granica između Kosova i Srbije. Unutar Kosova postoji i hidroelektrana. Ne smatramo da bi to trebalo da bude trilateralni sporazum gde je Srbija jedna od strana“, rekao je Haradinaj tada Radiju Slobodna Evropa.\n„Jezero Gazivode je u vlasništvu Kosova ili se tako mislilo do pre tri dana, sada više nije isto. Ta tema je prvi put stavljena na pregovarački sto, s tim da će se stvoriti tim za izvodljivost koji će razmotriti deljenje i zajedničku upotrebu“, istakao je Konjufca.\n„Ovakav sporazum za jezero Gazivode, gde Srbija dobija infrastrukturu kakvu želi, sa ‘mini-Šengenom’, uz suspenziju učlanjenja (Kosova u međunarodne organizacije), čak i sa Zajednicom iznutra, mislim da to Aljbin Kurti kao premijer ne bi potpisao“, ocenio je Konjufca, prenosi Kosovo Onlajn.\n„Njihov glavni argument je da domaći resurs ne treba deliti sa drugom državom. Međutim, oni nemaju dovoljno moći da spreče njegovu primenu ako iza nje stoji Trampova administracija“, dodaje on.\nNa Kosovu je na snazi političko pozicioniranje pred donošenje odluke o potvrđivanju ili odbacivanju optužnice protiv Hašima Tačija i Kadrija Veseljija pred Specijalnim sudom u Hagu, kaće Miljačić.\n„U tim okolnostima, političari kao što je Ramuš Haradinaj pokušavaju da se dodatno profilišu kod nacionalno-orijentisanih glasača kroz slanje poruka koje ne idu u susret postizanja bilo kakvih sporazuma sa Srbijom, uključujući i upravljanje sistemom Gazivode“, misli on.\nZnaci Trepcu smo (prvorodjeni) odpisali posto se nigde vise ne pominje!?


PROGRESSIVE MAGAZIN | PREDSTAVLJENA BELA KNJIGA 2020 SAVETA STRANIH INVESTITORA\n21. XI 2020 | Savet stranih investitora predstavio je Belu knjigu 2020 najvišim predstavnicima Vlade Republike Srbije i time obeležio 18 godina svog postojanja. Usled epidemiološke situacije i poštovanja svih mera, ovogodišnje izdanje predstavljeno je putem onlajn platforme predstavnicima brojnih državnih organa, ambasada, kao i privrednoj i društvenoj zajednici. Bela knjiga, napisana od strane članica Saveta, već skoro dve decenije ključni je proizvod kojim Savet daje preporuke usmerene da podrže privredni rast i bolji životni standard građana Srbije. Onlajn konferencija otvorena je uvodnim govorima predsednika Saveta i generalnog direktora Telenora Majka Mišela, zatim uvidom u Belu knjigu za 2020. godinu od strane njenog urednika Miroljuba Labusa i obraćanjima šefa Delegacije EU u Srbiji Sema Fabricija i predsednice Vlade Ane Brnabić.\nU svom uvodnom obraćanju, predsednik Saveta i generalni direktor Telenora Majk Mišel naveo je da mu je drago što nova Vlada i Savet dele iste prioritete, a to su bezbednost i zdravlje ljudi, borba protiv COVID-19, ekonomski oporavak, vladavina prava i dalja digitalizacija. “Tim prioritetima treba da se bavimo u svim oblastima poslovanja. Svesni smo izazova sa kojima se suočava Vlada Republike Srbije, ali naša očekivanja ostaju ista: dalje ubrzanje reformi, odnosno nastavak i ubrzanje pristupnih pregovora sa EU, rad na održivoj fiskalnoj konsolidaciji i unapređenje primene zakona. Ovogodišnja analiza obuhvata oblasti koje vidimo kao prioritetne, a to su: porezi, rad, inspekcija i bezbednost hrane, infrastruktura i građevinarstvo, zdravlje, stečaj i devizno poslovanje, sa digitalizacijom i e-trgovinom kao ovogodišnjim glavnim prioritetima”, zaključio je Mišel.\nPosle tri godine od uvođenja nove metodologije i rangiranja na osnovu ispunjenosti preporuka iz prethodnog izdanja Bele knjige, tzv. FIC indeksa, ove godine nisu davane ocene s tim da će se nastaviti sa njihovim objavljivanjem u 2021. godini. Razlog za to je promena prioriteta Vlade i potpuni fokus na pomoć privredi i stanovništvu radi ublažavanja negativnih posledica krize. S druge strane, uvedeno je novo poglavlje u svim tekstovima koje se odnosi na COVID-19, kako bi se opisao uticaj vanrednog stanja na sektore i izazove sa kojima se suočavaju kompanije, kao i odgovor države na iste. S obzirom na to da je dalje unapređenje poslovnog okruženja dugoročna nužnost, Savet je u ovom izdanju Bele knjige rangirao preporuke prema njihovoj hitnosti. Tako su za članice Saveta najhitnije promene neophodne u sledećim oblastima: zaštiti podataka o ličnosti, trgovini, centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, hipoteci i javnim nabavkama.\nSa ciljem da uhvatimo korak sa erom digitalizacije, ali i da pokažemo odgovornost prema životnoj sredini, Savet je ponovo odlučio da ne štampa publikaciju ,Bela knjiga’ koja je dostupna za besplatno preuzimanje na internet stranici Saveta (www.fic.org.rs).


Bela kuća upozorava da će evakuacija civila iz Kabula u narednim danima biti veoma rizična\nAmerička vojska uzvratila je udarac Islamskoj državi i izvela udar dronom na pripadnike terorističke grupe u Avganistanu, manje od 48 sati posle samoubilačkog napada na aerodromu u Kabulu u kome je poginulo 169 Avganistanaca i 13 američkih vojnika, za koji je ta grupa preuzela odgovornost.\nAmerička vojska saopštila je da su ubijena dva pripadnika ogranka Islamske države iz pokrajine Korasan - grupe ISIS-K.\n“U pitanju je bila jedna misija da se napadnu te mete, i kako su pristizale informacije, mogli smo da utvrdimo da je još jedna osoba ubijena, a jedna povređena. Oni su bili zaduženi za planiranje i posredovanje u ISIS-K i to je dovoljan razlog", rekao je portparol Pentagona Džon Kirbi.\nMeđutim, Kirbi je odbio da iznese detalje o ubijenim pojedincima i da ih identifikuje, navodeći da SAD znaju o kome je reč.\nJedan visoki zvaničnik Pentagona rekao je prethodno za Glas Amerike da je ubijeni organizator ISIS-K radio na planiranju "budućih napada. On je dodao da je dron je poleteo iz američke baze u regionu Bliskog istoka, ali van Avganistana.\nAmerička Centralna komanda navela je da je napad izvršen u provinciji Nangahar, istočno od Kabula, blizu granice sa Pakistanom, a da je meta bio neko za koga se veruje da je planirao smrtonosne napade u Kabulu.\nMornarički kapetan Vilijam Urban rekao je prethodno da je jedna osoba ubijena u subotnjem udaru.\n"Prema prvim informacijama ubili smo osobu koja je bila meta. Ne mislimo da je bilo civilnih žrtava", saopštila je vojska. Nije navedeno da li je ubijeni pripadnik Islamske države imao veze sa napadom na aerodrom.\nStanovnici Džalalabada, glavnog grada Nangahara, rekli su da su čuli nekoliko eksplozija u subotu oko ponoći, ali nije jasno da li je to eksplozija američkog drona.\nPortparol Pentgona kazao je da SAD veruju da i dalje postoji "verodostojna pretnja" napada na aerodrom.\n"Spremni smo na buduće napade. Pratimo pretnje u realnom vremenu".\nAmerička ambasada u Kabulu upozorila je Amerikance da izbegavaju aerodrom u Kabulu, a one koji su tamo, da smesta odatle odu.\nBela kuća je saopštila da će evakuacija civila sa aerodroma u Kabulu narednih nekoliko dana biti posebno rizična. Pentagon je saopštio da je do sada iz Avganistana spaseno 111.000 ljudi. Rok za povlačenje američke vojske je 31.avgust i najavljeno je da će do tada biti evakuisani civili. Velika Britanija, ključna saveznica SAD u Avganistanu, najavila je u subotu da polako privodi evakuaciju kraju.\nVazdušnim udarom je ostvareno obećanje koje je predsednik Džo Bajden dao naciji u četvrtak, kada je rekao da počinioci napada neće moći da se sakriju.\n“Pronaći ćemo vas, i platićete za napad", poručio je Bajden.\nLideri Pentagona rekli su da su spremni za bilo kakvu akciju koju predsednik naredi.\n“U ovom trenutku, imamo nekoliko opcija", rekao je general-major Henk Tejlor iz združenog generalštaba Pentagona.\nIslamska država Korasan (ISIS-K) je ogranak ekstremističke grupe koja se prethodno borila sa američkim vojnicima u Siriji i Iraku.\nBrzina kojom je američka vojska uzvratila udarac ISIS-u pokazuje njeno stalno praćenje Islamske države i godine iskustva u napadima na ekstremiste u udaljenim delovima sveta. Međutim, takođe pokazuje i granice američke moći da eliminiše ekstremističke pretnje. Neki veruju da će ekstremisti imati veću slobodu kretanja u Avganistanu sada kada su talibani na vlasti, prenosi Asošijeted pres.


RADNO VREME USTANOVA KULTURE OD PONEDELJKA DO 21 ČAS - Subotica Danas\nPočetna Aktuelno RADNO VREME USTANOVA KULTURE OD PONEDELJKA DO 21 ČAS\nRadno vreme ustanova kulture od ponedeljka, 21. decembra biće produženo i radiće do 21 čas, propisano je Uredbom o izmenama uredbe o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti Kovid 19, koja je usvojena danas na sednici Vlade Republike Srbije. Ustanove kulture su u obavezi da se tokom svog rada pridržavaju propisanih epidemioloških mera. Potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković prethodno je predložila Kriznom štabu za suzbijanje zarazne bolesti Kovid 19 da se ustanovama kulture produži radno vreme do 21 čas, imajući u vidu da ustanove kulture i programi koji se održavaju u njima ne predstavljaju izvor rizika za pogoršanje epidemiološke situacije. Radno vreme ustanova kulture do sada je bilo ograničeno do 17 časova.\nVlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici, na preporuku Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti Kovid-19, izmenjenu Uredbu o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti Kovid-19, kojom se nastavlja primena utvrđenih mera, sa izuzetkom radnog vremena za ustanove u oblasti kulture.\nPrethodna vestPRIVREMENO PRIHVATILIŠTE ĆE BITI OTVORENO\nSledeća vestNA PALIĆU ZASAĐENO 400 NOVIH SADNICA


Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da današnje povećanje broja zaraženih u Republici Srpskoj izaziva zabrinutost, ali da vjeruje da će za nekoliko dana, najviše sedam, uvedene epidemiološke mjere dati određene rezultate.\n“Ako ih daju, onda ćemo ponovo otvoriti škole, ugostiteljske objekte. U suprotnom, moraćemo ostati pri postojećim mjerama”, rekao je Dodik danas novinarima u Banjaluci.\nOn je istakao da vlast Srpske čini sve da osposobi zdravstveni sektor da može da primi sve pacijente, te apelovao da građani poštuju mjere i time pomognu u smanjenju pritiska na taj sektor.\nDodik je podsjetio na veliki teret koji su zdravstveni radnici istrpili proteklih mjeseci u teškim okolnostima.\n“Kada se očekivalo da će epidemija početi da jenjava, ona se ponovo razbuktala”, napomenuo je Dodik i dodao da treba ponovo naći način da se zdravstveni radnici motivišu da rade.\nPrema njegovim riječima, najveća pomoć i zdravstvenim radnicima i svim građanima je pridržavanje predloženih epidemioloških mjera, od održavanja distance i higijene, do smanjenja okupljanja.


Svetosavska nedelja posvećena velikom jubileju- osam vekova autokefalnosti SPC - YU eco radio i Televizija\nNaslovna / Kultura / Svetosavska nedelja posvećena velikom jubileju- osam vekova autokefalnosti SPC\nSvetosavska nedelja posvećena velikom jubileju- osam vekova autokefalnosti SPC\nGoran januar 22, 2019\tKultura Napiši komentar 106 Pregledi\nU prostorijama SKC “Sveti Sava” sinoć je svečano otvorena Svetosavska nedelja. Svi programi u okviru ove manifestacije posvećeni su velikom jubileju- 800 godina od autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve, čiji je prvi arhiepiskop bio Sveti Sava.\nSvetosavsku nedelju otvorio je sveštenik Miodrag Šipka, arhijerejski namesnik, koji je podsetio da SKC “Sveti Sava” preko dve i po decenije organizuje ovu značajnu manifestaciju posvećenu prvom srpskom arhiepiskopu -Svetom Savi. U okviru Svetosavske nedelje obeležava se i veliki jubilej- osam vekova od samostalnosti Srpske pravoslavne crkve.\nIstičući značaj utemeljivača srpske države, prvog srpskog arhiepiskopa, prosvetitelja, državnika, mirotvorca i zakonopisca, gradonačelnik, Bogdan Laban je poručio da je važno da sledimo put Sveog Save.\nPredsednik SKC “Sveti Sava”, Milan Marodić pozvao je građane da prisustvuju svim događajima koji će se u okviru Svetosavske nedelje održavati u Zadužbini Dušana Radića, a koji su posvećeni velikom jubileju.\nNa jučerašnjoj svečanosti nastupio je mešoviti hor SKC “Sveti Sava”, a otvorena je i izložba slika “Vrtlozi” , autora Zvonka Pavličića. Izloženi radovi posvećeni su crkvama na Kosovu i Metohiji.\nPrethodna EU sa 3 miliona evra finansira projekte lokalnih samouprava, odobren i projekat naše lokalne samouprave\nSledeća Zimska služba na terenu\nVeče posvećeno humanitarki austrijskog porekla, Dijani Budisavljević koja je iz koncentracionih logora tokom Drugog svetskog …


Na Aerodromu Ćuprija, u neposrednoj organizaciji Aero kluba „Ćuprija“ i Vazduhoplovnog saveza Srbije, 25. i 26. avgusta biće održano Državno prvenstvo u navigaciji i preciznom sletanju ultralakih vazduhoplova, saopšteno je iz Saveza.\nKako navode, na prvenstvu će učestvovati više od 30 pilota iz cele Srbije u kategorijama ultralaki avion, motorni zmaj i žirokopter (ultralaki helikopter).\n– Oni će zajedno sa svojim posadama do titule državnog prvaka morati da savladaju zadatke u disciplinama navigacija i precizno sletanje, prema pravilima Međunarodne vazduhoplovne federacije. Aktuelni državni prvaci su Srđan Kostić iz Aerokluba „Ćuprija“ – u kategorijama avion i žirokopter i Milan Marić iz Aerokluba „Smederevo“ – u kategoriji zmaj.\nLjubitelje vazduhoplovstva na aerodromu u Ćupriji očekuje slobodan ulaz i preko stotinu poletanja i sletanja ultralakih letelica u ova dva dana takmičenja. Posebna atrakcija prvog takmičarskog dana (25. avgust, u vremenu od 10 do 12 časova) biće aeromiting, koji će biti upriličen povodom otvaranja Aerodroma Ćuprija, gde će posetioci imati priliku da uživaju u interesantnom letačkom programu i prikazu najmodernijih letelica sa kojima srpski aero klubovi raspolažu u ovom trenutku. – objašnjavaju iz Saveza.


Skupština Kosova odbila rezoluciju o provedbi Vašingtonskog sporazuma - Serbian Albanian Friendship\nHome/Dijalog/Skupština Kosova odbila rezoluciju o provedbi Vašingtonskog sporazuma\nRSE, 6. avgust/kolovoz, 2021.\nSkupština Kosova nije u petak (6. avgusta) podržala rezoluciju kojom se poziva Vlada Kosova da sprovede Vašingtonski sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa postignut 4. septembra 2020. u Beloj kući.\nOvaj sporazum, uz još neka pitanja, predviđa moratorijum na traženje članstva Kosova u međunarodnim organizacijama, saglasnost Srbije da odustane od kampanje za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova, te priključenje Kosova inicijativi „Mini Šengen“, preimenovanoj pre nekoliko dana u „Otvoreni Balkan“ (Open Balkan).\nRezoluciju kojom se Vlada Kosova, premijera Aljbina Kurtija (Albin Kurti) poziva da provede Vašingtonski sporazum i izradi plan njegove provedbe, je predložio opozicioni Demokratski savez Kosova (DSK)\nPoslanici vladajućeg pokreta Samoopredeljenje, čiji je lider Kurti, uzdržali su se od glasanja o rezoluciji, koju su podržala 24 poslanika, a 57 je bilo uzdržanih.\nRezolucije Skupštine Kosova nisu obavezujuće, ali održavaju političku volju.\nŠefica poslaničkog kluba pokreta Samoopredeljenje Mimosa Kusari – Lila izjavila je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da odbijanje rezolucije ne treba posmatrati kao potcenjivanje uloge Sjedinjenih Američkih Država (SAD), pod čijim je patronatom Sporazum potpisan.\nApsurdno je, kaže ona, da DSK traži od aktuelne vlade sprovođenje sporazuma kojim se predviđa „Mini Šengen“, inicijativa kojoj se suprostavlja upravo novi predsednik DSK Ljumir Abdiđiku (Lumir Abdixhiku).\n„Postoji nekoliko tačaka (u sporazumu) oko kojih i kada smo bili u poziciji se nismo složili da budu deo bilo kakvog sporazuma. Jedna od njih je ‘Mini Šengen’, ili sada ‘Open Balkan’, a druga se tiče raspodele kosovskih resursa, kao što je jezero Gazivode“, rekla je Mimosa Kusari – Lia.\nDodala je da Vlada Kosova ostaje posvećena strateškom partnerstvu sa SAD.\n„Dva su suštinska principa. Prvi je da ovo ni na koji način ne predstavlja potcenjivanje uloge SAD-a. A drugo je da Kosovo u dijalogu ne ulazi kao strana od koje treba da se očekuje da će nastaviti da pravi kompromise, već se radi o dvema ravnopravnim državama koje će diskutovati o prošlosti u kojoj je Srbija bila agresor, a Kosovo žrtva“, dodala je ona.\nVašingtonski sporazum potpisali su tadašnji premijer Kosova Avdulah Hoti, danas poslanik Demokratskog saveza Skupštine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, u prisustvu bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa.\nVašingtonski sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa predviđa i izradu studije fizibiliteta za jezero Gazivode koji se prostire i na teritoriji Kosova i na teritoriji Srbije.\nSAD su u međuvremenu, u junu ove godine, predstavile studiju izvodljivosti o zajedničkom upravljanju jezerom Gazivode.\nNi Vlada Kosova, ni Vlada Srbije i njena Kancelariji za Kosovo se izjasnila na upit Radija Slobodna Evropa (RSE) nakon predstavljanja ove studije da li su dobili dokument i koliko studija za njih prihvatljiva.\nNaime, preporučuje se da dve strane, na osnovu “Kolumbijskog modela”, reše sporna pitanja oko vodosnabdevanja, energetskim agencijama i kontrolom prilikom poplava, te da bi isti model mogao da se primeni i na reku Ibar, koja protiče kroz sever Kosova i Srbiju.\nJezero Gazivode je najveće jezero na Kosovu i snabdeva vodom preko 500.000 građana u sedam opština južno i severno od reke Ibar\nVašingtonski sporazum takođe predviđa i uspostavljanje diplomatskih odnosa Izraela i Kosova, zapravo priznanje Kosova od strane Izraela, što se u međuvremenu i dogodilo.\nInače, rezolucija u Skupštini Kosova je predložena nakon što je Skupština 7. jula ove godine raspravljala o Vašingtonskom sporazumu.\nTada je premijer Kosova Aljbin Kurti izjavio da je prvi efekat Vašingtonskog sporazuma bio da on ide u korist predsednika Srbije Aleksandra Vučića, odnosno, da je to bilo „otvaranje vrata Bele kuće predsedniku Srbije“.\nKurti takođe smatra da jezero Gazivode pripada Kosovu, kao i da je inicijativa takozvanog Mini Šengena „bez vizije“.\nInicijativa „Otvoreni Balkan“ ranije je bila poznata u javnosti kao „Mini Šengen“, i njom su, potpisivanjem više sporazuma u Skoplju, 29. jula, obuhvaćene Albanija, Severna Makedonija i Srbija.\nNa sastanku lidera te tri države 29. jula inicijativa je dobila novo ime i zove se „Otvoreni Balkan“.\nIdeja za naziv „Mini Šengen“ potiče od Šengenske zone u EU, odnosno, zone slobodnog putovanja u okviru država potpisnica šengenskog sporazuma.


Obrenovački fudbaleri srcem za Rašu\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 25.03.2018.\nFSO Obrenovac u saradnji sa svim klubovima organizovao je dva humanitarna turnira, u Sportsko kulturnom centru u Obrenovcu, pod nazivom '15 minuta za brata' kako bi bio prikupljen deo sredstava za Rašino lečenje.\nRadoje Maksimović Raša, ime dobro poznato obenovačkom fudbalskom svetu, oboleo je od malignog melanoma (raka kože) i za lečenje su mu potrebna određena novčana sredstva. Sada, kada Raša igra svoju najtežu utakmicu, Obrenovac je tu da mu pomogne da pobedi.\nFSO Obrenovac u saradnji sa svim klubovima organizovao je dva humanitarna turnira, u Sportsko kulturnom centru u Obrenovcu, pod nazivom "15 minuta za brata" kako bi bio prikupljen deo sredstava za Rašino lečenje.\nNa prvom turniru nastupilo je 48 seniorskih ekipa, dok je drugi turnir organizovan za mladje kategorije. Sportsko kulturni centar bio je mali da primi sve zainteresovane klince koji su došli da podrže Rašu Maksimović. Preko 20 ekipa uzelo je učešće i tako dalo svoj mali doprinos na putu ka Rašinom ozdravljenju. Tribine su bile ispunjene do poslednjeg mesta a na terenu je vidjen odličan fudbal. Simpatije publike pobrali su mališani iz Džudo udruženja "Tatami" koji su pokazali svoje umeće sa loptom.\nObrenovački sportisti, iako rivali na terenu, u ova dva dana pokazali su duh sloge i zajedništva, a pre svega duh humanosti. Ovoga puta nije bilo važno ko će da pobedi, jer su svi na teren izašli sa samo jednom željom da se njihov drug Raša Maksimović izbori sa teškom bolešću.\nSvi oni koji žele da pomognu Raši mogu to učiniti slanjem SMS poruke sa tekstom 460 na broj 3030 li da, u skladu sa mogućnostima, uplate određenu sumu novca na žiro račun fondacije "Budi human", broj 160-496093-68.


Srpski pokret obnove Vuka Draškovića iseljen je iz sedišta u Knez Mihajlovoj 48, čime je procesom restitucije prostor u srcu Beograda vraćen starim vlasnicima.\nPrema informacijama Večernjih novosti, SPO je ostao bez velikog dela kvadrata gde je bio smešten oko 25 godina, a zadržao je samo kabinet lidera i još nekoliko kancelarija. Za ovaj deo zgrade, zasada, niko nije podneo zahtev za vraćanje imovine.\nU objektu gde je SPO godinama bio domaćin, sada će biti prostorije i restoran izdavačke kuće "Laguna", nezvanično saznaju Novosti.\nPotomci starog vlasnika Dušana Tanaskovića odlučili su da imovinu vraćenu restitucijom posle sudskog procesa prodaju preduzeću "Zvezda" koje je zatim otišlo u stečaj. Time je vlasnik ekskluzivnog prostora u centru prestonice postala drogerija "Lili", poslanika Mladena Grujića, koji je poverilac propalog preduzeća, a on ga je zatim dao u zakup "Laguni".\nPosle iseljenja iz većeg dela prostorija SPO je ostao bez stepeništa, ali i kupatila.\nNovosti: SPO se posle više od 20 godina iseljava iz prostorija u Knez Mihailovoj\n- Ispostavilo se da stepenice pripadaju novim vlsnicima, pa nismo imali prilaz kancelarijama. Takođe, nemamo ni mokri čvor - kaže sagovornik blizak SPO.\nIpak, nastavlja on, bili su korektni, pa su ostavili stepenište, a oni će izgraditi novi prilaz, dok će SPO jednu od kancelarija pretvoriti u toalet.\n- Sada smo ostali u malom delu prostorija, ali verujemo da će se uskoro pojaviti naslednici starih vlasnika koji će tražiti i ovaj deo zgrade - kaže sagovornik.\nIzmeđu dela koji je zadržao SPO i novih komšija već je postavljen pregradni zid, što je i bio početak renoviranja zgrade u Knez Mihajlovoj 48. partija Draškovića ovu zgradu koristi od devedesetih godina kada ju je dobio od Skupštine grada Beograda.\nSPO: Povlačenje potpisa sa Briselskog sporazuma bilo bi štetno\nGIK proglasila listu Pokreta obnove Kraljevine Srbije\nGIK: Lista "Predrag Marković - POKS" ne može biti proglašena\nAjaj Ne zasluzuje ni poljski wc,a kamoli nesto vise\nboky uh pa to je strasno neka preprave kabinet u wc, kakav je lider, tu mu je i mesto\nMilorad Pa i ne treba im više od 30 kvadrata.\nCeo dan u Srbiji juče je bio u znaku Vladimira Putina - od lajv prenosa celodnevne posete u Beogradu na televizijama, do preterano opustelih ulica, koji je imao finale ispred Hrama Svetog Save, kada je hiljadama okupljenih građana ruski predsednik zahvalio na srpskom i ruskom zbog dočeka.\nNa društvenim mrežama kulja gnusna svađa između glumca Sergeja Trifunovića i direktorke i glavne i odgovorne urednice TV Studio B Ivane Vučićević u kome su, nakon "slučaja Barbara", razmenjen teške reči, ali i pretnje fizičkim nasilje, Naime, Vučićević je posle tvita Trifunovića u kome ju je nazvao "fuk*om" odgovorila da jedva čeka da ga sretne da mu "lupi šamar". Ni on se, međutim, nije zadržao samo na uvredama.\nGlumac Sergej Trifunović zaboravio je nakratko sva zlodela Milorada Ulemeka Legije u raspravi na Tviteru koju je započeo stavom o Naseru Oriću.


NEPOŽELJAN I U FPO: Ako Štrahe prihvati mandat u EP, biće isključen iz matične partije? - Opcija\nNEPOŽELJAN I U FPO: Ako Štrahe prihvati mandat u EP, biće isključen iz matične partije?\n03-06-2019 Pocetna, Svijet, Vijesti\nFPO Gornje Austrije već priprema zahtev za njegovo isključenje iz stranke ukoliko od 2. jula bude član Evropskog parlamenta, navodi Tanjug.\n“Tiroler Tagescajntung”, pozivajući se na stranačke krugove, piše da bi Štrahe mogao preduprediti isključenje iz stranke i zatražiti mirovanje članstva, odnosno i napustiti partiju, a potom delovati kao nezavisni poslanik u Evropskom parlamentu.\nNa Fejsbuku je najpre napisao da prihvata dobijeni mandat, ali je zatim tu poruku izbrisao i najavio da želi da razmisli o tome i konačnu odluku donese nakon razgovora sa porodicom i prijateljima.\nŠtrahe se pre dve nedelje povukao sa svih političkih funkcija nakon što je objavljen video snimak, napravljen pre dve godine na Ibici, na kojem je nudio jednoj navodnoj nećaki ruskog milijardera državne poslova za finansijsku pdoršku njegovoj stranci uz navođenje i kako da zaobiđe finasijske kontrolne vlasti.\nInače, Štrahe je punih 14 godina vodio FPO i doneo velike uspehe na izborima, do ponovnog ulaska u saveznu vladu.


Plandište: akcija sadnje drveća u Banatskom Sokolcu\nBanatski Sokolac - akcija sadnje drveća Opština Plandište\nObjavljeno u decembar 9, 2019\nSveobuhvatnoj akciji pošumljavanja priključila se i Opština Plandište, a stabla sibirskog bresta posađena su danas u dvorištu OŠ „Jovan Sterija Popović“ u Banatskom Sokolcu.\nDvorište OŠ “Jovan Sterija Popović” u Banatskom Sokolcu, uskoro će dobiti novi izgled, jer je odlučeno da se, za početak, baš ovde posadi nekoliko desetina sadnica.\nKako se sadnja odvija pored sportskih terena, akciji su se, pored lokalnih funkcionera, vrlo rado priključili i sportisti. Među njima su i oni čiji su uspesi odavno prevazišli nivo opštine, kao na primer, vicešampion Srbije u rvanju.\nTrebalo bi zapravo da podignemo svest kod mladih ljudi da budu društveno odgovorni, da paze na svoju okolinu, i da im svojim primerom pokažemo da i oni treba sve ovo da rade, poručuje plandištanski rvač Strahinja Brekić, sada u Rvačkom klubu Novi Sad.\nPored sadnje, volonteri su uredili teren, ofarbali golove i reflektore, očistili su i dvorište škole.\nSadnja drveća deo je započete šire akcije uređenja opštine, u kojoj učestvuju predstavnici lokalne samouprave.\nJako je bitno da vodimo računa o našoj životnoj sredini, a znamo svi da na teritoriji Vojvodine na žalost nema dovoljno šuma, i suština je da se posadi što više drveća koje će proizvoditi kiseonik. Sadimo 150 sibirskih brestova, to je drvo koje brzo raste, pa će brzo oformiti i krošnje, a videćemo u budućem periodu da to budu i neke kvalitetnije vrste drveća, rekao je predsednik Opštine Plandište, Jovan Repac.\nOn je izrazio zadovoljstvo što se pozivu odazvalo mnogo građana i što iz dana u dan svi pokazuju veliku društvenu odgovornost kako prema selu u kom žive tako i prema prirodi koju čuvaju. Takođe je napomenuo da se akcija ovde ne završava, te da će ukoliko vremenski uslovi dozvole, sadnju nastaviti i u drugim naseljenim mestima u Opštini Plandište.\nNakon akcije u ovom mestu, sadnja je nastavljena u Miletićevu i u samom Plandištu, a nove sadnice dobiće i druga plandištanska sela, naredne godine. Do tada, na teriotriji opštine, biće organizovane i druge društveno odgovorne akcije.\noš jovan sterija popović\nbačka topola budi 2016 ekopedija Evropska nedelja mobilnosti Grad Pančevo grad subotica JKP Higijena katarina banjai opština alibunar Pokret gorana i centar volontera RCT Mihajlo Pupin sakupi uštedi videćeš da vredi Saša Pavlov strategija brige o mladima Violeta Jovanov Peštanac zelena ekonomija\nNemački ZF kreirao novu diviziju za Pančevo: u fokusu proizvodnja električnih vozila


Repro As - Toyota viljuškari\nRepro As » Toyota viljuškari » Lista kupaca Toyota » Galerija\nTMHE - Toyota Material Handling Europe\nTMHE-Toyota Material Handling Europe je osnovana 2005. godine sa ciljem da uspešno rukovodi operacijama rukovanja opremom Toyote i BT-a u Evropi. Ova nova kompanija donosi znatno iskustvo na evropskom tržištu opreme za manipulaciju teretom. Decenijama, kako BT tako i Toyota su bili lideri po pitanjima kvaliteta, inovacija i usluga servisa. 2006. godine je obeležena 60godišnjica od osnivanja BT-a i 50-godišnjica proizvodnje prvog Toyota viljuškara.\nTOYOTA viljuškar je zbog svog kvaliteta i ušteda koje donosi kupcu, već osmu godinu zaredom najprodavaniji viljuškar u svetu\nTOYOTA BT viljuškari su svojim kvalitetom pronašli put do svih vodećih kompanija u Srbiji kao što su: "Hemofarm", "Metro Cash Carry", "Kuhne+Nagel", "Sunoko Šećerane", "JP Pošte Srbije", "Nelt Co", "Mlekara Subotica", "Milšped" itd.\nKlikom na slike otvoriće vam se web stranica sa odgovarajućim sadržajem prema slikama\nPrednost TOYOTA viljuškara u odnosu na viljuškare drugih proizvođača se ogleda u brzini rada, sigurnosti pri manipulaciji tereta, produktivnosti rukovaoca i bezbednosti na radu. Prednosti TOYOTA viljuškara prema višegodišnjem iskustvu donose uštedu u eksploataciji viljuškara i uštede pri smanjenju mogućnosti da dođe do loma.\nProgram TOYOTA viljuškara se zasniva na prodaji nove opreme, kao i korišćenih viljuškara, uvezenih iz Engleske.\nKorišćeni viljuškari su dobro održavani, potpuno servisirani i isporučuju se kupcu bez potrebe ikakvih ulaganja.\nVlasnike Toyota viljuškara pratimo servisom i rezervnim delovima preko naših servisera u Beogradu i Čačku.\nViljuškari TOYOTA su pouzdani i dobra investicija u svakoj manipulaciji tereta.\nCopyright © 2015 Repro As doo. All Rights Reserved.


Narodna skupština Republike Srbije | Sa Evropskim parlamentom\nNarodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Evropske integracije / Saradnja / Sa Evropskim parlamentom\nSusreti predstavnika Narodne skupštine (članovi Odbora za evropske integracije) i Delegacije EP formalizovani su 2004. godine ustanovljavanjem redovnih godišnjih sastanaka Interparlamentarnog dijaloga. Od 2006. godine ovaj vid saradnje Narodne skupštine sa Evropskim parlamentom odvija se kroz godišnje Interparlamentarne sastanke, koji se naizmenično održavaju u Beogradu i Briselu/Strazburu:\nPrvi interparlamentarni sastanak održan je u Briselu, 21-22. novembra 2006. godine,\nDrugi interparlamentarni sastanak održan je u Beogradu, 24-26. novembra 2008. godine,\nTreći interparlamentarni sastanak održan je u Strazburu, 16-17. decembra 2009. godine,\nČetvrti interparlamentarni sastanak održan je u Beogradu, 04-05. oktobra 2010. godine,\nPeti interparlamentarni sastanak održan je u Briselu, 18-19. aprila 2011. godine.\nPo završetku Interparlamentarnog sastanka predsedavajući delegacija usvajaju zajedničke izjave. Evropski parlament na Interparlamentarnim sastancima predstavlja Delegacija za saradnju sa Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom, Crnom Gorom i Kosovom (do 2009. godine ova delegacija se zvala Delegacija za saradnju sa zemljama jugoistočne Evrope). Šef delegacije je slovački poslanik Eduard Kukan, a potpredsednici su slovenački poslanik Jelko Kacin i rumunski poslanik Viktor Bostinaru. Delegaciju Narodne skupštine čine članovi Odbora za evropske integracije. Šef delegacije je predsednik Odbora Laslo Varga.\nNajznačajniji dokument za opšte odnose Evropskog parlamenta i Srbije je Izveštaj EP o Srbiji, koji predlaže izvestilac EP za Srbiju Jelko Kacin.\nOd interesa za saradnju NS i EP je i Grupa za zapadni Balkan, koja je oformljena na konstitutivnom sastanku 6. oktobra 2009. godine. Nju čine: Hanes Svoboda (Austrija) – predsednik grupe i izvestilac za Hrvatsku, Doris Pak (Nemačka)- izvestilac za BiH, izvestilac za Makedoniju (u procesu izbora), Jelko Kacin (Slovenija) – izvestilac za Srbiju, Ulrike Lunaček (Austrija) – izvestilac za Kosovo, Čarls Tanok (V. Britanija) – izvestilac za Crnu Goru, Nikolaos Chountis (Grčka) – izvestilac za Albaniju, Eduard Kukan (Slovačka) – predsednik Delegacije EP za odnose sa Albanijom, BiH, Srbijom, Crnom Gorom i Kosovom i Krištof Lisek (Poljska) – u svojstvu predstavnika Podkomiteta za odbranu i bezbednost.\nU EP je septembra 2010. godine oformljena neformalna parlamentarna grupa „Prijatelja Srbije“. Predsednik grupe je rumunski poslanik Viktor Boštinaru, a potpredsednica je Nemica Silvana Koch-Mehrin. Grupi okuplja više od 50 članova. Cilj formiranja grupe u okviru EP je unapređenje odnosa sa Srbijom i promocija zajedničkih inicijativa. Evropski poslanici su ocenili formiranje ove grupe pravovremenim i dugoročno značajnim. Grupu prijatelja Srbije u EP čine poslanici iz različitih država članica EU, koji pripadaju različitim političkim opcijama. Najbrojniji članovi su iz grupacije socijalista i narodnjaka. Formiranjem Grupe prijatelja Srbije ostvaren je viši oblik veza, kao i stvaranje platforme za bolje razumevanje političkog pravca Srbije, promovisanje naših stavova u smislu poštovanja standarda i vrednosti EU, kao i ostvarivanja strateškog cilja - članstva u EU.\nO odnosima i saradnji EP i Narodne skupštine svedoče sve učestalije posete članova Evropskog parlamenta Srbiji, kao i posete narodnih poslanika Evropskom parlamentu.\nSaradnja sa Evropskim parlamentom se odvija i kroz seminare koje EP organizuje za poslanike i zaposlene iz zemalja Zapadnog Balkana na različite teme od važnosti za reformu društva i proces približavanja ovih zemalja EU (o viznoj liberalizaciji, o CEFTI, o reformi pravosuđa, o budžetu itd.);


VJEČNI UHLJEBI: Rusmir Mesihović (DF) koji je podnio neopozivu ostavku na poziciju ministra zdravstva u KS se vodi na bolovanju i uredno prima ministarsku platu? - Narod.ba\nVJEČNI UHLJEBI: Rusmir Mesihović (DF) koji je podnio neopozivu ostavku na poziciju ministra zdravstva u KS se vodi na bolovanju i uredno prima ministarsku platu?\nSkandalozno 29. Oktobra 2020.\nJoš u julu mjesecu ove godine Rusmir Mesihović Šanko podnio je neopozivu ostavku na poziciju ministra zdravstva u Vladi Kantona Sarajevo. Mesihović je tada naveo da je ostavku podnio iz zdravstvenih razloga. Podsjetimo da je na ovu funkciju imenovan 3. marta kao kadar DF-a, a da ga za vrijeme prvog udara pandemije koronavirusa nismo mogli […]\nkanton sarajevo rusmir mesihović


Kompanija Tiffany & Co. predstavila je u Dubaiju najskuplji komad nakita u svojoj istoriji - ogrlicu World’s Fair. Cena ogrlice se procenjuje na 20-30 miliona dolara, ali su predstavnici brenda odlučili da je za sada ne otkriju javnosti.\nOva ogrlica je ponovno ažuriranje komada koji je Tiffany & Co. kreirao za Svetsku izložbu 1939. Tada je centralni kamen ogrlice bio akvamarin težak 200 karata, a danas se u potpunosti sastoji od dijamanata ukupne težine 180 karata. U centru ogrlice je dijamant od 80 karata, koji su predstavnici Tiffany & Co. predstavili pod nazivom „The Empire Diamond“. Ova ogrlica takođe sadrži platinu. "The Empire Diamond" se takođe može ukloniti sa ogrlice i ugraditi u prsten.\nKupac ogrlice će dobiti doživotnu uslugu od Tiffany & Co.: zlatari će uvek biti u kontaktu sa kupcem kako bi mogli da premeste dijamant sa ogrlice na prsten i obrnuto.\nOvo je inače, najskuplji komad u istoriji kuće nakita posle čuvenog „Tiffany Diamond”, koji je ocenjen kao „neprocenjiv” i ne može se prodati. Nova ogrlica biće ponuđena na prodaju, pod uslovom da kupac dozvoli da se koristi za izložbe brenda.


Niški aerodrom ̶̶ privredni potencijal juga Srbije - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\nDijaspora na vezi > Aerodrom Konstantin Veliki > Niški aerodrom ̶̶ privredni potencijal juga Srbije\nKao privredni potencijal juga Srbije obično se prepoznaje proizvodnja i prerada hrane i stočarstvo, posebno organska proizvodnja. Velike privredne mogućnosti ovog dela zemlje nudi i turizam koji otvara vrata za ekonomski i socijalni razvoj celog društva.\nPrema podacima Privredne komore Srbije, broj dolazaka turista u južne krajeve porastao je u 2016. za oko 12% u odnosu na prethodnu godinu. Nove linije sa niškog aerodroma „Konstantin Veliki” umnogome su olakšale posete ne samo turistima već i naših ljudi u dijaspori.\nSa niškog aerodroma može se leteti ka devet destinacija širom Evrope avionima dve najveće niskotarifne avio-kompanije – Ryanair i Wizz air. Irskim avio-prevoznikom iz Niša može se stići do Berlina, Bratislave, Diseldorfa (aerodrom Weeze) i Milana (aerodrom Bergamo), dok se niskotarifnom kompanijom iz Mađarske leti do Bazela, Malmea, Memingena, Ajndhovena i Dortmunda. Ovaj spisak 2017. godine će produžiti kompanije SWISS i Germania Flug letovima do Ciriha.\n„Pre dve godine bilo je svega hiljadu putnika godišnje. Napredak aerodroma podstiče nas da radimo još bolje, ipak se Niš i zahvaljujući tome razlikuje od drugih gradova na jugu. Više letova sa niškog aerodroma omogućava ljudima iz dijaspore da jeftinije i češće posećuju svoje porodice, kao i onima koji iz Srbije putuju svojoj deci, unucima u inostranstvo“, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović.\nSamo u 2016. godini kroz niški aerodrom prošlo je 100.000 putnika, što je najveći broj putnika od osnivanja 1986. godine. Prema rečima stohiljadite putnice Miljane Todorović, napredak u radu aerodroma mnogo znači i građanima i čitavom regionu.\n„Primetila sam da ima dosta putnika koji žive u inostranstvu, a dolaze u posetu porodicama. Ovo je mnogo važno zbog očuvanja porodičnih veza i veza matice i dijaspore, a važno je i za region, jer će sigurno doprineti razvoju ovog dela naše zemlje“, dodaje Todorovićka.\n„Sa razvojem avio-saobraćaja na aerodromu ,,Konstantin Veliki” pružaju se velike mogućnosti za razvoj privrede na makro nivou. Kada govorimo o uticaju avio-saobraćaja na privredni razvoj jedne regije, pre svega mislimo na uticaj razvoja aviosaobraćaja na poboljšanje turističke privrede. Putnički potencijal aerodroma ,,Konstantin Veliki”, pored turista, čine i naši ljudi u dijaspori, kojima je otvaranje novih linija znatno olakšalo posete matici“, kaže PR aerodroma „Konstantin Veliki“ Ivanka Stanisavljević.\nKargo letovi iz Niša još jedna su mogućnost za unapređenje privrede ovog dela Srbije. Zbog sve većeg interesovanja za srpske proizvode, rasta izvoza i sveukupne razmene između dve zemlje, od oktobra se sa aerodroma „Konstantin Veliki“ izvoze domaći poljoprivredni proizvodi do Istanbula, kargo linijom Turkish Airlines Cargo. Do sada je transportovano više od 345.000 kg robe, a Ministarstvo poljoprivrede najavilo je da će uspostaviti veterinarsku i fitosanitarnu inspekciju kako bi se nesmetano prevozio i ovaj vid robe. Planovi turskog prevoznika su da godišnje sa niškog „Konstantina Velikog“ preveze preko 4000 tona robe.\nNiški aerodrom bi ove godine trebalo da dobije novi kontrolni toranj i dva sistema za merenje visine oblaka i automatsko sletanje. Time će „Konstantin Veliki“ biti modernizovan i otvoren za sletanje savremenih aviona, što bi unapredilo rad aerodroma, pružilo mogućnost letova do novih destinacija, a time povećalo posećenost i napredak ovog regiona.\nTagovi : aerodrom,privredni potencijal


Vijeće ministara BiH: Očekuje se deportacija oko 3.900 bh. građana iz Njemačke - Klix.ba\nBiH Vijeće ministara BiH: Očekuje se deportacija oko 3.900 bh. građana iz Njemačke\nVijeće ministara BiH: Očekuje se deportacija oko 3.900 bh. građana iz Njemačke\nNa prijedlog Ministarstva sigurnosti, Vijeće ministara BiH usvojilo je informaciju Radne grupe za monitoring provođenja Odluke o bezviznom režimu za građane BiH u EU/Šengen u vezi s najavljenom deportacijom osoba porijeklom iz BiH koje se u Saveznoj Republici Njemačkoj smatraju ekonomskim imigrantima, odnosno "lažnim azilantima“.\nOdobrena je upotreba Laissez – Passer tzv. "evropskog hitnog putnog lista za povratak“ koji će važiti za bh. građane prilikom ulaska u BiH tokom njihove deportacije/protjerivanja, odnosno vraćanja u zemlju, koji izdaju nadležni organi Savezne Republike Njemačke, a do okončanja kampanje, najduže 90 dana, nakon čega će se primjenjivati propisi o readmisiji koji su na snazi.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva sigurnosti, usvojilo je Strategiju za integrirano upravljanje granicom za period od 2015. do 2018. godine s pratećim okvirni akcionim planom za njenu provedbu, kojom se stvara funkcionalniji i efikasniji sistem upravljanja granicom u BiH te ova oblast usklađuje s odgovarajućim propisima i standardima Evropske unije. Donošenjem ove strategije želi se smanjiti nivo ilegalnih migracija i krijumčarenja ljudi, te u isto vrijeme povećati ukupna sigurnost u BiH, a samim tim i regiona u cjelini.\nRadna grupa, koja je sačinila ovu strategiju, zadužena je da pripremi i Vijeću ministara dostavi nacrt akcionog plana za njeno provođenje za 2016. godinu s nosiocima, rokovima i aktivnostima koje će biti provedene u narednoj godini.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva vanjskih poslova i Direkcije za evropske integracije, usvojilo je Poziciju Bosne i Hercegovine za prvi sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, koji će biti održan 11. decembra 2015. godine u Briselu. Na sastanku će se, između ostalog, razgovarati o pretpristupnoj strategiji u svjetlu Izvještaja Komisije o BiH za 2015. godinu.\nMinistarstvo vanjskih poslova zaduženo je da dokument Pozicija Bosne i Hercegovine dostavi Sekretarijatu Vijeća Evropske unije posredstvom Misije BiH pri Evropskoj uniji u Briselu. Delegaciju BiH predvodit će predsjedavajući Vijeća ministara Deniz Zvizdić i zamjenici predsjedavajućeg i ministri Vjekoslav Bevanda i Mirko Šarović te ministar vanjskih poslova Igor Crnadak. Delegaciju Evropske unije će predvoditi visoka predstavnica EU za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini i komesar za evropsku politiku susjedstva i proširenje Johannes Hahn.\nVijeće ministara BiH donijelo je dopunu odluke o određivanju graničnih prijelaza u BiH, kojom se međunarodni granični prijelazi za zračni promet međunarodni aerodromi/zračne luke Tuzla i Mostara uvrštavaju u granične prijelaze preko kojih je dozvoljen promet roba životinjskog porijekla, uz ranije odobrene granične prijelaze Sarajevo i Banja Luka.\nPrethodno je Vijeće ministara BiH donijelo Odluke o odobravanju višegodišnjeg projekta ulaganja, vrijednog oko šest miliona konveribilnih maraka, kojim će biti riješeno pitanje smještaja zaposlenih u jedinicama Granične policije i carinskim ispostavama Uprave za indirektno oporezivanje te inspekcijskih organa na graničnim prijelazima aerodromima Mostar i Tuzla te izvršena rekonstrukcija graničnog prijelaza Vardište kod Višegrada.\nUtvrđen je prijedlog dopuna Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine, kojim se uvodi novo priznanje - Orden srebrnog grba Bosne i Hercegovine s mačevima za ispoljenu ličnu hrabrost pripadnika Oružanih snaga BiH.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je prijedlog protokola o saradnji u oblasti sporta između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske i usvojilo Izvještaj Ministarstva civilnih poslova o postupku njegovog zaključivanja. Protokolom se intenzivira saradnja dviju država u oblasti sporta na osnovu jednakosti i uzajamne koristi, kao i između sportskih institucija. Prijedlog protokola s Izvještajem o postupku njegovog zaključivanja bit će dostavljen Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, a za bh. potpisnika predložen je ministar civilnih poslova.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je nacrt zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, koji će Ministarstvo finansija i trezora dostaviti Predsjedništvu BiH, nadležnom za njegovo predlaganje.\nPrema Nacrtu zakona, budžet iznosi 1.720.637.818 KM, od čega su ukupni prihodi za finansiranje institucija i primici na nivou prethodnih godina i iznose 950.000.000 KM, a prihodi za servisiranje vanjskog duga su 770.637.818 KM i veći su za 157.057.193 KM u odnosu na budžet prethodne godine.\nU strukturi prihoda dominira zahvatanje s Jedinstvenog računa u identičnom iznosu kao i 2015. godine od 750.000.000 KM.\nNacrt budžeta polazi od Globalnog okvira fiskalnog bilansa i politika u Bosni i Hercegovini za period 2016 - 2018. godina, s ciljem daljnjeg provođenja mjera štednje u institucijama BiH. Ukupna javna potrošnja svodi se na nivo koji omogućavaju realni prihodi bez zastoja u provedbi reformi.


I skener i angio-sala za Zdravstveni centar Užice(AUDIO) - Radio Luna\nRadio Luna 26/10/2020\nMinistarstvo zdravlja je poslednje dve godine investiralo oko 2,5 miliona evra, prvenstveno u Opštu bolnicu Užice, a poslednje su odobrena sredstva za nabavku novog skenera, vrednosti 35,4 miliona dinara, i za novu angio-salu, vrednosti od 67,8 miliona dinara, izjavio je direktor Zdravstvenog centra Užice Miloš Božović.\nOn je najavio da će biti nabavljeni i digitalni rendgen aparati za Opštu bolnicu Užice i užički Dom zdravlja, vrednosti po 14,5 miliona.\n– Odobrena su i sredstva za uvođenje centralnog razvoda kiseonika za grudno odeljenje, te za nabavku novog EEG portabilnog aparata, EMG aparata i još nabavka dva holtera EKG za decu i odrasle i holter pritiska za decu, dodao je Božović.\nDirektor Zdravstvenog centra Užice Miloš Božović\nDirektor Zdravstvenog centra Užice je podsetio da je od sredstava iz oportuniteta, posredstvom Ministartsva zdravlja, ove godine dobijeno 12 miliona za novi ultrazvučni aparat za kardiologiju i da je obezbeđeno vozilo za transport beba ka Opštoj bolnici Užice i od nje ka tercijarnim ustanovama.\nBožović je podsetio da je tokom pandemije virusa korona, ZC Užice dobio dva mobilna rendgen aparata, 27 pacijent monitora, 19 respiratora, što, kako je istakao, ustanovu čini tehnološki potkovanom.\nVozni park ZC Užice bogatiji za najmanje tri sanitetska vozila, uz pomoć privrednika, državnih preduzeća, donatora. Za užički Dom zdravlja ove godine tri vozila od lokalne samouprave\nDirektor ZC Užice je najavio za sledeću godinu dobijanje magnetne rezonance, iz kredita Svetske banke, čime bi, kako je Božović objasnio, kapitalna oprema kompletno bila obezbeđena.\nBožović je naglasio da je u Zlatiborskom okrugu primećen porast broja pregleda i pozitivnih na virus korona, zbog čega je planirano izmeštanje dela intezivne nege u novi objekat koji se koristi za kovid sistem.\nInače, trenutno je hospitalizovano 55 pacijenata, trideset dvoje sa potvrđenim virusom korona. Najviše je zaraženih iz Prijepolja.\nJ.P./foto, audio V.K.


Rusija čini sve da se sukob u Karabahu što pre okonča - 04.11.2020, Sputnik Srbija\nRusija čini i činiće sve što od nje zavisi kako bi se sukob u Nagorno-Karabahu što pre okončao, rekao je ruski predsednik Vladimir Putin. 04.11.2020, Sputnik Srbija\nsukob u nagorno-karabahu, rusija, svet, vesti, nagorno karabah, rat u nagorno karabahu, vladimir putin\n14:20 04.11.2020 (Osveženo: 16:24 23.07.2021)\nRusija čini i činiće sve što od nje zavisi kako bi se sukob u Nagorno-Karabahu što pre okončao, rekao je ruski predsednik Vladimir Putin.\n„Znate, Rusija čini sve što od nas zavisi da se sukob na Južnom Kavkazu što pre okonča, kako bi se sačuvali životi ljudi koji stoje na suprotnim stranama i koji, nažalost, i dalje gledaju jedni druge kroz nišane automata i pušaka, i koji koriste oružje jedni protiv drugih“, rekao je ruski lider.\nPutin je uveren da se ciljevi, kojima teže sukobljene strane u Nagorno-Karabahu, mogu postići i mirnim putem tokom pregovaračkog procesa.\n„U svakom slučaju, mi smo u kontaktu i sa Jermenijom i sa Azerbejdžanom. Nadam se da ćemo uspeti da postignemo rezultat i to na takvoj osnovi koja bi odgovarala svim ljudima koji žive u tom regionu, ali da se to postigne mirnim putem“, zaključio je ruski predsednik.\nTenzije se stišavaju: Karabah saopštio o smanjenju intenziteta borbi


Uslove mogu da postavljam sam sebi, ali ne i Srbiji | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Uslove mogu da postavljam sam sebi, ali ne i Srbiji\nUslove mogu da postavljam sam sebi, ali ne i Srbiji\nAleksa Nikolić rođen je u Smederevu 1994. godine. U Novom Sadu je završio gimnaziju i osnovne studije komparativne književnosti, a od 2017. godine je zahvaljujući različitim stipendijama proveo određeno vremene na studijama u Hrvatskoj, Češkoj i Slovačkoj. Poslednje dve godine živeo je u Francuskoj (Miluz) i Italiji (Bolonja), gde je završio master studije. Objavljuje u književnoj periodici, prevodi i piše prozu.\nSvi njegovi duži boravci u inostranstvu su bili u vezi sa školovanjem i stipendijama, tako da sama odluka o napuštanju Srbije nije bila konkretna, koliko je koristio mogućnosti koje su mu razne stipendije pružale.\n„Nije da sam odlučio da napustim Srbiju, već sam više željan da iskusim život u nekom drugom okruženju“, dodaje Aleksa.\nNa pitanje da li je pri odlasku već razmišljao i o povratku u Srbiju odgovara: „Iskreno, uvek sam odlazio bez nekog jasnog plana i sa kratkočnim ciljevima.“\nPriča i da mu, sa jedne strane, pri svakom povratku, svakodnevni život i generalno atmosfera u Srbiji izgledaju tužnije i mračnije, ali sa druge strane, postoji i taj osećaj bivanja u okruženju koje doživljava svojim – emocionalno, socijalno, jezički.\nNa pitanje da li planira da se vrati i pod kojim uslovima, odgovara: „Planiram da se vratim uskoro, i bezuslovno. Uslove mogu da postavim samo sam sebi, Srbiji baš i ne mogu.“\nPitali smo ga i kakve uslove mu je pružila zemlja u kojoj je trenutno u odnosu na Srbiju.\n„Država kao država ništa specijalno. Dvogodišnju stipendiju sam dobio od Evropske unije, ali sam isto tako mogao da računam i na stipendiju Fonda za mlade talente koja se izdvaja iz budžeta RS. Jedina ogromna prednost na tom institucionalnom i administrativnom nivou je činjenica da mogu slobodno da se krećem u Šengenu i da italijanska diploma važi u EU“, priča Aleksa.\nO aktuelnim dešavanjima u Srbiji gleda kao na potop uz nadu da postoji dno.\nO poznavanju Srbije u svom okruženju kaže da se neretko desi da ljudi nisu baš sigurni gde se Srbija tačno nalazi.\n„Sa druge strane, sretao sam i ljude koji su posetili Srbiju i uglavnom imaju pozitivno mišljenje. Jedan lik mi je rekao da je bio na svadbi u Čačku, i iako je od Srbije doživeo samo to, po njegovim rečima, to mu je najbolje putovanje ikad. Uglavnom, ko god je bio u Srbiji ima neku tragikomičnu priču sa rakijom“, ističe naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima trudio se da upozna što više lokalaca, zbog jezika i zbog iskustva, tako da nije upoznao puno naših. Mada je čuo da su balkanske veze i grupe dosta solidarne ovde.\nU slobodno vreme, trudi se da putuje koliko mu to finansijska situacija dozvoljava, ali i da čuje, pogleda i učestvuje u onome što se u Srbiji retko vidi ili čuje uživo – određene festivale, manifestacije ili proteste.\n„Jedno popodne sam slučajno sreo na ulici lika sa Kosova koji radi u Bolonji i dosta dobro priča srpski. Popili smo pivo i shvatili da je njegov najbolji drug radio u pekari u mom kvartu u Novom Sadu, pa smo u to ime popili još jedno“, priseća se Aleksa zanimljive angedote.\nNa pitanje o situaciji sa koronom, kaže da je bio u Francuskoj kad je pandemija izbila i zaglavio u karantinu skoro tri meseca.\n„U početku, Francuska nije imala ni dovoljno maski, ali se u međuvremenu situacija popravila i sada se čeka nedelju dana na vakcinu koja je dostupna svakom. U Italiji sam od prošlog avgusta i situacija je bila dosta teška, imali smo policijski čas od novembra do jula, i dosta dug period sa vrlo strogim merama, ali se srećom nije ponovio potpuni karantin. Ja, na primer, kao strani student sa regulisanim boravkom, nisam još došao na red za vakcinaciju“, zaključuje Aleksa.


M. K. 5. maja 2018. 20:36\nDirektor Kancelarije za KiM Vlade Srbije Marko Đurić ističe da je reč o velikoj sramoti Prištine i onih koji ne daju da se odigra humanitarna utakmica za porodilište.\n„Ne daju da se igra prijateljski revijalni meč, ne reprezentacije, nego Crvene zvezde, koja godinama pomaže porodilišta na Kosmetu. Svi smo u Srbiji složni u osudi toga, ovo ne može da prođe bez reakcije međunarodne zajednice“, navodi Đurić.\nDok Beograd očekuje da se utakmica odigra, generalni sekretar fudbalskog saveza takozvane države Kosovo smatra da bi ona uticala na pogoršanje odnosa srpske zajednice i ostalih naroda, te da bi ugrozila bezbednost samih igrača i ostalih aktera.\nPredsednik Opštine Gračanica Srđan Popović ističe da najnovije poteze Fudbalskog saveza Kosova i Fadilja Vokrija niko nije očekivao, s obzirom na to da je i sam Vokri bio sportista i fudbaler.\n„Jedna humanitarna utakmica, jedna revijalna utakmica, da se pomogne porodilištu ovde je, nažalost, odbijena“, kaže Popović.\nUpravo Fadilj Vokri, predsednik FSK tražio je od UEFA da obavesti Fudbalski savez Srbije da Zvezdi neće biti dozvoljeno da igra meč u Gračanici. UEFA je to pismo prosledila FSS-u, i zatražila mišljenje i predlog kako da se reši to, kako navode, važno pitanje, prenosi RTS.\nCrvena Zvezdahumanitarna utakmicaPriština


Godina softvera i usluga - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Godina softvera i usluga\nGodina softvera i usluga\nVeselin Jevrosimović Kada poslujete u oblasti sklonoj brzim promenama i neočekivanim obrtima, kao što su to informacione i telekomunikacione tehnologije (ICT), nije dovoljno samo opstati na tržištu. Neophodno je da stalno napredujete i da se krećete pravcima koje trasiraju globalna i lokalna ekonomija, otkića savremene nauke i tehnike, potrebe i zahtevi korisnika, političke prilike, te mnogo drugih, manje ili više uticajnih, faktora.\nVeselin Jevrosimović Kada poslujete u oblasti sklonoj brzim promenama i neočekivanim obrtima, kao što su to informacione i telekomunikacione tehnologije (ICT), nije dovoljno samo opstati na tržištu. Neophodno je da stalno napredujete i da se krećete pravcima koje trasiraju globalna i lokalna ekonomija, otkića savremene nauke i tehnike, potrebe i zahtevi korisnika, političke prilike, te mnogo drugih, manje ili više uticajnih, faktora. Naravno, putovati je neuporedivo lakše ako znate da ste na dobrom putu i na koje prepreke na možete naći. Zbog toga su novogodišnji praznici vreme kada, pored sumiranja rezultata ostvarenih u prethodnom periodu, pokušavamo da analiziramo trendove, očekivanja i eventualne probleme u godini koja sledi. Iako iskustvo, intuicija i informacije koje ste sami sakupili igraju značajnu ulogu pri donošenju poslovnih odluka, uvek je dobro osvrnuti se i na analize stručnjaka i istraživača.\nIDC, renomirani svetski istraživač IT tržišta, dao je svoje viđenje 2007. godine. Iako nas na makroekonomskom planu očekuju brojni izazovi, procene su da će ova godina biti stabilna i uspešna – „zdrava“, kako su oni to formulisali. Rast potrošnje u IT industriji nastaviće se tempom sličnim kao u 2006. godini, odnosno oko 6,5 odsto, dok će vodeći sektori postati razvoj mobilnih rešenja, sigurnost sistema, business intelligence, VOIP (telefonija putem Interneta) i bežično umrežavanje. Ono što može pokvariti optimističnu sliku jesu problemi sa kojima se susreće ekonomija severne Amerike, inače najznačajnijeg regiona za razvoj IT industrije. Zamah koji daju Azija i veći deo Evrope ipak popravlja svetski prosek. Vodeći ljudi kompanija Gartner, NFI Research i Capgemini ističu pak da će bolje razumevanje IT potreba od strane kompanija, odnosno efektivnije korišćenje IT potencijala u bilo kojoj grani privrede, te briga o zahtevima i zadovoljstvu korisnika, internih i eksternih, biti osnovni pokretači IT oblasti u 2007. godini.\nSvi se slažu da će svetla tačka sledeće, ali i nekoliko narednih godina, biti razvoj softvera, i to pre svega antivirusnih rešenja, web-baziranih aplikacija, programa za upravljanje resursima za pohranjivanje podataka (storage) i operativnih sistema. Za poslednju stavku najznačajnije će biti uvođenje Microsoft Vista operativng sistema, ali i novih Linux distribucija. Budući da je Vista hardverski zahtevnija od prethodnih Windows verzija, njeno uvođenje može uticati i na bolju prodaju PC računara i opreme, ali će verovatno taj prelazak biti nešto sporiji od očekivanog. Mnogi eksperti pretnju vide i u nedostatku boljeg upravljanja ljudskim resursima, odnosno u privlačenju, razvoju i zadržavanju talentovanih mladih ljudi, utoliko pre što je na Zapadu primetan trend odustajanja od Indije kao izvora takozvanih „outsourcing“ projekata. To je prostor gde mi možemo pronaći svoju šansu za izlazak na svetsko tržište i promovisanje sopstvenih potencijala. Hendikep što u IT oblasti „kaskamo“ za razvijenim svetom, čak i za zemljama iz najbližeg okruženja, može istovremeno biti naša prednost jer učimo na tuđim iskustvima, manje smo podložni globalnim krizama, a naše IT tržište još uvek prolazi kroz fazu ekspanzije. Tako je, na primer, očekivani rast IT potrošnje u 2007. godini oko 18 odsto. Konkretno, u 2006. ulaganja u IT iznosila su oko 350 miliona evra, a prodato je gotovo 190 hiljada personalnih računara (od čega čak 40 hiljada notebook kompjutera). Očekuje se da će u narednom periodu prodaja opreme porasti i zbog tehnološkog napretka, kao što je to na primer slučaj sa zamenom CRT monitora novim TFT displejima koji postaju sve pristupačniji u prethodnih nekoliko meseci. Najava smanjenja poreza na uvoz računara i softvera koja se može čuti u predizbornim kampanjama nekih stranaka takođe se može izuzetno povoljno odraziti na rast prodaje, jednako kao i smanjenje carina na uvoz mobilnih telefona. Primetan je i uspon maloprodaje opreme, čemu doprinosi dominacija kućnih korisnika na IT tržištu u poslednjih nekoliko godina, to jest popularizacija korisničke elektronike, mobilnih telefona, digitalnih foto kamera, multimedijalnih plejera i ostalih „gedžeta“. Sa druge strane, proizvodnja IT opreme u našoj zemlji dobija novi značaj potpisivanjem CEFTA sporazuma (Central European Free Trade Agreement) kojim se bitno uvećava tržište na koje možemo plasirati sopstvene proizvode.\nNajveći rast, kao i u svetu, očekuje se u domenu razvoja softvera i IT usluga. Udeo usluga u ukupnoj IT potrošnji u Srbiji je oko 18 odsto, dok je svetski prosek od 30 do 35 odsto. Tu razliku mi moramo da nadoknadimo u sledećih nekoliko godina, što bi trebalo dovede do modernizacije IT sektora u svim našim preduzećima. Na planu razvoja softvera biće nastavljeno uvođenje savremenih poslovnih rešenja (ERP), kao i e-government i projekti u javnom sektoru koji još uvek zavise od donacija iz inostranstva. Budući da se zbog pojeftinjenja usluga i najave novih 60000 ADSL priključaka, ali i novih standarda za brzi pristup Internetu, očekuje porast broja Internet korisnika (sada je to oko 20 odsto), web aplikacije, portali i B2B rešenja (Business to Business) će biti u fokusu softverskih kompanija. Posebno je zanimljivo uvođenje prvih pravih elektronskih prodavnica, čemu će doprineti sve veći broj domaćih platnih kartica, rast poverenja građana u bezgotovinske metode plaćanja i napori banaka da omoguće mehanizme za online naplatu. Telekomunikacije su takođe oblast u kojoj ima prostora za razvoj softvera. Internet telefonija (VOIP, Voice over IP), mobilne mreže treće generacije, SMS servisi, bežične računarske mreže i pozicioniranje putem satelita (GPS, Global Positioning System) samo su neke tehnologije koje kod nas tek treba da zažive. Ekspertiza koju naše firme i stručnjaci budu stekli uvođenjem novih sistema može postati glavni izvozni proizvod Srbije i način da u zemlji zadržimo sposobne mlade ljude.


O Vučiću 2.698 tekstova na naslovnima stranama dnevnih listova\nPredstavljanje medijskog Medijametra, u Medijacentru u Beogradu, 22. aprila 2019.\nNajviše tekstova na naslovnim stranama vodećih sedam dnevnih listova u 2018. godini napisano je o Aleksandru Vučiću - ukupno 2.698 tekstova, od čega je 95 pozitivnih, 72 negativnih, dok su ostali bili vrednosno neutralni.\nNa predstavljanju najnovijeg broja Medijametra u ponedeljak u Medijacentru, jedna od autorki analize Danica Laban istakla je da je po broju pojavljivanja na naslovnicama Ivica Dačić na drugom mestu, a zatim slede Ana Brnabić, Aleksandar Vulin i Nebojša Stefanović. U slučaju opozicije, situacija je drugačija:\n"Što se tiče opozicije, u poslednjem kvartalu 2018. godine najzastupljeniji je Dragan Đilas sa 162 teksta. O njemu je napisano 56, ili nešto više od 34,5 odsto negativno konotiranih tekstova. O Vuku Jeremiću je napisano 99 tekstova - nešto više od 40 odsto negativnih, i o Bošku Obradoviću 71 tekst, a nešto više od 35 odsto je negativnih", istakla je Laban.\nAnaliza nedeljnika u Srbiji otkriva drugačiju medijsku sliku - kako je rekao analitičar Dejan Vuk Stanković ni jedan od nedeljnika nije afirmativan prema sadašnjoj vlasti. Kako je objasnio Stanković "Pečat" ima specifično mesto u odnosu na ostale nedeljnike jer je kritičan prema evropskim integracijama i kapitalizmu:\n"Nedeljnici su gotovo u potpunosti kritički orijentisani - barem oni koji imaju visoku reputaciju i značajan tiraž. Ti nedeljnici su, na neki način, kritički nastrojeni prema vlasti, s tim što treba razlikovati stepen te kritike. Imate nedeljnike koji su radikalno kritički prema vlastima, kao što je to slučaj sa Vremenom i NIN-om, i imate nešto umerenije kritičare vlasti, kao što su Novi magazin ili Nedeljnik", rekao je Stanković.\nVuk Stanković je ukazao i da se u dnevnim novinama "Informer" iz dana u dan prikazuje negativna slika opozicije u Srbiji i da se u tom smislu čitaoci stalno podsećaju na vreme do 2012. i "mršave rezultate tranzicije".\nTakođe, on u analizi navodi da u štampanim medijima u Srbiji nije prisutna cenzura i da postoji pluralizam tema, barem kada se govori o nedeljnicima.\nMedijametar: O Vučiću dva puta više negativnih nego pozitivnih tekstova\nVučić centralna figura informativnih emisija


Novi Mercedes C klase na prvim slikama - BIGportal.ba\nNovi Mercedes C klase na prvim slikama\n21 Februara, 2021 21 Februara, 2021 093\nNakon promocije obnovljene E klase i nove generacije S klase (koje su predstavljene tokom prošle godine), na redu je i potpuno nova generacija Mercedesove C klase (fabričke oznake W206) koja će zvaničnu premijeru imati 23. februara.\nIpak, kako to već biva u poslednje vreme, i nova C klasa nije ostala tajna sve do svoje premijere budući da su se u javnosti već sada našle ove fotografije i video.\n„Sa novom C klasom, Mercedes-Benz se probija u efikasniji i još digitalniji svet, stvarajući sveobuhvatnu zonu udobnosti – utočište koje kombinuje očigledne suprotnosti kao što su sportskost i udobnost sa efikasnošću, emocijama i inteligencijom i tako definiše savremeni luksuz“ – navodi Daimler AG u ranije objavljenom saopštenju za javnost o novoj generaciji W206.\nPrema zvaničnim informacijama iz Mercedes-Benza, nova C klasa je prva serija proizvođača koja je potpuno elektrifikovana. Druga generacija integrisanog starter-generatora (ISG) sa 20KS se koristi za benzinske verzije sa motorima M 254. Dizel varijante dobijaju pogon OM 654 M sa drugim SCR katalitičkim konvertorom i dodatnim ubrizgavanjem AdBlue i takođe ISG od 20KS.\nDodatno, nakon nove S klase, nova C klasa takođe dobija drugu generaciju MBUX sistema (Mercedes-Benz User Experience) i opciono novi sistem osvetljenja Digital Light. Takođe je novo upravljanje zadnjom osovinom sa 2,5″ stepena i modifikovani paket pomoći vozaču (ali bez funkcija autonomnog Nivoa 3).\nPorudžbine za novu C klasu će početi da se primaju 30. marta 2021., a prve isporuke startuju u junu.\nNa svetskoj premijeri nove serije W206 istovremeno će biti prikazane limuzina i karavanski model T.\nKONJIC: Pri sudaru dva automobila dvije osobe povrijeđene


FoNet | 04. feb 2020.\nUrađen je po svim novinarskim standardima i skreće pažnju na problem vršnjačkog nasilja, objasnio je Lalić i napomenuo da, pri tome, nisu objavljene fotogradije deteta, dok je ime maloletnika sakriveno.\nLalić ukazuje da je tužba puna grešaka i paušala i smatra da služi tome da se posle tuženja nekoliko tabloida, zatim nedeljnika Vreme i na kraju Nedeljnika, pokaže da su svi mediji isti, ali da je „Ministarstvo to koje prema svima postupa isto“.\nOsvrćući se na medijsku situaciju u Srbiji, Lalić je ocenio da je ona u medicinskim terminima kritična, i to sa više strana, materijalno i politički, da postoje pritisci i da je došlo do „brutalne tabloidizacije“ društva.\n„U Kini imate državne medije, u Rusiji medije koje kontroliše država, na Zapadu ne postoje državni mediji“, rekao je Lalić, koji smatra da je u Srbiji „papazjanija“ u kojoj ima državnih medija, iako to, prema Medijskoj strategi, nije moguće.\nKako je objasnio, „imate državne medije, paradržavne medije, velike korporacije, male korporacije i medije stranih država, koji mogu nekontrolisano da daju sredstva“.\n„Imate fondove koji služe da nešto spakuju i preprodaju dalje, imamo situaciju koja je toliko neuređena i čudna da to niko nije mogao da zamisli“, naglasio je Lalić.\nPrema njegovoj oceni, najmanje bi trebalo osuđivati novinare „koji rade za plate ispod plata ljudi u bankama koji rade najobičnije poslove“.\n„Krivca za današnju situaciju nema šta da tražimo, pošto se on svuda nameće i meša u sve stvari – to je sigurno predsednik države“, precizirao je Lalić.\nLalić je ispričao da je Vučića davno u jednom intervjuu pitao da li bi pre živeo u državi bez medija ili bi imao medije bez države, a da je on odgovorio „ovo drugo“.\nTada je bilo „odgovorno boriti se protiv Miloševića“, dok je danas profesija sve manje atraktivna, a niko ni među mladima se ne pojavljuje, zaključio je Lalić“.\nDa podsetimo, glavni urednik Nedeljnika Veljko Lalić uputio je otvoreno pismo Ministarstvu kulture i informisanja povodom zahteva za pokretanjem prekršajnog postupka koji je stigao u redakciju.\nNakon toga oglasilo se i samo Ministartsvo u kojem se navodi da su „veoma iznenađeni reakcijom i Lalićevim nerazumevanjem suštine postupka Ministarstva“.\nMinistarstvo kulture i informisanja Nedeljnik Veljko Lalić\n← Nepristojna ponuda\nMali: Ugovori Telekoma su poslovna tajna →


Chrome 89 štedi memoriju i brže učitava stranice – Glas TK – Vaše najdraže novine\n15. Marta 2021. 15. Marta 2021. redakcija\nGoogle je objavio da je njihova nova verzija browser-a, Chrome 89 napravljena tako da na pametniji način koristi memoriju računara.\nOn sada oslobađa memoriju čak i u aktivnom tab-u, kada procijeni da je to moguće. Jedna od situacija gdje bi to moglo da se uradi je kada se skroluje kroz stranicu, a u tom tab-u se nalaze i velike slike koje su već učitane i stoje u kešu.\nPored toga, nova verzija smanjuje zauzeće memorije koje koriste tabovi u pozadini i na macOS-u (na Windows-u i Android-u to postoji već odavno).\nU saopštenju koje je izdato ovom prilikom navodi se da će se na taj način na macOS-u ostvariti prosječna ušteda u memoriji od 8 procenata, a poboljšaće se i Apple Energy Impact rezultat do 65 procenata. Prevedeno na razumljiviji jezik, ovo će uticati da se Mac manje zagrijava i da će biti manje potrebe za radom ventilatora. Chrome 89 koristi i PartitionAlloc, Google-ov napredni memorijski alokator za Windows i Android, zahvaljujući kome će se agilnost browser-a povećati za do 9 procenata, a ušteda u upotrebljenoj memoriji biće do 22 procenta na Windows OS-u.\nKada su Android uređaji u pitanju, browser je “prepakovan” u skladu sa novim mogućnostima Play-a i Android-a, pa će biti stabilniji na novim Android uređajima. Predstavljena je i funkcija “Freeze-Dried Tabs”, koja ubrzava pokretanje Chrome-a na Android-u do 13 procenata.\nOva funkcija radi na principu snimanja “lakših” verzija otvorenih tabova, koji su veličine kao screenshot, ali omogućavaju skrolovanje i zumiranje, a i linkovi ostaju klikabilni.\nOvakvi prikazi stranica su vidljivi prilikom prvog pokretanja Chrome-a, i ostaju aktivni sve dok se u pozadini ne učita prava stranica.\n← Domaći piling od tri sastojka vraća sjaj vašoj koži\n‘Quo Vadis, Aida?’ Jasmile Žbanić nominiran za Oskara →


Reiki - Željko Radosavljević\nReiki jejedna od najstarijih metoda unapređenja zdravlja, koja se zasniva na veštini korišćenja Univerzalne životne energije u cilju značajnog povećanja kapaciteta vitalne energije, jačanja odbrambenih sposobnosti organizma, unapređenja zdravlja, a takođe u cilju poboljšanja kvaliteta života. Naučna istraživanja su pokazala da jedna osoba iz prostora uobičajeno prima u proseku 5-10% Životne energije, dok korišćenje Reiki metode omogućava priliv u organizam 90-100% Životne energije. Reiki vrši uticaj na ljudski organizam neposredno kroz energetski kanal i biopolje, a takođe i kroz endokrini sistem. Kada je biopolje čoveka puno Životne energije, ono postaje dobro organizovano. Energija stvara dobro organizovan DNK i RNK koje, usled uticaja Reikija, stvaraju podlogu za dobro funkcionisanje enzima i sinteze proteina, a takođe i za podelu ćelija. Kada ćelije dobro funkcionišu, tada žlezde, organi i tkiva dobro funkcionišu, što sve organizam održava u dobroj kondiciji.\nSvi često koriste reč „energija“ u cilju opisivanja određenog stanja: „Pun sam energije“, „Nemam dovoljno energije“, „Potrošio sam svu energiju na…“, „Osećam priliv energije“, itd. O kakvoj to energiji mi uvek govorimo?\nKome su namenjeni Reiki tretmani\nReiki je koristan i namenjen svima, a naročito onima koji su pod stresom, skloni padu energije, slabosti, hroničnom umoru, padu volje za životom (depresiji), onima koji pate od nesanice, migrene, lošeg imuniteta, kao i osobama sklonim nervozi, psihološkoj patnji i negativnom razmišljanju.


Aqua Filter Srbija - Proizvodi - Jonizator\nNaslovna Proizvodi Jonizator\n"Negativni joni" - Negativno naelektrisani atomi, čestice ili kompleksne čestice koje imaju veći broj elektrona nego obično studije pokazuju njihov pozitivan efekat na ljudsko. "Negativni joni" u vazduhu ili vodeni sprej (npr. Voda blizu velikih javnih vodenih fontana) deluje blago, opuštajuće, umirujuće i može pružiti ublažujući efekat u toku bolesti.\nKoličina negativnih jona varira u zavisnosti od okruženja. U gradovima količina negativnih jona u vazduhu je između 0 i nekoliko stotina čestica po cm sa izuzetkom lokacija u blizini velikih javnih fontana gde ih je značajno više. U planinama, a posebno blizu planinskih izvora i vodopada prisustvo negativnih jona može da premaši 1000 čestica po m, a ponekad čak i nekoliko hiljada. Snaga negativnih jona može se takođe dovesti u vezu sa mineralima i njihovim prirodnim zračenjem. Pored toga, atmosfersko pražnjenje i uslovi doprinose stvaranju negativnih jona.\nCena jonizatora: 40 evra\nNajčešće i hemijsko jedinjenje naophodna za postojanje života je voda koja u sebi sadrži prirodne negativne jone (npr. Vodopadi i planinski izvori). Međutim, obično dostupna voda kod kuće zahteva dovođenje u dobro stanje u smislu dodavanja količina negativnih jona (joniziranje).\nJonizovana voda se može lako apsorbovati od strane ljudskog tela. To pozitivno utiče na mnoge fiziološke procese organizma, kao što su balansiranje pH nivoa telesnih tečnosti, uvećavanje sposobnosti telesnog čišćenja i čišćenje slobodnih radikala koji mogu doprineti ubrzanom procesu starenja i raku.\nDva Aquafilter proizvoda obezbeđuju vodu sa prednostima dodatne količine negativnih jona: filter ketrudži (patrone) AIFIR1000 sa proizvodnjom od 1000 ni/cm i AIFIR 2000 sa proizvodnjom od 2000 ni/cm³.\nTipična primena "negativni joni" filter ketridža\nFilter ketridži AIRFIR 1000 i AIFIR 2000 su kompaktibilni sa većinom sistema za filtriranje vode dostupnih na tržištu.


Vesti online / Svet / / KUD Izvor prvi među jednakima\nKUD Izvor prvi među jednakima\nČlanovi KUD-a Izvor iz Noj Izenburga ukupni su pobednici Folklorijade za sever Nemačke koja je proteklog vikenda, u organizaciji Saveza srpskih udruženja Nemačke i pod medijskim pokroviteljstvom "Vesti", najtiražnijeg dnevnika srpske dijaspore, održana u dvorani "Vili Brant" u Milhajmu kod Frankfurta.\nDetalji sa Smotre u Milhajmu\nTakmičenje je, kako je i obećao u ime domaćina Robert Jovanovski, predsednik Srpskog kulturnog centra Ofenbah, proteklo "u pravoj pozorišnoj atmosferi".\nU hali tokom nastupa nisu služeni hrana i piće i ništa nije ometalo mlade na pozornici da pred tročlanim žirijem, koji je specijalno za ovu priliku doputovao iz Srbije, pokažu svu raskoš svog talenta.\nNa kraju, prema broju osvojenih bodova, svi od osam ansambala, koliko ih se ovoga puta takmičilo za titulu, zaslužili su zlato. O tome kako je proteklo takmičenje čitajte opširnije u sutrašnjem izdanju "Vesti".\nNEMAČKA Zlatni Orfej u Berlinu!


Predloženo još sedam projekata za investicione grantove - CorD Magazine Predloženo još sedam projekata za investicione grantove - CorD Magazine\nUkupna vrednost predloženih projekata iznosi 785,5 miliona evra, od čega se zahtev za dodelu bespovratnih sredstava odnosi na 241,3 miliona evra, saopšteno je iz Ministarstva za evropske integracije.\nKako je navela, sveobuhvatnost predloženih mera i projekata jasno ukazuje da je njihov najvažniji cilj upravo ravnomerniji regionalni razvoj naše zemlje i otvaranje novih radnih mesta širom Srbije, kao i ostvarivanje ciljeva Zelene agende za Zapadni Balkan na koju smo se obavezali zajedno sa Evropskom unijom.\n„Naš put ka EU nije samo puko ispunjavanje merila i usaglašavanje sa zakonodavstvom Unije već pre svega podrazumeva unapređenje uslova života svih naših, što je prioritet u radu ove vlade”, istakla je.\n„Predloženi projekti iz sektora transporta, obuhvataju železnički i vodni transport u ukupnoj vrednosti od 125,2 miliona evra i usmereni su na modernizaciju železničke pruge Niš – Dimitrovgrad – granica sa Bugarskom, na rekonstrukciju i modernizaciju postojećeg koloseka i izgradnje drugog koloseka na deonici Stalać – Đunis koji je deo pruge Beograd – Niš, ali i na osiguravanje bezbednosti plovidbe na Dunavu kroz projekat vađenja potopljene nemačke ratne flote iz Drugog svetskog rata – sektor Prahovo”, pojasnila je Joksimović.\nU sektoru životne sredine predložena je, kako je naglasila Joksimović, intervencija na izgradnji i rehabilitaciji kanalizacionih mreža, odnosno glavnih kolektora u Jagodini, Pirotu, Požarevcu, Vršcu, Trsteniku, Smederevu i Pančevu u ukupnom iznosu od 45 miliona evra kroz projekat vodosnabdevanja i tretmana otpadnih voda na teritoriji na kojoj živi pola miliona stanovnika.\nGovoreći o oblasti energetike, Joksimović je izjavila da je zatražen iznos od 36,1 milion evra za realizaciju Transbalkanskog koridora izgradnje delekovodne interkonekcije između Srbije, Crne Gore i BiH, ali i za razvoj distributivne mreže električne energije.\nJoksimović je posebno ukazala na važnost projekta Ruralni širokopojasni internet, u oblasti digitalne infrastrukture, vrednog više od 30 miliona evra.\nTaj projekat, kako je rekla, ima za cilj povezivanje oko 135.000 korisnika, pre svega domaćinstava i škola, kao i oko 2.000 drugih javnih objekata na brzi internet.


Vujošević: Cedevita je izuzetno kvalitetna! – Nadlanu.com\nVujošević: Cedevita je izuzetno kvalitetna!\nObjavljeno 24. nov 2012. / 17:24:17\nTrener Partizana Duško Vujošević rekao je da njegov tim nikome ne daje unapred ulogu favorita, i pozvao je publiku da sportski navija sutra protiv Cedevite u košarkaškoj Jadranskoj ligi.\n“Cedevita je pre početka prvenstva slovila za glavnog kandidata pošto je, uz još jedan beogradski klub ušla u takmičenje sa najvećim budžetom… radi se o izuzetno kvalitetnom sastavu”, rekao je Duško Vujošević novinarima u Pioniru pred sutrašnji meč 10. kola.\nTrener je kazao da njegov mlad nema “amnestiju od odgovornosti” za rezultata.\n“Imamo mi svoje ambicije, ne damo nikome apriori u Evroligi i posebno ABA ligi poziciju da su favoriti, iako smo svesni njihove snage. Utakmica će biti sportskim motivima obeležna, sportskom nadmetanju bolji od rivala koji je zaista kvalitetan, nije ispoljio pun kvalitet sastava koji ima, nadam se da neće ni sutra”, rekao je Vujošević.\nTrener je rekao da se plejmejker Leo Vesterman oporavio od povrede, a novinare je zanimalo Vujoševićevo mišljenje o odlasku Božidara Maljkovića sa mesta trenera Cedevite.\n“Kada trener ode, prvi efekat je da su igrači maksimalno motivisani da pokažu da krivica nije do njih. Sa druge strane, sigurno da trener takvog kapaciteta i znanja nije na klupi nama više odgovara”, rekao je Duško Vujošević.\nProšle nedelje su u regionu ojačale tenzije pošto je haški Tribunal oslobodio hrvatske generale Antu Gotovinu i Mladena Markača, a govorilo se i da je to jedan od razloga odlaska Maljkovića. Trener Partizana je rekao da želi da se publika sutra bavi samo košarkom.\n“Naše nije da se bavimo politikom, mi se bavimo košarkom. Šta ko privatno oseća mora da prevaziđe, ne igramo sa neprijateljima nego sa sportskim rivalima. Moramo da budemo na tom nivou bolji, sportskom nadmetanju. Publika nam je potrebna, kao što je uvek znala da podrži ovaj klub, ovaj tim, koji nije u lakoj situaciji”, rekao je Duško Vujošević.\n“Ne bavimo se politikom, ona pravi raznorazne sačekuše i bavi se nama, ali ovo je sportski meč, derbi lige i potrebna nam je podrška (publike) u tom smislu”, dodao je on.\nduško vujoševićjadranska ligakk cedevitakk partizankošarka\nU toku je hapšenje Fatmira Ljimaja zbog organizovanog kriminala i zločina u Klečkoj