SVE VIŠE ŽARIŠTA SVINJSKE KUGE: Problematično u jednoj susednoj zemlji gde je ubijeno 6.000 grla, ali ne i u Srbiji | Djole.dog\nSamo tokom decembra širom sveta, uključujući Evropu, prijavljeno je na desetine hiljada novih žarišta Afričke kuge svinja (AKS).\nIzuzetno je teška situacija u Rumuniji, gde je samo u decembru uginulo ili ubijeno gotovo 6.000 grla svinja, kako divljih, tako i domaćih. U Bugarskoj su takođe zabeleženi novi slučajevi AKS.\nPrema podacima Svetske organizacije za zdravlje životinja, Istočna Evropa je posebno pogođena ovim virusom za koga nema leka, osim eutanazije svakog grla koje je zaraženo, bilo u kontaktu sa zaraženim svinjama ili postoji druga sumnja na prisustvo ovog virusa.\nTakođe zabrinjavajuća situacija je u Poljskoj, Slovačkoj, Mađarskoj, Ukrajini, Moldaviji, a nova žarišta prijavljena su i u Rusiji. Nadležni kažu da građani Srbije ne treba da brinu, jer virusa nema u našoj zemlji.\nNajnovije informacije su da će u Bugarskoj biti uništena cela farma svinja koja broji 24.000 svinje, zbog pojave kuge. Oko 130.000 svinja je eutanazirano od prošle godine, zbog širenja ove bolesti. Prema izveštaju objavljenom na stranicei OIE, bolest je desetkovala svinjski fond Kine – najvećeg svetskog proizvođača svinjskog mesta. Sada je otkrivena u selu udaljenom manje od 30km od Nemačke, koja je najveći izvoznik svinjetine u EU, prenosi Rojters. Tako da postoji opasnost od širenja.\nafricka svinjska kuga DOMAĆE ŽIVOTINJE svinje


Radio Tivat | Školski bazar i preduzetničko učenje\n07 дец Školski bazar i preduzetničko učenje\nPosted at 11:40h in Obrazovanje\tby\tTamara\nVeć treću godinu za redom OŠ“Drago Milović“ organizuje školske bazare u područnim jedinicama i centralnoj školi. Ove godine u Lastvi će biti 7. a u Gradiošnici 8. decembra od 15-17 sati, dok će u centralnoj školi bazar biti organozovan 15. decembra od 12 do 17 sati. Direktorica škole Ružica Lazarević je istakla važnost preduzetničkog učenja.\n„Interesantno je da kažem da smo mi obavezni da preduzetničko učenje implementiramo u različite školske programe, tako da je ovo sublimacija svega što se radilo tokom školske godine iz različitih predmeta. Djeca su radila uz pomoć nastavnika i roditelja, a ti bazari su višestruko korisni pored toga što razvijaju preduzetnički duh, što djeca kasnije imaju priliku da učestvuju u raspodjeli tih sredstava, a na kraju izlazimo spremni na opštinski humanitarni bazar, jer naš je uvijek ranije i uglavnom nam ostane nešto sa čime možemo izaći na opštinski bazar i imamo lijepe i spremne tezge“.\nLazarević je istakla da se preduzetništvom otkrivaju novi talenti, jer mnogo je teorije a malo prakse. Uz to je najavila novi projekat.\n„Uz pomoć Opštine i firme Fidelity consulting iz Podgorice opremićemo jednu malu prostoriju kao učionicu za preduzetničko učenje i tehniku i tu ćemo da pravimo prozvode tokom cijele godine i da ih izlažemo, moći će da vide i kupe. Tako da nam je cilj da to preduzetničko učenje bude jedna navika“- kazala je direktorica.\nInteresovanje djece je veliko, ideje kreću iz učionice, a nastavnici i učitelji podstiču djecu na rad i kreativnost, ali i roditelji tu dosta pomažu kao kvalitetni saradnici.\nNakon što je uveden produženi boravak u Lastvi i Gradiošnici, od sledeće godine počeće i u centranoj školi.\n„ Naredne godine imaćemo to i u centralnoj školi jer planiramo da svi učenici I razreda idu u jutarnju smjenu, da malo roditeljima olakšamo, da mogu prije odlaska na posao ostaviti djecu u toplim i finim prostorima, evo sad grijanje radi izvanredno. Taj produženi boravak je jako lijepo sredjen, imamo prostor za igru, za učenje, tako da ćemo pored jutarnjeg čuvanja moći da ostavimo djecu da sačekaju svoje roditelje i nakon časova“-istakla je Lazarević.\nOve godine pokrenuta je inicijativa Ministarstva prosvjete da se formiraju timovi za rad sa darovitom i talentovanom djecom, pa je bio organizovan seminar tim povodom „Kako prepoznati talentovano dijete“. Lazarević kaže da će se na taj način djeci pomoći i podstaći ih da razvijaju talenat, a Ministarstvo će nagradjivati takve učenike, biće tu i seminara, kampova gdje će oni moći da razvijaju dodatno svoje talente.


Baković je ukazao da je ovaj problem izražen u Podgorici, Nikšiću, Kotoru, Pljevljima, a naročito u primorskim gradovima za vrijeme turističke sezone.\n"Rezultati tih mjerenja u skoro svim slučajevima su ukazivali da je nivo buke u vrijeme mjerenja bio u propisanim granicama, što ukazuje da su vlasnici ugostiteljskih objekata "na neki način" prethodno bili upoznati da će se izvršiti kontrola i mjerenje. Ovaj podatak je zabrinjavajući", ukazao je Baković.\n"Zato je neophodno da gradovi u Crnoj Gori izrade "kartu buke" na osnovu koje će se moći uspostaviti pravila ponašanja za sve subjekte", ukazao je Baković na nedavnoj tribini o pravu na zdravu životnu sredinu, povodom obilježavanja Međunarodnog dana ljudskih prava.\n"Neophodno je i da nadležna Komunalna policija vrši monitoring buke neprekidno 24 časa, u skladu sa indikatorima buke", ocijenio je Ombudsman.\nU Crnoj Gori je, smatra on, i odlaganje komunalnog otpada ozbiljan problem koji se negativno odražava na stanje životne sredine. "Nažalost na mnogim lokacijama pored saobraćajnica i u blizini naseljenih mjesta mogu se vidjeti deponije otpada".\n"Pravo na život građana u zdravoj sredini i zaštita i unapređenje čitavog korpusa prava u ovoj oblasti je i dalje nedovoljno vidljivo i ne prepoznaje se kao primarno u našem društvu", ocijenio je Baković.\n"Za zaštitu životne sredine i ostvarivanje prava na zdrav život, potrebna je ekološka svijest na svim nivoima vlasti. Svi subjekti društva moraju da daju svoj doprinos odgovornim odnosom prema prirodi i dosljednom primjenom zakona", upozorio je Zaštitnik.


EKSTRADICIJA – NOMCENTAR NGO\nBy nomcentarngo June 7, 2017 Pravni blog\nEkstradicija predstavlja institut krivičnog prava iz oblasti međunarodne krivičnopravne pomoći, koji podrazumeva izručenje osuđenog ili okrivljeniog lica od strane nadležnih organa jedne države drugoj državi, u cilju da se pred nadležnim organima države kojoj se konkretno lice izručuje vodi ili nastavi već započeti krivični postupak ili da se prema njemu izvrši izrečena krivična sankcija.\nSistem regulisanja ekstradicije koji se primenjuje u našoj državi karakteriše podeljena nadležnost u ekstradikcionom postupku, gde sud svojom odlukom utvrđuje da li su ispunjeni uslovi za ekstradiciju, dok samu odluku o izdavanju ili neizdavanju konkretnog osuđenog ili okrivljenog lica donosi miniatsr nedležan za poslove pravosuđa.\nZakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima propisuje da se međunarodna pravna pomoć pruža u postupku koji se odnosi na krivično delo koje u trenutku kada je zatražena pomoć spada u nadležnost suda države molilje, kao i u postupku koji je pokrenut pred organima uprave za delo koje je kažnjivo prema zakonodavstvu države molilje ili zamoljene države, u slučaju kada odluka upravnog organa može da predstavlja osnov za pokretanje krivičnog postupka.\nZahtev za pružanje međunarodne pravne pomoći\nZahtev za pružanje međunarodne pravne pomoći podnosi se u vidu zamolnice, čiji je sadržaj i dostavljanje regulisano Zakonom o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima .\nZamolnica sadrži naziv organa koji je sačinio zamolnicu, naziv organa kome se zamolnica upućuje, pravni osnov za pružanje međunarodne pravne pomoći, oznaku krivičnog predmeta, zakonski naziv krivičnog dela, tekst zakonske odredbe i opis činjeničnog stanja, opis radnje međunarodne pravne pomoći koja se traži i razlog za podnošenje zamolnice, podatke o državljanstvu i druge lične podatke lica za koje se traži međunarodna pravna pomoć, svojstvo lica u postupku, kao i druge posatke koji mogu biti od značaja za postupanje po zamolnici. \nUz zamolnicu se prilaže i prateća dokumentacija koja obuhvata sredstva za utvrđivanje istovetnosti osuđenog ili okrivljenog (tačan opis, fotografija,otisci prstiju),uverenje ili drugi posaci o državljanstvu okrivljenog ili osuđenog, odluka o pokretanju krivičnog postupka, optužnica, odluka o pritvoru ili presuda, navođenje dokaza o postojanju osnovane sumnje.\nZamolnica se, pod uslovom reciprociteta, dostavlja inostranom organu preko ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa, a u hitnim slučajevima može se dostaviti i posredstvom Međunarodne organizacije kriminalističke policije (INTERPOL). \nPrema nadležnosti organa za ocenu ispunjenosti pretpostavki, pretpostavke za pružanje međunarodne pravne se mogu podeliti u dve grupe:\nI Pretpostavke o čijoj ispunjenosti odlučuje nadležni pravosudni organ:\nda krivično delo povodom kojeg se zahteva pružanje međunarodne pravne pomoći predstavlja krivično delo po zakonu Republike Srbije;\nda za isto krivično delo nije pravnosnažno okončan postupak pred domaćim sudom, odnosno da krivična sankcija nije u potpunosti izvršena;\nda krivično gonjenje, odnosno izvršenje krivične sankcije nije isključeno zbog zastarelosti, amnestije ili pomilovanja;\nII Pretpostavke o čijoj ispunjenosti odlučuje ministar nedležan za prevosuđe:\nda se zahtev za pružanje međunarodne pravne pomoći ne odnosi na političko krivično delo ili delo povezano sa političkim krivičnim delom, odnosno na krivično delo koje se sastoji isključivo u povredi vojnih dužnosti;\nIzuzetno, međunarodna pravna pomoć će biti pružena povodom krivičnog dela protiv međunarodnog humanitarnog prava za koje ne nastupa zastarelost;\nda pružanje međunarodne pravne pomoći ne bi povredilo suverenitet, bezbednost, javni poredak ili druge interese od suštinskog značaja za Republiku Srbiju.\nIZRUČENJE OKRIVLJENOG ILI OSUĐENOG STRANOJ DRŽAVI\nZakon o pružanju međunarodne pomoći u krivičnim stavarima propisuje da se izručenje okrivljenog ili osuđenog stranoj državi može dozvoliti radi vođenja krivičnog postupka za delo za koje se prema zakonu Republike Srbije i zakonu države molilje može izreći kazna zatvora od godinu dana ili teža kazna.\nIzručenje se može dozvoliti i radi izvršenja krivične sankcije koju je sud države molilje izrekao za krivično delo za koje se prema zakonu Republike Srbije i zakonu države molilje može izreći kazna zatvora od godinu dana ili teža kazna, i ako je osuđenom izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje četiri meseca.\nPored pretpostavki za pružanje međunarodne pravne pomoći, izručenje je moguće samo ako su ispunjene i sledeće pretpostavke:\nda lice čije se izručenje zahteva nije državljanin Republike Srbije;\nda delo povodom kojeg se zahteva izručenje nije izvršeno na teritoriji Republike Srbije, protiv nje ili njenog državljanina (nemogućnost primene teritorijalnog i realnog principa važenja krivičnog zakonodavstava);\nda se protiv istog lica u Republici Srbiji ne vodi krivični postupak zbog krivičnog dela povodom kojeg se zahteva izručenje;\nda po domaćem zakonu postoje uslovi za ponavljanje krivičnog postupka za krivično delo povodom kojeg se zahteva izručenje lica protiv kojeg je pravnosnažno okončan postupak pred domaćim sudom;\nda je utvrđena istovetnost lica čije se izručenje zahteva;\nda ima dovoljno dokaza za osnovanu sumnju odnosno da postoji pravnosnažna sudska odluka da je lice čije se izručenje traži učinilo krivično delo povodom kojeg se zahteva izručenje;\nda država molilja da garancije da će u slučaju osude u odsustvu postupak biti ponovljen u prisustvu izručenog lica;\nda država molilja da garancije da smrtna kazna koja je propisana za krivično delo povodom kojeg se zahteva izručenje neće biti izrečena, odnosno izvršena;\nMinistarstvo nadležno za pravosuđe dostavlja zamolnicu sudu na čijem području boravi ili se zatekne lice čije izručenje se zahteva. Ako zamolnica sadrži sve potrebne elemente i praćena je potrebnom dokumentacijom, istražni sudija će izdati naredbu za dovođenje lica čije izručenje se zahteva.\nKada se radi o pritvoru u okviru redovnog ekstradicionog postupka, istražni sudija može odrediti pritvor nakon saslušanja ako postoje okolnosti koje ukazuju da će se lice čije izručenje se zahteva sakriti ili pobeći u cilju ometanja postupka odlučivanja o zamolnici ili sprovođenja izručenja ili, alternativno, ako postoje okolnosti koje ukazuju da će lice čije izručenje se zahteva ometati prikupljanje dokaza u postupku izručenja ili u krivičnom postupku pred sudom države molilje.\nKada se radi o pritvoru po osnovu zahteva za pritvaranje pre donošenja zamolnice, nadležni organ države molilje može podneti zahtev za pritvaranje pre donošenja zamolnice, i to neposredno domaćem pravosudnom organu ili policiji, preko ministarstva nadležnog za pravosuđe ili preko Međunarodne organizacije kriminalističke policije (INTERPOL).\nU tom slučaju policija lišava slobode lice na koje se zahtev odnosi i sprovodi ga istražnom sudiji, koji nakon saslušanja dovedenog lica može odrediti pritvor.\nPostupak pred vanpretresnim većem\nIstražni sudija, nakon ispitivanja pretpostavki za izručenje dostavlja spise vanpretresnom veću koje se sastoji od trojice sudija.\nAko vanpretresno veće utvrdi da nisu ispunjene pretpostavke koje se odnose na pružanje međunarodne pravne pomoći i pretpostavke za izručenje, doneće Rešenje o odbijanju izručenja, koje će bez odlaganja dostaviti neposredno višem sudu.\nNakon saslušanja javnog tužioca i branioca lica na koje se ekstradicija odnosi, neposredno viši sud će potvrditi, ukinuti ili preinačiti rešenje o odbijanju izručenja.\nKada rešenje o odbijanju izručenja postane pravnosnažno, dostavlja se ministru nadležnom za pravosuđe, koje o tome obaveštava državu molilju.\nPostupak pred ministrom\nPostupak pred ministrom nadležnim za pravosuđe ne sprovodi se po automatizmu, već jedino ako je sud doneo rešenje o ispunjenosti pretpostavki za izručenje.\nNakon što je ministru dostavljeno rešenje o ispunjenosti pretpostavki za izručenje, on može doneti rešenje kojim dozvoljava ili ne dozvoljava izručenje.\nKada se radi o rešenju kojim se dozvoljava izručenje, ministar u takvom rešenju može postaviti dodatne uslove za realizaciju ekstradikcije, odnosno izručenje može usloviti nemogućnošću da lice bude krivično gonjeno, podvrgnuto izvršenju krivične sankcije ili reekstradovano trećoj državi za krivično delo izvršeno pre izručenja koje nije predmet izručenja, osim ako se lice izričito odreklo ovih garancija.\nKada se radi o rešenju kojim se ne dozvoljava izručenje, takvo rešenje ministar donosi ako nisu ispunjene pretpostavke za pružanje međunarodne pravne pomoći.\nKonkretno, iako je sud predhodno doneo rešenje o ispunjenosti pretpostavki za izručenje, ministar neće dozvoliti ekstradiciju ako se izručenje zahteva u odnosu na političko krivično delo ili krivično delo povezano sa političkim krivičnim delom odnosno na krivično delo koje se sastoji isključivo u povredi vojnih dužnosti, ako bi ekstradicija povredila suverenitet, bezbednost, javni poredak ili druge interese od suštinskog zanačaja za Republiku Srbiju, kao i ako u postupku suđenja u odsustvu lica na koje se ekstradicija odnosi nisu bile ispunjene garancije pravičnog suđenja.\n Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 3 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 5 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 15 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 6 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 7 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 13 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 16 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 18 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 22 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 28 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 32 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\n Član 33 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (“Sl. glasnik RS“ , br. 20/2009)\nAutor teksta: Snežana Andrejević.


Nevakcinisani putnici koji žele u Nemačku od nedelje moraju da imaju negativan test - Politički.rs\nImage by Dr. Horst-Dieter Donat from Pixabay\nNova mera, koja se odnosi na osobe od 12 godina i starije, doneta je u vreme sve veće zabrinutosti zbog rasta broja novih infekcija nakon povratka ljudi sa letovanja u inostranstvu.\nNevakcinisane osobe koje ulaze u Nemačku avionom trenutno moraju da imaju negativan test urađen pre poletanja, bez obzira odakle dolaze.\nOsobe koje dolaze iz zemalja koje je Nemačka svrstala u najrizičnije moraće da imaju negativan test i ako su vakcinisane ili su se nedavno izlečile od infekcije. Na toj listi su trenutno Brazil i Južna Afrika, a evropskih zemalja nema.\nTags: NEMAČKA PCR TEST ULAZAK U NEMAČKU VAKCINACIJA\nPrevious Bajden povodom posthumnog odlikovanja sina: Kosovo je u srcu cele moje porodice\nNext Dodik: BiH je neumitno na putu razlaza


HRT: Vijeće sigurnosti UN-a, uključujući Rusiju, izrazilo zabrinutost glede Ukrajine\n23:18 / 06.05.2022.\n- Vijeće sigurnosti izražava duboku zabrinutost glede održavanja mira i sigurnosti u Ukrajini. Vijeće sigurnosti podsjeća da su sve države članice na sebe preuzele, prema Povelji Ujedinjenih naroda, obvezu rješavanja međunarodnih sukoba mirnim putem, stoji u tekstu izjave.\n- Vijeće sigurnosti izražava snažnu podršku naporima glavnog tajnika u potrazi za mirnim rješenjem, piše u izjavi, koja također traži da glavni tajnik UN-a Antonio Guterres ukratko ponovno izvijesti Vijeće u dogledno vrijeme.\nIzjava Vijeća sigurnosti je prihvaćena unatoč diplomatskim prepirkama koje su eskalirale otkako je Rusija 24. veljače započela to što ona naziva posebnom vojnom operacijom i što je Guterres nazvao ruskim "apsurdnim ratom".\nOpća skupština je osudila rusku agresiju protiv Ukrajine i zatražila povlačenje ruskih vojnika, pristup pomoći i zaštitu za civile. Također, kritizirala je Rusiju zbog stvaranja strašne humanitarne situacije.


Ništa od Zvezde, Lazović potpisuje za Veronu\nRTV\t03.08.2019 15:09\nFudbalski reprezentativac Srbije Darko Lazović neće se vratiti u Crvenu zvezdu jer je blizu prelaska u Veronu, prenose italijanski mediji.\nBivši kapiten crveno-belih posle isteka ugovora sa Đenovom bio je kontaktiran od uprave Zvezde, ali je odlučio da ostane u Italiji i, kao u klubu iz Ligurije, ponovo sarađuje sa hrvatskim trenerom Ivanom Jurićem.\nLazović će kao slobodan igrač potpisati trogodišnji ugovor sa povratnikom u Seriju A.\nPored Zvezde, koja mu je nudila platu 600.000 evra po sezoni, interesovanje su pokazivali Atalanta i Lacio, Đenova je htela da ga zadrži, ali je Verona pobedila u toj konkurenciji.\nLazović je prošle sezone imao tri gola i četiri asistencije na 34 utakmice u italijanskom prvenstvu. Odličnim igrama stigao je i do poziva u reprezentaciju Srbije ove godine, odigrao je tri meča od ukupno osam koliko ima.


Milena Stanković: Mnogi napori padaju u vodu pod izazovima kovid krize - Glas Šumadije\nNaslovna > Komentar > Milena Stanković: Mnogi napori padaju u vodu pod izazovima kovid krize\n03/12/2020 03/12/2020 5222 komentara na Milena Stanković: Mnogi napori padaju u vodu pod izazovima kovid krize\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom za Glas Šumadije piše Milena Stanković, članica Stranke slobode i pravde:\nU zemlji u kojoj mladi školovani ljudi koji “pucaju od zdravlja”, energije i kreativnosti često nailaze na “kineski zid” nemogu nosti da se lično ostvare oličen u SNS partijskoj knjižici, u kojoj najbolji i najveštiji nemaju priliku da se zaposle, jer se mesta koja im prirodno pripadaju ustupaju SNSovskim mediokritetima, čija je najvažnija referenca poslušnosti i slepo poštovanje partijske discipline, logično je očekivati da položaj onih koji su prirodno slabi i ugroženi bude još lošiji.\nDanas na Međunarodni dan osoba sa invaliditetom, novine će biti pune naslova u kojima se društvo poziva na humanost, jednakost, na stvaranje šansi za najugroženije. Duboko verujem da dobri ljudi postoje na obe strane, i želim da verujem da se socijalnom politikom bave ljudi kojima je zaista stalo da svet u kome živimo postane humano i empatično mesto. Međutim koliko god da idealistična bila, stvarnost je tu da me demantuje. Ne mogu da se ne setim famoznog karantina u kome su lica sa posebnim potrebama, kao i mi ostali, bila brutalno zatvorena u četiri zida pod pretnjom hapšenjem, iako se zna da razbijanje dnevne rutine u životima tih ljudi predstavlja ulazak u agoniju, kako za njih tako i za one koji brinu o njima. Niko nije ni pomislio na njih dok roditelji nisu zavapili. Iako ovo društvo već decenijama deklarativno teži da unapredi položaj osoba sa invaliditetom, svi ti napori pali su u vodu pred izazovima kovid krize.\nIako postoje napori da se položaj osoba sa invaliditetom unapredi, one su i dalje, u najvećem broju marginalizovane, kao i njihovi staraoci, koji su prepušteni svojoj domišljatosti i ličnim sposobnostima da olakšaju život i osobi o kojoj brinu i sebi samima. A brinuti o osobi sa posebnim potrebama je težak posao, pretežak. To je dvadesetčetvoročasovni angažman koji ni jedna institucija ne prepoznaje, niti vrednuje. U dvadeset prvom veku, kada bi krupnim koracima trebalo da koračamo ka humanom društvu, moramo da zaključimo da su u Srbiji osobe sa invaliditetom i dalje zapostavljene i da na unapređenju njihovog položaja treba puno da se radi.\nMi iz Stranke slobode i pravde, za početak insistiramo na Zakonu roditelj negovatelj, kojim bi roditelji koji usled brige o deci sa posebnim potrebama nisu u mogućnosti da rade imali pravo na naknadu zarade u iznosu od barem minimalnog ličnog dohotka u Republici. Time bi im se omogućio egzistencijalni minimum i pokazalo da društvo i država uvažavaju napore koje ta osoba čini, kako bi njeno dete imalo pristojan život.\nNo, kada govorimo o položaju osoba sa invaliditetom, postoji mnogo toga što bi moglo biti rešeno i na lokalnom nivou. U razgovoru sa kragujevačkim roditeljima dece sa posebnim potrebama saznala sam da su im neophodni personalni asistenti, ali takođe, i dodatni vaspitači u inkluzivnim grupama u vrtićima koje pohađaju deca sa posebnim potrebama. Roditelji uviđaju da je prenaporno da vaspitač brine i o zdravoj deci i o detetu sa posebnim potrebama, jer posebna potreba često znači da vaspitač mora u određenim trenucima da se posveti samo tom detetu, što predstavlja rizik za bezbednost ostale dece. Takođe, dete sa posebnim potrebama ima potrebu za radom sa vaspitačem koji je specijalizovan za rad sa takvom decom, a sve u cilju njihovog napretka. To znači da bi vrtići trebalo da zapošljavaju lica posebno stručno osposobljena za rad sa ovom decom.\nOsim toga, kragujevački roditelji dece sa posebnim potrebama, ukazuju i na to da mnogi kragujevački vrtići nemaju pristupne rampe za decu koja koriste kolica. Kažu da su čak bili spremni sami da izfinansiraju izdradnju rampi, ali da su im u vrtiću rekli da ne mogu da garantuju da će sredstva koja prikupe biti iskorišćena za svrhu u koju su sakupljena.\nVremena su krizna, ali mnogo toga može da bude urađeno, a što ne zahteva ni previše vremena, ni previše novca. Za početak, mogu se napraviti rampe na ulazima u vrtiće. Ono što nam je potrebno na putu unapređenja položaja osoba sa invaliditetom su rešenost i empatija. Mi u Stranci slobode i pravde Kragujevac rešeni smo da zajedno sa građanima Kragujevca ovo društvo učinimo humanijim i osetljivijim na potrebe najranjivijih.\nMilena Stanković, Stranka slobode i pravde Kragujevac\nTagovi: Međunarodni dan osoba sa invaliditetom Stranka slobode i pravde\n03/12/2020 u 12:57\nOno što meni u ovoj analizi nedostaje je podatak da li mi uopšte imamo vaspitače koji su specijalizovani za rad sa decom posebnih potreba, ni najmanje me ne bi začudilo ako uopšte nemamo takve ljude s obzirom da trenutno recimo nemamo čak ni dovoljan broj ljudi obučenih za rukovanje respiratorima. Ako takve vasitače nemamo onda je jasno da po tom pitanju ne može biti nikakvih poboljšanja dok se neko ne obuči za taj posao, međutim ukoliko ih imamo, to onda znači da država iz nekog razloga ne želi da ih zaposli i to je nešto što opozicija mora građanima da saopšti.\nБиљана Вуловић kaže:\nНе постоје обучени ни васпитачи, ни учитељи, ни наставници.


Na pravom putu - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Na pravom putu\nBeograd, Novi Sad – Vaterpolo reprezentacija Srbije je u Novom Sadu u petom, poslednjem, kolu prvog turnira grupe C Svetske lige savladala selekciju Italije sa 15:11 i sa stopostotnim učinkom osvojila prvo mesto u ovoj grupi.\nDrugi turnir iste grupe biće održan od 18. do 22. jula u italijanskoj Peskari, a ukupni pobednik oba turnira plasiraće se na „Fajnal ejt“ Svetske lige, koji 5.\nDrugi turnir iste grupe biće održan od 18. do 22. jula u italijanskoj Peskari, a ukupni pobednik oba turnira plasiraće se na „Fajnal ejt“ Svetske lige, koji 5. avgusta počinje u Berlinu. Posle maksimalno ostvarenog učinka u Novom Sadu, Srbiji će u Peskari biti neophodne samo dve pobede da se plasira na završni turnir u Berlinu. Na taj način, izabranici Dejana Udovičića bi već 12. avgusta mogli da osiguraju i učešće na Olimpijadi u Pekingu naredne godine.\nDenis Šefik novi član budvanske Rivijere\nBudvanska Rivijera će definitivno naredne sezone imati „drim tim“. Nakon što je predsednik polufinaliste LEN kupa Aleksandar Tičić postigao dogovor sa reprezentativcem Srbije Aleksandrom Ćirićem, novi član budvanske Rivijere postao je i, u ovom trenutku, možda i najbolji golman sveta Denis Šefik, prenose crnogorski mediji. Dosadašnji golman Etnikosa je sa Budvanima dogovorio dvogodišnju saradnju, a na meti Budvana je i kanadski reprezentativac Noa Miler, koga želi i ekipa Barselone.\n– Pokazali smo da smo na pravom putu. Ako ovako nastavimo, uz nešto bolju uigranost, očekujem da ćemo i na turniru u Peskari ostvariti uspeh – rekao je selektor Srbije, Dejan Udovičić, po završetku duela sa Italijanima.


Beograd: Građani požurili u frizerske salone - Kazaljka\nNaslovna/Magazin/Reportaža/Beograd: Građani požurili u frizerske salone\n- Nakon više od mesec dana, frizerski saloni ponovo rade, a u njima kako zaposleni, tako i mušterije moraju nositi zaštitne maske i rukavice, a obavezna je i dezinfekcija ruku pri ulasku u salon\nBEOGRAD (AA) – U glavnom gradu Srbije od danas ponovo rade frizerski saloni koji su bili zatvoreni zbog pandemije koronavirusa, zbog čega je veliki broj građana odmah došao u te salone, ali uz primene mera zaštite.\nNakon više od mesec dana, frizerski saloni ponovo rade, a u njima, kako zaposleni, tako i mušterije, moraju nositi zaštitne maske i rukavice, a obavezna je i dezinfekcija ruku pri ulasku u salon.\n“Uglavnom radimo zakazivanje i dosta ljudi je zvalo, interesovalo se. Mi smo upisivali kako je ko želeo da dođe, tako da radimo isključivo na zakazivanje”, kazao je vlasnik jednog frizerskog salona u Beogradu, Zoran Koprivica.\nPrema njegovim rečima, svi u salonu su u obavezi da nose zaštitne maske i rukavice, ruke i obuća se dezinfikuju pri ulasku, a drži se i socijalna distanca koliko to posao dozvoljava.\nMarijan Kiš iz Beograda, koji takođe radi u frizerskom salonu ocenio je za AA da je naporno raditi pod novim merama zaštite.\n“Mi smo za sada uspeli sve da pokupujemo, nemamo problema sa peškirima za jednokratnu upotrebu, raznim sredstvima za dezinfekciju. Uradili smo jutros i dezinfekciju salona, tako da sve u svemu sve je kako treba, videćemo kako će ići dalje”, kazao je.\nKako je dodao, ima dosta posla već prvog dana, a mušterije imaju razumevanja za poštovanje mera.\nJedna od mušterija je i Milan Perović, koji je rekao da mu mnogo znači da može da ode kod frizera, te da nema nikakav strah, jer se sve zaštitne mere sprovode.\n“Mi smo porodično zakazali pola termina, tu smo u kraju, tako da smo jedva dočekali da počne da funkcioniše. Mislim da je u redu da vodimo računa, to ćemo morati da činimo i ubuduće”, rekao je on.\nOd danas u Srbiji mogu u svakodnevnu šetnju i građani stariji od 65 godina, na sat vremena i to 600 metara od svojih mesta stanovanja.


Zagađenost vazduha Srbiju će koštati 2,4 milijarde evra: Prva mera zabrana uvoza polovnih automobila - Sputnjik Srbija\n08:42 10.01.2020 (osveženo 09:57 10.01.2020) Preuzmite kraći link\nPrema procenama Ministarstva zaštite životne sredine, Srbiju će smanjenje zagađenosti vazduha koštati 2,4 milijarde evra.\nPredlozi za rešenje problema su zabrana uvoza polovnih automobila i prelazak na druge energente umesto uglja i mazuta, piše „Blic“.\n„U Srbiji se godišnje uveze oko 150.000 polovnih automobila koji dodatno zagađuju vazduh. Želimo da do kraja ove ili 2021. godine zabranimo uvoz vozila sa evro 3 motorima, što radi i čitava Evropa. Jednostavno, mora se odlučiti da li će se voziti jeftini automobili ili će se udisati čistiji vazduh“, rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan.\nOn je naveo da će smanjenje zagađenosti vazduha Srbiju koštati 2,4 milijarde evra i da problem zagađenja vazduha, „koji najviše indukuje saobraćaj, a potom i uticaj drugih izvora koji koriste fosilna goriva, mazut i ugalj“, moraju rešavati lokalne samouprave.\nTrivan je najavio da će zbog toga od ovog meseca početi provere da li su gradovi i opštine doneli planove za smanjenje aerozagađenja na svojim teritorijama.\nPoslednji izveštaj Agencije za zaštitu životne sredine govori da među uzorcima aerozagađenja dominantan udeo od 57 odsto dolazi od toplana čija je snaga manja od 50 megavata i individualnih ložišta, odnosno kao posledica grejanja, preneo je Tanjug.\nPredlog za rešenje problema je i prelazak toplana na druge energente poput gasa ili biomase, gde bi sem ekološkog postojao i ekonomski efekat, kazao je Trivan.


Florans Parli o proširenju EU i odnosima sa Srbijom | N1 Srbija\nParli: Proširenje EU posle reforme, to će trajati više godina\n13.12.2019. |13.33 >14.53 |\nFrancuska nije protiv proširenja Evropske unije (EU), ali Pariz želi da Unija prvo bude reformisana pre proširenja, jer će to biti u interesu i novih i starih članica, izjavila je u Beogradu ministarka odbrane Francuske Florans Parli i dodala da će za to biti potrebno više godina.\n"Dva su uslova za to (nastavak proširenja). Da reformišemo metod pregovaranja, da on bude reverzibilan i politički, jer će tako biti još bolji za zemlje koje ulaze u Uniju i to će biti dobro i za Srbiju i za Crnu Goru. Drugi uslov je da se EU dopunski reformiše, u smislu budžeta, politike i načina odlučivanja. Za to će biti potrebno više godina", rekla je Parli u Beogradu posle sastanka sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nGovoreći o bilateralnim odnosima Srbije i Francuske, Parli je rekla da postoje veoma dobre istorijske veze i bliskost naroda još od vremena Prvog svetskog rata.\n"Bratstvo po oružju ostalo je u srcima još od vremena Prvog svetskog rata, a sada unuci preživelih svedoče o zajedničkoj istoriji. Na vojničkom groblju danas smo posetili grobove mrtvih iz Srbije i Francuske koji su se borili na Istočnom frontu (Solunskom frontu) i mi ne zaboravljamo doprinos Srbije u Prvom svetskom ratu", rekla je ona.\nParli je dodala da Francuska tretira Zapadni Balkan kao suseda i da smatra da je bitno da i taj deo bude uključen u Evropu, da bi bio izuzet od bilo kakvih negativnih uticaja.\n"A sama Evropa ima da obavi sopstvene poslove u vezi sa svojim funkcionisanjem dok ne dođe do proširenja", rekla je ona.\nFrancuska ministarka je rekla da su bilateralni odnosi Srbije i Francuske u oblasti odbrane dobri, da postoji otvoreni i slobodni dijalog i da je Pariz veoma zainteresovan da čuje na koji način Beograd vidi svoju budućnost na kontinentu i u regionu.\n"U oblasti naoružanja - helikopteri Erbas su već isporučeni, a radi se i na formiranju centra za njihovo održavanje. Drugo, saradnja se razvija i na osnovu kupovine raketa Mistral 3. Srbija učestvuje u mirovnim misijama EU i UN i mi pozdravljamo njeno angažovanje na teškim terenima gde mnogi ne žele da idu. Hvala Srbiji na ulozi u misijama u Africi, kvalitet srpskog uticaja je veoma cenjen, ne samo u domenu medicine", rekla je ona.\nSrbija ima poverenje u Makrona\nPredsednik Vučić rekao je posle susreta sa francuskom ministarkom, da Srbija ima poverenja u predsednika Francuske Emanuela Makrona i dodao da "Srbija i Francuska imaju zajednički pogled u budućnost."\nOn je dodao da srpska i francuska vojska imaju sve veći broj zajedničkih aktivnosti, da je Srbija od Francuske kupila rakete Mistral i da ima još oblasti u kojima će vojske sarađivati.\nVučić je zahvalio Francuskoj na podršci na evropskom putu, i naglasio da Srbija ne učestvuje u orkestriranoj kampanji protiv Makrona, "smatramo ga prijateljem i verujemo da će on pored francuskih, voditi računa i o srpskim interesima".\n"Sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom sam pričao dva puta o promeni metodologije za pristupanje EU. Stigao je i drugi predlog koji su uputile zemlje Višegradske grupe. Na nama je da čekamo", kazao je Vučić.\nEvropska unija proširenje proširenje EU Zapadni Balkan Florans Parli\nUkratko, dok su nazadnjaci i AvAv, na vlasti, nema EU!\nUkratko, dok je Vucic predsednik necemo uci u EU.\nKapiraju ljudi sa kim imaju posla pa našli način da nas na finjaka iskuliraju.


Petković: Na prvom sastanku u Briselu o konkretnim koracima implementacije ZSO GracanicaOnline.Info\nPetković: Na prvom sastanku u Briselu o konkretnim koracima implementacije ZSO\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković sastao se danas sa delegacijom Ministarstva spoljnih poslova Norveške, u kojoj su bili šefica Odseka za Jugoistočnu Evropu Kristin Melsom i specijalni savetnik za Jugoistočnu Evropu Arne Sanes Bjornstad. Sastanku je prisustvova i ambasador Kraljevine Norveške u Republici Srbiji Jern Eugen Jelstad.\nPetković je sagovornike upoznao za aktuelnom političko-bezbednosnom situacijom na Kosovu i Metohiji i sa predstojećim nastavkom pregovora u Briselu.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju je ukazao na nedavne incidente u srpskim sredinama na KiM, tokom kojih je ranjeno više lica srpske nacionalnosti, a Srećko Sofronijević iz Zvečana zadobio je teške telesne povrede.\n“Samo pukom srećom izbegnuti su sukobi širih razmera, koji su mogli da izazovu neslagledive posledice za ceo region”, rekao je Petković.\nPetković je naglasio da su ovakvi jednostrani i opasni potezi Prištine i njeno uporno odbijanje da implementira preuzete obaveze iz Briselskog dijaloga, “stalni izvor tenzija i pretnja miru u okruženju”. Podsetivši da Priština uporno odbija da u delo sprovede i formiranje Zajednice srpskih opština, Petković je objasnio da se “bez punog sprovođenja dogovorenog, u dijalogu ne može postići bilo kakav suštinski napredak”.\n“Zajednica srpskih opština mora biti formirana sa nadležnostima koje joj pripadaju po briselskim dogovorima i Beograd će na prvom sledećem sastanku u Briselu zahtevati preduzimanje konkretnih koraka u ovom pravcu”, rekao je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nPetković je informisao sagovornike i o nedevno održanim lokalnim izborima na KiM, na kojima je kako je naveo, “Srpska lista ostvarila pobedu u svih deset opština sa srpskom većinom”, i na kojima su istakao je, “Srbi pristali da učestvuju samo zato što podržavaju Briselski sporazum i što očekuju formiranje Zajednice srpskih opština”.\nNa sastanku je bilo reči i o pitanju nestalih, koje je po rečima direktora Petra Petkovića za srpsku stranu, pre svega humanitarno pitanje, a ne dnevno – političko. “Pokazujući odgovoran odnos prema ovom pitanju, zvanični Beograd je odgovorio na sve zahteve Prištine i pretražio ukupno 22 lokacije, međutim, od 10 lokacija na prostoru Kosova i Metohije, čiju je pretragu tražio Beograd na osnovu relevantnih i utemeljenih saznanja da mogu skrivati posmrtne ostatke Srba, nestalih tokom sukoba na KiM, za sada je pretražena samo jedna, Bunker kod Đakovice”, objasnio je Petković, i dodao da je to još jedan, više nego jasan pokazatelj, “da Priština kontinuirano i suštinski nije zainteresovana za normalizaciju odnosa”.\n“Pokazujući odgovoran odnos prema svim otvorenim pitanjima, Beograd želi nastavak dijaloga i njihovo rešavanje miroljubivim sredstvima, međutim konstruktivnost i kredibilnost mora se zahtevati od Prištine, jer je reč o procesu koji treba da počiva na odgovornosti obe strane, da se drže preuzetih obaveza,” zaključio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković.\nTags: Brisel Briselski dijalog Direktor Kancelarija za Kosovo i Metohiju Petar Petković Zajednica srpskih opština normalizacija odnosa\nPrevious Kosovska vlada odobrila Nacrt dokumenta za uspostavljanje mehanizma dokumentovanja ratnih zločina\nNext U Srbiji 4.606 novoobolelih od COVIDA-19, u albanskim sredinama na KiM 14\n28. januara 2022., 20:09


Bez promene uloge UNMIK-a, mogući novi nemiri\nOn je izjavio kako ce se njegov izvestaj vrlo brzo kompletirati i da ce prvi sa izvestajem biti upoznat generalni sekretar UN.\n“Ako postoji mogucnost ja cu sacekati dok ne odem za New York da predam izvestaj gospodinu Annan, koji ce odluciti sta cemo sa tim uraditi”, kazao je gospodin Eide, isticuci da ce tokom danasnjeg i sutrasnjeg dana jos jednom razgovarati i cuti misljenje i stavove predstavnika institucija i politickih partija Kosova, prije nego li izvestaj dobije konacan oblik.\nAmbasador Eide se tokom dana susreo sa predsednikom Kosova Ibrahimom Rugovom, predsednikom Parlamenta Nexhatom Dacijem i u vecernjim satima sa premijerom Bajramom Rexhepijem.\nPredstavnici institucija su razgovore sa amabasadorom Eideom ocenili uspesnim.\nPredsednik Kosova Ibrahim Rugova je ponovio zahtev za priznavanjem nezavisnosti Kosova, posto je ono, prema recima predsednika Rugove, spremno da preduzme sve medjunarodne obaveze. “Determinisani smo da Kosovo kao nezavisna drzava radi na zastiti manjina, za drustvene procese i za sve medjunarodne obaveze” rekao je predsednik Rugova.\nPredsednik Skupstine Kosova Nexhat Daci je posle razgovora izjavio kako je od visokog gosta zatrazio da iskoristi svoj uticaj kako bi podstakao promene na Kosovu, posebno u Misiji UN, posto bi nedostatak promena mogao da izazove politicke nemire.\n“Ako se nesto ne promeni mi ulazimo u procese velikih politickih turbulencija i opasnosti, zato smo zatrazili podrsku. Svakako, vlada treba da bude kompletirana svim ministarstvima, sem ministarstva odbrane, da se kompletno promeni uloga UNMIK-a “, kaze predsednik Daci i dodaje kako to nije nista novo, jer to govori vec godinu dana.\nPremijer Kosova Bajram Rexhepi je ponovio zahteve o promenama uloge UNMIK-a. “Mi smo dali nekoliko sugestija sta treba promeniti u strukturi UNMIK-a i kosovskim instuticijama kako bi se bolje radilo”, rekao je premijer Rexhepi, isticuci kako je najvazniji zahtev prenosenje ovlascenja i nova uloga UNMIK-a. Premijer je izrazio nadu da ce izvestaj ambasadora Eidea biti nepristrasan.\nPredvidjeno je da tokom sutrasnjeg dana ambasador Eide ima susrete sa predstavnicima Koalicije “Povratak”, liderima politickih partija i ministrom javnih sluzbi Jakupom Krasniqijem o procesu decentralizacije vlasti na Kosovu.


MMF, Delegacija EU i Američka ambasada protiv uspostave dva platna prometa | Centar za nove inicijative\nMeđunarodni monetarni fond (MMF), Delegacija EU i Ambasada SAD-a u BiH ne podržavaju uvođenje entitetskih platnih prometa kojima se dovodi u pitanje jedinstveni unutarnji platni promet u BiH. Nakon što je najprije u RS-u usvojen entitetski zakon o platnom prometu, a sličan zakon je u proceduri usvajanja i u Federaciji iz Udruženja banaka BiH u kojem je 29 članica-banaka iz RS-a i FBiH upozorili su da uspostava entitetskih platnih prometa dovodi u pitanje jedinstveni platni promet u BiH, što predstavlja korak unazad. Isti odgovor na ovo pitanje Fena je dobila i od MMF-a, Delegacije EU i Američke ambasade.\n“Cilj ovakve inicijative je uvođenje efikasne naplate od glavnog dužnika i uvođenje finansijske discipline u BiH. Zbog neuređenosti ovog segmenta mnogi instrumenti koji su korišteni u poslovnim transakcijama imaju upitnu ‘funkciju’ (kao npr. ček, mjenica, garancija) a koji su ključni za funkcionisanje poslovnog sektora”, upozoravaju iz Udruženja banaka BiH i postavljaju pitanje kome odgovara ovakva finansijska nedisciplina i mogućnost izbjegavanja izvršenja obaveza bile one po osnovu kredita, poreza ili plaćanja fakture.\nTakođer, navode da su svojevremeno predlagali Centralnoj banci BiH da se postojeći sistem pravno doradi donošenjem prateće regulative koja će omogućiti debit transfer dat Zakonom o platnim transakcijama. Praktično to znači da pritiskom na dugme u bilo kojoj banci može se blokirati i naplatiti sa svih transakcionih računa dužnika kod svih banaka.\nPrethodni članak CNI, RSI i HSS organizuju seminar pod nazivom „Upute za novoizabrane vijećnike/odbornike/zastupnike“\nSljedeći članak Budžeti progutali 11,7 milijardi KM\nKontrolni popis stanovništva od 2. do 10. novembra\nKabinet Mirka Šarovića naručio 400 avionskih karata


Gorivo u Srbiji poskupelo deset dinara, evrodizel 206,20, a evropremijum 184 dinara po litu - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Gorivo u Srbiji poskupelo deset dinara, evrodizel 206,20, a evropremijum 184 dinara...\nGorivo u Srbiji poskupelo deset dinara, evrodizel 206,20, a evropremijum 184 dinara po litu\nBEOGRAD – Gorivo u Srbiji poskupelo je danas deset dinara, litar evrodizela košta 206,20, a nova cena evropremijuma BMB 95 je 184 dinara.\nTe cene važe od danas, posle 15 sati do 6. maja u isto vreme.\nLitar evrodizela prethodnih sedam dana i danas do 15 sati košta 196,30 dinara, a evropremijum BMB 95 je 174,10 dinara.Vada Srbije usvojila je juče izmenjenu Uredbu o ograničenju visine cena derivata nafte koja važi od danas do 31. maja kojom se prosečna veleprodajna cena derivata evrodizel evropremijum BMB 95 na teritoriji Srbije uvećava za po sedam dinara trgovačke marže koja je do sada iznosiča šest dinara.\nČlanovi vlade doneli su odluku o privremenom smanjenju iznosa akciza na derivate nafte sa 20 na 15 odsto od objavljenih uskladjenih iznosa na derivate nafte – olovni benzin, bezolovni benzin i gasna ulja.\nMaloprodajna cena derivata nafte koja će važiti od danas do 31. maja biće formirana kao i do sada na osnovu srednje veleprodajne cene derivata koju će utvrdjivati Ministarstvo rudarstva i energetike, a na cenu će biti dodata trgovačka marža od sedam dinara po litru.\nPrethodni tekstSprečeno krijumčarenje 90.000 evra i šest zlatnih poluga na prelazima Špiljani i Preševo\nSledeći tekstRužić: Dojave o postavljenim bombama lažne, škole bezbedne\nDanas je održan radni sastanak rukovodstva Grada Novog Pazara i predstavnika Relof2 programa, a na temu unapređenja nadzora nad radom javnih preduzeća. Grad Novi...\nAngažovana redarska služba na Rekreacionom centru u Novom Pazaru\nŠekler: Novi soj korone BA.5, ali smrtnost se nije povećala, nema...


Istoričar Jelena Guskova: Britanska rezolucija ne sme proći u UN, jer osuđuje ceo srpski narod | DNEVNE\nIstoričar Jelena Guskova: Britanska rezolucija ne sme proći u UN, jer osuđuje ceo srpski narod\nRusija treba da glasa protiv britanske rezolucije o Srebrenici ili da potpuno promeni tekst, posebno dve tačke o osudi i poricanju genocida, ističe ruski akademik i istoričar Jelena Guskova.\nGuskova u intrevjuu Srni ističe da britanska rezolucija ne sme da prođe Savet bezbednosti UN, jer se njom osuđuje celi srpski narod.\n– Ne smemo dozvoliti da ta rezolucija prođe u tom obliku i da bude izglasana – navodi Guskova, koja je rukovodilac Centra za izučavanje savremene balkanske krize Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka.\nNe mogu samo Srbi da budu krivi\nOna smatra da bi bilo dobro da Rusija predloži promenu teksta britanske rezolucije, odnosno da se iz teksta izbaci da se “osuđuje svako poricanje genocida u Srebrenici”, a tamo gde se “osuđuje genocid u Srebrenici” obavezno treba dodati i – “srpskog, muslimanskog i hrvatskog stanovništva”.\n– Ne mogu da budu krivi samo Srbi – naglašava Guskova i napominje da je to predlog i predsednika Republike Srpske Milorada Dodika.\nOna ocenjuje da je u tekstu britanske rezolucije vrlo opasan stav da se “osuđuje svako poricanje genocida u Srebrenici”.\n– Slučaj Srebrenice pokazuje da oni ne istražuju, nego izmišljaju. Oni blokiraju Srbiju sa svih strana, a ovom rezolucijom žele da blokiraju potragu za istinom o događajima u BiH od 1992-1995. godine – ističe Guskova.\nLukavo sročen tekst rezolucije\nPrema njenoj oceni, tekst britanske rezolucije o Srebrenici je “veoma lukavo napravljen”, sa mnogo pominjanja reči “genocid”, a dominiraju dve antisrpske tačke.\nPrva je ona u kojoj se “osuđuje genocid u Srebrenici”, što znači da posle toga niko neće moći da kaže da genocida nije bilo, a druga tačka je “osuda o poricanje tog genocida”.\nGusova upozorava da je glavni udar britanske rezolucije na Republiku Srpsku, ali, u slučaju da se ta rezolucija izglasa, bio bi osuđen celi srpski narod.\n– Na drugim mestima te rezolucije piše i o genocidu uopšte, kao da su Srbi pravili genocid i u drugim mestima. Zato ne smemo dovoliti da ta rezolucija prođe – navodi Guskova.\nIspit za Rusiju\nU intervjuu Srni ona napominje da je ovo ispit i za Rusiju, koja će glasati i diskutovati o tome u Savetu bezbednosti UN.\nGuskova ukazuje da još nema čvrstog stava rukovodstva Srbije povodom britanske rezolucije i navodi da ne zna kako će srpska vlast izaći iz ove situacije, s obzirom na to da je parlament Srbije pre nekoliko godina sam izglasao svoju rezoluciju o Srebrenici.\nJedini čvrst stav jeste stav Republike Srpske i njenog predsednika Milorada Dodika, navodi Guskova, i podseća da je Dodik rekao da tekst ima dosta loših momenata o čemu će razgovarati sa ruskim šefom diplomatije Sergejem Lavrovim.\nI bivša srpska vlast kriva za rezoluciju\nGuskova smatra da je i nekadašnja vlast u Srbiji kriva za ovi situaciju, jer je u parlamentu pre nekoliko godina izglasana rezolucija o Srebrenici.\n– Poslala sam otvoreno pismo srpskoj skupštini i molila da ne žure sa donošenjem te rezolucije, jer će to Srbiju skupo koštati, i poručila da treba napraviti naučni tim koji će do kraja da istraži taj događaj – navodi Guskova, koja je inostrani član Srpske akademije nauka i umetnosti /SANU/.\nPrema njenim rečima, sada je došlo vreme ogromnog pritiska na Srbiju, Republiku Srpsku i Rusiju, a Zapad, naročito Vašington, koristi različite metode pritiska, među kojima je i ova britanska rezolucija i Srebrenici.\nGuskova zaključuje da je dobro što je kabinet predsednika Srbije, prema pisanju beogradskih medija, ocenio da Srbija treba da zatraži od Rusije da blokira britansku rezoluciju.


Općina Centar Sarajevo – Za pomoć socijalno ugroženim kategorijama 1.027.000 KM – TVSA.BA\nUtorak, 28 Juna, 2022 11:14\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Općina Centar Sarajevo – Za pomoć socijalno ugroženim kategorijama 1.027.000 KM\nOpćina Centar Sarajevo – Za pomoć socijalno ugroženim kategorijama 1.027.000 KM\nSrijeda, 17 Marta 2021, 13:58\nU ovogodišnjem budžetu Općine Centar za pomoć socijalno ugroženim kategorijama stanovništva planirano je 1.027.000 KM.\nU okviru navedenih sredstava za participaciju troškova nabavke hljeba i mlijeka za najugroženije penzionere i socijalne kategorije stanovništva starosti iznad 65 godina obezbijeđeno je 300.000 KM, dok je za jednokratne novčane pomoći za nužne troškove života planirano 160.000 KM.\nOve godine će također biti nastavljen višegodišnji projekat pomoći porodiljama sa područja centralne gradske općine s ciljem povećanja nataliteta i smanjenja negativne demografske slike, što će biti podržano sa 140.000 KM, dok će za plaćanje užina za učenike osnovnih škola iz Centra koje dolaze iz 11 osnovnih škola, te Javne ustanove “Centar za slušnu i govornu rehabilitaciju djece”, kao i Centra za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju “Vladimir Nazor” gdje besplatnu užinu dobijaju učenici koji stanuju na području općine Centar biti izdvojeno 80.000 KM.\nZa pomoć u liječenju osoba oboljelih od leukemije i hepatitisa B i C, te za pomoć penzionerima i osobama treća životne dobi u ovogodišnjem općinskom budžetu obezbijeđeno je po 70.000 KM. Projekat sufinansiranja troškova vantjelesne oplodnje će biti podržan u iznosu od 35.000 KM, dok će 30.000 KM biti izdvojeno za pomoć za privremeni smještaj socijalno ugroženih porodica.\nPored navedenih projekata u ovogodišnjem budžetu Općine Centar također iz oblasti socijalne zaštite građana planirano je obezbjeđenje zdravstvene zaštite za osobe u stanju socijalne potrebe (25.000 KM), prilagođavanje stambenih objekata i motornih vozila invalidnim osobama i obezbjeđenje standardnih uslova stanovanja za socijalno ugrožene kategorije stanovništva (po 20.000 KM), dok će za pomoć djeci u stanju socijalne potrebe biti izdvojen iznos od 15.000 KM. Za ostale projekte iz ove oblasti predviđen je iznos u ovogodišnjem budžetu od 62.000 KM, saopćeno je iz Općine Centar Sarajevo.


Tri mezoterapije tela sa ubrizgavanjem koktela i dve anticelulit masaže u salonu Nebulas M!\nPet tretmana za eliminisanje celulita\n5 tretmana za eliminisanje celulita\nTri mezoterapije (ubrizgavanje koktela)\nDve anticelulit masaže\nMaderoterapija (terapija drvetom) je terapija koja se zasniva na korišćenju anatomski izrađenih elemenata od drveta, što terapiju čini 100% prirodnom, bez alergijskih reakcija na koži. Ova terapija predstavlja alternativu regularnoj masaži za klijente sa disproporcionalnim, lokalizovanim masnim naslagama i celulitom. Tehnika ovakve masaže podrazumeva serije pokreta koji se ponavljaju, koristeći preko deset različitih drvenih elemenata. Primenjujući ove elemente na mišiće, masne naslage i celulit, stimuliše se limfni sistem tela i time se oslobađa od nagomilanih toksina. Ovo oslobađanje od toksina podstiče metabolizam na sagorevanje masti. Takođe, razbijaju se džepovi upornog celulita, smanjuju se nabubrenja na koži i omogućava se ravnanje pomorandžine kore. Maderoterapijom u kombinaciji sa klasičnom anticelulit masažom postižu se znatno brži rezultati i duplo veći efekat.


Dokumentarna izložba „Vukova putovanja“\nBiblioteka „Centar za kulturu“ Kladovo, Muzej jezika i pisma u Tršiću i Centar za kulturu „Vuk Karadžić“ Loznica, priređuju svečano otvaranje izložbe „Vukova putovanja“ posvećena srpskom prosvetitelju i reformatoru jezika i pravopisa Vuku Stefanoviću Karadžiću.\nPonedeljak, 7. decembar 2015. godine u 12,30 galerija Biblioteke „Centar za kulturu“ Kladovo.\nReč na otvaranju: MA Miroslav Terzić, autor izložbe, istoričar Muzeja jezika i pisma u Tršiću\nŽaklina Nikolić, direktorka Biblioteke „Centar za kulturu“ Kladovo\nIzložba "Vukova putovanja", govori o putovanjima Vuka Karadžića, od njegovog rodnog Tršića, Loznice,Tronoše preko Karlovaca, Beograda, Kladova,pa do najznačajnijih evropskih мetropola Beča, SanktPetersburga, Budimpešte, Varšave i drugih zemalja i gradova. Izložba autora Miroslava Terzića, istoričara, bavi se najznačajnijim događajima u njegovom životu, sa posebnim osvrtom na njegov reformatorski i sakupljački rad. Istovremeno, izložba govori o različitim i uzajamnim kulturološkim uticajima, uticajima prosvećene evropske sredine na Vuka ali i tragu koji je Vuk svojim radom ostavio na evropskoj kulturnoj i naučnoj sceni. Izložbom je delimično obuhvaćen i Vukov privatni život, ali i njegovi najveći uspesi na profesionalnom planu, poznanstva sa ljudima koji su pripadali samom vrhu evropske intelektualne elite, kao i mnogobrojna priznanja koja je tokom svog života dobijao od različitih vladara i institucija. Izložba još jednom ističe važnost kretanja, putovanja, kulturoloških povezivanja i stavlja u prvi plan duh modernosti koji je Vuk Stefanović Karadžić uneo u srpsku kulturu još u 19. veku.\nIzložba „Vukova putovanja“ je otvorena do 10. januara 2016. godine i dostupna za razgledanje svakog radnog dana od 07h do 20h.\nOvo je drugi program u razmeni saradnje kulturnih poslenika iz Tršića i Kladova. Prvi program je bila izložba koja je realizovana (11. marta 2014.) povodom 200 godina od štampanja Vukovih dela „Pismenice serbskog jezika i Male prostonarodne slavenoserbske pjesnarice i 150 godina od smrti Vuka Stefanovića Karadžića, pa je tim povodom priređna izložba „Srpsko pismo i jezik kroz istoriju“:


Dodik mladima, borcima i penzionerima pred izbore dijeli po 100 KM - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Aktuelno/Dodik mladima, borcima i penzionerima pred izbore dijeli po 100 KM\nSrebrenik.NETwork 13.05.2022\tAktuelno, Vijesti\n“Da se osigura jednokratna podrška, prije svega mladima od 18 do 30 godina u iznosu od 100 KM, a koje treba isplatiti do kraja trećeg kvartala ove godine. Borcima i penzionerima također po 100 KM,” najavio je nakon današnje sjednice Predsjedništva SNSD-a u Banjoj Luci.\nDodik je naglasio da će za isplatu ove pomoći iz budžeta biti potrebno 50 miliona KM. Govoreći o tome zašto je donijeta ovakva odluka, izjavio da se time želi pomoći mladima da, kako je rekao, mogu kupiti knjige za školu i fakultet, a da borci i penzioneri mogu kupiti ogrjev za predstojeću zimu.\nThe post Dodik mladima, borcima i penzionerima pred izbore dijeli po 100 KM appeared first on Kameleon M&M.\nPrethodna Dokumentarno-historijskom izložbom sutra se obilježava 30 godina 1. Tuzlanske brigade\nSljedeća Usvojene izmjene zakona u osnovnom i srednjem obrazovanju Tuzlanskog kantona


Vojvođanske firme se uspešno predstavile na berlinskom sajmu Fruit Logistica - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja utorak, 12 februar 2019 10:33\nRegion Vojvodine uspešno se predstаvio nа međunаrodnom sаjmu svežeg i smrznutog voćа i povrćа Fruit Logisticа, koji se od 6. do 8. februаrа održаo u Berlinu. U organizaciji Razvojne agencije Vojvodine, na zajedničkom štandu predstavilo se osаm kompаnijа koje se bаve proizvodnjom i prodаjom voćа i povrćа, kao i grаd Sombor.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu dr Vuk Radojević razgovarao je sa izvršnim direktorom Agencije za razvoj italijanske regije Trentino, Maurom Kazotom, o mogućnostima saradnje ove regije i Vojvodine.\nRegija Trentino jedna je od privredno najrazvijenijih u Italiji, u svetu je poznata po svojim jabukama i najnaprednijoj tehnologiji i "know-how"-u u njihovoj proizvodnji. Samo u ovoj regiji proizvede se 70% ukupne proizvodnje jabuka Republike Italije, a 15% ukupne evropske proizvodnje ovog voća. Prema statistici agencije WAPA Italij zauzima treće mesto u svetskom izvozu jabuka, odmah iza Kine i Poljske, a po proizvodnji ovog voća nalazi se na petom mestu svetske rang liste.\n-Cilj našeg zаjedničkog nаstupа u Berlinu je promocijа domаćeg poljoprivrednog proizvodа, a činjenica da je Regija Trentino u vrhu svetske proizvodnje jabuka govori o važnosti i neophodnosti povezivanja naših stručnjaka ali i proizvođača sa kolegama u regiji Trentino, kao i o benefitima koji bi mogli nastati iz saradnje ovog tipa, kako za naše razvojne i naučne institucije, tako i za proizvođače, ističe direktor Razvojne agencije Vojvodine, Nikola Žeželj.\nNаstup nа sajmu Fruit Logistica orgаnizovаn je nа osnovu Sporаzumа o zаjedničkom nаstupu nа međunаrodnim sаjmovimа koji je 30. novembrа 2017. potpisаn između Pokrаjinske vlаde, Rаzvojne аgencije Vojvodine, grаdovа Novi Sаd, Suboticа, Zrenjаnin, Pаnčevo, Sombor, Sremskа Mitrovicа, Vršаc, Kikindа, kаo i Privredne komore Vojvodine, navodi se u saopštenju Razvojne agencije Vojvodine.


Bolton objasnio čemu SAD teže kada je u pitanju Iran - CdM\nBolton objasnio čemu SAD teže kada je u pitanju Iran\nSavjetnik američkog predsjednika za nacionalnu bezbjednost, Džon Bolton\nSavjetnik američkog predsjednika za nacionalnu bezbjednost Džon Bolton izjavio je da SAD ne teže promjeni režima u Iranu, već radikalnoj promjeni njegovog ponašanja.\nBolton je govorio novinarima o odluci predsjednika Donalda Trampa da ponovo uvede sankcije Islamskoj Republici Iran i nedavnim protestima u toj zemlji zbog ekonomske krize.\n“Da budem jasan, američka politika nije promjena režima u Iranu, već mi želimo radikalnu promjenu ponašanja dijela režima”, rekao je Bolton, prenosi Frans pres.\nOn je za proteste okrivio dugotrajno loše upravljanje ekonomijom čiji su efekti umanjeni nuklearnim sporazumom velikih sila s Iranom 2015. godine.\nNakon što su SAD osudile taj sporazum i ponovo uvode sankcije, vidi se duboko negativan efekat na Iran, čak i ozbiljniji nego što se očekivalo, ocijenio je Bolton. On je rekao da demonstracije nijesu organizovane i nijesu rezultat zavjere.\nSavjetnik za nacionalnu bezbjednost SAD izrazio je spremnost svoje zemlje za sporazum s iranskim režimom, ali ako se on ne povinuje njenim zahtjevima izvršiće se maksimalni pritisak na Iran kako bi se osiguralo da nikada ne razvije nuklearno oružje. Bolton je izrazio i nadu da su raniji američki udari na Siriju ima efekat zastrašivanja.\n“Ali da budemo jasni, ako sirijski režim koristi hemijsko oružje, reagovaćemo vrlo oštro i oni će dobro razmisliti prije nego što donesu bilo koju odluku”, rekao je Bolton, navodi AFP.\nIzraelski mediji su prenijeli da je Bolton govorio i o povlačenju iranskih snaga iz Sirije i rekao da je predsjednik Rusije Vladimir Putin obavijestio SAD da bi njegova zemlja željela da se to desi, ali ne može da primora Teheran da to učini.\nIzrael apeluje na momentalno povlačenje tih snaga. Iran, kao i Rusija, vojno podržava predsjednika Sirije Bašara Asada u dugotrajnom građanskom ratu. Jevrejska država je više puta upozorila da neće tolerisati vojno prisustvo Irana i iranskih saveznika u Siriji i izvodila je vazdušne udare na iranske mete.\nBolton je rekao da je Putin kazao da bi volio da se Iran povuče iz Sirije.\n“Ali, ja to ne mogu sam da uradim”, rekao je predsjednik Rusije, kako tvrdi Bolton, koji danas završava trodnevnu posjetu Izraelu.\nOn je ocijenio da bi saradnja SAD i Rusija mogla biti dovoljna da se ostvari taj cilj.\nTagoviDonald Tramp Dzon Bolton Iran SAD sankcije


"Torlak" počeo sa proizvodnjom ruske vakcine\nNaslovna Info Korona virus „Torlak“ počeo sa proizvodnjom ruske vakcine\n„Torlak“ počeo sa proizvodnjom ruske vakcine\nSrbija prva u Evropi pravi "Sputnik Ve"\nBEOGRAD: Na institutu „Torlak“ je pokrenuta proizvodnja vakcine protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) i u budućnosti će moći da se izvozi u države regiona, saopštio je Ruski fond za direktne investicije (RFPI).\n„RFPI i Institut za virusologiju i vakcine „Torlak“ objavljuju da je pokrenuta proizvodnja ruske vakcine protiv virusa korona Sputnjik Ve“ u Srbiji. Ovim je Srbija postala prva država u južnoj Evropi koja će proizvoditi „Sputnjik Ve“. Proizvodnja u Srbiji je u skladu sa najstrožijim standardima“, saopštili su u fondu.\n„U skladu sa dogovorima koji su postignuti između Ruskog fonda za direktne investicije i Instituta „Torlak“ u Srbiji je u kratkom roku uspešno pokrenuta proizvodnja vakcine „Sputnjik Ve“. Srbija je prva evropska država koja je počela da proizvodi rusku vakcinu“, izjavio je direktor ruskog fonda Kiril Dmitrijev.\nNa Institutu za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ u Beogradu danas je izvršeno punjenje prve serije kontrolnih doza vakcine protiv korona virusa „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), objavio je ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović na svom Tviter profilu.\n„U prisustvu stručnjaka iz Ruskog fonda direktnih investicija, predstavnika Vlade Rusije i ruske farmaceutske kompanije Generijum u Institutu Torlaku izvršeno punjenje prve serije kontrolnih doza vakcine“, napisao je ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović na svom Tviter profilu i dodao da proizvodnja u Srbiji kreće od 20. maja.\nGruško: Mnogo zemalja zainteresovano za Sputnjik Ve\nMnoge evropske zemlje, uključujući Balkan, pokazuju veliko interesovanje za rusku vakcinu Sputnjik V, izjavio je danas u intervjuu za Tass zamenik ministra spoljnih poslova Aleksandar Gruško.\nPogledaj: Nastavlja se vakcinacija bez zakazivanja u Bačkoj Palanci. Otvoreni punktovi i po selima\nSrbija proizvodi vakcina\nPrethodni tekstHavarija na cevovodu u Pivnicama\nSledeći tekstOpštinska liga Bačka Palanka: Kontrom do bodova


Direktor Kliničkog centra Srbije Milika Ašanin izjavio je za RTS da od danas Klinika za pulmologiju i Klinika za grudnu hirurgiju primaju nekovid pacijente, a da od sledeće nedelje iz kovid režima izlazi i Klinika za plastičnu hirurgiju.\nMi smo po planu Ministarstva zdravlja pre tri dana otpustili poslednje pacijente sa Klinike za pulmologiju i Klinike za grudnu hirurgiju, onda je usledila dezinfekcija i od danas smo spremni za prijem nekovid pacijenata na tim klinikama, rekao je Ašanin.\nŠto se tiče Klinike za plastičnu hirurgiju, dodao je on, sada su u fazi dezinfekcije i početkom sledeće nedelje očekuju da će biti spremni za prijem nekovid pacijenata.\nSamo na Klinici za plućne bolesti i na Klinici za grudnu hirurgiju, koje su u dva navrata bile u kovid sistemu, zbrinuto je oko 1.800 kovid pacijenata koji su imali srednje teško i tešku kliničku sliku i uglavnom im je bio neophodan kiseonik, naveo je Ašanin.\nOne zajedno su do sada hospitalno lečile oko 5.000 kovid pacijenata, dodao je Ašanin.\nKada je reč o kovid bolnici u Batajnici, koja je takođe deo Kliničkog centra Srbije, Ašanin je rekao da je do sada u toj bolnici lečeno oko 2.070 pacijenata.\nAšanin je rekao da je kroz Urgentni centar za ovaj kovid period prošlo oko 130.000 pacijenata, a pruženo je više od 250.000 zdravstvenih usluga, što je povećanje za oko 40 odsto u odnosu na raniji period.\nOn je istakao i da je u toku vakcinacija zdravstvenih radnika Kliničkog centra Srbije.\nMi smo do sada uspeli da Fajzerovom vakcinom vakcinišemo oko 1.500, ruskom vakcinom vakcinišemo još 800 ljudi, a danas počinjemo kineskom vakcinom i planiramo da vakcinišemo oko 200 zaposlenih, naveo je Ašanin.


ANKARA: Nećemo izaći iz Sirije dok zonu bezbednosti ne očistimo od terorista! | Happy BSC portal\nPONOVO STIŽE MAGLA: Nakon dva dana predaha, nastavlja se oblačno vreme bez ve...\nANKARA: Nećemo izaći iz Sirije dok zonu bezbednosti ne očistimo od terorista!\nTurska bi mogla ponovo da pokrene vojnu operaciju u Siriji, rekao je portparol Ministarstva spoljnih poslova Turske Hami Aksoj.\nTo bi se moglo desiti ukoliko se ne budu realizovali sporazumi sa Rusijom i SAD.\n- Nećemo izaći iz Sirije, dok zonu bezbednosti ne očistimo od terorista - istakao je on.\nAksoj je naglasio da se u područja koja su očišćena od militanata dobrovoljno vratilo oko 370.000 izbeglica.\nSituacija u Siriji će biti tema sastanka predsednika Rusije Vladimir Putin i predsednika Turske Redžep Tajip Erdogan, koji će se održati 8. januara u Istanbulu, zaključio je Aksoj.\nRanije je ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu rekao da Ankara može ponovo da pokrene vojnu operaciju "Izvor mira", ukoliko SAD i Rusija ne povuku kurdske odrede na 30 kilometara od granice.\nZvanični predstavnik Ministarstva odbrane Rusije se oglasio povodom te izjave, rekavši da to protivreči rešavanju konflikta. On je istakao da Rusija poštuje odredbe memoranduma iz Sočija, koji je potpisan 22.oktobra.\nPredsednici Rusije i Turske Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan 22. oktobra su potpisali memorandum o razumevanju u deset tačaka. U njemu se, između ostalog, govori da se od 12 časova 23. oktobra 2019. godine na sirijsku stranu sirijsko-turske granice, izvan zone turske operacije "Izvor mira", uvode jedinice ruske vojne policije i sirijske pogranične službe, koje će patrolirati duž tursko-sirijske granice prema zapadu i istoku od oblasti u kojoj se izvodi operacija "Izvor mira", osim grada Kamišlija.


Uhapšen pošto je na Fejsbuku pozivao ljude da se okupe i ponesu motorne testere - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uhapšen pošto je na Fejsbuku pozivao ljude da se okupe i ponesu motorne testere\nZbog pozivanja na nasilnu promenu ustavnog uređenja\nDanas Online23.04.2021. 07:32\nU saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova se navodi da se on sumnjiči da je na svojoj stranici na društvenoj mreži Fejsbuk, na video snimcima pozivao građane da na jedno sutrašnje javno okupljanje u Beogradu ponesu motorne testere, mehanizaciju i oruđe i pokazao flaše sa benzinom za koje se sumnja da su molotovljevi kokteli.\n5 reagovanja na “Uhapšen pošto je na Fejsbuku pozivao ljude da se okupe i ponesu motorne testere”\nBože ovoga mučenika uhapsili.Mali čovek sa motikom predstavlja opasnost za državu?\n23. aprila 2021. u 11.17\nI Gavrilo Princip je izgledao jadno pa videste li šta bi posle .\n23. aprila 2021. u 10.32\nA covek je samo zvao na mobu\n23. aprila 2021. u 14.04\nNasilna promena ustavnog poretka testerama??? Čisto zastrašivanje.


KOMPANIJA LENOVO OSTVARILA JAKE REZULTATE U PRVOM KVARTALU 2013/14. - PCVesti PCVesti - KOMPANIJA LENOVO OSTVARILA JAKE REZULTATE U PRVOM KVARTALU 2013/14.\nby newsmasteron 21.08.2013\nBrza PC Plus transformacija podstaknuta čvrstim rastom u oblasti PC i PC Plus poslovanja\nNajbolji proizvođač računara na svetu, prvi put u istoriji\nTreći svetski snabdevač smart uređajima (smart telefoni, tableti i računari)\nDobitak pre oporezivanja od 215 miliona dolara i zarada od 174 miliona dolara\nPrihod od 8,8 milijardi dolara\nOsnovna zarada po akciji je 1.67 američkih centi, 12.96 hongkongških centi\nRezerve neto gotovine 3.1 milijardu dolara (30. juna 2013.)\nHong Kong, 19. avgust 2013. – Kompanija Lenovo Group objavila je danas rezultate za svoj prvi fiskalni kvartal završen 30. juna 2013. godine, koji pokazuju da je ostvarila kvartalni prihod od 8,8 milijardi dolara, za deset odsto više u odnosu na prethodni period. Istovremeno, procenat prihoda pre oporezivanja porastao je za 16 odsto u odnosu na prethodni period i iznosi 215 miliona dolara, dok je zarada porasla za 23 odsto i iznosi 174 miliona dolara. Ovim rezultatima kompanija Lenovo pokazuje da je sve čvršće drži vodeću poziciju u PC Plus eri, a njeno poslovanje raste kako geografski, tako i kada su u pitanju linije proizvoda i segmenti kupaca.\nKompanija Lenovo nastavlja sa sve jačom namerom da se transformiše u PC Plus kompaniju, tako da je u prvom fiskalnom kvartalu bila treći najveći snabdevač smart uređaja (uključujući i računare, smart telefone i tablete), jer je prodaja bila u porastu za 41 odsto u odnosu na prethodni period. Kombinovana prodaja smart telefona i tablet računara kompanije Lenovo prvi put je nadmašila prodaju računara u toku ovog kvartala, što najavljuje veliki zamah ova dva proizvoda. Tokom prvog kvartala, ova kompanija je postala četvrti najveći proizvođač smart telefona na svetu i zabeležila najbrži rast među pet najboljih prodavaca, od 132 odsto. Uspeh u proizvodnji i prodaji smart telefona kompanija je potvrdila svojim rezultatima u Kini, gde je sada na drugom mestu u oblasti proizvodnje smart telefona, sa impresivnim porastom od 121 odsto u odnosu na prethodni period.\nPREGLED REZULTATA PO REGIONIMA**\nU regionu Azije i Pacifika, prihod kompanije Lenovo je iznosio 1,3 milijarde dolara za prvi kvartal, odnosno 15 odsto svetskog prihoda kompanije. Prodaja u ovom regionu je opala za 8,1 odsto u odnosu na prethodni period, budući da je kompanija strateški održavala ravnotežu između rasta i profitabilnosti, a propuštala neke neprofitabilne poslove, na primer, poslove obrazovanja u Indiji. Tokom prvog kvartala, kompanija Lenovo je nastavila da stiče udeo i učvršćuje svoju poziciju najbolje u Japanu, na petom po veličini svetskom tržištu računara. U regionu jugoistočne azije, kompanija je pokazala snažan rast sa rekordno visokim tržišnim učešćem od 11,9 odsto. Kompanija Lenovo je trenutno drugi najveći računarski provajder u regionu sa 13,2 odsto tržišnog udela.\nPrihod računara kompanije Lenovo u regionu u Evrope, Bliskog Istoka i Afrike porastao je za 18 odsto u prvom fiskalnom kvartalu i iznosi 1,9 milijardi dolara, odnosno 21 odsto svetskog prihoda kompanije Lenovo. Tokom kvartala, prodaja Lenovo računara u ovom regionu je porasla za 18 odsto, u poređenju sa ukupnim padom prodaje u industriji računara u regionu koji iznosi od 22 odsto. Kompanija je zabeležila svoj najviši tržišni udeo ikada u regionu od 13,2 odsto, sa značajnih 4,4 poena u odnosu na prethodni period. U fiskalnom kvartalu, jedna kompanija kao što je Lenovo dostigla poziciju broj jedan u oblasti računara u deset zemalja u regionu, uključujući i Nemačku, a takođe je prvi put postala najbolja u istočnoj Evropi, čime je dodatno učvrstila svoju poziciju druge kompanije u regionu Evrope, Bliskog Istoka i Afrike kada je u pitanju tržište računara.\nPrihod sa dva američka kontinenta** iznosio je 1,9 milijardi dolara za prvi fiskalni kvartal, što je povećanje od 29 odsto u odnosu na prethodni period i čini 22 odsto svetskog prihoda kompanije. Sa jakim rezultatima kako u Brazilu, trećem po veličini tržištu računara na svetu, tako i u SAD, kompanija Lenovo je povećala svoj tržišni udeo na oba američka kontinenta, na do sada neviđenih u regionu 9,7 odsto, za 2,1 poena više u odnosu na prethodni period. To je pomoglo kompaniji da održi svoju poziciju treće u Americi kada je u pitanju tržište računara. Pored toga, kompanija Lenovo je prvi put postigla dvocifreni udeo na tržištu u Severnoj Americi, zahvaljujući svom snažnom rastu u američkoj komercijalnoj sferi poslovanja računarima, koji je dostigao rekordni udeo od 10,1 odsto. U prvom fiskalnom kvartalu, prodaja Lenovo računara u Americi je porasla za 22 odsto, za razliku od ukupnog pada prodaje računara u celokupnoj industriji u Americi od četiri odsto.\nNova linija za proizvodnju računara u SAD pruža kompaniji Lenovo mogućnost da kupcima u Severnoj Americi obezbedi proizvode sa još većom efikasnošću i pouzdanošću, pored proširenog i vrednijeg asortimana računarskih usluga koje nudi, kao što su prilagodljiva konfiguracije proizvoda, upravljanje slikama, pravljenje inventara, grupisanje proizvoda i tako dalje.\nKompanija je ostvarila rast od 1,9 poena i postigla tržišni udeo od 17,3 odsto. Tokom prvog kvartala, kompanija Lenovo je najavila nekoliko novih laptop računara koji su brzo postali veoma traženi, uključujući ThinkPad T431s, najtanji u T seriji ikada; Yoga 11s, tanki konvertibilni laptop koji sledi popularni računar Yoga 13 sa svojim višestrukim mogućnostima u jednom laptopu, kao i nekoliko novih Windows laptop računara osetljivih na dodir, zajedno sa Lenovo Mix, potrošačkim uređajima koji su prepoznatljivi po svom tankom i laganom dizajnu.\n*pogledati Gartner and IDC podatke za drugi kvartal 2013\n** U prethodnim kvartalima, rezultati iz oblasti Latinske Amerike bili su uključeni u region Azije i Pacifika. Od ovog prvog kvartala za period 2013/14. Latinska Amerika će biti svrstana u okviru oblasti „Amerike“.\nLG Electronics predstavio novu seriju IPS monitorak


8 filmova koje ovog vikenda možete pogledati u Cinestaru (TREJLERI)\nKategorija: Aktuelno, Bioskop, Kultura\nGlavni junaci komedije STADO su Kolja i Cveja, dvojica entuzijasta koji će da pokušaju da pronađu finansijska sredstva kako bi snimili pilot epizodu za svoju novu televizijsku seriju. Naravno, kao što to obično biva na filmu, ali i u stvarnom životu, njihov put do mogućeg uspeha nikako neće biti posut ružama, pa će tako Kolja i Cveja biti prisiljeni da naprave puno neželjenih kompromisa kako bi ostvarili svoju ideju.\n2. VAJANA (Sinhronizovano)\nZa vreme tog putovanja ona će upoznati nekada moćnog poluboga Mauija koji će je voditi u njenoj misiji da postane „nalazač puta“. Oni će zajedno putovati po otvorenom okeanu u ovom akcijom nabijenom putovanju, gde će se susresti s ogromnim vatrenim stvorenjima i neverovatnim preprekama. Usput će Vajana ispuniti nedovršeni zadatak svojih predaka i otkriti ono što je uvek tražila: svoj identitet.\n3. FANTASTIČNE ZVERI I GDE IH NAĆI\n4. GREBEN SPASA\nU proleće 1945. godine – američke vojne snage su se susrele sa najvažnijom i najopasnijom borbom na Pacifiku, međutim jedan vojnik se istakao kao drugačiji. To je bio Desmond T. Doss koji je odbio da nosi oružje i ubija ljude i služio je vojsci kao nenaoružani medicinski radnik i tako spasio živote mnogih bez da je ispalio i jedan metak.\n5. VOJNA AKADEMIJA 3 – NOVI POČETAK\n6. DOKTOR STREJNDŽ\nPošto mu tradicionalna medicina ne može pomoći, on će biti primoran da lek potraži u misterioznoj enklavi poznatoj kao Kamar-Tadž. Ubrzo će shvatiti da ovo nije samo centar za lečenje već i prva borbena linija protiv mračnih sila koje žele da unište našu stvarnost. Uskoro će Strejndž, naoružan novim magičnim moćima, biti primoran da odabere da li želi da se vrati u život pun bogatstva i slave ili da ostavi sve to za sobom i da se bori protiv najmoćnijeg čarobnjaka na svetu.\nIza maske naizgled dosadnog računovođe Chrisa Wolffa, krije se jedno sasvim drugo lice koje nije ni najmanje dosadno. On radi za teške kriminalce i plaćene ubice. Wolff je matematički stručnjak koji ima više afiniteta prema brojevima nego prema ljudima. Dok kao računovođa radi u malom CPA ofisu, istovremeno isti posao obavlja i za najopasnije svetske kriminalne organizacije. Zbog svojih sposobnosti zapao je za oko Ministarstvu finansija koje vodi Ray King, ali sa vremenom počinje da radi za kompaniju unutar koje je Dana Cummings otkrila finansijsku malverzaciju koja uključuje milione dolara.\nTagovi bioskop ZrenjaninCinestar Zrenjaninfilmovi u cinestarurepertoar bioskopa\n30 kandidata auto škole Euro Start prošlo obuku na NAVAK - u (VIDEO)


Policija na mestu nesreće, naplatna rampa Doljevac, 31. januar 2019.\nPostupajući sudija najavio je na ročištu u sredu da će originalni snimci koje su tužilaštvu dostavili "Putevi Srbije" biti prikazani na narednom suđenju.\n"Mi se u ovom trenutku rvemo sa političko-policijskim interesom koji krije dokaze", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) advokat oštećenih Božo Prelević.\n"Mi tražimo da vidimo originalni snimak kada je bio taj udarac, da se vidi ko je bio za volanom", navodi za RSE sestra Stanike Gligorijević, Mirjana Aleksić, koja je bila u automobilu u trenutku nesreće.\n"Zanimljivo je da okrivljeni ne zna ni jedan detalj pre nego što je do udesa došlo, a da oba vozača koja su bila u kolima ispred njega znaju sve detalje oko vremena, asfalta, brzine", navodi Prelević.\nKao svedoci na ročištu u sredu saslušani su i Srđan i Mirjana Aleksić, zet i sestra nastradale Stanike Gligorijević, koji su bili vozač i suvozač u "opel astri" u koju je udario automobil Koridora Srbije dok su čekali da plate putarinu.\n"Jedna je stvar kada vi kažete ja sam video vozača, druga je stvar da li ga možete prepoznati. On nije promenio iskaz jer on ni u istrazi nije rekao da bi mogao da prepozna to lice. Ali rekao je da je video vozača. S druge strane, opisao je vozača, njegovu figuru", navodi Prelević.\nOsnovno javno tužilaštvo u Nišu je, krajem decembra, u odgovoru za portal Insajder navelo da je "događaj od značaja za vođenje postupka zabeležen baš u periodu koji na snimku nedostaje", te da je reč o 2 minuta. Ubrzo nakon objavljivanja ove informacije, isto tužilaštvo saopštava da se radi o dva minuta tokom koja "nije bilo dešavanja na naplatnoj rampi i pokreta u slici koji bi bio dovoljan da pređe prag potreban da bi se inicirao video zapis".\nInsajder: Nedostaju dva minuta snimka nesreće vozila Koridora Srbije\n"Ja mislim da mi nikada nećemo videti originalan snimak jer neko ko je do sada namerio da se sprda sa pravosudnim organima sigurno neće te snimke nikada pokazati", ocenjuje Božo Prelević, advokat oštećenih.\n"Nije Babić vozio da znate. Imamo snimke, nije on vozio. Lagali su kao i obično, ali sam ga branio", rekao je Vučić u junu prošle godine na sednici Glavnog odbora Srpske napredne stranke, čiji je lider.\n"Upozorio sam ga da je snimak jeziv. Neko je ogromnom brzinom ušao u automobil u kojem je bila Stanika", rekao je tada Vučić na TV Pink.\n"Kada bismo mi imali nezavisno sudstvo onda bismo bili sigurni da je istraga pošteno uradila svoj posao, ali ne možemo biti sigurni zato što nezavisnost ni tužilaštva ni sudova u Srbiji ne postoji", ocenjuje Radovanović.\n"Ako dva minuta zaista nedostaju i ako ga ne obezbede ostaće večiti utisak da je istraga nameštena i da je presuda nameštena", dodaje Radovanović.\nI pored ostavke Zoran Babić i dalje v.d. direktora 'Koridora Srbije'\nVisoki funkcioner SNS-a Zoran Babić podneo je ostavku na funkciju v.d. direktora državnih "Koridora Srbije" 1. februara 2019. godine, dan nakon saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi kod Doljevca.\n"Iako sam bio samo saputnik, za mene kao čoveka, to je dovoljan razlog da više ne obavljam funkciju vršioca dužnosti direktora Koridora Srbije", naveo je Babić tada.\n"To je uobičajen, nažalost, postupak u njihovim redovima. Ostavke uvek obećaju, a nikad to ne urade", navodi kriminolog Dobrivoje Radovanović.\n"To je pitanje za Vladu zašto nije postavljen drugi direktor ili čekaju da mu se mandat završi zbog završetka jednog koridora. Njegov je posao, dok ne bude postavljen neko drugi, da taj posao obavlja", izjavio je Vučić u decembru.\nPotpredsednica vlade i ministarka Zorana Mihajlović izjavila je, takođe u decembru, da će vlada razgovarati o ostavci Babića kada to "dođe na red". Odmah je dodala i "da je za vreme njegovog mandata pušteno više od 100 kilometara autoputeva".


Novih 3,6 miliona za sanaciju poplave | VAmedia - info portal\n04/05/2015 04/05/2015 Нема коментара на Novih 3,6 miliona za sanaciju poplave\nPrekogranični program Srbija-Bosna i Hercegovina, finansiran od strane Evropske Unije, kroz Instrument za predpristupnu pomoć (IPA) promoviše ekonomski i društveni razvoj i teži da smanji relativnu izolovanost programskog područja.\nDo sada, ukupno 11.520.000 EUR-a je odobreno za realizaciju ovog Programa. Od početka sprovođenja Programa preko Instrumenta za predpristupnu pomoć (IPA) finansirano je ukupno 36 projekata sa 72 korisnika iz obe zemlje i velikim brojem partnera, ali je i data mogućnost desetinama i stotinama institucija iz prekograničnog područja zemalja-partnera da uspostave ili obnove međusobnu saradnju u rešavanju problema u njihovim lokalnim zajednicama.\nVeći deo Programskog područja pretrpeo je velike štete u poplavama u maju 2014 godine. Upravo otvoreni 3. poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru Prekograničnog programa Srbija – Bosna i Hercegovina ima za cilj ublažavanje posledica poplava kao i aktivnosti vezane za prevenciju poplava. Aktivnosti finansirane kroz projekte mogu se sprovoditi samo na programskom području koje u Srbiji obuhvata Sremski, Mačvanski, Kolubarski i Zlatiborski okrug a u BiH Centralnu, Severnu, Severoistočnu i Istočnu BiH.\nOvim pozivom za podnošenje predloga projekata su opredeljena sredstva u iznosu od 3,6 miliona evra koja će biti dodeljivana u formi donacije (bespovratne finansijske pomoći), pri čemu korisnici obezbeđuju, u vidu sufinansiranja, minimum 15% ukupnog budžeta predloženog projekta iz sopstvenih izvora, ili iz sredstava koja nisu iz budžeta Evropske unije. Svaki projekat podrazumeva dva ugovora o donaciji (korisnici donacije iz obe zemlje potpisuju ugovor o donaciji sa nadležnom Delegacijom Evropske unije). Minimalni iznos donacije po ugovoru je 300,000 evra dok je maksimalni iznos 600,000 evra. Rok za podnošenje projekata je 20 jul 2015 godine\nU cilju bojeg informisanja zainteresovanih o načinu konkurisanja, Zajednički tehnički sekretarijat će u saradnji s Delegacijom Evropske unije u Republici Srbiji i Bosni i Hercegovini i u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije Vlade Republike Srbije i Direkcijom za evropske integracije Bosne i Hercegovine, organizovati informativne dane od kojih je jedan već realizovan u Valjevu . Predstavnici lokalne samouprave tako su bili u mogućnosti da dobiju pravovremenu informaciju o načinu konkurisanja za pomenuta sredstva.


Zašto institucije Srbije kriju informacije o ratnim zločinima? - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Konferencije/Zašto institucije Srbije kriju informacije o ratnim zločinima?\nKljučni nalaz izveštaja, koji je predstavila izvršna direktorka FHP-a Sandra Orlović, je da navedene institucije sistemski onemogućavaju javnosti pristup dokumentima koji svedoče o kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koji su počinjeni tokom sukoba u Hrvatskoj, BiH i na Kosovu. Ovakvo postupanje je u suprotnosti sa međunarodnim i nacionalnim obavezama Srbije da žrtvama i društvu omogući uvid u one dokumente u posedu njenih organa koji su u vezi sa masovnim kršenjima ljudskih prava. Na taj način institucije ne samo da uskraćuju pravo žrtava i javnosti da znaju istinu o prošlosti, već i otežavaju procesuiranje ratnih zločina i potragu za nestalim osobama. Orlović je podsetila na paradoksalnu činjenicu da je Srbija bila jedan od inicijatora Rezolucije Ujedinjenih nacija o pravu na istinu iz 2012. godine, dok se istovremeno njene institucije grubo oglušavaju o pravnu obaveznost prava na istinu, izigravaju zakonske obaveze u ovoj oblasti ili odbijaju da postupe po njima.\nTokom istraživanja o masovnoj grobnici Rudnica, FHP je utvrdio da je Ministarstvo odbrane 17 godina imalo podatke o ovoj masovnoj grobnici ali ih je skrivalo od porodica nestalih, čime je saučestvovalo u zločinu dugog trajanja.\nDirektorka FHP-a za pravna pitanja Milica Kostić predstavila je praksu državnih organa u sakrivanju dokumentacije o ratnim zločinima. Naime, FHP je u okviru svog istraživanja podneo MO i MUP-u preko 400 zahteva za pristup informacijama od javnog značaja, od kojih je apsolutna većina odbijena na osnovu različitih argumenata koji nisu u skladu sa zakonom. Zahtevi koji su slati MUP-u odbijani su uz obrazloženje da MUP zahtevane podatke ne poseduje ili da u svojoj bazi podataka ima više lica pod istim imenom i prezimenom. Kostić ukazuje da bi to značilo da MUP ne zna ko su bili komandanti pojedinih jedinica MUP-a, koji čin je imao neki od komandanata, kada su rasformirane Posebne jedinice policije i slično.\nU nastojanju da proveri istinitost navoda MUP-a o tome da ne poseduje tražene podatke, FHP je poslao MUP-u sedam zahteva za dokumenta čiji je autor sam MUP a za koje FHP zna da ih MUP poseduje zato što se ta dokumenta nalaze u bazi podataka Haškog tribunala. Na svih sedam zahteva MUP je odgovorio da ne poseduje podatke.\nMO odbija zahteve za pristup informacijama od javnog značaja koristeći argument tajnosti podataka, ali ne navodi po kojim osnovama su oni određeni kao tajna već samo da bi njihovo odavanje moglo narušiti sposobnost odbrane zemlje. Ovakav stav MO ukazuje na to da tajnim podatkom smatra imena komandanata brigade, informaciju o njihovom kretanju u službi i slične informacije.\nTokom istraživanja za Dosije „Rudnica“, FHP je poslao MO više zahteva za pristup informacijama od javnog značaja. Već nakon što su prvi zahtevi počeli pristizati u MO, tadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić doneo je odluku da se cela arhiva 37. motorizovane brigade Vojske Jugoslavije proglasi državnom tajnom koja predstavlja najviši stepen tajnosti. Ova odluka ministra ne sadrži obrazloženje, iako je prema zakonu on morao da obrazloži kako arhiva stara 15 godina o brigadi i vojsci koji više ne postoje može teško da našteti interesima Republike Srbije.\nPoverenik za pristup informacijama od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić složio se da javnost mora da ima uvid u dokumente državnih organa koji se tiču kršenja ljudskih prava i ratnih zločina koji su počinjeni u prošlosti. On je, međutim, negirao navode FHP-a da kancelarija Poverenika ne koristi svoja zakonska ovlašćenja, naglašavajući da nadležnosti Poverenika sežu do odgovora institucije da traženi dokument ne poseduje. On je takođe ukazao na druge državne organe koji vrše nadzor nad sprovođenjem Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, poput Ministarstva državne uprave. Takođe je preporučio FHP-u da, u slučajevima kada sumnja u istinitost navoda državnih organa da ne poseduju tražene dokumente, protiv njih podnese krivičnu prijavu za krivično delo falsifikata.\nPoverenik se pridružio pozivu koji je FHP uputio državnim organima da opozovu tajnost određenih podataka, podsećajući da državni organi nisu ispunili obavezu predviđenu Zakonom o tajnosti podataka da preispitaju klasifikaciju tajnosti podataka u svom posedu.\nIstraživač Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Saša Đorđević govorio je o dometima reforme policije, koja između ostalog predviđa transparentnost i javnost u radu policije kao i proveru podobnosti kandidata i zaposlenih u policiji za obavljanje policijskog poziva. Osnovni problem u tom pogledu predstavlja činjenica da se, uglavnom dobra, zakonska rešenja ne primenjuju. Đorđević smatra da je teško očekivati od MUP-a da objavi dokumente koji se tiču teškog kršenja ljudskih prava tokom 1990-ih, ako je poznato da čak i neke osnovne stvari ne čine dostupnim javnosti, poput informacije o rukovodiocima određenih sektora u okviru Ministarstva ili prikaza rezultata rada MUP-a. Sa druge strane, o tome da u Srbiji nije sprovedena efikasna reforma bezbednosnog sektora svedoči činjenica da je 10% optuženih za ratne zločine u trenutku optuženja bilo u aktivnoj vojnoj ili policijskoj službi.


Odlučeno, evo kada će biti raspisan tender za Komercijalnu banku - Infobrif\nOdlučeno, evo kada će biti raspisan tender za Komercijalnu banku\nObjavljeno 24.05.2019. u 17:20 poslednja izmena 24.05.2019. u 18:03\nFoto: Youtube prtscr\nJavni poziv za prodaju Komercijalne banke biće raspisan u sledeći petak 31. maja, potvrđeno je Tanjugu u Ministarstvu finansija.\nDržava u Komercijalnoj banci ima 42 odsto vlasništva, EBRD 24,4, a IFC, kao deo Svetske banke, 10 odsto.\n„Reč je o javnom pozivu za prikupljanje izjava o zainteresovanosti za učešće u postupku prodaje akcija u Komercijalnoj banci“, rekao je ranije neimenovani izvor za Blic.\nOvoj odluci, navode, prethodio je sastanak ministra finansija Siniše Malog i predstavnika francuske kompanije „Lazard“ koja je investicioni savetnik u postupku prodaje „Komercijalne banke“.\nMinistarstvo finansija potpisalo je u februaru ugovor sa međunarodnom kompanijom „Lazard“ koja je izabrana za savetnika za izbor strateškog partnera za Komercijalnu banku, a novac od prodaje banke, kada se proces završi, biće uložen u infrastrukturu u Srbiji.\nMali: Uspešne srpske kompanije promovišu domaću proizvodnju\nMinistar finansija: Pomažemo i domaće kompanije\nMinistar: Povećanje plata od 1. novembra\nEBRD je 2006. dokapitalizovala našu banku sa 70 miliona evra, a po nastupanju krize IFC je to isto ucinila sa 40 miliona.\nNemacki DEG fond je uložio 20, a švedski Svedford deset miliona evra, dok je EBRD u tom trenutku dokapitalizovala Komercijalnu sa još 50 miliona evra.\nBanka je prošle godine napravila najbolji finansijski rezultat u poslednjih deset godina i zabeležila rekordni profit od 71 milion evra.\nKako je „Blic BIznis“ nedavno pisao interesovanje za kupovinu Komercijalne banke, koja je po mnogim poslovnim performansama među najboljim bankama u Srbiji, je veliko. U pitanju je nekoliko domaćih i stranih investicionih kompanija. Pojedine među njima bave se isključivo bankarstvom godinama unazad, a među potencijalnim kupcima su i investicioni fondovi koji posluju u različitim delatnostima, a između ostalog se bave i bankarstvom.\nTržišna vrednost Komercijalne banke je oko 395 miliona evra. Pre početka finansijske krize 2008. godine banka je na berzi vredela više od dve milijarde evra.\nBanka je prošle godine napravila najbolji finansijski rezultat u poslednjih deset godina i zabeležila rekordni profit od 71 milion evra. Kada je u pitanju stabilnost poslovanja, karakteriše je natprosečna likvidnost i kapitalizovanost. Vrednost akcije ove banke je na Beogradskoj berzi od početka godine skočila za oko 60 odsto.\nKomercijalna bankaProdajaSiniša MaliTender\nStigli prvi benchmark rezulatti: ovogodišnji MacBook Pro je prava zverina!\nUkidaju se ove tramvajske linije, evo i do kada\nVlada odlučila, evo koliko će iznositi minimalac\nFontana na Slaviji biće isključena na jedan dan\nOboren motociklista na Karaburmi\nTragedija, vatrogasac nastradao tokom obuke\nNe znate šta da obučete danas? Astrologija ima rešenje!\nNazad\tNapred 1 od 12.454\n9,536Likes Prati nas


Ethno Fusion Fest 2014 - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Muzika Ethno Fusion Fest 2014\nPeti po redu Ethno Fusion Fest će biti održan od 18 – 21. juna u Dvorištu beogradske sinagoge u ulici Maršala Birjuzova 19.\nMuzičari raznih žanrovskih opredeljenja i stilova, koji zajedničkim snagama želaeda očuvaju tradicionalnu muziku koja potiče iz različitih kultura i istraže bogate kulturne sinteze koje postoje među muzikama regiona će se i ove godine predstaviti Beograđanima.\nFestival će ove godine biti otvoren 18. juna u 20:30 projektom Ethno Fusion Fest benda Libi Bamizrah – Srce mi je na istoku, koji okuplja 13 muzičara iz sedam zemalja koji će u sklopu kreativne muzičke radionice proizvesti najroznovrsniju i najlepšu tradicionalnu jevrejsku muziku, kombinujući svoja znanja i stvarajući nove muzičke prostore.\nDrugog dana festivala, 19. juna u 20:30 nastupiće grupa Sormeh, trio čiji repertoar čine elegantna i misteriozna orjentalna muzika, a nakon njih u 21:30 grupa Izvor koja se bavi čuvanjem i izvođenjem tradicionalne muzike Balkana.\nFestival u subotu 21. juna u 22:00 zatvara svojim nastupom već tradicionalno Shira U’tfila, jedna od najomiljenih grupa našeg festivala koju publika svesrdno podržava, sa starim i novim programom i velikom zvezdom, gošćom iz Izraela, Inbar Bakar.\nSvi koncerti počinju u 20:30 časova, osim u subotu, 21.juna kada nastupa Shira U’tfila u 22:00.\nU slučaju lošeg vremena koncerti će biti održani u sinagogi.\nCena pojedinačne ulaznice je 400, a kompleta 1.000 dinara\nUlaznice se mogu kupiti sat vremena pre početka svakog koncerta U Dvorištu beogradske sinagoge, Maršala Birjuzova 19.\nViše informacija na sajtu www.ethnofusionfest.com\nPrethodni članakIz ove zemlje dolaze najgori turisti\nSledeći članakSvađe će vas ubiti\nEthno Fusion Fest u Beogradu\nTop 5 old school narodnih


Klačar: Blagi sam optimista, očekujem sporazum vlasti i opozicije u oktobru\nVesti Autor:N1 Beograd12. jul. 202118:23 > 18:4719 komentara\nProgramski direktor Centra za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) Bojan Klačar izjavio je da očekuje da će u oktobru biti potpisan sporazum između svih aktera dijaloga o poboljšanju izbornih uslova uz posredovanje članova Evropskog parlamenta, ako taj papir bude zadovoljio sve strane.\n„Iz našegh ugla taj format najbolji“, rekao je Klačar i dodao da to ne znači da mediji ne treba da budu uključeni u razgovore, ali da bi sa njima pre trebalo ddržati bilateralne sastanke – sa evparlamentarcima ili sa predsednikom skupštine.\nKlačar je naglasio da bi bilo dobro da iza sporazuma stanu akteri koji će na izborima da učestvuju, a da bi mediji i organizacije civilnog društva trebalo da budu konsultovani. „Ali nisam siguran da im je mesto da budu u neposredni akteri međustranačkog dijaloga“, kaže.\nBojan Klačarevroparlamentarcimeđustranački dijalogOpozicija


IVANJIČKA NUŠIĆIJADA MEĐU PET NAJBOLJIH FESTIVALA IZ SRBIJE\nU okviru Kampanja „Dani Srbije u regionu“ – „Zvuci leta u Srbiji“ koju vodi Turistička organizacija Srbije je od 31.05 – 02.06. 2017. godine učešće uzela i ivanjička Nušićijada koja se predstavila na pultovima pripremljenim za to na Trgu Krajine u centru Banja Luke i na konferenciji za medije i turoperatore u „Kristalnoj dvorani hotela Bosna“.\nKostimirani volonteri Nušićijade su, zajedno sa predstavnikom Turističke organizacije opštine Ivanjica, izazvali veliko interesovanje Banjalučana i predstavnika medija koji su pratili dešavanja na Trgu Krajine i konferenciji za novinare. Preko deset intervjua je dato raznim medijskim kućama među kojima je nekoliko sa nacionalnom frekvencijom. Od domaćina smo pozvani da tematski još jednom predstavimo naš festival na Banjalučkoj „Citadeli“.\nPredstavnik i koordinator turističke promocije Nušićijade i Turističke organizacije opštine Ivanjica – Miloje Ostojić se u ime svih festivala iz Srbije kojima TOS promoviše manifestacioni turizam (EXIT. GUČA, BEER FEST, NIŠVILLE i NUŠIĆIJADA) obratio novinarima i turoperatorima na konferenciji za štampu. Iskorišćena je prilika pa su svi prisutni pozvani da posete Nušićijadu poslednjeg vikenda u avgusta.\nPored Banja Luke ivanjički festival se predstavio u Bugarskoj i Sloveniji, na kome su kostimirani volonteri Nušićijade izazvali veliko interesovanje posetilaca. Slede, takođe i predstavljanja u Temišvaru - Rumunija, Podgorici - Crna Gora, Budimpešti - Mađarska i Solunu - Grčka.\nOvo je značajno priznanje za ivanjički festival i obavezuje organizatore da u narednim godinama budu još bolji i kvalitetniji.


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / Vučić: Ivana, uskoro u Srbiji!\nVučić: Ivana, uskoro u Srbiji!\nČestitka: Aleksandar Vučić\n- Izuzetna mi je čast da Vam cestitam osvajanje zlatne medalje u skoku u dalj na Evropskom prvenstvu u Pragu u izuzetno jakoj konkurenciji evropskih atletičarki. Vaša upornost, rad i želja za uspehom rezultirali su novim ličnim i državnim rekordom. Vanserijski nastupi na ovogodišnjem prvenstvu doveli su Vas do podviga i pobedničkog postolja, dostojnog zemlje koju predstavljate - navodi se u čestitki premijera Vučića.\nŠpanovićeva je do zlatne medalje i državnog rekorda došla skokom od 6,98 metara, koji je ostvarila u trećoj seriji.\n- Kraljica sportova dobila je danas novu evropsku prvakinju, a naša zemlja šampionku koja upravo ispisuje zlatne stranice srpske atletike. Ovo zlato osvojili ste u dvorani u Pragu, a sledeće, nadam se, kod kuće - na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Srbiji 2017. godine - istakao je Vucvić.