Javni beležnici Srbije na savetovanju na Kopaoniku - Izazov\nNovi magazin 8. decembra 2018. 16:30\nOn je, na savetovanju javnih beležnika na Kopaoniku ocenio da je beležništvo „dobro uspostavljeno“, a da je preostalo da se imenuju beležnici za područja još četiri osnovna suda za Dimitrovgrad, Knjaževac, Majdanpek i Sjenicu.\n„Na poslednjem konkursu imenovan je 31 beležnik tako da će Komora imati ukupno 199 članova“, rekao je Cvejić.\n„Na ovaj način dodatno je povećana pravna sigurnost građana, takođe je smanjena i mogućnost upisa prava na osnovu falsifikovanih isprava“, rekao je Cvejić.\n„Beležnici su overavali i potpise birača u postupku podnošenja kandidature za predsedničke, parlamentarne i lokalne izbore i nije bilo nikakvih značajnijih primedbi na efikasnost i zakonitost ovog procesa“, kazao je on.\n„Zadatak je da prouči uporedno pravna rešenja i primere dobre prakse u zemljama Evropske unije kako bi bili uneti u naš pravni sistem. To će, nadamo se, dovesti do daljeg širenja kruga poslova za koje su nadležni beležnici“, rekla je Deretić.


„Preobraženjsko pojanje”, jedinstvena kulturna manifestacija u zemlji i na Balkanu\nPočetak/Kultura/„Preobraženjsko pojanje”, jedinstvena kulturna manifestacija u zemlji i na Balkanu\nPetar Veljkovic 12. avgusta 2019.\nOsmi Festival dijalekatske poezije i proze, „Preobraženjsko pojanje” biće održan 15. i 16. avgusta u dvorištu Narodne biblioteke „Stevan Sremac“ u Nišu.\n„To je jedinstvena kulturna manifestacija u zemlji i na Balkanu, pokrenuta sa ciljem da se očuva maternji jezik i afirmiše književno stvaralaštvo na dijalektu“, poručuju iz Narodne biblioteke.\nNa manifestaciji će se okupiti pisci, koji budu odabrani na književnom konkursu za poeziju i prozu na dijalektu, muzičke grupe, svirači na narodnim instrumentima, pojci i sakupljači narodnog književnog blaga.\n„Predstavljaju se nove knjige poezije i proze nastale na maternjem jeziku i dodeljuju priznanja „Reč baštine” i „Slovo hvale i zahvale”, kao i posebno priznanje „Ranka Ranđelović” za doprinos u očuvanju narodnog govora i književno stvaralaštvo na dijalektu“, navode iz Narodne biblioteke.\nOrganizatori „Preobraženjskog pojanja” su niška Narodna biblioteka „Stevan Sremac”, Niški pesnički krug i Udruženje građana „Javne manifestacije”, a Festival počinje u 19,00 časova.\nNarodna biblioteka "Stevan Sremac" Preobrazenjsko pojanje\nKnjiževnik Vlasta Cenić dobitnik nagrade “Ratka Ranđelović”\nNarodna biblioteka „Stevan Sremac“: Jeftinija članarina za niške studente u naredna tri meseca\n„Gvozdeni oblaci“ novi roman niškog pisca Branislava Jankovića\nZbog Dana knjige članarina u biblioteci sa popustom


Vlatko Đuriček, direktor, CTP Invest, Srbija\nG. Vlatko Đuriček je diplomirao građevinarstvo na Univerzitetu u Beogradu. G. Đuriček je 2011. godine započeo svoju profesionalnu karijeru kao razvojni i investicioni menadžer u Delta Agraru, koji je od 2006. godine deo Delta Holdinga. Ima više od 8 godina iskustva u akviziciji i razvoju u saradnji sa međunarodnim i najvećim domaćim kompanijama za nekretnine kao što su Lidl i MPC Properties.\nVlatko Đuriček je krajem 2017. godine imenovan za direktora CTP Invest Srbija, spreman da iskoristi svoju široku stručnost u oblasti nekretnina. Tokom ovog perioda, portfolio u Srbiji raste progresivno i očekuje se da će uskoro imati svojih prvih 150.000 kvadratnih metara.\nКljučne reči: efikasno, interesovanje za inovacije, kreativno, komercijalne nekretnine, maloprodaja, supermarketi, retail parkovi, trgovački centri, Industrijski parkovi, logistički centri, razvoj lokacija, kupovina zemljišta i imovine, prehrambena industrija, razvoj maloprodajne mreže, investicije i razvoj, razvoj poljoprivrednih projekata, razvoj preduzeća, razvoj novih projekata, ekspanzija, izgradnja, upravljanje projektima u građevinarstvu, upravljanje timom, menadžment


Srbi traže svoj kanton u FBiH! – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKada počnu najavljene ustavne promjene u Federaciji BiH predstavnici srpskog naroda tražiće da Drvar, Glamoč i Grahovo dobiju poseban status u okviru ovog entiteta!\nU okviru zvaničnih pregovora o najavljenim ustavnim promjenama u Federaciji BiH, odnosno o formiranju hrvatskog i bošnjačkog “megakantona”, predstavnici Srba u ovom entitetu zahtijevaće da i oni dobiju svoju teritorijalnu formaciju, odnosno svojevrsni savez povratničkih srpskih opština, jer tvrde da, za razliku od Bošnjaka i Hrvata u RS, oni u FBiH nemaju poziciju koja bi im garantovala bezbjednost i konstitutivnost!\nOva inicijativa prvi put je iznesena prije nekoliko godina, a srpski predstavnici kažu da će je ponovo aktivirati, jer je njihov položaj sve teži, piše “Press RS”.\nPrema riječima Mile Marčete, poslanika u Parlamentu FBiH, Srbi povratnici traže poseban status unutar Federacije BiH, jer trenutno nisu konstitutivan narod u ovom entitetu.\n“To može biti jedna vrsta kantona ili posebne organizacije, koja bi, kao cjelina bila pod krovom Federacije BiH. Smatramo da bi trebalo formirati savez opština, a ako nekome bode oči da se to zove savez srpskih opština, ta odrednica može biti zamijenjena.\nU tom savezu bili bi Drvar, Glamoč i Grahovo, a nije sporno da bude i neka multietnička opština, kao što je Ključ i slično. Moramo imati neki autoritet, zakonske i ustavne norme koje bi nam garantovale konstitutivnost i vratile osjećaj da smo dio ovog društva”, rekao je Marčeta za Press RS.\nNa šta se zaista u Banjaluci odnosi čuvena razmjera “7-1”? (PRVI DIO)


Parlament BiH: Danas o popisu i sistemu državne pomoći - Klix.ba\n3.2.2012. u 05:39\nPredstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH danas će se na odvojenim sjednicama izjasniti o prihvatanju zakona o popisu i zakona o sistemu državne pomoći.\nPrema odluci Zajedničkog Kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH sjednica Predstavničkog doma počinje u 10 sati, a sjednica Doma naroda u 10.30.\nPrethodno, u 9 sati zajednička parlamentarna komisija održat će sjednicu na kojoj će sačiniti usaglašeni tekst zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine. Iako je ranije najavljivano kao mogućnost, Predstavnički dom danas neće održati sjednicu na kojem bi bio imenovan novi saziv Vijeća ministara, s obzirom da Agencija za istrage i zaštitu BiH još nije završila provjeru kandidata.\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojio je prije dva dana Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine. Popis će biti obavljen od 1. do 15. aprila 2013. godine, prema stanju na dan 31. marta te godine, što se uzima za referentan datum popisa.\nNa osnovu dogovora šestorice stranačkih lidera, postignutog krajem decembra, iz zakona je izbrisan član 48 kojim je bilo predviđeno da se rezultati o etničkoj strukturi stanovništva popisa iz 1991. godine primjenjuju pri formiranju vlasti sve do potpune primjene Aneksa sedam Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno do završetka povratka izbjeglih i raseljenih lica.\nKao uslov za dalji napredak BiH na evropskim integracijama, politički lideri su 28. decembra postigli politički sporazum o usaglašavanju tekstova zakona o popisu i zakonu o sistemu državne pomoći.\n02.02.2012. u 22:19


Podstrek za seoski turizam: Srpsko selo proglašeno za NAJBOLJE NA SVETU - Agro saveti\nNaslovna Aktuelnosti Podstrek za seoski turizam: Srpsko selo proglašeno za NAJBOLJE NA SVETU\nNa zasedanju generalne skupštine Svetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija u Madridu, Mokra Gora u Srbiji je proglašena za najbolje turističko selo na svetu, a pobedilo je viš od 170 sela iz 75 zemalja.\nMokra Gora u Srbiji je proglašena za jedno od najboljih turističkih sela 2021. godine u svetu. Ovo planinsko selo prostire se između planina Tare i Zlatibora, a glavna obeležja su predivan prirodni ambijent, Šarganska osmica, Drvengrad i termalne vode.\nPored ovoga, povoljni uslovi za život i infrastuktura bili su značajni činioci koji su uticali na odluku i bili uslov za apliciranje za ovakvu titulu.\nOsim Mokre Gore, za najlepše turističko selo sveta, iz Srbije su konkurisala i sela Gostilje i Tršić.\nKako navodi ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, Svetska turistička organizacija prepoznala je Mokru Goru kao izuzetnu destinaciju sa potencijalom za unapređenje seoskog turizma. Reč je o mestu koje slavi raznolikost, čuva tradiciju i kulturu i neguje biodiverzitet.\nPrethodni tekstZIMSKA REZIDBA VOĆA i važne smernice za orezivanje\nSledeći tekstRuska granica konačno otvorena za srpsku jabuku


Vreme 1248 - Istrazivanja: Ziveti sa sobom i azilantima\nIZMEĐU STEREOTIPA I SAOSEĆANJA: Pomoć tražiocima azila\nRezultati istraživanja, koje je početkom septembra sproveo CeSID i Visoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR), pokazuju da reči "tražilac azila" i "azilant" tek kod jedne petine ispitanika bude saosećanje i svest da se radi o ljudima koji su u nevolji i kojima je neophodno pomoći. Većina ispitanika se drži prilično neutralno po pitanju pomoći i stupanja u kontakt sa tražiocima azila.\nIstraživanje "Stav građana Srbije prema tražiocima azila" pokazuje i da je među građanima Srbije jasno izražena svest o problemima sa kojima se trenutno u Srbiji suočavaju tražioci azila. Ispitanici su pokazali i visok nivo poznavanja problema sa kojima se suočava ova socijalna grupa. Skoro 80 odsto ispitanika je bilo u stanju da navede koji to razlozi motivišu tražioce azila da napuste svoju domovinu, a većina ispitanih je uverena da je ključni motiv njihovog izbeglištva briga za vlastitu sigurnost i sigurnost njima najbližih ljudi. Anketirani građani su svesni i koja su to krizna područja koja emigranti napuštaju u potrazi za boljim uslovima života i obezbeđivanjem mira i sigurnosti za sebe i svoju porodicu.\nMUDŽAHEDINI I ZARAZE: Osim onih koji su spremni da pomognu i da pokažu određeni stepen saosećanja sa tražiocima azila, jedan deo ispitanika gaji krajnje negativna osećanja prema tražiocima azila i to definiše kroz negativne etničke asocijacije (mudžahedini, crnci, Cigani), veoma opasne bezbednosne stereotipe (lopovi, kriminalci, teroristi...) i kroz zabrinutost za budućnost srpske nacije i bezbednost srpske države na ovim prostorima.\nMeđutim, i unutar ove grupe građana koji se brinu da bi azilanti mogli da predstavljaju pretnju po državu ili da eventualno kroz proces "masovnog naseljavanja" preuzmu upravljanje Srbijom, postoji svest da je naša zemlja za tražioce azila isključivo usputna stanica u kojoj će se zadržati samo ukoliko ne budu imali izbora. Više od dve petine (44 odsto) ispitanika je uvereno da su zemlje Evropske unije pravi cilj tražilaca azila, a svega je 18 odsto onih koji veruju da će, ukoliko ne uspeju u ostvarivanju svog primarnog cilja, tražioci azila ostati u Srbiji.\nOdluka azilanata da Srbiju posmatraju kao usputnu stanicu ne treba da čudi jer čak i sami građani Srbije pokazuju veoma visok migracioni potencijal, prema kome čak 51 odsto ispitanika smatra da ova država nije privlačno mesto za život, a isto toliko njih razmišlja i o njenom napuštanju (vidi okvir "Životni standard u Srbiji").\nMORALNA OBAVEZA: Na najtopliji prijem tražioci azila su naišli u Sjenici, dok su u drugim naseljima gde se nalaze prihvatni centri građani prema njima pokazali znatno više opreza i suzdržanosti.\nBez obzira na određene razlike u prihvatanju tražilaca azila, građani Srbije su uvereni da država Srbija ima i moralnu i pravnu obavezu da ovoj grupi ljudi pruži svu neophodnu pomoć i zaštitu. U ovom trenutku većina građana tvrdi da država tražiocima azila pruža i obezbeđuje pomoć i zaštitu koja je u skladu sa njenim mogućnostima (44 odsto), a ispitanici iz onih naselja koja gravitiraju ka centrima za smeštaj smatraju da su uslovi u kojima borave tražioci azila sasvim zadovoljavajući, pa čak i dobri.\nNajveći nivo podrške i pomoći tražiocima azila očekuje se od republičke vlade, Komesarijata za izbeglice i međunarodnih organizacija koje se bave pitanjima raseljenih lica.\nNEUTRALNOST: Na opštem uzorku, građani uglavnom imaju neutralan stav prema tražiocima azila, dok je u Sjenici i Bogovađi veliki broj građana koji imaju pozitivno iskustvo i malo ili nimalo negativnih iskustava. "Najlošija" situacija je u Banji Koviljači, gde je istraživačima više od četvrtine ispitanika reklo da su imali negativnih iskustava sa tražiocima azila. Bez obzira na sve, građani nerado prihvataju činjenicu da je nužno otvoriti još neke centre za azil ili da su ti centri već otvoreni u njihovim naseljima.\nZa građane Srbije, najveću brigu zbog otvaranja prihvatnih centara predstavlja strah za ličnu i porodičnu bezbednost (25 odsto), potom kriminal (10 odsto) i drugačiji kulturni obrazac i navike (osam odsto). Bezbednost je ubedljivo najveći problem za Obrenovčane (49 odsto), dok se u Bogovađi plaše bolesti i širenja zaraze.\nVažno je imati u vidu da u Srbiji 88 odsto građana nikad nije imalo kontakt sa tražiocima azila; osam odsto ih je videlo u prolazu, a samo je četiri odsto anketiranih imalo prilike da neko vreme provede sa njima. U četiri naselja u kojima smo radili istraživanje, procenat onih koji nikada nisu imali kontakt sa tražiocima azila kreće se od 13 odsto u Bogovađi do čak 73 odsto u Obrenovcu.\nIstraživanje "Stav građana Srbije prema tražiocima azila" sprovedeno je na teritoriji cele Srbije bez Kosova i Metohije, i to na reprezentativnom uzorku od 600 punoletnih građana Srbije, sa posebnim poduzorcima od po 100 ispitanika za Loznicu (Banja Koviljača), Sjenicu, Lajkovac (Bogovađa) i Obrenovac. Ove opštine su posebno obrađivane jer se u njima nalaze centri za smeštaj tražilaca azila.\nPolna struktura ispitanika čini 53 odsto žena i 47 odsto muškaraca. Prosečna starost ispitanika je 46 godina. Obrazovna struktura ispitanika: osnovna škola i niže 13 odsto ispitanika, dvogodišnja ili trogodišnja srednja škola 19 odsto ispitanika, četvorogodišnja srednja škola 42 odsto ispitanika, viša škola ili fakultet 26 odsto ispitanika.\nProsečna mesečna primanja po članu domaćinstva: ne želi da kaže 21odsto, do 10.000 dinara 19 odsto, 10.000 do 20.000 dinara 26 odsto, 20.000 do 40.000 dinara 27 odsto, 40.000 do 60.000 dinara pet odsto, preko 60.000 dinara dva odsto.\nPrema nacionalnosti, najviše ispitanika su Srbi (88 odsto), pa Bošnjaci (četiri odsto), Mađari (tri odsto), a ostale nacionalnosti čine pet odsto ispitanika.\nŽivotni standard u Srbiji\nPrvi deo istraživanja bavi se ocenama ispitanika o njihovom životnom standardu u Srbiji.\nPrema rezultatima istraživanja, skoro trećina građana Srbije živi ispod svake granice podnošljivog. Graničnih slučajeva, to jest onih građana koji svoj i život svojih najbližih smatraju podnošljivim, je manje od trećine (29 odsto). Dobro živi tek za nijansu više od jedne desetine građana Srbije, dok je četvrtina onih koji svoj život ocenjuju kao osrednji. Skoro dve trećine populacije je nezadovoljno ukupnim stanjem u srpskom društvu.\nNešto više od jedne petine (22 odsto) građana Srbije smatra da je situacija u srpskom društvu podnošljiva, a tek je svaki deseti ispitanik pokazao zadovoljstvo trenutnim stanjem u državi.\nMalo više od jedne polovine ispitanika smatra da Srbija nije privlačna zemlja za život. Svega 14 odsto građana smatra svoju matičnu državu privlačnim mestom za život dok je još 31 odsto anketiranih koji smatraju da Srbija donekle to ipak jeste.\nRezultati ukazuju da najveći deo onih koji su spremni da napuste zemlju čine pojedinci starosti između 18 i 39 godina koji imaju završenu srednju ili višu ili visoku školu, što predstavlja nastavak višegodišnje prakse "odliva mozgova". Porazna je činjenica da još 19 odsto građana tvrdi da razmišlja (ali nije sigurno) o napuštanju Srbije, što u ukupnom zbiru daje čak 51odsto potencijalnih budućih migranata.\nSkoro polovina građana Srbije (46 odsto) u ovom trenutku ne pokazuje želju da napusti svoju zemlju.\nSkoro dve petine građana (37 odsto) spremno je da napusti Srbiju u potrazi za boljim životnim standardom. Više od jedne četvrtine ispitanika napustilo bi Srbiju zbog nedostatka posla, dok je još 23 odsto učesnika u istraživanju koji smatraju da u zemlji ne postoji perspektiva i da su slabe šanse da će se uskoro nešto promeniti nabolje.\nZanimljivo je da je veoma malo onih ispitanika koji bi napustili Srbiju zbog kriminala, nebezbednosti i ugroženosti ljudskih prava. Ovo nas može navesti na zaključak da je stanje unutar ovih oblasti još uvek pod kontrolom i ne ugrožava građane u onoj meri koja bi inicirala njihovo napuštanje zemlje.


RAZLOZI JASNI: Evo zašto je vojska toliko popularna u Rusiji - Nova Borba\nRAZLOZI JASNI: Evo zašto je vojska toliko popularna u Rusiji\nPopularnost ruske armije među Rusima sve više raste i dostigla je istorijski maksimum.\nNa to je uticalo više faktora, pre svega efikasnost ruskih Oružanih snaga u sirijskoj i krimskoj operaciji, kao i dobra reputacija ministra odbrane Sergeja Šojgua u narodu.\nKako pokazuju ankete, Rusi ne samo da se ponose svojom armijom, već su i sami spremni da joj služe, prenosi Glas Moskve.\nNaime, najnovija ispitivanja javnog mnjenja pokazuju da skoro 90 odsto Rusa odobrava aktivnost ruske armije, što je, povećanje od 36 odsto od 2012. godine.\nIstovremeno, rekordnih 68 odsto ispitanika izjasnilo se da bi želelo da vidi svoje rođake u redovima ruske vojske.\nRuski eksperti su uvereni da je glavnu ulogu u rastu popularnosti armije odigrao Sergej Šojgu, koji je najpopularniji ministar na čelu vojske za poslednjih nekoliko decenija, kao i efikasnost ruskih Oružanih snaga u sirijskoj i krimskoj operaciji.\nŠojguova popularnost se povezuje sa njegovom harizmom, a pre svega sa rezultatima i uspehom koji je postigao otkako je na čelu Oružanih snaga Rusije.\n„Pogledajte šta je sve uradio ministar odbrane i ruski Generalštab: organizovali su Međunarodne vojne igre i ’Tenkovski biatlon‘, najatraktivnije i najposećenije takmičenje, koje istovremeno omogućava da se usavrše veštine tenkista. Radi TV kanal ’Zvezda‘, koji pripada Ministarstvu odbrane, kao i čuveni Park patriot, gde se organizuju velike izložbe vojne tehnike i drugi značajni događaji, poput foruma ’Armija‘. Osim toga, i sama harizma Sergeja Šojgua je odradila svoje. On prisustvuje vojnim vežbama, obilazi vojne jedinice, nagrađuje vojnike. Ali mislim da je najvažnije to što se vojno rukovodstvo zemlje okrenulo samom vojniku i oficiru, poboljšavanju njihovih uslova života i podizanju socijalnog statusa. Poboljšani su uslovi u kasarnama, rešava se stambeno pitanje vojnika. Ranije su oficiri čekali u redovima da dođu do stana i postojala je opasnost da će večno biti na listi čekanja, a danas je sve to rešeno“, kaže Andrej Koškin, rukovodilac Odeljenja politikologije i sociologije ruskog državnog univerziteta „Plehanov“.\nŽene ponovo vole oficire\nEkspert dodaje da su značajno porasle i plate vojnika, a da su oficiri ponovo postali popularni među ženama.\n„Najvažnije je to da na maturske večeri pitomaca i akademaca dolazi sve više devojaka. Ja sam služio i u sovjetskoj i u ruskoj armiji i mogu da kažem da devedesetih toga nije bilo. Devojke su ponovo zavolele naše oficire, a to je takođe pokazatelj prestiža armije. Sada se devojke sa zadovoljstvom udaju za oficire, između ostalog i zato što znaju da će biti stambeno i materijalno obezbeđene. Danas je čak i poručnik u stanju da sa svojom platom izdržava mladu porodicu“, kaže Koškin.\nUloga Krima i Sirije\nPopularnosti vojske među Rusima doprinele su i sirijska i krimska operacija. Prema rečima Koškina, „ljubazni ljudi“ su na Krimu 2014. godine pokazali kako izgleda savremena ruska armija i kako ona pobeđuje „ne svojom brojnošću, već umećem“, čak i bez ijednog ispaljenog metka.\nKako navodi Koškin, posle Krima, usledila je i 2015. godina i početak ruske operacije u Siriji. Taj rat je prošao sa malim gubicima, a završen je velikom pobedom nad terorizmom i trijumfalnim povlačenjem ruske vojske iz te arapske republike.\n„Mi smo pobedili Islamsku državu u Siriji, i to smo učinili toliko ubedljivo da su SAD odmah taj uspeh pripisale sebi. U sećanju Rusa i dalje žive priče o tome kako su Amerikanci interpretirali svoju ulogu u Drugom svetskom ratu, tvrdeći da su oni pobedili ’hitlerovce‘. Zbog toga Ruse uznemirava to pripisivanje pobede u sirijskom ratu, a s druge strane se ponose time kako su naši mladi momci, piloti i drugi vojnici ispunili svoje zadatke, a to su, mora se priznati, uradili maestralno. Takođe, utisak na njih je ostavila i borbena tehnika, koju su naše snage koristile u Siriji. Rusi odavno nisu videli ruske rakete koje lete nad teritorijom dve države. Uostalom, mi se i dalje sećamo kako je bilo devedesetih, kada avioni nisu leteli, zato što nije bilo dovoljno goriva“, zaključio je Koškin.\nVojni eksperti kažu da je ranije u Rusiji bilo pokušaja da se izbegne vojna služba, a da danas Rusi rado idu u vojnike.\nZa Ruse je, kako ističu, služenje vojnog roka postalo pitanje časti, ponosa i duga prema državi.


🚌 Autobus Paraćin → Larisa - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Paraćin - Larisa\nAutobuske karte za Paraćin Larisa kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Paraćin - Larisa\nParaćin - Larisa se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Paraćin - Larisa. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


LETNJA ŠKOLA INOVATIVNOG TEHNOLOŠKOG PREDUZETNIŠTVA (ITP)\nU periodu od 2. do 26. jula 2019. godine u Startap centru uspešno je realizovana Letnja škola inovativnog tehnološkog preduzetništva. Ovaj pilot projekat organizovali su Startap centar Niš, Mašinski, Elektronski i Ekonomski fakultet u Nišu u saradnji sa IT kompanijama iz regiona sa ciljem primene stečenih i sticanja novih praktičnih znanja studenata o naprednim tehnologijama u realnim okolnostima, radi stvaranja inovativnog proizvoda ili usluge i njihovog plasmana na tržištu.\nKroz Letnju školu ITP uspešno je prošlo 22 polaznika – studenti Mašinskog, Ekonomskog i Elektronskog fakulteta, kao i učenici Umetničke škole i gimnazije „Bora Stanković“ (računarski smer). Oni su, raspoređeni u grupama, aktivno radili na izazovu javne institucije JKP „Parking servis” u cilju predikcije parkiranja u centralnim gradskim zonama koristeći se principom mašinskog učenja (Machine Learning), na osnovu otvorenih podataka koje je pružila ova javna institucija.\nTokom četiri nedelje održan je veliki broj tehnoloških i netehnoloških radionica i tutorijala vezanih za konkretan zadatak, definisani su osnovni principi izabranog rešenja i izrađen je detaljan plan aktivnosti.\nTeme netehnoloških radionica bile su:\n• Osnove startap preduzetništva\n• Upravljanje i planiranje projekta (KANBAN metod)\n• Zaštita intelektualne svojine u startap ekosistemima\n• Uloga kreativnih industrija u tehnološkom preduzetništvu\n• Prezentacija (pitch) ideje i koncepta inovativnog proizvoda ili usluge investitorima.\nTeme tehnoloških radionica bile su:\n• Savremene arhitekture softvera\n• Dizajn korisničkog interfejsa\n• Primena neuronskih mreža i dubinskog učenja u detekciji objekata na slici\n• Predviđanje vremenskih serija korišćenjem algoritama mašinskog učenja.\nLetnja škola ITP-a ima za cilj podizanje svesti o potencijalu tehnološkog inovativnog preduzetništva, zasnovanog na idejama koje koriste napredne tehnologije, ali i ohrabruje u smislu aktiviranja studenata i učenika za rešavanje drugih gradskih izazova i rešavanje problema ugroženih ciljnih grupa i pojedinaca u gradu Nišu.\nSTUDY VISIT BY HIGH SCHOOL STUDENTS FROM NORWAY


Sutra na “Slaviji” tradicionalni kros\nTradicionalni školski kros održaće se u subotu 13. maja na terenima Sportsko-rekreativnog centra “Slavija” u Kovačici sa početkom u 10. časova.\nBojan Pavlović, kapiten fudbalskog kluba “Spartak” iz Debeljače je u svoj matični klub došao pre tačno 18 godina. Nikada nije poželeo da menja sportski kolektiv u kome je sve počelo. Njegova upornost i odanost klubu mu je dala najvažnije mesto u timu, mesto vođe.\nStonoteniseri igraju 15. kolo\nNaši stonoteniski klubovi će 18. i 19. marta odigrati 15. kolo šampionata.\nNa programu je i šestaesto kolo u ligi više – Prvoj ligi\nSportska hala je za godinu i po dana bila odličan domaćin dva značajna takmičenja JKA shotokan federacije Srbije – najpre prvenstva Vojvodine 2015. godine a ove i drugog u seriji turnira pod\nRukometašice Spartaka iz Debeljače pobedile su 11. marta u prvenstvenom meču Prve lige Srbije u Iđošu tamošnji Partizan rezultatom 29:20. Spartanke su treće sa 20 osvojenih bodova, isti broj bodova imaju rukometašice drugoplasiranog Slovena iz Rume a bod više od Slovena i Spartaka\nPovodom održavanja prvog Kovačičkog polumaratona u nedelju 19. marta će biti zatvorene pojedine ulice u Kovačici i Debeljači.\nOva sportsko – turistička manifestacija pod nazivom “Nije\nU prijateljskim fudbalskim utakmicama koje su odigrali naši klubovi iz Druge južnobanatske lige Zapad grupa Sever 12. marta postignuti su sledeći rezultati:


JELENA RISTIĆ: Znamo kako da unapredimo elektronska plaćanja - Nira Press\nPočetna » JELENA RISTIĆ: Znamo kako da unapredimo elektronska plaćanja\nVažno je da se obezbedi veći broj POS terminala za sektor malih i srednjih preduzeća. Da bismo to postigli, potrebno je javno-privatno partnerstvo. Spremni smo da aktivno učestvujemo i doprinesemo realizaciji, i u pogledu tehnologije i najsavremenijih rešenja\nElektronska plaćanja su veoma važna kao jedna od poluga u borbi protiv sive ekonomije ali i za razvoj celog društva. Da bi se unapredila elektronska plaćanja, važno je, pored ostalog, i da se obezbedi veći broj POS terminala za sektor malih i srednjih preduzeća (MSP ili engl. SME), pokazalo je najnovije istraživanje kompanije Masterkard (Mastercard) koje je sprovedeno krajem prošle godine i nedavno predstavljeno javnosti. Jelena Ristić, direktorka za tržišta Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine u kompaniji Masterkard, kaže za Magazin Biznis da prema broju POS terminala Srbija zaostaje za zemljama Evropske unije, ali i za nekim državama regiona. I ne samo to, ako nema POS terminala na prodajnom mestu, korisnicima je uskraćena mogućnost da biraju kako će platiti, napominje Jelena Ristić:\n– Najnovije Masterkard istraživanje je pokazalo da je upravo u sektoru MSP uskraćena ta mogućnost izbora plaćanja. Podaci pokazuju da Srbija ima 10.276 POS terminala na milion stanovnika, što je daleko ispod proseka centralne i istočne Evrope koja ima oko 18.000 POS terminala, dok je prosek Evropske unije oko 23.000 POS terminala na milion stanovnika. Dakle, postoji prostor za razvoj, jer želimo da podsticanjem elektronskih plaćanja utičemo na smanjenje sive ekonomije. Naši ciljevi su, pre svega, direktno usmereni na bezgotovinsko društvo.\nKo treba da obezbedi i dostavi POS terminale sektoru MSP?\n– Za najbolje rezultate potrebna je sinergija između bankarskog sektora, javnog sektora, države i kartičarskih šema, što je u interesu svih nas. Istraživanja su pokazala da preduzeća najčešće iznajme POS terminal od svoje matične banke, za šta plaćaju mesečnu nadoknadu.


Osnovni modeli socijalnog osiguranja u Evropi – gde je tu Srbija? | Talas.rs\nVisoki socijalni doprinosi koji su neophodni za funkcionisanje Bizmarkovog sistema, koji se primenjuje i u Srbiji, negativno utiču na stopu ekonomskog rasta\nPostoje dva osnovna modela državno finansiranog sistema socijalnog osiguranja – njihovi tvorci su Oto fon Bizmark, pruski i nemački kancelar, i Vilijam Beveridž, britanski ekonomista, pa su i modeli dobili naziv po njima – Bizmarkov i Beveridžov.\nOva dva konkurentna socijalna sistema trenutno čine osnovu za većinu sistema države blagostanja u evropskim zemljama: Beveridžov sistem je zastupljen u skandinavskim zemljama, Velikoj Britaniji i Irskoj, dok je većina kontinetalnih zemalja primenila Bizmarkov sistem, koji je prisutan i u Srbiji.\nU čemu se razlikuju ova dva modela?\nOba modela imaju isti cilj: da obezbede državno socijalno osiguranje koje pokriva penzioni i zdravstveni sistem. Ali oni se razlikuju u načinu na koji to obezbeđuju.\nBizmarkov sistem bazira se na zaposlenosti i naplati socijalnih doprinosa kojima se direktno finansiraju penzioni i zdravstveni sistem. Za razliku od poreza, kojim se finansiraju opšte državne nadležnosti i gde ne postoji veza između toga koliko plaćate i šta od države dobijate zauzvrat, u slučaju socijalnih doprinosa ova veza donekle postoji. Ako plaćate doprinose, možete da očekuje da budete zdravstveno osigurani i da ćete na kraju radnog veka dobiti penziju čija visina treba da zavisi i od toga koliko ste u fond uplatili – broj godina radnog staža i visina plate, a samim tim i uplaćenih doprinosa, doneće vam višu penziju. Međutim, ako ove doprinose ne plaćate, ne možete se nadati ni zdravstvenom ni penzionom osiguranju. Bizmarkov sistem takođe uglavnom obezbeđuje visoku stopu zamene u slučaju penzija: prosečna penzija je prilično visoka u odnosu na prosečnu platu.\nBeveridžov model, s druge strane, bazira se na finansiranju putem opštih poreza, pre svega poreza na dohodak ali i poreza na potrošnju kao što je PDV. Tu ne postoji veza između uplaćenih suma i prava koja se dobijaju. Starosne penzije dobijaju svi, bez obzira da li su radili i koliko, a takođe i svi dobijaju istu visinu penzije. Starosne penzije su niske, mnogo niže od prosečne plate, i više imaju funkciju socijalne pomoći u starosti jer su postavljene nisko tako da garantuju tek minimum životnog standarda. Zato se očekuje da pojedinci ili parovi planiraju svoju starost i da na vreme za nju štede tokom životnog veka.\nPosledice različitih sistema socijalnog osiguranja\nDok se u idealnom slučaju socijalno osiguranje u Bizmarkovom modelu finansira preko fiskalnog opterećenja zarada, u Beveridžovom ovo može biti preko nekoliko različitih poreskih oblika. Opterećenje rada socijalnim doprinosima ima i svoje mane: socijalni doprinosi moraju da budu visoki usled demografskih kretanja poslednjih decenija, pa obeshrabruju zapošljavanje u formalnoj ekonomiji zaposlenih sa niskim kvalifikacijama. Time se povećava potpuno ili delimično angažovanje radnika u sivoj ekonomiji (potpuno bez ugovora ili prijavom na mnogo nižu osnovicu i isplatom razlike u nivou plate „na ruke“), kao i nezaposlenost, pre svega mladih, žena i onih sa niskim kvalifikacijama.\nTakođe, socijalni doprinosi se naplaćuju od prvog zarađenog dinara, tako da se ne može organizovati neki oblik oslobođenja od plaćanja za najniže zarade kao što je to moguće u slućaju poreza na dohodak. Tako se kod nas na prvih 15.000 dinara zarade ne plaća porez, već samo na sumu preko toga, dok se socijalni doprinosi za PIO i RFZO plaćaju na celokupnu sumu.\nRazličiti poreski oblici nemaju isti uticaj na ekonomski rast. Međunarodna istraživanja su pokazala da je mobilnost faktora proizvodnje veoma važna – što je neki faktor proizvodnje manje pokretljiv, to je lakše oporezovati ga jer on ne može da pređe negde drugde. Dok je kapital visoko mobilan (vrlo lako prelazi granice pa može da ode tamo gde su poreske stope niže), rad je znatno manje mobilan, a potrošnja je najmanje pokretljiva. Zato se savetuje da poreske stope budu najviše na potrošnju (PDV, akcize) i imovinu, umerene na rad (porez na zaradu i socijalni doprinosi), a najniže na kapital (porez na dobit). Visoki socijalni doprinosi neophodni za funkcionisanje Bizmarkovog sistema stoga negativno utiču na stopu ekonomskog rasta.\nZdravstveno osiguranje i problem nezaposlenosti\nOba sistema finansiraju državni sistem zdravstva. Ali nemaju oba sistema isti obuhvat. U teoriji, oba sistema bi trebalo da obuhvataju celokupnu populaciju. Dok ovo za Beveridžov model važi uvek (za lečenje vam je dovoljna lična karta jer pravo na lečenje dobijate automatski državljanstvom, plaćali ili ne plaćali poreze), u Bizmarkovom modelu to važi samo u slučaju pune zaposlenosti. Jer ako ne plaćate doprinose, ili ih ako neko drugi ne plaća za vas, nemate ni osiguranje.\nŠta se, međutim, dešava kada u nekoj zemlji postoji visoka nezaposlenost koja traje godinama? Kada je reč o zemljama u tranziciji, ne moramo da idemo daleko od kuće, dovoljno je da pogledamo Srbiju. Od evropskih zemalja, dobar primer bila bi Grčka nakon recesije 2009. godine i sa njom povezane krize javnog duga. U tom slučaju dolazi do toga da veliki broj ljudi nema zdravstveno osiguranje. Države se uglavnom trude da broj ljudi koji nemaju osiguranje smanje time što proširuju kategorije onih koji se smatraju osiguranim preko drugih članova svog domaćinstva ili tako što će njihove troškove pod određenim uslovima preuzeti država. Ali ovaj obuhvat nikada nije toliko širok kao kod Beveridžovog sistema.\nDugoročna nezaposlenost posledica je velikog broja faktora, ali pre svega karakteristika tržišta rada i institucionalnog poretka. Kada je poredak loš, kao u Grčkoj i Srbiji, usled loših propisa, pravne nesigurnosti i visoke korupcije, onda i ne treba da nas čudi sporo restrukturiranje privrede i samim tim visoke dugoročne stope nezaposlenosti izvan velikih gradskih centara. Ovo posledično može negativno da utiče na celokupan zdravstveni sistem usled manjih prihoda, ali i da dovede do velikog broja ljudi koji nisu zdravstveno osigurani.\nPrema podacima iz 2017, oko 100.000 ljudi u Srbiji živi bez zdravstvenog osiguranja\nNa primer, prema podacima RFZO krajem 2017. u Srbiji je bilo ukupno 6.901.482 osiguranika, ali je Republički zavod za statistiku procenjivao ukupan broj stanovnika na 7.001.044. Razlika ova dva broja od oko 100.000 ljudi predstavlja broj ljudi koji u Srbiji žive bez zdravstvenog osiguranja. Ovakvo stanje nije posledica nikakvog namernog programa štednje, već jednostavno posledica logike na kojoj Bizmarkov sistem počiva – kada je sistem uvođen u XIX ili početkom XX veka, dugoročna nezaposlenost nije bila karakteristika tržišta rada jer su porezi na zarade bili niski, minimalnih zarada nije bilo, kao ni veoma rasprostranjenih kolektivnih ugovora, i veliki deo radnika još uvek je bio zaposlen u poljoprivredi. Iako je sadašnje stanje mnogo drugačije od početnog, sam sistem nije se puno menjao, pa je došlo do ovih nenameravanih posledica.\nZdravstveno osiguranje i pandemija\nZa sada, međutim, ne deluje da je izbor između Bizmarkovog ili Beveridžovog sistema zdravstvenog osiguranja imao neki primetan uticaj na zdravstvene ishode u borbi protiv pandemije Covid-19, već da je mnogo važniji bio pravovremeni odgovor državnih organa na izbijanje krize. Još jedan važan faktor je opšta organizacija državnog zdravstva, od sposobnosti upravnika u bolnicama do njihove opremljenosti neophodnim sanitetskim materijalom.\nTAGS: Beveridžov model Bizmarkov model COVID-19 pandemija socijalno osiguranje zdravstveno osiguranje zdravstvo


Vesti :: Za zdrave zube čak devet miliona dinara\nDevet domova zdravlja u devet opština u Srbiji dobilo je po 1,1 milion dinara za unapređenje kvaliteta rada stomatološke zdravstvene službe i oralnog zdravlja stanovnika, koji će biti utrošeni za nabavku opreme, nove prostorije i zdravstveni kadar.\nUgovore o dodeli finansijskih sredstava predstavnicima domova zdravlja u Klubu poslanika uručila je ministarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović, koja je rekla da taj projekat ima za cilj da pomogne lokalnim zajednicama i zdravstvenom sistemu na različite načine.\nOna je istakla da se Ministarstvo ovoga puta opredelilo da to bude stomatološka zaštita.\n- Ideja je da kroz ovaj projekat pravo na stomatološku zdravstvenu zaštitu o trošku Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje dobiju svi oni koji je nemaju. Dakle, radno aktivni, kao i oni koji nisu osigurani mogu koristiti u narednih šest meseci ova sredstva - naglasila je ministarka. Takođe, dodala je da će ovim projektom biti obuhvaćeno oko 4.000 građana.\nIzvor: KURIR 06. 06. 2013.god.\n6. Juni 2013. Vesti 0 1323\ndevet dinara zdrave zdravlja zube vesti miliona kadar zdravstveni koji nabavku sredstva opreme nove prostorije\nTri reči: devet miliona dinara, miliona dinara vesti\nDve reči: zdrave zube, miliona dinara, devet miliona, zdravstveni kadar, nove prostorije, nabavku opreme, opreme nove\nJedna reč: devet, dinara, zdrave, zdravlja, zube, vesti, miliona, kadar, zdravstveni, koji, nabavku, sredstva, opreme, nove, prostorije


Radikali napustili sednicu Skupštine grada | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Radikali napustili sednicu Skupštine grada\nBEOGRAD - Odborici Srpske radikalne stranke napustili su, nakon usvajanja dnevnog reda, sednicu Skupštine grada, nezadovoljni što se ona održava "15 dana pred izbore".\nRadikali su, nakon što je odbijeno da se na dnevni red sednice stavi i rasprava o dosadašnjem radu Komisije za utvrđivanje činjenica vezanih za postupanje nadležnih organa i organizacija u vezi sa statusom lokacije luka "Beograd" napustili salu, a predsednik Skupštine grada Aleksandar Antić je odredio pauzu.\nŠef odborničke grupe SRS Nemanja Šarović rekao je da nije bilo potrebe da se današnja sednica zakazuje.\n"Mislim da ne treba obmanjivati građane sednicama 15 dana pred izbore. SRS je rekla sve što je imala i bila najaktivnija u predhodne četiri godine", rekao je Šarović novinarima.\nOdbornici su na početku sednice po skraćenom postupku usvojili predlog rešenja o razrešenju i imenovanju dva člana Gradske izborne komisije.\nDužnosti su razrešeni članovi Ljiljana Lazić na lični zahtev i Branko Dragović, a na njihova mesta imenovali su na predlog Demokratske stranke Zoran Naumović i na predlog SRS Aleksandar Bojić.\nNa dnevnom redu sednice nalazi se izmene i dopune Odluke o finansiranju programa, projekata i investicionih aktivnosti korisnika sredstava budžeta grada Beograda u 2013. i 204. godini, kao i izmene i dopune odluke o investicionom programu Agencije za investicije i stanovanje Gradske uprave u 2013. i 2014. godini.\nOdbornici će se izjasniti i o predlogu odluke o izmeni i dopuni odluke o mreži osnovnih škola u Beogradu, o rešenju o dodeli naziva "Ćošak Radivoja Koraća" na platou na teritoriji opštine Stari grad i drugim.\nBeograd dobitnik priznanja Grad sa 12 zvezdica\nPostavljena spomen-ploča Oskaru Daviču\nNa Hipodromu u ponedeljak nova trkačka sezona\nZa uskrs bez naplaćivanja parkiranja


U Siriji osam civila stradalo u ruskom bombardovanju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U Siriji osam civila stradalo u ruskom bombardovanju\n3Piše: Beta-AFP 23. januara 2020. 22.42\nOsam osoba, medju kojima jedna cela porodica, stradalo je „vazdušnom napadu ruskog vazduhoplovstva“, navela je opservatorija.\nSnage sirijskog predsednika Bašara el Asada, uz podršku ruskog ratnog vazduhoplovstva, od 16. decembra su pojačale bombardovanje tog područja dok se na tlu vode borbe s džihadistima i pobunjenicima, uprkos primirju najavljenom u avgustu.\nViše od 380.000 ljudi poginulo je od početka rata u Siriji. Konflikt je počeo represijom protesta opozicije u martu 2011. godine, a tokom godina je postajao složeniji sa učešćem stranih zemalja i raznih džihadističkih grupa.\nbombardovanje, civili, Sirija\n24. januara 2020. u 07.36\nkonacno neko da pise i o zlocinima rusije .toliko ih ima a nigde ni reci o njima. putin i njegov kgb savrseno prikrivaju sva zlodela dusije u svim ratovima koje su vodile a u svakom je bila. ne daj boze da rusija bude vodeca svetska sila ceo svet bi bio gulag jer putin je kgb_ovac u dusi srcu\nRat u Siriji traje osam godina, i predsednik Asad je odlucan da ocisti zemlju o svih stranih teroristickih faktora uz legalnu pomoc Rusije. Nema tu nikakvih zlodela, mnogo ljudi je nastradalo da bi se teroristima dozvolilo da se konsoliduju i porodice distanciraju. Ameri su stvorili haos u Siriji, Rusi je dovode ponovo u red. Objektivnost Sirijske bservatorije za ljudska prava, sa jednim zaposlenim i sedistem u Londonu, je i pticama na grani jasna. Pa ti vidi koliki je tvoj koeficijent inteligencije.\n24. januara 2020. u 19.13\nEh, jadni „Danas“ , stalno patite od rusofobije .


Prelaznom vladom želim da spriječim državnu krizu - BIGportal.ba\n22 Maja, 2019 056\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc poručio je danas da je pronalaženjem eksperata koji su popunili ministarska mmesta koja su napustili članovi Slobodarske partije (FPO) spriječio da iz krize jedne stranke nastane državna kriza.\nKurc je na konferenciji za štampu pred prvi sastanak prelazne vlade nakon polaganja zakletve novih ministara rekao da građani imaju šansu na prijevremenim izborima da odluče o budućem kursu.\nKako je rekao, imena novih članova u prelaznoj vladi prvo je saopštio svim parlamentarnim partijama, a prije svih liderki Socijaldemokratske partije (SPO) Pameli Rendi Vagner, te je najavio dalje razgovore sa liderima stranaka.\n– Najpre sam informisao SPO kao najveću opozicionu stranku u parlamentu, a kasnije ostale – objasnio je kancelar.\nKurc je naglasio da prelazna vlada nema iste zadatke kao ona klasična i da će joj je prije svega zadatak da sačuva stabilnost do izbora koji bi trebalo da se održe u septembru.\nKriza u austrijskoj vladi i krah koalicije sa FPO uslijedili su nakon objavljivanja video snimaka na kojima doskorašnji lider slobodaraca Hajnc Kristijan Štrahe jednoj Ruskinji nudi državne poslove u zamjenu za finansijsku pomoć njegovoj stranci.


March 2020 – Page 2 – Radio Srbac\nČlanovi LU ,,Srna” podijelili 25 paketa hrane i sredstava za higijenu\nLovačko udruženje “Srna” Srbac organizovalo je danas podjelu 25 prehrambeno-higijenskih paketa starijim i oboljelim lovcima koji su dugogodišnji članovi udruženja.\nOvu odluku, na prijedlog predsjednika udruženja Gorana Savanovića, donio je Upravni odbor na telefonskoj sjednici održanoj 28. marta, a sve sa ciljem da se pruži pomoć lovcima koji zbog pandemije virusa korona i ograničenja kretanja ne mogu da dođu do osnovnih životnih namirnica.\n“Uvažavajući okolnosti u kojima smo se našli, odlučili smo da podijelimo pomoć našim članovima koji se nalaze u rizičnoj kategoriji, a podršku smo dobili i od Štaba za vanredne situacije i načelnika opštine Mlađana Dragosavljevića”, rekao je Savanović.\nPaketi su distribuirani u sve sekcije udruženja proporcionalno broju članova a uručili su ih predstavnici lovočuvarske službe i jedan broj predsjednika lovačkih sekcija. Upravo na prijedlog predsjednika sekcija sačinjen je spisak dobitnika pomoći.\n„Pozivamo sve naše članove da se pridržavaju mjera nadležnih državnih i opštinskih organa, pogotovo nakon uvođenja vanrednog stanja, i apelujemo da se sve aktivnosti svedu na egzistencijalni minimum, a brigu o lovištu vodiće lovočuvarska služba, predsjednici sekcija, predsjednik skupštine i predsjednik lovačkog udruženja“, istakao je Savanović.\nIz Poreske uprave je saopšteno da je Vlada Republike Srpske juče donijela odluku o privremenom odgađanju plaćanja poreskih obaveza po osnovu poreza na dobit, poreza na dohodak, te naknade za unapređenje opštekorisnih funkcija šuma i protivpožarne naknade po godišnjoj poreskoj prijavi za prošlu godinu sa 31. marta na 30. jun ove godine.\n“Prema ovoj odluci, odgoda plaćanja se odnosi na privredne subjekte-pravna lica i preduzetnike, koji usljed mjera na sprečavanju širenja virusa korona imaju poteškoće u poslovanju, o čemu podnose pisanu izjavu Poreskoj upravi Republike Srpske. Obaveze koje će na osnovu ove odluke biti odgođene, poreski obveznici će izmiriti u ratama do kraja 2020. godine”, navodi se u saopštenju.\nObavještavaju se poreski obveznici da od danas pravna lica i preduzetnici mogu preuzeti formu pisane izjave na internet stranici Poreske uprave.\nImajući u vidu da je u toku pandemija virusa korona, te da se preduzimaju sve potrebne mjere na sprečavanju daljeg širenja, Poreska uprava je omogućila poreskim obveznicima da ovu izjavu podnesu u elektronskom obliku na elektronsku adresu odgodaplacanja@poreskaupravars.org.\nPoreski obveznici izjavu mogu da podnesu i faksom na sljedeće brojeve – Područni centar Banjaluka 051/332-384, Područni centar Prijedor 052/234-691 ili 052/240-850, Područni centar Doboj 053/241-950, Područni centar Bijeljina 055/210-868, Područni centar Zvornik 056/210-780, Područni centar Istočno Sarajevo 057/321-057, te Područni centar Trebinje 059/271-831.\nPoziv poljoprivrednicima da iskoriste pravo na regres\nOpštinska uprava Srbac poziva poljoprivredne proizvođače koji su ostvarili pravo na regresirano dizel gorivo da se od ponedjeljka 30. marta jave kod službenika u resornom odjeljenju u zgradi opštine kako bi preuzeli i popunili obrazac sa kojim će moći ostvariti pravo na ovu vrstu podsticaja.\nOvom prilikom, zamoljavaju se poljoprivrednici da obavezno nose zaštitnu opremu u cilju prevencije od širenja korona virusa i da imaju razumijevanje za ograničen broj ulazaka u zgradu opštine, te poštuju propisano rastojanje od jednog metra.\nPravo na regresirano dizel gorivo ostvarila su 303 poljoprivredna proizvođača u našoj opštini, od ukupno 9.418 poljoprivrednih gazdinstava u Republici Srpskoj, za šta će ukupno biti izdvojeno 5.5 miliona КM.\nSpisak korisnika podsticaja sa područja opštine Srbac, kao i obrazac u elektronskoj formi, zainteresovani mogu preuzeti na zvaničnoj internet stranici Opštine Srbac.\nPreuzimanje i kupovina regresiranog dizel goriva trajaće do 30. oktobra 2020. godine.\nPodsticaj za regresiranje dizel goriva za izvođenje proljećnjih i jesenjih radova u poljoprivredi utvrđen je u iznosu od 0,60 КM po litri. Regresirano dizel gorivo korisnici će preuzimati kod distributera koji su sklopili sporazum za distribuciju sa ministarstvom.\nSocijalno ugroženim licima podijeljeno 100 paketa osnovnih životnih namirnica\nU organizaciji Opštine Srbac danas je izvršena podjela 100 prehrambenih i higijenskih paketa korisnicima socijalne pomoći koji su pogođeni vanrednom situacijom uvedenom zbog pojave virusa korona.Radi se najvećim dijelom o socijalno ugroženim staračkim domaćinstvima koja nemaju bliskih srodnika i nisu u mogućnosti da dođu do potrebnih namirnica zbog zabrane kretanja licima starijim od 65 godina. Među dobitnicima paketa je i nekoliko porodica slabijeg imovnog stanja.Pomoć je obezbijedila Opštinska uprava Srbac, a uručena je prema spiskovima koji su urađeni na prijedlog predsjednika savjeta mjesnih zajednica, Civilne zaštite i Centra za socijalni rad.Pakete su podijelili volonteri Civilne zaštite, a pomoć u distribuciji pružili su КP ,,Vodovod” i firma ,,Mane komerc”, koji su ustupili svoja vozila.Iduće sedmice nastaviće se sa sličnim aktivnostima kada će pomoć dijeliti predstavnici Crvenog krsta i organizacije koje okupljaju boračke kategorije.\nU Srpcu nema novooboljelih od virusa korona\nIako je u Republici Srpskoj broj oboljelih od korona virusa u stalnom porastu, na području srbačke opštine nema novih zaraženih.\nNešto više od 250 lica i dalje se nalazi u kućnoj izolaciji a njihovo stanje se svakodnevno kontroliše od strane opštinske inspekcije, komunalne policije i predstavnika Policijske stanice Srbac.\nIako najveći broj ljudi poštuje izrečene mjere, tokom jučerašnjeg dana dva lica iz naše opštine su prekršila naredbu o kućnoj izolaciji, a u pitanju su Nemanja Šaula i Milan Ožegović. NJih dvojica su upućena u karantin koji je smješten u trening centru u Bardači, gdje se nalaze pod policijskim nadzorom.\nSpisak osoba iz Srpca i drugih opština koji su prekšile mjere kućne izolacije objavljen je danas na internet stranici koronavirususrpskoj gdje se svakodnevno ažurira ovaj spisak.\n“Ovom prilikom još jednom pozivam građane da pokažu odgovornost i ponašaju se u skladu sa naredbama republičkog i opštinskog štaba za vanredne situacije. Možemo pobijediti ovaj virus i smanjiti broj zaraženih samo ako se budemo ponašali kao savjesni građani i sliedili upute nadležnih institucija”, rekao je načelnik opštine Mlađan Dragosavljević.\nU tom pogledu, on je još jednom apelovao licima sa navršenih 65 i više godina života da ne napuštaju svoje domove jer će time ugroziti svoje zdravlje.\n“Na snazi je naredba kojom se penzionerima zabranjuje kretanje, što se mora poštovati. Uz pomoć naših volontera i telefonskih servisa trudimo se da penzionerima obezbijedimo sve što im je potrebno, naročito kada je u pitanju snabdijevanje lijekovima i namirnicama, tako da nema potrebe da izlaze van svojih kuća i stanova”, rekao je načelnik Dragosavljević.\nOn dodaje da će biti produžena naredba o radnom vremenu, koja je trenutno na snazi i koja važi do 30. marta, a u skladu s tim čekaju se zaključci i preporuke Republičkog štaba.\n“Najavljeno je da će od sutra biti uvedeno vanredno stanje u Republici Srpskoj i samim tim će biti donesene nove mjere i u našoj lokalnoj zajednici, naročito kada je u pogledu produženje zabrane i ograničavanja rada, trgovinskih, ugostiteljskih i drugih objekata, o čemu ćemo javnost blagovremeno informisati”, rekao je načelnik Dragosavljević.\nOvom prilikom, još jednom se upućuje apel svim poslovnim subjektima da poštuju mjere preventive kako ne bi ugrozili zdravlje građana.\n“Bilo je prethodnih dana problema u nekim trgovinskim objektima koji nisu ispoštovali higijenske propise, ograničen broj ulazaka kupaca i propisano rastojanje, ali su otklonili uočene nedostatke. Takođe planiramo da predstojećeg vikenda organizujemo novu akciju dezinfekcije ulica, javnih objekata i površina u gradu i mjesnim centrima, a u toku iduće sedmice ćemo ponovo dezinfikovati zajedničke prostore stambenih zgrada kao i prostorije Opštinske uprave i drugih javnih preduzeća i ustanova”, rekao je načelnik Dragosavljević.\nOn se zahvalio brojnim donatorima koji su proteklih dana donirali zaštitna sredstva, naročito kada je riječ o zaštitnim maskama za radnike javnih i privatnih preduzeća koji i u vremenu vanredne situacije svakodnevno obavljaju svoje radne dužnosti.\n“Jedan broj maski dobili su i radnici Opštinske uprave koji redovno dolaze na posao uz skraćen režim rada sa strankama, pa ovom prilikom još jednom pozivam građane da svoje potrebe zadovolje u vremenu od 7 do 12 časova, a ukoliko se ukaže potreba, produžićemo ovaj period. Sve to činimo kako bismo smanjili broj kontakata i sveli mogućnost infekcije na najmanju mjeru”, rekao je načelnik Dragosavljević.\nU skladu sa vanrednom situacijom, prije nekoliko dana je donesena i odluka o privremenom obustavljanju rada dječijeg vrtića zbog prestanka dolaska djece u ovu vaspitno-obrazovnu ustanovu, a preporuka Štaba za vanredne situacije koja je upućena rukovodstvu vrtića je da se roditeljima naplati samo polovina iznosa za boravak djece u mjesecu martu, a da se od aprila prestane sa plaćanjem smještaja sve dotle dok bude trajale vanredne okolnosti.\nPonovo kreće dezinfekcija javnih objekata i površina\nOpštinska uprava Srbac organizovaće tokom predstojećeg vikenda drugu akciju dezinfekcije javnih objekata i površina, kako na gradskom području, tako i u mjesnim centrima.\nNa ovim poslovima ponovo će biti angažovane stručne ekipe Doma zdravlja i Teritorijalne vatrogasne jedinice Srbac, a sve u cilju prevencije širenja virusa korona na području naše opštine.\nU toku iduće sedmice organizovaće se i nova akcija dezinfekcije stambenih zgrada u Srpcu, a na ovim poslovima će biti angažovani radnici Doma zdravlja Srbac.\n34 novozaražene osobe virusom korona u RS\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić izjavio je jutros da su još 34 lica u Srpskoj zaražena virusom korona, te da je ukupan broj zaraženih dostigao 155.\nU proetekla 24 časa testirano je 176 osoba.\nPrema nejnovijim informacijama, u Srpcu nema novooboljelih od virusa korona.\nU 11 časova na talasima Radio Srpca poslušajte razgovor sa Vedranom Malić, psihologom u Centru za mentalno zdravlje Doma zdravlja Srbac\nTema razgovora: Virus korona i mentalno zdravlje\nObzirom da je na području Republike Srpske proglašena vanredna situacija zbog virusa korona, u takvim okolnostima mnoge osobe mogu da osjete određenu vrstu psihološke/emocionalne krize.\nTim stanjem najviše su pogođene osobe koje su već oboljele ili koje se nalaze u stanju izolacije, kao i grupe stanovništva koje su pod povećanim rizikom, starije osobe, hronični bolesnici i slično.\nGradjani ukoliko se nadju u stanju emocionalne krize i osjetite potrebu za psihološkom podrškom, mogu se telefonskim putem javiti timu Centra za mentalno zdravlje koji djeluje u sklopu Doma zdravlja Srbac na broj telefona 051/745-100.\nStručni tim ove ustanove će vam pružiti korisne savjete kako da umanjite doživljaj stresa kome ste izloženi, te druge savjete o prevazilaženju aktuelnih kriznih situacija.\nPsiholog Doma zdravlja Srbac Vedrana Malić uputila je određene preporuke na koji način se najbolje suočiti sa stresom.\n“Prije svega, ovdje treba napomenuti da je ovo jedna vanredna situacija sa kojom se po prvi put suočavamo i koja kao takva mora sa sobom povući odredjenu vrstu straha i zabrinutosti. Sama zabrinutost je u odredjenoj mjeri ovdje i poželjna, jer nas ona tjera na ozbiljniji pristup situaciji i to u smislu pojačane samodiscipline, veće odgovornosti prema sebi i prema drugim osobama. Ovo je prilika da se vratimo i okrenemo sebi, da postanemo odgovorniji i disciplinovaniji prema sebi i svom zdravlju, ali i da se vratimo društvenoj solidarnosti i odgovornosti, te brizi za druge. Prilika je ovo da se makar i u ovim prisilnim okolnostima, porodicama vrati onaj porodični duh u smislu okretanja jednih ka drugima, da zajedno više razgovaramo o potrebama, o osjećanjima, zajedničkim aktivnostima , a vrijeme će pokazati, šta smo mi to lično, a šta društveno izgubili i šta dobili”,izjavila je za Radio Srbac psiholog Centra za mentalno zdravlje Doma zdravlja Srbac VedranaMalić.\nRazgovor sa psihologom Vedranom Malić možete poslušati danas u 11 časova u programu Radio Srpca.


Preduzetnici iz londonskog City-a u poseti Srbiji | Kamatica\nPočetna > vest > Preduzetnici iz londonskog City-a u poseti Srbiji\nPreduzetnici iz londonskog City-a u poseti Srbiji\nTekst objavljen: 24.05.2016 11:38\nGrupa od 20 vodećih britanskih preduzetnika došla je u posetu Srbiji kako bi razgovarali o mogućnostima za saradnju i investicije, i saznali nešto više o poslovnom okruženju, saopšteno je danas iz Britansko-srpske privredne komore.\nGrupa britanskih biznismena, koja predstavlja Udruženje preduzetnika iz finansijskog centra Londona, City of London, razvila je uspešne kompanije u različitim sektorima uključujući: finansijske usluge, infrastrukturu, nekretnine i hotele, informacione tehnologije i komunikacije, poljoprivrednu i prehrambenu industriju i turizam.\nKako najavljuju iz Britansko-srpske privredne komore, preduzetnici će se sastati sa gradskim menadžerom Beograda, Goranom Vesićem, predsednikom Privredne komore Srbije, Markom Čadezom, ambasadorom Velike Britanije u Srbiji, Denisom Kifom, kao i srpskim privrednicima.\nGrupa će, takođe, učestvovati na konferenciji o idejama za finansiranje i ciljevima održivog razvoja mladih profesionalca i studenata, koju organizuje Mreža za poslovni razvoj.\n"Svi naši gosti su zasigurno uspešni i inovativni preduzetnici u Ujedinjenom Kraljevstvu, a uvereni smo da će biti impresionirani mogućnostima koje naša zemlja nudi, kao i njenim talentovanim ljudima", kaže Tahir Hasanović, član borda direktora Britansko-srpske komore.\nPredviđeno je da grupa poseti i centralnu Srbiju, gde će imati sastanke sa lokalnim preduzetnicima, a u ponedeljak se vraća u London, navodi se u saopštenju.\nprivredna komora preduzetnici Srbija saradnja London


Srbija podnela kandidaturu za sedište Sekretarijata Transportne zajednice Jugoistočne Evrope - Pluton Logistics\n27/08/2017 29/08/2017 marko transportna zajednica jugoistočne Evrope\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je na sastanku predsednika vlada regiona u Draču u subotu, 26. avgusta, rekla da je Srbija zvanično podnela kandidaturu da sedište Sekretarijata Transportne zajednice Jugoistične Evrope bude u Beogradu.\nKako prenosi zvanični sajt srpske Vlade, premijerka je istakla da je Beograd važno saobraćajno čvorište i da ima odlične veze sa celim regionom.\nBrnabić je dodala da je „trenutak da se uspostavi dogovor o sedištu Sekretarijata, čime bi ceo region demonstrirao odlučnost da se razvija kroz intenziviranje saradnje u svim oblastima“.\nUčesnici sastanka razgovarali su o Transportnoj zajednici Jugoistočne Evrope, za koji je Ugovor potpisan na nedavno u Trstu održanom Samitu o zapadnom Balkanu, navodi se u saopštenju.\nTaj ugovor je potpisan polovinom jula ove godine a njegovi ciljevi su povećanje investicija u saobraćajnu infrastrukturu u Srbiji i regionu i stvaranje jedinstvenog transportnog tržišta regiona.\nCilj ugovora je i integracija jedinstvenog transportnog tržišta regiona u zajedničko tržište EU, kao i povećanje stepena bezbednosti u saobraćaju na putevima.\nPotpisan ugovor o transportnoj zajednici Zapadnog ... Samit lidera Zapadnog Balkana u Trstu, koji je organizovan u okviru Berlinskog procesa, završen je u sredu, 12. jula 2017. godine potpisivanjem ugovor...\n← (VIDEO) Nemačka elektrifikuje autoputeve za teretna vozila\nŠta donose izmene Zakona o plovidbi i lukama? →


Američko-srpski odnosi - "Napredak kroz partnerstvo" | Dokumenti\nPočetna strana > Rubrike > Dokumenti > Američko-srpski odnosi - "Napredak kroz partnerstvo"\nAmeričko-srpski odnosi - "Napredak kroz partnerstvo"\nčetvrtak, 01. septembar 2016.\nZa objavljivanje odmah\nPotpredsednik DŽo Bajden je posetio Beograd 16. avgusta da bi odao počast i dao novu potvrdu od strane SAD snažnim bilateralnim odnosima, našoj stalnoj opredeljenosti za demokratski i ekonomski razvoj Srbije i našem zajedničkom cilju - članstvu Srbije u Evropskoj Uniji.\nPartneri u bezbednosti\nOve godine se obeležava desetogodišnjica pristupanja Srbije programu Partnerstvo za mir NATO-a. Sjedinjene Države stalno iskazuju čvrstu i doslednu podršku naporima Srbije da ojača svoje odnose sa NATO-om. Cenimo, pogotovo, posvećenost Srbije multilateralnim naporima u cilju pobede nad ISIL-om i borbi protiv međunarodnog terorizma. Naš bilateralni Program državnog partnerstva, predvođen Nacionalnom gardom Ohaja, pokrenut je 2006. godine, predstavlja temelj naših bezbednosnih veza i pružio je efikasnu platformu za razvoj dinamičnih i bliskih odnosa između naših oružanih snaga. Na sličan način, Sjedinjene Države i Srbija ostvaruju partnerstvo već više od devet godina kroz naš program Međunarodnog vojnog obrazovanja i obuke (International Military Education and Training – IMET) koji omogućava da srpski i američki oficiri i podoficiri treniraju zajedno i uče jedni od drugih u našim najprestižnijim vojnim školama.\nSjedinjene Države duboko cene i nastavljaju da podržavaju doprinos Srbije globalnim naporima u održavanju mira, pa smo stoga u avgustu 2016. isporučili 19 visokomobilnih višenamenskih terenskih vozila (HMMWV / hamera) Srbiji za srpske jedinice koje učestvuju u operacijama UN širom sveta. Ovo dovodi do 40 ukupan broj hamera isporučenih u okviru našeg programa Inostranog vojnog finansiranja (Foreign Military Financing – FMF), kroz koji je od 2011. godine realizovano više od 8,6 miliona $ pomoći Srbiji u oblasti bezbednosti, a za modernizaciju odbrane i obuku. Kao partner u Globalnoj inicijativi za mirovne operacije (Global Peace Operations Initiative – GPOI) od 2011. godine, Srbija je dobila dodatnih 9,7 miliona $ američke bezbednosne pomoći, čiji je cilj poboljšanje sposobnosti Beograda za obuku i raspoređivanje mirovnih snaga. Od kada je postala proaktivni partner GPOI Srbija je uvećala za više od 10 puta svoj doprinos mirovnim operacijama UN. Konačno, u julu, Srbija je pomogla SAD u ostvarivanju jednog od svojih ključnih spoljnopolitičkih i humanitarnih ciljeva, time što je prihvatila zbrinjavanje dva bivša zatočenika iz pritvorskih objekata Gvantanamo Bej.\nPartneri u razvoju\nAmerika je već dugo posvećena ekonomskom i demokratskom razvoju u Srbiji i širem regionu Balkana. Od 2001 - 2015. godine, SAD su uložile više od 728 miliona $ u stimulisanje ekonomskog rasta, jačanje pravosudnog sistema i promovisanje dobrog upravljanja u Srbiji. Projekti uključuju partnerstvo direktno sa Vladom Srbije radi jačanja firmi privatnog sektora u 12 opština u ekonomski nerazvijenim regionima južne i jugozapadne Srbije, i radi stvaranja radnih mesta i podsticanje malog biznisa kroz podršku Opportunity banke Srbije, koja pruža male zajmove klijentima koji ne mogu dobiti pristup finansijskim uslugama tradicionalnih banaka. Javno-privatno partnerstvo pruža stručnu obuku ženama da poboljšaju kvalitet svojih sposobnosti u skladu sa potrebama industrije u Sremskom okrugu u Srbiji.\nNaši programi pomoći dobrom upravljanju sarađuju sa organizacijama civilnog društva i vladinim agencijama kako bi se poboljšala primena novog Zakona o zaštiti uzbunjivača u Srbiji. Grantovi Komisije za demokratiju (Democracy Commission) daju podršku slobodi informisanja, kampanjama podizanja svesti i javnog zagovaranja u borbi protiv korupcije, dok Akademija za žensko liderstvo (Women’s Leadership Academy) podržava žene lidere u nastojanju da se poveća procenat žena u lokalnim samoupravama i da se insistira na ostvarivanju rodne ravnopravnosti u političkim procesima. Pored toga, mi razvijamo programe pomoći medijima, koji će podržati nezavisnost medijskih regulatornih tela, posmatranje medija od strane civilnog društva, poboljšati sposobnost javnosti da analizira medijski sadržaj i poboljšavati mogućnosti nezavisnih medija za proizvodnju i distribuciju istraživačkog i kvalitetnog novostnog sadržaja.\nU partnerstvu sa Vladom i pravosuđem Srbije, mi jačamo vladavinu prava u Srbiji, pomažući da se poboljša transparentnost, efikasnost i profesionalnost pravosudnog sistema. Naša pomoć ključnim nezavisnim agencijama jača njihove sposobnosti i povećava javnu odgovornost. Mi pružamo podršku civilnom društvu da efikasnije interaguje sa vladom i zastupa javni interes.\nOd završetka sukoba na Balkanu 1990-ih, vlada SAD je obezbedila preko $ 900 miliona u regionu da se obezbede trajna rešenja za izbeglice i raseljena lica, uključujući povratak, lokalnu integraciju, kao i pružanje humanitarne pomoći da se ublaže patnje i podrži samoodrživost. U Srbiji, ovim sredstvima je pružena pomoć za više od 50.000 raseljenih i izbeglih porodica koji su se sklonile u Srbiju tokom balkanskih ratova i sukoba na Kosovu, putem obezbeđenja stanovanja, pravne pomoći, zaposlenja i drugih vidova podrške. Pored toga, od 2015. godine, SAD su reagovale na širu evropsku migrantsku krizu sa više od 67 miliona $ podrške naporima Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) da pruži zaštitu i humanitarnu pomoć za više od milion migranata i izbeglica koji su na zapadnobalkanskoj ruti putovali kroz Srbiju. Pored toga, kroz Fond za kompleksne krize (Complex Crisis Fund – CCF), Amerika je obezbedila $ 2 miliona za ublažavanje uticaja migranata na lokalne zajednice i poboljšanje koordinacije odgovora između pružalaca usluga iz vlade i civilnog društva.\nPartneri u biznisu\nOd 2001. godine, preduzeća iz SAD investirala su oko 3,8 milijardi $ u Srbiji, stvarajući ili štiteći preko 16.000 srpskih radnih mesta. Ključni američki investitori su KKR, Ball Packaging, Cooper Tires i Coca-Cola. U Srbiji deluje i veoma aktivna Američka privredna komora, sa 195 članova iz svih sektora srpske privrede. Američke kompanije imaju aktivne programe korporativne socijalne odgovornosti, kojima uzvraćaju i doprinose razvoju zajednica u kojima rade. Kompanije kao što su Eaton, Apatinska pivara i Actavis dale su doprinos svojim zajednicama kroz kampanje javnih usluga, obrazovne i ekološke inicijative, kao i medicinske donacije.\nPartneri u pravdi\nOd 2003. godine, Sjedinjene Države su u partnerstvu sa Srbijom da bi se u njoj poboljšala vladavina prava i borba protiv korupcije, kao i da bi se modernizovale njene institucije za sprovođenje zakona, odnosno organi prinude. Ciljana pomoć pravosuđu Srbije, Visokom savetu sudstva i Pravosudnoj akademiji podstiče profesionalizaciju sudija i osoblja, pojačava odgovornost i nezavisnost, modernizuje praksu. Sjedinjene Države finansiraju i nadgledaju nekoliko programa koji rade blisko sa srpskim tužiocima, sudijama i organima prinude, pružajući podršku u zakonodavnim i strukturnim reformama, obuci, regionalnoj saradnji i tehničkoj pomoći. Sjedinjene Države su potrošile $ 40 miliona dolara na te programe, u cilju pružanja ekspertskih saveta preko rezidentnih pravnih savetnika, implementiranja profesionalnih programa obuke i obezbeđivanje donacija opreme. Sve ove aktivnosti imaju za cilj poboljšanje pravosuđa, tužilaštva i agencija, odnosno organa prinude Srbije, tako da bolje mogu da se uhvate u koštac sa kompleksnim i transnacionalnim kriminalom, uključujući korupciju, prevare, organizovani kriminal i terorizam. Ovi napori su bili kritični u razvoju odeljenja za zaštitu svedoka, službe za istragu ratnih zločina i Mreže za operativnu analizu (Operational Analysis Network), koja olakšava obaveštajno vođene krivične istrage.\nNaši rezidentni pravni savetnici su takođe pomogli srpsku vladu da izvrši važne reforme pravnog sistema, uključujući Zakon o krivičnom postupku, sa vodećom ulogom tužioca, Zakon o zaštiti uzbunjivača i Zakon o policiji. Podrška Sjedinjenih Država Pravosudnoj akademiji u Srbiji, stvorila je značajne kapacitete važne za proces pristupanja Evropskoj uniji. U februaru, Srbija je usvojila revolucionarni zakon o povraćaju imovine žrtava Holokausta koje nemaju naslednika, jedan od prvih takve vrste u Evropi, koji predviđa restituciju jevrejske imovine, eksproprisane tokom Holokausta, iako nema naslednika ni zahteva za povraćaj.\nPartneri u obrazovanju i kulturi\nNajjače veze između SAD i Srbije nastavljaju da budu neposredne veze između ljudi. Više od 20.000 Srba poseti Sjedinjene Države svake godine, a skoro 1.000 srpskih studenata pohađa univerzitete u SAD. Sjedinjene Države nastavljaju da podržavaju snažan program kulturne i obrazovne razmene sa Srbijom, sa više od 3.500 učesnika prošle godine. Svake godine, naš FLEX program dovodi četrdeset srednjoškolaca iz Srbije u Sjedinjene Države da žive u porodicama domaćina i pohađaju škole u SAD tokom cele školske godine. Naš Fulbrajtov program je aktivan od 2001. godine i neguje akademsku razmenu i zajednička istraživanja u nizu oblasti, uključujući pravo, ekonomiju, informacione tehnologije i medicinu. Naši American Corners u Beogradu, Bujanovcu, Kragujevcu, Nišu, Novom Pazaru, Novom Sadu, Subotici i Vranju pružaju mogućnosti Srbima da uče engleski jezik i da se upoznaju sa kulturom i obrazovnim mogućnostima SAD. Oni takođe pružaju platforme za interakciju između gostujućih predavača i izvođača iz SAD i građana svih uzrasta u Srbiji. Naš International Visitor Leadership Program je obezbedio perspektivnim srpskim liderima mogućnosti za istraživanje američkog iskustva u svojim izabranim poljima, kao i da izgrade trajna prijateljstva sa američkim kolegama.\nLink ka originalu:\nPreveo i priredio Vladimir Kršljanin


Mediji treba da se okrenu svojoj publici, kao i da pronalaze nove, kreativne izvora prihoda - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Mediji treba da se okrenu svojoj publici, kao i da pronalaze nove, kreativne izvora prihoda\nBeograd, 25. jun 2019. – Trećina građana Srbije ne obraća pažnju na izvore medijskog sadržaja, iako kažu da prepoznaju u medijima da ima mnogo lažnih vesti i dezinformacija, rezultat je nacionalne studije o potrebama i navikama medijske publike u Srbije.\n„Kao probleme medija građani prepoznaju u najvećoj meri lažne vesti, kako misli svaki četvrti ispitanik, dok je na drugom mestu uticaj političkih stranaka – 16 odsto. Manjak profesionalnih novinara vidi kao problem 15 odsto građana, tabloidizaciju i vulgarizaciju 10 odsto, cenzuru devet odsto, a loš kvalitet sadržaja osam odsto“, dodao je Klačar.\nIstraživanje ukazuje da su među najpoželjnijim medijskim formatima u Srbiji kratki video sadržaji, kako smatra 26 odsto ispitanika. Na drugom mestu su kraći faktografski tekstovi, barem za 19 odsto njih, dok duže analitičke tekstove želi sedam odsto.\nJedna od gošći konferencije Mišel Foster iz Njuzgejna iz SAD ocenila je da je sloboda medija globalno u kritičnoj situaciji i da je sve izraženija medijska propaganda, a da su faktori koji direktno utiču na takvu situaciju u svetu populističke vlade, to što se mediji smatraju neprijateljima građana, trend pada poverenja u medije i pretnje novinarima.\nRezultati istraživanja pokazuju da je 11 odsto građana u Srbiji spremno da plaća medijski sadržaj, a prosek koji bi izdvojili za te svrhe je 745 dinara.\nProfil osoba koje bi najradije plaćale medijski sadržaj su visokoobrazovane žene u urbanim sredinama, od 30 do 39 godina. Kao poželjni način plaćanja, istraživanje ukazuje da više od 50 odsto ispitanika preferira plaćanje virmanom ili uplatnicom, dok je tek svaki peti spreman da plati elektronski karticama, preneo je Danas.\nTop Tags evropske integracije mediji konkurs Evropska unija Vlada Republike Srbije vladavina prava istraživanje mladi Srbija i Evropska unija Evropska komisija Društvo lokalna samouprava Civilno društvo ljudska prava OCD


Belocrkvanskoj publici na dar predstava „Gospođa ministarka“ - Radio televizija Pančevo\n17. maja 2018. 5. novembra 2018. 0448\n– Mislim da je san svake glumice bilo da se time bavi amaterski ili profesionalno, da igra gospođu ministarku. U ovom klasičnom delu morali smo da se držimo suštine, ali smo uspeli i da damo lični pečat. Veoma sam zadovoljna jer sam se energetski dobro uklopila i dva meseca svakodnevnih višesatnih proba gotovo da nisam osetila. Imala sam sreću da radim sa odličnim glumcima i izvanrednim rediteljem koji je izvukao maksimum iz svih nas. Publika je odlično primila predstavu i podsticajno uticala na nas. Vidi se da u Beloj Crkvi postoji publika koja zna da reaguje u pravom momentu i na pravim mestima, rekla je Danijela Božičković Radulović.\nNikoleta Dragaš 25. avgusta 2018. 4. novembra 2018.\nU samoizolaciji 770 Južnobanaćana


A. J. 25. decembra 2018. 11:09\nNije tačno da smo blizu rešenja, to u Trampovom pismu ne postoji, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Daleko nam je i dijalog, a kamoli sporazum“, izjavio je jutros Vučić gostujući na Pinku.\nPredsednik Srbije osvrnuo se i na najave Kfora da snage Rosu mogu bez najave da uđu na Sever, ocenjujući da je jedina i prava istina to da jedinice Rosu mogu da uđu na sever Kosova samo pod dva uslova — uz dozvolu Kfora, i uz saglasnost srpske zajednice.\n„To je puna istina, a druga je stvar ako NATO hoće to da prekrši“, rekao je Vučić.\nVučić je istakao da je dogovor o tome podrazumevao izričito da nema „dugih cevi“ na severu Kosova.\n„Naš dogovor je zasnovan na neprisutvu Rosu. Lično sam prisustvovao svim sastancima, 500 puta ponovio pred Ešton i zvaničnicima Nato, i lično sam otišao u Nato i rekao — nema naoružanih Albanaca sa dugim cevima na severu, sa naglaskom na Rosu, bez ova dva uslova“, dodao je on.\nOni hoće da zaborave drugi deo, ističe Vučić i ponovio da je dogovor bio da nema ulaska na sever bez dozvole Nato, to je uslov br. 1, ali kumulativni, a ne alternativni uslov, je saglasnost srpske zajednice preko njenih predstavnika — 4 gradonačelnika.\n„To je puna istina, jedina istina. Ko god kaže drugačije, najgori je lažov“, zaključuje Vučić.\n„Zato su dobili jasno upozorenje Srbije da se ne igraju sa takvim stvarima, da će time da dovedu u opasnost sve na Balkanu i ugroze mir i bezbednost svih“, rekao je Vučić.\n„Prekršili su rezoluciju 1244, koja ni inače nije sjajna za nas“, rekao je Vučić i dodao da u toj rezoluciji ima dosta loših odredbi po nas, a da su oni i malo dobrih odredbi uspeli da pogaze.\nVučić je pozvao Srbe na Kosovu da u miru, zdravlju i veselju dočekaju Novu godinu i Božić i poručio im da mogu da računaju na Srbiju.\n„Nećemo dozvoliti da lažu i obmanjuju javnost, ja sam vam rekao istinu i neću nikad nikome dozvoliti da saopšte nešto drugo“, rekao je Vučić.\nAleksandar Vučićdijalog Beograda i Prištine


[EWB Intervju] Filipović: Unapređenje saradnje sa NATO-om uz vojnu neutralnost je nacionalni interes Srbije - European Western Balkans\nAmbasador Branimir FIlipović; Foto: Misija Republike Srbije pri NATO\nAmbasador Branimir Filipović je u septembru 2020. godine postao novi šef Misije Srbije pri NATO. Sa ambsadorom smo razgovarali o odnosima Srbije i NATO, saradnji koja se očekuje u narednom periodu, značaju KFOR-a na Kosovu, Individualnom akcionom planu partnerstva (IPAP) Srbije i NATO, stavu Srbije prema članstvu Bosne i Hercegovine u ovoj organizaciji, ali i o tome šta znači izbor Džozefa Bajdena za predsednika Sjedinjenih Država.\nEuropean Western Balkans: U decembru 2020. ste postali zvanično novi ambasador Srbije pri NATO. Sa kakvim izazovima ste se suočili odmah nakon stupanja na dužnost i u kom smeru očekujete da će ići saradnja Srbije i NATO-a u budućnosti?\nAmbasador Branimir Filipović: Najveći izazov sa kojim se svi u celom svetu suočavamo jeste pandemija COVID-19, koja utiče na naše životne i profesionalne aktivnosti, zbog opravdanih univerzalnih restriktivnih mera koje se tiču putovanja, okupljanja i fizičkog prisustva sastancima i drugim događanjima. Iako je iz tih razloga dinamika diplomatskih aktivnosti u NATO bila smanjena, kao svuda u svetu, meni je izuzetno drago što sam, uz poštovanje svih zdravstvenih mera u Belgiji i mera koje sa primenjuju u sedištu NATO, sredinom decembra prošle godine uručio akreditivno pismo predsednika Srbija Aleksandra Vučića generalnom sekretaru NATO u vezi sa mojim imenovanjem za šefa Misije Republike Srbije pri NATO. Tada sam imao srdačan, otvoren i veoma dobar razgovor sa generalnim sekretarom NATO o prioritetima partnerske saradnje Srbije sa Alijansom, nakon čega su sledili drugi susreti u sedištu NATO u istoj atmosferi i konstruktivnom duhu međusobne saradnje i razumevanja.\nU tim razgovorima pandemija je bila neizostavna tema, te mi je bilo posebno zadovoljstvo i čast da predočim rezultate koje Srbija postigla u izgradnji bolnica, pribavljanju vakcina protiv COVID-19 i organizaciji procesa vakcinacije, a sa druge strane da čujem izraze visokog poštovanje od svojih sagovornika za dostignuća naše zemlje u tim aktivnostima, koju su je svrstali u sam evropski vrh, uz očuvanje ekonomske stabilnosti u ovim do sada neviđenim okolnostima. Time se još jednom potvrdio ugled Srbije u svetu, što je, takođe, od posebne važnosti za realizaciju spoljnopolitičkih i unutrašnjih prioriteta naše zemlje.\nKada se radi o drugom delu vašeg pitanja želim da naglasim da je zadatak Misije Republike Srbije pri NATO, kako njenog diplomatskog, tako i vojnog dela, da istrajno komunicira sa međunarodnim sekretarijatima Alijanse i državama članicama i partnerima sa aspekta zaštite naših nacionalnih interesa u dvema ključnim oblastima.\nTo je unapređenje partnerske saradnje sa NATO, u okvirima utvrđenim politikom vojne neutralnosti Srbije, bez pretenzija za članstvom u Alijansi ili drugom vojnom savezu, ali istovremeno uz otvorenost da se dalje unapređuje partnerska saradnja sa NATO u svim oblastima od zajedničkog interesa, uz jačanje političkog dijaloga na svim nivoima, ali i konkretnih oblika partnerske saradnje u različitim oblastima. Takođe, ključno pitanje je i saradnja sa NATO u vezi sa Kosovom i Metohijom, pošto situacija u Pokrajini predstavlja najveći političko-bezbednosni izazov za Republiku Srbiju. U Pokrajini je saglasno Rezoluciji SBUN 1244 i Vojnotehničkim sporazumom razmeštena NATO vođena Misija KFOR i utvrđen njen mandat i za nas je od prioritetne važnosti da se taj mandat u potpunosti realizuje i da KFOR kao jedina legalna vojna formacija u Pokrajini zaštiti srpsko stanovništvo i njegovu kulturnu, religijsku i istorijsku baštinu.\nPartnerska saradnja sa NATO blisko je povezana sa našim bilateralnim odnosima sa državama članicama Alijanse i partnerima, tj. one čine dve strane iste medalje. Zato smo svi deo zajedničkog poduhvata kako da na međunarodnoj sceni na najbolji način promovišemo i zaštitimo nacionalne interese Srbije i da istovremeno osmišljeno definišemo i zajedničke interese sa NATO, njenim članicama i partnerima, čime doprinosimo regionalnoj bezbednosti i stabilnosti i čime naša zemlja dodatno potvrđuje svoju međunarodnu poziciju odgovornog i pouzdanog činioca i izvoznika bezbednosti, ne samo u regionu već i izvan njega.\nImajući u vidu iskustva tokom petogodišnjeg obavljanja funkcije pomoćnika ministra spoljnih poslova za bezbednosnu politiku, kao i utiske od preuzimanja nove funkcije u kontaktima u sedištu NATO optimista sam kada je u pitanju uzlazni trend partnerske saradnje sa NATO u definisanim spoljnopolitičkim okvirima vojne neutralnosti i pronalaženje novih sadržaja u takvoj saradnji. Naši kontakti u Briselu su jednako važni, kao i naša komunikacija u Beogradu, te u tom smislu želim da istaknem i odličnu saradnju sa NATO vojnom kancelarijom za vezu u Beogradu, o čemu imam izuzetno pozitivne lične utiske i iskustva za vreme vršenja moje prethodne funkcije.\nEWB: Čini se da je COVID-19 pandemija, zajedno sa odlukom Vlade iz septembra 2020. godine o otkazivanju svih vojnih vežbi gotovo stopirala saradnju Srbije i NATO-a, tako da prošle godine nije bilo vojnih vežbi. Da li možemo očekivati vraćanje saradnje u normalu 2021. godine i da li se vode razgovori o tome?\nBF: Privremena odluka o suspenziji, sa dometima erga omnes – koja je doneta u cilju očuvanja naše principijelne pozicije vojne neutralnosti, kao racionalna i jedino moguća odluka u tom trenutku, prilikom donošenja jasno je obrazložena što smo preneli svim našim partnerima.\nNATO je vojna, politička i bezbednosna organizacija, te saradnja sa NATO obuhvata i druge oblasti, osim vojne, tako da je ona nastavljena u obimu, koji je dozvoljavala pandemija. Takođe, svoj mandat ambasadora Srbije pri NATO sam otpočeo krajem septembra prošle godine, tako da sam u skladu sa tom odlukom nastavio komunikaciju i dogovore u sedištu NATO u drugim važnim pitanjima, koji nisu iz vojnog i odbrambenog domena. Uveren sam da su ta odluka i njeno obrazloženje naišli na razumevanje, jer nije favorizovala bilo kog pojedinačnog partnera.\nNedavno je doneta nova odluka Vlade Republike Srbije kojom je odmrznuta vojna i odbrambena saradnja, opet sa svima, osim kada se radi o vojnim vežbama. U skladu sa nagoveštajima naših zvaničnika očekuje se da istekom inicijalne odluke o privremenoj suspenziji, početkom marta, i oblast vojnih vežbi će biti odmrznuta.\nU okviru Partnerstva za mir imamo niz aktivnosti i programa, koji nisu vojnog domenu i ne odnose se samo na vojne vežbe. Takođe, postoje i civilno- vojne oblasti saradnje. U tom smislu održavamo politički dijalog, kao i druge aktivnosti, poput kurseva, obuke, saradnje u okviru pojedinačnih programa, i vršimo procenu postojećih dokumenata i instrumenata saradnje, poput PARP i IPAP.\nOd izuzetnog značaja je i saradnja u oblasti civilne zaštite i vanrednih situacija, koja se ogleda u izuzetnoj saradnji Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Evroatlantskog koordinacionog centra za odgovore u slučaju katastrofa. Zahvalni smo na pomoći koju su nam zemlje članice NATO na bilateralnoj bazi uputile u cilju suzbijanja posledica pandemije. Visoko cenimo i aktivnosti koje su realizovane kroz angažman NATO vođene misije KFOR na Kosovu i Metohiji u cilju pomoći lokalnim zajednicama, posebno kada je u pitanju srpska zajednica u Pokrajini.\nTakođe, pomenuo bih kao važnu oblast saradnje i poverilačke fondove, kojih je bilo nekoliko ranijih godina, a sada je aktuelan Poverilački fond Srbija IV za dekalibraciju viška ubojnih sredstava u Tehničko-remontnom zavodu Kragujevac. Pored toga, odvijaju se i projekti u okviru Programa nauka za mir i bezbednost u kojima učestvuju naši naučnici i naučne i obrazovne institucije.\nDakle, mnogi od ovih programa su nastavljeni i nakon odluke o suspenziji vojne i odbrambene saradnje, a pandemija je donekle usporila realizaciju pojedinih programa, ukoliko realizacija zahteva prisustvo koje nije u skladu sa zdravstvenim merama u suzbijanju pandemije.\nOsnovna je poruka da ostajemo otvoreni za dogovore kako dalje nastaviti aktivnosti kada se pandemija presudno suzbije. Zato želim da istaknem da je sa obe strane očuvano nastojanje da se unapređuje partnerska saradnja, a da naša strana u njenom definisanju i dalje polazi o naših nacionalnih i drugih interesa državne politike i u komunikaciji sa NATO na najbolji način definiše konkretne korake i oblasti u kojima će se delovati.\nEWB: Da li je prestanak vojnih vežbi uticao na ispunjenje onoga što je bilo zacrtano Individualnim akcionim planom partnerstva (IPAP) Srbije i NATO za period 2019-2021. godine i kako će teći procedura za usvajanje novog IPAP-a s obzirom da se ciklus trenutnog završava ove godine?\nBF: Iako vojne i odbrambene aktivnosti i saradnja čine značajan deo drugog ciklusa Individualnog akcionog plana partnerstva – IPAP između Republike Srbije i NATO, sam dokument sadrži niz drugih oblasti koji se odnose na naše političke prioritete, prioritete u ekonomskoj oblasti i svim drugim oblastima gde sprovodimo proces reformi. Sve ove oblasti su identifikovane od strane naših institucija, a znatan deo njih su i prioriteti u evrointegracionom procesu Republike Srbije. Prema tome, proces primene IPAP se odvija, naravno u okvirima koje nam je nametnula i pandemija. Kao što od ranije poznato mnoge aktivnosti su trajnog karaktera – procesi u toku koji će trajati više godina i sigurno biti sadržaj i narednih ciklusa IPAP.\nTrenutno nije bilo razgovara o novom ciklusu IPAP, delom što za to ima još vremena, a nijedna strana ovo pitanje nije pokretala. Pored toga, što smatram da je važno i opredeljujuće za ovo pitanje, u NATO se trenutno razmatra svojevrsna reforma svih partnerstava, uključujući i ono na evroatlantskom prostoru – Partnerstvo za mir.\nOva reforma, prema inicijalnom predlogu, ne bi uticala na samu suštinu i ciljeve partnerstva, uz zadržavanje osnovih principa bilateralnog odnosa, dobrovoljnosti, inkluzivnosti, transparentnosti i tzv. „skrojenog pristupa“, koji znači da svaki partner ima prema sopstvenim prioritetima opredeljene ciljeve partnerstva i aktivnosti koje se tu tom kontekstu preduzimaju. Nastojanje je da se partnerska saradnja učini što transparentnijom i efikasnijom, kao i da se tome moguće prilagode formalni oblici dokumenata, što bi značilo njihovu jednostavniju primenu, kako od strane partnera tako i od strane NATO. Generalno Srbija je podržala ovaj predlog, pošto se ne menja suština partnerstva. O ovim predlozima su se vodili razgovori sa svim partnerima, što potvrđuje inkluzivnost procesa i po ovom pitanju.\nKao što sam ukazao ovaj proces je u toku, predlog se razmatra u okviru NATO struktura i još nije okončan sa zauzimanjem definitivnog stava. U zavisnosti od ishoda ovog procesa i eventualnih novih rešenja po pitanju dokumenata partnerske saradnje, zajednički sa NATO ćemo utvrditi dalje korake, kako bi se postojeća ili nova rešenja na najbolji način primenila.\nEWB: Kosovski parlament je pre dve godine izglasao transformaciju Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS) u Vojsku Kosova, što je naišlo na osudu i srpskih i NATO zvaničnika, od kojih često čujemo kako NATO preispituje svoj nivo saradnje sa KBS. Kakva je pozicija Srbije po ovom pitanju i da li je naišla na razumevanje i podršku kod Saveznika?\nBF: Visoko cenimo konstruktivan stav koji je zauzeo NATO nakon što je Priština preduzela jednostrani potez u nizu prethodnih, a u vezi sa početkom procesa transformacije tzv KBS u tzv. Vojsku Kosova. Generalni sekretar NATO Stoltenberg tada je jasno ukazao, a i kasnije to ponovio u više prilika, da proces transformacije učinjen protivno savetima Alijanse, što je imalo i određene posledice u pogledu saradnje sa KBS u domenu „unapređene interakcije“.\nKljučna je pozicija i četiri članice NATO koje nisu priznale jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova (Grčke, Slovačke, Rumunije i Španije) koji se protive ovoj jednostranoj odluci Prištine i protive se saradnji Alijanse kroz (NALT) sa KBS van odobrenog mandata KBS, koji se odnosi na pružanje pomoći u vanrednim situacijama, spasavanju i drugim sličnim aktivnostima.\nOčigledno je da Priština, protivno međunarodnom pravu, uprkos upozorenjima dela međunarodne zajednice, ali i uz potpuno ignorisanje interesa i stavova srpske zajednice ne odustaje od planova da na prostoru Kosova i Metohije pokuša sa instaliranjem novog bezbednosnog igrača kroz implementaciju jednostranih odluka o formiranju „Ministarstva odbrane“ i otpočinjanju procesa transformacije tzv. KBS u tzv. Vojsku Kosova.\nZa Srbiju je potpuno neprihvatljivo bilo kakvo proširenje aktuelne strukture, mandata i misije snaga tzv. KBS, kojim bi one prerasle u klasičnu oružanu vojnu formaciju, jer je to suprotno Rezoluciji SBUN 1244, po kojoj je utvrđen mandat misije KFOR kao jedine legalne vojne formacije u Pokrajini, koja je odgovorna za vojne aspekte bezbednosti na Kosovu i Metohiji.\nSrbija je i do sada poštovala svoje preuzete obaveze, te sam pravom očekuje da obaveze poštuju i drugi akteri, a to se pre svega odnosi na privremene institucije samouprave u Prištini. Veoma je važno da se nastavi kontinuirana komunikacija sa NATO i angažovanje da ne dođe do porasta tenzija i eskalacije, kao i da se preduzimaju sve potrebne mere u cilju očuvanja mira i stabilnosti.\nZato u našim aktivnostima očekujemo da NATO sa razumevanjem sagleda naše prioritete u vezi sa pitanjem Kosova i Metohije, pri čemu je od izuzetne važnosti da se mandat Misije KFOR na Kosovu i Metohiji ostvari u punom obimu u skladu sa Rezolucijom SB UN 1244 i Vojnotehničkim sporazumom, kao i da se dijalog Beograda i Prištine nesmetano odvija, uz realizaciju dogovorenog i bez preduzimanja jednostranih poteza. Od presudne važnosti je da odgovornost garanta bezbednosti na prostoru Kosova i Metohije nikako ne može biti preneta na bilo koju drugu instituciju ili organizaciju, jer takva promena zahteva izmenu važeće Rezolucije SBUN 1244. Zato su međunarodne snage KFOR ključan garant sprovođenja Briselskog sporazuma i praktično jedini garant bezbednosti i opstanka Srba, njihove imovine, verske i kulturne baštine na KiM.\nEWB: Pre par nedelja, komandant Združenih NATO snaga u Napulju admiral Robert Burk je izjavio da KFOR ostaje na Kosovu sa nepromenjenim mandatom. Iako slične tvrdnje godinama čujemo od NATO zvaničnika, periodično se javljaju spekulacije o smanjenju brojnosti ili promene uloge KFOR-a. Koje je Vaše mišljenje o tome? Da li ste možda naišli na takvu polemiku među Saveznicima u Briselu?\nBF: Iz NATO nam je u mnogim prilikama potvrđeno da će KFOR ostati u nepromenjenom sastavu na Kosovu i Metohiji, a njegov broj se kreće od 3400 do 3500 pripadnika, što je po procenama vojnih struktura NATO dovoljno za izvršenje misije, kao i da će prisustvo KFOR-a i dalje biti zasnovano na principu „condition basis“ i da će veličina sastava biti na odgovarajućem nivou u zavisnosti od situacije na terenu. U praksi ima, naravno, promena u nacionalnim kontingentima, vrše se rotacije, neke zemlje smanjuju svoje učešće ili se sasvim povlače u skladu sa svojim spoljnopolitičkim vojnim i ekonomskim prioritetima. Međutim, u takvim situacijama pojedine zemlje jačaju svoje prisustvo, a imamo i nove kontributore u Misiji KFOR.\nSrbija podržava i visoko ceni angažovanje Međunarodnih bezbednosnih snaga KFOR u Pokrajini u striktnom, potpunom i nepristrasnom sprovođenju mandata koji je utvrđen i dodeljen KFOR-u na osnovu Rezolucije SB UN 1244, a koji podrazumeva obezbeđivanje stabilnog i bezbednog okruženja i slobode kretanja za sve.\nOčekujemo da snage KFOR zadrže statusno neutralno postavljanje i proaktivno deluju u cilju sprečavanja bilo kakvog narušavanja bezbednosne situacije na terenu.\nPored toga, za nas su od presudne važnosti garancije NATO da snage „KBS“ i druge teško naoružane formacije Albanaca pod različitim izgovorima, ne mogu da se razmeštaju na severu Pokrajine u dominantno srpskim sredinama, bez saglasnosti komandanta KFOR-a.\nTakve jednostrane akcije Prištine, kojih je, na žalost, bilo u prošlosti, predstavljaju veoma opasan potencijal za eskalaciju. Zato se zalažemo da KFOR u takvim situacijama i pokušajima jednostranih akcija reaguje preventivno i time spreči bilo koji potencijalnu situacija, koja ne bi mogla u slučaju eskalacije da se kontroliše. Posebno je važno za bezbednost i stabilnost u Pokrajini da se dijalog Beograda i Prištine odvija bez zastoja, bez jednostranih poteza uz primenu svega što je dogovoreno u dijalogu. Takođe, bitno je da međunarodni faktori na pravi način reaguju u situaciji preduzimanja jednostranih akata.\nEWB: Bosna i Hercegovina je predstavila umesto Akcionog plana za članstvo Program reformi, koji srpski član predsedništva ne percipira kao korak ka članstvu. Kakav je stav Srbije prema pristupanju Bosne i Hercegovine Alijansi?\nBF: Srbija u doslednom sprovođenju svoje spoljne politike ne meša se u unutrašnje stvari svojih suseda, očekujući od njih da daju doprinos regionalnoj saradnji koja je u interesu svake pojedinačne zemlje i regiona u celini. Srbija je vojno neutralna zemlja, ali u potpunosti poštuje spoljnopolitička opredeljenja suseda da postanu članice NATO ili da se odlučne na neke druge aranžmane.\nKada se radi o Bosni i Hercegovini pozicija je principijelno ista, jer je pitanje članstva u NATO složeno unutrašnje pitanje za Bosnu i Hervegovinu, o čemu treba da se odlučuje u skladu sa propisanom procedurom, imajući u vidu konstitutivnost sva tri naroda u Bosni i Hercegovini i ravnopravnost entiteta.\nSrbija se uvek zalagala za poštovanje Dejtonskog sporazuma i aranžmana kojima je definisan postupak donošenja odluka u BiH. Svako nametnuto rešenje ne bi bilo održivo i ne bi doprinosilo stabilizaciji. Srbija želi da vidi uspeh reformi u Bosni i Hercegovini u svim oblastima gde su ove reforme dogovorene u skladu sa ustavnom procedurom.\nEWB: Nedavno je generalni sekretar Stoltenberg je razgovarao sa novim predsednikom SAD Džozefom Bajdenom o pripremi samita Alijanse. Kako vi vidite ulogu Bajdena u obnovi transatlantskih odnosa i na koji način to može uticati na Srbiju i Zapadni Balkan?\nBF: U sedištu NATO postoje znatna očekivanja od nove američke administracije u pogledu obnove i jačanja transatlantskih veza, a o tome je u više prilika govorio generalni sekretar NATO Jens Stoltenebrg. Dominantan diskurs u NATO je da je Alijansa suočena sa nizom izazova na globalnom planu, te da pravi odgovor na sve te izazove predstavlja jačanje veza na transatlantskom prostoru Evrope i Severne Amerike.\nU ovoj godini se očekuje samit NATO, tj. sastanak lidera NATO, na kome će učestvovati novi američki predsednik Bajden. U narednom periodu će i nova američka administracija rangirati svoje prioritete i detaljnije najaviti konkretne pravce delovanja, kako na unutrašnjem, tako i spoljnopolitičkom planu, što će biti od uticaja na dogovore unutar NATO kakvi će transatlantski odnosi biti u budućnosti.\nAko pogledamo istoriju redovna je bila praksa u Alijansi da tako velika organizacija u određenim vremenskim periodima sprovodi proces „samorefleksije“ i sagledavanja svoje buduće uloge. Po ugledu na ranije refleksije o perspektivama i ulozi delovanja NATO, poput „Izveštaja trojice mudrih ljudi“ sredinom 50-tih godina, Harmelovog izveštaja sredinom 60-tih godina i izveštaja ranijih grupa za refleksiju koji su prethodili raspravama o strateškim konceptima NATO, upravo se realizuje novi proces refleksije – NATO 2030, kroz okončanje rada ekspertske radne grupe, koju obrazovao generalni sekretar NATO, objavljivanja njenog izveštaja i narednih koraka u susret sastanaka na vrhu.\nDešavanja koja sam pomenuo imaće uticaj na definisanje stavova NATO o svim pitanjima od interesa za Alijansu. Imajući u vidu kontinuitet postavljanja NATO prethodnih godina ne očekujem značajnije promene, kada se radi o Zapadnom Balkanu. Pre svega mir i stabilnost u regionu su trajno opredeljenje NATO, imajući u vidu da je NATO prisutan u regionu kroz članstvo najvećeg broja država, kao i da razvija partnersku saradnju.\nNATO je u više prilika jasno iskazao stav da je suvereno pravo Srbije da opredeljuje svoje spoljnopolitičke prioritete, kao i da u NATO imamo otvorenog partnera da se ova saradnja dalje unapređuje u interesu mira i bezbednosti u regionu. Proces refleksije u sadašnjoj fazi pokazuje da će NATO još snažniju pažnju posvećivati partnerskoj saradnji.\nPrioriteti Srbije ostaju kako su definisani, a položaj Srbije je znatno unapređen u prethodnim godinama, tako da ćemo pažljivo pratiti razvoj dalje situacije među članicama NATO i perspektive budućeg postavljanja prema mnogim pitanjima, bilo da su ona regionalna ili globalna.


Banjaluka od danas, i zvanično u trci za Evropsku prestonicu kulture! - Gerila\nGrad Banja Luka uputio je Evropskoj komisiji aplikaciju kandidature za Evropsku prestonicu kulture 2024. godine, čime je naš grad i zvanično ušao u trku za najprestižnije evropsko priznanje iz oblasti kulture, objavili su danas gradonačelnik Igor Radojičić i šef Tima za kandidaturu Marko Bilbija.\nKako je najavljeno, banjalučka aplikacija trebalo da stigne u Brisel u ponedjeljak, nekoliko dana prije formalnog isteka roka za dostavljanje prijava zainteresovanih gradova. Trenutno, Banja Luka je jedini grad iz BiH koji je podnio kandidaturu, s tim da postoje najave da bi to mogao učiniti i Mostar, kao i albanska Tirana i norveški Bodo.\nGovoreći o banjalučkoj kandidaturi, Radojičić je ukazao da je slogan banjalučke kandidature „Suprotnosti se privlače“ i naglasio da je ovaj korak uslijedio godinu i po nakon ulaska u ovaj veoma zahtjevan posao.\n– Nakon više od godinu i po dana posla, došli smo do ovog koraka. Početkom prošle godine smo u Skupštini grada jednoglasno usvojili odluku da Banja Luka bude kandidat za Evropsku prestonicu kulture 2024. godine. Na osnovu te odluke, Tim za za pripremu aplikacije je izradio i Strategiju razvoja kulture grada za narednih deset godina. Isti tim je predano radio i na prijavi koja predstavlja naše viđenje Banje Luke 2024. godine i sadržaja kulture u našem gradu – rekao je Radojičić.\nOn je dodao da je optimista, kad je riječ o prvom krugu kvalifikacija, i da Banja Luka, svojom kulturnom scenom i potencijalom, zaslužuje da ponese ovu laskavu titulu.\n– Do kraja godine, u Briselu se odlučuje o prihvatljivosti i to je prva stepenica u kojoj se gradovi kandidati ocjenjuju da li ispunjavaju formalne pretpostavke. Ukoliko prođemo prvi krug, onda ulazimo u narednu godinu sa potrebom da prihvaćenu preliminarnu prijavu dalje dorađujemo tokom cijele 2019. godine, a potom bi ušli u finalno odlučivanje o gradovima koji će ponijeti titulu EPK 2024. godine – istako je Radojičić.\nŠef Tima Marko Bilbija je kazao da su se u pripremi aplikacije potrudili da što šire zahvate našu kulturnu scenu na području grada, da razgovaraju sa svima, ne samo sa onima koji kreiraju kulturni sadržaj već i sa publikom i predstavnicima instuitucija.\n– Ovo je projekat koji je iznjedrio cijeli grad i ovim putem se zahvaljujem svima koji su učestvovali u pripremi aplikacije. Bez obzira na to što se radi o prvoj stepenici, već smo ostvarili određene rezultate kao što je Strategija razvoja kulture za narednu deceniju, tako da imamo naznake o rezultatima, ostvarenim u zadnjih godinu dana. Konkurencija je snažna, ali mislim da smo uradili dobru aplikaciju koja je intenzivno rađena godinu i po dana. Svaka aplikacija za EPK, pored niza formalnih pitanja, mora da sadrži i umjetnički narativ, notu koja objašnjava umjetnički koncept cijelog projekta. Naš slogan najplastičnije opisuje da je ovo prostor velikgo broja suprotnosti i različitosti koje ne komuniciraju u dovoljnoj mjeri, a kada se spoje i privuku, stavaraju nove vrijednosti i novu energiju – zaključio je Bilbija.\nRelated tags : banjaluka Igor Radojičić kulturna prestonica evrope marko bilbija\nU toku snimanja ankete napadnuta ekipa RTRS-a (VIDEO)\nBanjaluka- zbog pogoršanja epidemiološke situacije nove mjere i preporuke\nBroj zaraženih korona virusom na području Republike Srpske svakim danom je sve veći. Najgora situacija je u Banjaluci, gdje je u posljednjih 24 časa zabilježeno još 121 lice pozitivno na ovaj virus.\nTransparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) podnio je tužbu protiv Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) zbog nedostavljanja izvještaja policijskih službenika o upot


Potpisujem :: Lideri procesa Brdo Brioni - jačati rodnu ravnopravnost i iskorijeniti nasilje nad ženama\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović je na sastanku lidera "Brdo-Brioni" procesa, održanom u Sarajevu 28. i 29.maja 2016.godine, inicirao pitanje regionalne saradnje u sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici. Ovu inicijativu pokrenili su Sigurna ženska kuća i Odbor za rodnu ravnopravnost, upućujuću predsjednicima država Podgoričku deklaraciju. Podsjecamo da je Podgorička deklaracija usvojena na međunarodnoj konferenciji „Opšte i specijalizovane usluge podrške za žene sa iskustvom nasilja - garancije dostupnosti i kvaliteta usluge“, od strane učesnika/ca iz Crne Gore, Albanije, Austrije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Kosova, Makedonije, Rumunije, Slovenije, Srbije i Turske.\nU zaključcima sa sastanka navodi se da učesnici procesa obavezuju da će jačati rodnu ravnopravnost, posebno na liderskim pozicijama, i iskorijeniti nasilje nad ženama i nasilje u porodici u Jugoistočnoj Evropi, uvažavajući rad relevantnih nevladinih organizacija.\nProces Brdo Brioni je sastanak šefova država Jugoistočne i Centralne Evrope, koji su pokrenule Slovenija i Hrvatska za rješavanje otvorenih pitanja regionalnom saradnjom. U okviru te inicijative predsjednici država regiona se okupljaju jednom godišnje, a svaki put učestvuje i počasni gost iz neke članice Evropske unije.\nZaključci dostupni u prilogu.