Sahranjen Lazar Pontičeli\nIzvor: B92, 17.Mar.2008, 22:37\nPariz -- Nikola Sarkozi i Žak Širak prisustvovali su sahrani poslednjeg francuskog učesnika u Prvom svetskom ratu, Lazara Pontičelija.\nPontičeli je umro prošle srede u 110 godini života. Ceremonija uz nacionalne počasti je održana u crkvi Sen-Luj u nekadašnjoj vojnoj bolnici "Invalidi", u kojoj se nalazi grob Napolena I Bonaparte.\nOdavanje počasti poslednjem učesniku Prvog svetskog rata i njegovim saborcima, počelo je crkvenom službom kojoj su prisustvovali >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << članovi vlade, uključujući premijera Fransoa Fijona i ministra odbrane Erve Morena.\nCeremoniji je, osim prethodnog i sadašnjeg predsednika Francuske, prisustvovao i italijanski ministar odbrane Arturo Parizi pošto je Pontičeli bio italijanski imigrant koji je kao mlad dobio francusko državljanstvo.\nSarkozi i Širak su potom izvršili smotru jedinica u dvorištu "Invalida".\nPontičeli se dugo protivio zvaničnoj ceremoniji, ali je 24. januara prihvatio da se njegova sahrana održi uz nacionalne počasti, ali bez velikog vojnog defilea, u uspomenu na sve njegove "drugove koji su poginuli u tom užasnom ratu, a kojima je obećao da ih nikada neće zaboraviti".\nU Prvom svetskom ratu je poginulo 1,4 miliona Francuza, od 8,5 miliona vojnika koji su se za nju borili.


UN: Zatvaranje Haškog tribunala 31. decembra 2014.\nVijeće sigurnosti UN odlučilo je u srijedu da Međunarodni kazneni sud za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji (ICTY) u Hagu, mora dovršiti sve preostale predmete u iduće četiri godine, do 31. decembra 2014. godine.\nIsti rok za završetak rada, Vijeće je odredilo i Međunarodnom sudu za genocid u Ruandi (ICTR).\nSvi preostali pravni postupci nakon toga datuma, trebaju biti preneseni na Međunarodni rezidualni mehanizam za kaznene tribunale, navodi Vijeće sigurnosti u rezoluciji usvojenoj sa 14 glasova za i jednim suzdržanim.\nSuzdržana je bila Rusija, koja je izrazila neslaganje s odlukom da se rad dva 'ad hoc' suda UN-a,okonča kroz rezidualni mehanizam.\nTo znači da će biti formirano tijelo koje će odredjeno vrijeme nakon zatvaranja Tribunala nastaviti obavljati sudske funkcije, odnosno moglo bi preuzeti procesuiranje okrivljenima koji su u dalje u bjekstvu, ukoliko za to bude bilo potrebe. To se odnosi na bjegunce Mladića i Hadžića, ukoliko ne budu uhapšeni prije okončanja rada Tribunala u Hagu.


Novogodišnji evro 95 dinara\nNeće se ponoviti prošlogodišnji scenario da u dve nedelje dinar padne 10 odsto, tvrde bankari\nGrađani Srbije bi mogli da pred novogodišnje praznike evro plaćaju 105 dinara, ako se ponovi scenario od prošle godine kada je za samo dve nedelje, tačnije od 25. decembra do 10. januara, kurs dinara oboren za skoro 10 odsto. Međutim, bankari tvrde da se to neće dogoditi, i prema njihovim procenama kurs će se kretati u rasponu od 90 do 95 dinara za evro.\n- Naš ciljani kurs za kraj godine je raspon od 90 do 95 dinara i mada stabilnost kursa i dalje zavisi od isplate predstojećih tranši kredita MMF-a, predviđamo da će se devizni kurs u predstojećim kvartalima kretati u rasponu od 90 do 100 dinara - objašnjavaju analitičari "Erste grupe" u svom makroekonomskom izveštaju o Srbiji.\nI prema prognozi Findomestik banke u poslednjoj nedelji ove godine kurs dinara bi mogao da se zadrži na sadašnjem nivou. S jedne strane je "istorijski" uticaj da pred kraj meseca, a pogotovo kraj godine, kurs dinara pada, pa je logično da će tako biti i sada. S druge strane, povećana tražnja za dinarima krajem godine u privredi, kako bi privrednici u većini izmirili obaveze, ima uticaja na kurs.\n- Ako u analizu uključimo i povećan broj doznaka iz inostranstva, kao i povećani promet i prodaju strane valute građana zbog praznika i potencijalnu dokapitalizaciju banaka u Srbiji, može se očekivati i ne tako drastična promena kursa dinara u odnosu na evro - objašnjavaju u Findomestik banci.\nU Unikredit banci kažu da se do kraja godine očekuje blago jačanje evra, osim u slučaju realizacije pojedinih velikih investicionih projekata što bi dovelo do blagog jačanja dinara. Međutim, u ovoj banci upozoravaju da povećan izvoz koji je osoben za decembar može predstavljati pritisak na kurs.\nNa osnovu istraživanja i analiza tržišnih kretanja, tim Banka:online portala predviđa da će se kurs kretati na nivou od 95 do 96 u poslednjoj sedmici ove godine. Prema njihovom istraživanju, niko sa sigurnošću ne može tvrditi na kom nivou će se kretati kurs dinara, jer oscilacije postoje i već sada je izvesno da su one značajnije i u većoj meri zastupljene u odnosu na prethodne periode u ovoj godini.\nU poslednjih nekoliko godina decembar su karakterisale velike promene kursa. Početkom decembra bio bi zabeležen skok evra (što ove godine nije bio slučaj) za više od četiri odsto u odnosu na sredinu novembra, zatim bi se kurs vratio, da bi pred Novu godinu usledio novi zalet i dinar bi do 10. januara bio za devet ili deset odsto slabiji nego u novembru.\nSve u svemu, usklađivanje srpske valute sa snagom srpske privrede je konstantno išlo po desetak odsto, pa je 2007. godina završena sa prosečnim kursom od 79,5 dinara za evro, prošla sa kursom od 87,4, dok će prosečan kurs ove godini iznositi oko 95,2 dinara.\nI "Fijat" utiče na kurs\nI pored toga što se bankari slažu da će kurs do kraja godine biti stabilan, ipak upozoravaju da postoje faktori koji i te kako mogu uticati na kurs, kao što je aranžman sa MMF-om, stabilna izloženost među stranim bankama, ukidanje viza, pa čak i činjenica da italijanska kompanija "Fijat" u narednom periodu treba da uplati prvu tranšu od 100 miliona evra. Naime, kako zaključuje portal Banka:online - ukoliko dođe do konverzije te tranše to i te kako može da pomogne domaćoj valuti.\nKonditorska industrija Srbije tek sada snosi posledice burnih događaja iz 2008. godine. Za prvih devet meseci ove godine, posle višegodišnjeg rasta, zabeležen je pad proizvodnje, prodaje i izvoza konditorskih proizvoda. Ova privredna grana proizvela je 90.500 tona proizvoda, što je za oko devet hiljada tona manje nego prošle godine u istom periodu. Prodaja konditorskih proizvoda manja je za 11 odsto u odnosu na prošlu godinu.\nNa sednici Grupacije proizvođača konditorskih proizvoda, koja je nedavno održana u Privrednoj komori Srbije, istaknuto je između ostalog i to da je za 4,7 odsto smanjen i izvoz. U svet je, od januara do oktobra ove godine, otišlo oko 30.000 tona ovih proizvoda u vrednosti od 57,4 miliona dolara, dok je uvezeno oko 15.500 tona u vrednosti od 57,4 miliona dolara.\nMilena Mirković, stručna saradnica u Privrednoj komori Srbije, istakla je na sednici Grupacije da su istovremeno smanjene uvozne cene konditorskih proizvoda, i to za 13 odsto. Kako je Mirkovićeva istakla za Biznis, uzrok smanjenog plasmana i proizvodnje leži u smanjenoj potrošnji, odnosno potražnji. Ona je rekla da je takvo "ponašanje" potrošača verovatno u vezi sa ekonomskom krizom i smanjenom kupovnom moći.\nSličnog mišljenja je i Ratko Kuprešak, direktor prodaje u "Bambiju".\n- U 2009. godini konditorska industrija je zabeležila pad potrošnje, samim tim i proizvodnje ove vrste proizvoda. Glavni uzrok koji je doveo do ovog pada jeste smanjena kupovna moć stanovništva. Većim delom konditorska industrija Srbije je svoje proizvode plasirala na domaće tržište, dok je u delu izvoza najveći procenat ostvaren u zemljama u okruženju, odnosno bivšim republikama SFRJ - kaže za Biznis Kuprešak.\nKako objašnjava Kuprešak, s obzirom na to da je situacija sa potrošačkom snagom lokalnih tržišta bila manje-više ista u zemljama u okruženju, time je i pad logična posledica.\n- Procena pada BDP-a u regionu kreće se od tri do pet odsto za 2009. godinu, što svakako utiče na smanjenje inače ne visoke kupovne moći stanovništva u trenucima nastupanja finansijske krize - objasnio je Kuprešak.\nInače je za prvih 11 meseci 2009. godine "Bambi-Banat" zabeležio rast prodaje mimo proseka od sedam odsto.\n- Ovaj rast je pre svega generisan na domaćem tržištu. Kao većina konditora Srbije, "Bambijeva" najznačajnija izvozna tržišta jesu bivše republike SFRJ, iako se proizvodi nalaze i u zemljama EU, Amerike, Australije, Kanade i drugim zemljama. Moram napomenuti da je izvoz "Bambi-Banata" u zemlje članice EU u 2009. porastao u odnosu na 2008. za oko 10 odsto - ističe Kuprešak.\nKuprešak ovo objašnjava činjenicom da je "Bambi" prepoznao kao najbolji način da se zaustave loši trendovi pre svega kvalitetnije sagledavanje tržišnih uslova, prilagođavanje cena kupovnoj moći stanovništva i jačanje podrške proizvodima, odnosno veća ulaganja u aktivnosti koje za rezultat imaju povećanje potrošnje nekog proizvoda.\n- U prethodnim godinama izvoz se kretao u granicama od oko 30 odsto od ukupne proizvodnje. Taj procenat je u 2009. godini blago pomeren ka domaćem tržištu, odnosno izvoz je smanjen u procentualnom iznosu u odnosu na prethodnu godinu, pre svega zbog snažnijeg nastupa kompanije na domaćem tržištu. Najvećim delom, ovaj odnos je posledica prve polovine godine. U drugoj polovini godine situacija je nešto bolja kada govorimo o izvozu, i kao potvrda blagog poboljšanja stanja govori i podatak da je izvoz "Bambi-Banata" u novembru 2009. bio veći u odnosu na novembar 2008, što se takođe očekuje i u decembru - tvrdi Kuprešak.\nKao jedan od problema konditorske industrije koji je spomenut i na sastanku grupacije u PKS, jeste i visoka cena domaćeg repromaterijala, posebno mleka u prahu. Činjenica da smo izloženi konkurenciji u okviru Cefte, ali i ostalih zemalja isterala je na površinu činjenicu da zaista ne možemo da se poredimo sa zemljama koje visoko subvencionišu svoje poljoprivredne proizvođače. U EU kilogram mleka u prahu košta 2,2 evra, dok ovde ne može da se proizvede po takvoj ceni. U februaru je Direkcija otkupila mleko u prahu, domaćih proizvođača po ceni od 291,6 dinara po kilogramu, što je danas više od tri evra.\nProšle godine napravljena je dobra osnova za ovogodišnju propast konditora. Prvo su cene primarnih i sekundarnih poljoprivrednih proizvoda naglo skočile, pa je došlo do interventnog uvoza mleka u prahu dok su se zalihe te prerađevine gomilale na domaćem tržištu jer su bile skupe. Kako ni to nije pomoglo, Direkcija za robne rezerve otkupila je u februaru ove godine 300 tona mleka u prahu od domaće industrije, kako bi pomogla i domaćim proizvođačima mleka u prahu, ali ni tu se drama nije završila. Efekti posledica su ojačani ekonomskom krizom i smanjenom kupovnom moći, jer se čini da se potrošači kad prave "rebalans porodičnog budžeta" najpre odriču slatkiša.\nUnikredit grupa očekuje rast BDP Srbije u 2010. godini\nVisoki zvaničnik međunarodne bankarske grupacije Unikredit Federiko Giconi (Federico Ghižoni) ocenio je da je vrhunac krize u Srbiji prošao i da ona u idućoj godini moze očekivati privredni rast\nŠef za bankarstvo te grupacije u centralnoj i istočnoj Evropi u intervjuu agenciji Beta kazao je da je ta banka pre mesec dana procenjivala pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije u narednoj godini od oko 0,7 odsto, ali da se situacija popravila i da bi u 2010. moglo da dođe do realnog rasta.\nOn je istakao da je za Unikredit banku u Srbiji 2009. bila veoma uspešna, pošto je zabeleže rast plasmana i povećanje tržišnog udela u kreditima sa pet na šest odsto.\n"Zabeležen je rast aktive i kredita, povećan je i tržišni udeo.\nUnikredit banka bila je osma na tržištu Srbije pre 12 meseci, a sada je peta", kazao je Giconi i dodao da je plan da se nastavi rast i da ona bude među prve tri banke.\n"U vreme krize planovi za rast govore koliko je pozitivno mišljenje Unkredit grupe o ekonomiji u Srbiji", istakao je.\n"Budžet za 2010. godinu je izazovan, planiran je nastavak rasta kreditiranja od oko 20 odsto. Namera Unikredit grue je da svestrano podrži potrebe klijenata, kako stanovništva tako i privrede", kazao je Giconi.\nPlanirano je i da se razmotri nastavak proširenje poslovne mreže banke, naveo je, dodajući da je u poslenjih godinu otovoreno 25 poslovnica u Srbiji, ali da je širenje zaustavljeno zbog krize.\nPovraćaj na uloženi kapital u Srbiji je dobar i prema gledištu Grupe, ima smisla ulagati u Srbiju, kazao je Giconi i naglasio da će potrebni iznos investicija odrediti poslovodsto banke u Srbiji.\nPrema rečima Giconija, prednosti Srbije u odnosu na druge zemlje u regionu su veliki potencijal za rast u industriji, kao i perspektiva pridruženja Evropskoj uniji, što će ubrzavati ekonomski rast.\nGiconi je kazao i da je Unikredit banka odluku o sponzorisanju fudbalske Lige šampiona donela najviše zbog poslovanje u centralnoj i istočnoj Evropi.\n"Sponzorisanje evropskog takmičenja u kojem učestvuju sve zemlje u kojima Unikredit grupa ima banke investicija je u brend i mogućnost da se postane prepoznatljiviji klijentima i poboljša imidž", rekao je Federiko Giconi.\nLondonski magazin Bankar (The Banker) proglasio je Unikredit banku za najbolju u centralnoj i istočnoj Evropi, a nagrade za najbolje banke dobile su i članice Unkredit grupe u Italiji, Bugarskoj, Hrvatskoj, Poljskoj, Turskoj i Ukrajini.\nUnikredit grupa, čije je sedište u Milanu, posluje u 22 evropske zemlje, i sa oko 168.000 zaposlenih uslužuje više od 40 miliona klijenata.


CG: Bošnjaci traže islamske elemente na državnim simbolima : Nadlanu.com\nCG: Bošnjaci traže islamske elemente na državnim simbolima\nObjavljeno 5. jan 2014. / 15:24:43\nPotpredsednik crnogorskog parlamenta i funkcioner Bošnjačke stranke, koja participira u aktuelnoj vlasti, Suljo Mustafić izjavio je da mu ne smetaju hrišćanska obeležja na državnim simbolima, ali smatra da na tim simbolima svi narodi treba da imju svoje prepoznatljivosti.\n"I pripadnici islama su ovde autohtoni stanovnici, vekovima su gradili Crnu Goru, oni su deo njene društvene stvarnosti i tražimo da se to iskaže i kroz simbole naše države", rekao je Mustafić u intervjuu Radio-televiziji Crne Gore.\nZa to je, dodao je, potrebna samo politička volja, izmena zakona, a onda stvar treba prepustii herladičarima koji će simbolički prikazati stvarni društveni sadržaj naše države.\n"Nemamo dileme da grb, zastava, himna, kakvi god da su, da li ih mi emotivno prihvatali ili ne ili imali rezervu prema njima, treba da budu poštovani sada i takvi kakvi jesu. Apsolutno se mi, a tako će biti i ubuduće, sa najvećim stepenom uvažavanja odnosimo prema tim simolima, jer to pokazuje naš odnos prema državi", rekao je Mustafić.\nGovoreći o Njegošu, Mustafić je istakao da su Bošnjaci, napuštanjem sednice parlamenta, jasno pokazali da smatraju da dan njegovog rođenja ne treba proglašavati praznikom.\nOn tvrdi da se time nijednog trenutka nije želelo politizovanje tog pitanja, a još manje umanjiti dimenzija i znacaj Njegoševog dela, već da je ta stranka očekivala da će obeležavanje dva veka od rođenja crnogorskog pesnika biti dobar povod da se, sa kritičke distance, bez mitromanije i kompleksa, sagleda njegovo\ndelo i, kako je rekao, makar iz školskih udžbenika izbace oni sadržaji koji vređaju muslimane i šalju poruke verske i etničke netrpeljivosti.\n"Mislim da bi to bio veliki doprinos daljoj izgradnji međuverskog sklada", rekao je Mustafić.


U februaru smanjen broj krivičnih djela | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti U februaru smanjen broj krivičnih djela\nNa području Centra javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo u februaru su registrovana 53 krivična djela, što je za 23 odsto manje u odnosu na isti mjesec prošle godine, a podneseno je 45 izvještaja protiv 51 lica, od čega su 22 povratnika i jedan maloljetnik.\nNačelnik CJB Istočno Sarajevo Srpko Kosorić rekao je na konferenciji za novinare na Palama da su pojačan i kontinuiran rad policije po svim segmentima, te brojne preventivne aktivnosti u prethodnom periodu, rezultirali izuzetno dobrim rezultatima i visokim stepenom rasvijetljenosti krivičnih djela koja za izvještajni period iznosi 94,5 odsto, dok je koeficijent rasvijetljenosti po nepoznatom počiniocu 87,5 odsto.\nKosorić je rekao da je u oblasti opšteg kriminaliteta registrovano 41 krivično djelo, što je za 29 odsto manje odnosu na uporedni period, dok je registrovano 21 krivično djelo protiv imovine, što je za 38 odsto manje u odnosu na uporedni period.\nOn je dodao da je u oblasti privrednog kriminaliteta obrađeno pet krivičnih djela i podnesena tri izvještaja protiv pet lica.\n„Materijalna šteta pričinjena izvršenjem ovih krivičnih djela iznosi 286.677 KM, dok je utvrđeni iznos protivpravno stečene imovinske koristi 176.437 KM“, naglasio je on.\nPrema njegovim riječima, u toku februara na području Centra evidentirana su 23 narušavanja javnog reda i mira što je za 42,5 odsto manje u odnosu na uporedni period.\nKosorić je istakao da se u izvještajnom periodu dogodila 81 saobraćajna nezgoda, ili 11 odsto manje u odnosu na februar prethodne godine. Registrovana je jedna saobraćajna nezgoda sa smrtno stradalim licem.\nOn je dodao da je u februaru registrovano 3.413 prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, što je za 41 odsto više u odnosu na uporedni period.\nIz saobraćaja je isključen 251 vozač uglavnom zbog vožnje pod uticajem alkohola 185, te 120 vozila.\n„U okviru preventivnih aktivnosti policijski službenici su sprovodili pojačane mjere kontrole saobraćaja putem zavedenih akcija koje će, u cilju podizanja bezbjedosti saobraćaja na veći nivo, biti nastavljene i u narednom periodu“, naveo je Kosorić.\nPrethodni članakU subotu počinje takmičenje u alpskom skijanju za dječije kategorije\nNaredni članakŽena teško povrijeđena na Vracama


Ultrazvukom razbili tumor, ultrazvuk, karcinom, rak debelog creva, rektuma, zdravlje muskarca, rano otkrivanje raka, lecenje, radiologija, radioterapija, hemoterapija, zracenje tumora, simptomi, bolesti,\n(2.91 / 44)\nDo sada se tumor rektuma lečio, uglavnom, operativno (hemoterapija ili radioterapija) pa zato ovaj napredak znači da će od sada postojati dodatne terapijske mogućnosti za pacijente kod kojih tumor ne odgovara na konvencionalnu terapiju.\nPrilikom izvođenja ovog zahvata upotrebljen je fokusirani ultrazvuk visokog intenziteta a sam postupak odradili su lekari britanske bolnice Hammersmith.\nU postupku se upotrebljavaju zvučni talasi za zagrevanje i ubijanje ćelija raka. Postupak je neinvazivan, zbog čega je pacijentima potrebno manje vremena da se oporave.\nProfesor Paul Abel, šef ovog kliničkog ispitivanja, komentarisao je: "Očekujemo da će ova metoda biti brža i preciznija u uništavanju tumora od onih konvencionalnih metoda, te će se pri tom minimalizovati oštećenje okolnog nekanceroznog tkiva."\n"Budući da je ovo prvi put da se ovakav postupak koristi za lečenje karcinoma rektuma, za procenu delotvornosti metode treba provesti ispitivanje u kojemu će učestvovati više pacijenata, a tada ćemo moći odgovoriti i na pitanje je li ovaj postupak može da izleči i da li može da utiče na dužinu života pacijenta," objasnio je Abel.\nKarcinom rektuma je oblik raka debelog creva u kojem bolest zahvata područje debelog creva u kojem se stolica zadržava pre no što izađe iz tela.\nU mnogim razvijenim zemljama, rak debelog creva jedan je od najčešćih oblika raka kod muškaraca.


Kragujevac se seli na desnu obalu Lepenice - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Kragujevac se seli na desnu obalu Lepenice\nKragujevac se seli na desnu obalu Lepenice\nsreda, 24 januar 2018 09:20\tBrane Kartalović | Politika\nSkupština usvojila plan detaljne regulacije kompleksa Vojnotehničkog zavoda koji je 2014. proglašen za prostorno kulturno-istorijsku celinu i stavljen pod zaštitu države Kragujevac – Skupština grada je na poslednjoj ovogodišnjoj sednici 27. decembra usvojila plan detaljne regulacije kompleksa Vojnotehničkog zavoda (VTZ) i tako napravila važan korak ka ostvarenju višedecenijskog sna o preseljenju Kragujevca na desnu obalu Lepenice.\nPlan o novom uređenju VTZ, koji sa objektima stare fabrike oružja iz sredine 19. veka predstavlja matično mesto celokupne srpske industrije, proistekao je iz potrebe da se Kragujevac slobodno razvija i na desnoj obali reke koja je i danas urbanistički zapuštena. VTZ je prostorno kulturno-istorijska celina koja je zbog značaja industrijskog nasleđa jedinstvenog na području čitave jugoistočne Evrope, marta 2014, odlukom Vlade Srbije stavljena pod zaštitu države. Površina čitavog kompleksa Vojnotehničkog zavoda koji je država zaštitila iznosi 52,8 hektara, a usvojeni plan detaljne regulacije, definisan kao „Zona 1”, obuhvata površinu od 36,7 hektara i podeljen je na četiri celine: „Zastava”, Milošev venac, Vojnotehnički zavod i „Pirotehnika”. U obrazloženju odluke koju su usvojili kragujevački odbornici navedeno je da postojeći i planirani sadržaji imaju nacionalni značaj, a po određenim aspektima i nadnacionalni.\nU narednom periodu planira se transformacija postojećih radnih zona u zone poslovanja i usluga visokog standarda, koje će biti otvorene i za saobraćaj. Autentičnost i reprezentativnost celine biće sačuvana, uz obaveznu zaštitu nepokretnih kulturnih dobara koje je, predlažući da se kompleks VTZ stavi pod zaštitu države, popisao regionalni Zavod za zaštitu spomenika kulture sa sedištem u Kragujevcu. Projekat će trajati 20 godina i to je prilika da grad polako prebacujemo na desnu stranu Lepenice – pojasnio je gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić. Kompleks Vojnotehničkog zavoda, zajedno sa ostalim celinama navedenim u planu detaljne regulacije, čini zapravo sam centar grada. Zbog kapija na ulazu u vojnu fabriku „Zastava oružje” i druge celine nekadašnjih „Zavoda crvena zastava”, kroz koje su mogli proći samo radnici, Kragujevčani su ovaj prostor dugo zvali „Zabranjeni grad”, sve do 2005. kada je tadašnja vlast okupila deo kompleksa od oko četiri hektara. Bio je to početak otvaranja desne obale Lepenice za sve Kragujevčane, ali i za turiste koji su dobili priliku da zavire u „Zabranjeni grad”, koji je taj status imao i zbog masovnih zločina Ozne na tom mestu posle Drugog svetskog rata.\nZbog potrebe da se uređenju VTZ pristupi što studioznije, grad je 2010. potpisao memorandum o razumevanju sa GIZ-om, nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju, a 2012. lokalni parlament je usvojio i strategiju integralnog urbanog razvoja centralne gradske zone do 2030. Plan detaljne regulacije uzeo je u obzir oba ova dokumenta, iako se pojedini gradski urbanisti nisu slagali sa svim detaljima projekta. Vojnotehnički zavod u Kragujevcu, kolokvijalno nazvan „Knežev arsenal”, gradile su obe naše kraljevske dinastije. Prve fabrike podiže knez Miloš Obrenović 1836, a industrijski kompleks je formiran 1850, odlukom Vlade kneževine Srbije. Na poziv kneza Aleksandra Karađorđevića, za prvog direktora VTZ je 1853. imenovan francuski inženjer Šarl Lubri, čiji je dolazak u Srbiju odobrio car Napoleon Treći. Na prostoru VTZ nalazi se 151 objekat, a 31 predstavlja jedinstvenu graditeljsku baštinu: stara livnica, mašinska radionica, čaurnica, dimnjak, vatrogasna kula, železnički most...\nU kontekstu industrijskog nasleđa, u našoj zemlji ne postoji važniji kompleks. VTZ je jedinstven i na prostoru čitave jugoistočne Evrope – naveo je Marko Grković, direktor kragujevačkog Zavoda za zaštitu spomenika kulture. VTZ daje uvid u stremljenja naših graditelja i inženjera da Srbiju 19. veka odvoje od orijentalne kulture i približe je zapadnim vrednostima. Zbog značaja koji ovaj prostor ima za našu zemlju, 2015. je, pod pokroviteljstvom bivšeg predsednika Tomislava Nikolića, formiran i državni Savet za realizaciju projekta revitalizacije Vojnotehničkog zavoda. Tada je rečeno da će u sklopu VTZ svoj prostor dobiti i kragujevački Filološko-umetnički fakultet, ali to se do danas nije desilo.


Grad Valjevo Архиве - Page 22 of 23 - Valjevo\nOtvorena Kancelarija za mlade u Valjevu\n14. August 2018.\tComments Off on Otvorena Kancelarija za mlade u Valjevu\nDan mladih u Valjevu obeležen je svečanim otvaranjem Kancelarije za mlade u prostoru Centra za kulturu Valjevo, a Kancelariju je svečano otvorio državni sekretar u Ministarstvu omladine i sporta Darko Stanić. Prepoznajući posebnu i važnu ulogu mladih u društvu, Ministarstvo omladine i sporta svojim radom pokazalo je da je Dan mladih svaki dan, tako što se radi na stvaranju uslova za ...\n7. July 2018.\tComments Off on Hiljadu auto-sedišta za najmlađe Valjevce\nU okviru aktivnosti Saveta za bezbednost saobraćaja Grad Valjevo otpočeo je sa dodelom 1000 auto-sedišta za valjevske mališane. Deca rođena od 9. aprila 2016. godine dobijaju auto-sedište, a cilj ove aktivnosti je unapređenje bezbednosti svih učesnika u saobraćaju, naročito dece. Gradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović istakao je da Grad Valjevo sprovodi ovakve akcije, jer je neophodno podstaći građane da koriste ...\n7. July 2018.\tComments Off on Ispunjeno još jedno obećanje – asfaltiran put u Brankovini\nU selu Brankovina asfaltirano je 1700 metara puta, ali to nije kraj radova, rekao je gradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović, obilazeći deonicu novog puta. Gradonačelnik je sa zamenikom predsednika Skupštine grada Mihailom Milutinovićem, odbornicima Skupštine grada i meštanima ovog sela obišao novi put i razgovarao o ostalim problemima koji muče stanovnike Brankovine. On je obećao da će biti urađeni i ...


Zalazak Angeline zvezde: Da li je Evropa pred ponavljanjem tridesetih godina 20. veka - 29.10.2018, Sputnik Srbija\nZalazak Angeline zvezde: Da li je Evropa pred ponavljanjem tridesetih godina 20. veka\nSlabljenje položaja CDU/CSU bloka, kojim rukovodi nemačka kancelarka Angela Merkel, ukazuje na to da njena zvezda gubi sjaj, piše britanski dnevni list... 29.10.2018, Sputnik Srbija\nSlabljenje položaja CDU/CSU bloka, kojim rukovodi nemačka kancelarka Angela Merkel, ukazuje na to da njena zvezda gubi sjaj, piše britanski dnevni list „Gardijan“, i navodi da će zbog „kraja ere Merkelove“ Evropa morati da se suoči sa ozbiljnim izazovima s kojima se nije suočavala od 1930. godine.\nNemačkoj kancelarki Angeli Merkel mnogo puta su pisali „politički nekrolog“ nakon prošlogodišnjih neuspelih izbora, kada je njen blok CDU/CSU osvojio samo 33 odsto glasova. Od tada se situacija za njih još više pogoršala.\nFridrih Merc spreman da zameni Merkelovu, a evro već pada\n29 Oktobar 2018, 12:41\nU tekstu se navodi da je Merkelova uspela da se održi na vlasti toliko dugo iz razloga što je daleko superiornija od svojih protivnika. Ona se na položaju nemačkog kancelara nalazi od 2005. godine, i mnogi je u Nemačkoj i van njenih granica smatraju liderom Evrope. Jasni politički principi i spremnost da se suprotstavi američkom predsedniku Donaldu Trampu dosad su joj pomagali da se održi na svojoj poziciji.\nU Evropi, pored Nemačke, postoje još dve vodeće regionalne sile, a to su Velika Britanija i Francuska. Međutim London, kao tradicionalni saveznik Berlina, postao je teret jer je u potpunosti zaokupljen „bregzitom“, koji ne samo da šteti EU i Velikoj Britaniji nego stvara i uznemirujući presedan za druge članice bloka.\nSa druge strane, francuski predsednik Emanuel Makron, samo godinu i po nakon sigurne pobede na izborima, „izgubio je prvobitni sjaj“, jer njegove reforme tržišta rada nisu donele obećane rezultate. Zbog toga bi on mogao da pokuša da iskoristi majske izbore u Evropskom parlamentu kako bi se oprobao u ulozi evropskog lidera i ojača položaj unutar svoje zemlje.\nMerkelova napušta čelo stranke?\n29 Oktobar 2018, 10:49\nU međuvremenu, lider italijanske ekstremno desničarske „Lige“ Mateo Salvini i lider ekstremno desničarske stranke „Nacionalni front“ Marin le Pen smatraju da će predstojeće glasanje u Evropskom parlamentu biti odlučujući trenutak koji će odrediti u kom pravcu će se Evropa kretati. Oni nameravaju da istupe za „Evropu nacija“, slobodnu od briselske birokratije.\nUspeh populističkih i nacionalističkih partija u Istočnoj Evropi i Švedskoj, može povećati unutrašnju političku fragmentaciju u EU i dovesti do „egzistencijalnog udara“ koji će zauvek promeniti lice Evrope. Istovremeno, spoljašnje pretnje, u vidu Rusije na Istoku i Amerike na Zapadu, samo jačaju osećaj predstojeće krize.\n„Politička stabilnost i uopšte demokratski konsenzus Evrope se nisje suočio sa tako ozbiljnim izazovom, možda od tridesetih godina prošlog veka. Merkelova simbolizuje stabilnost, sigurnost i kontinuitet. Ako, ili bolje rečeno kada padne, veoma će im nedostajati“, zaključuje britanski list.


Vesti online / Srpski informativni portal / 26 godina od ubistva porodice Zec u Zagrebu\n26 godina od ubistva porodice Zec u Zagrebu\nMučki ubijena porodica Zec: Marija, Aleksandra i Mihajlo\nZa ovaj zločin je do sada pravosnažno osuđena samo jedna osoba, Tomislav Merčep, dok svi drugi, uključujući i izvršitelje koji su priznali ubistvo, pa čak policiju i odveli na mesto gde su izvršili egzekuciju - nikada nisu procesuirani.\nDa podsetimo, pripadnici Prve zagrebačke specijalne jedinice pri MUP - "Jesenje kiše", kojom je komandovao Tomislav Merčep, 7. decembra 1991. godine, likvidirali su Mihajla (38), njegovu suprugu Mariju (36) i njihovu kćerku Aleksandru (12).\nDirektor DIC "Veritas" Savo Štrbac podseća da je ustanovljeno da je po Merčepovom naređenju, Miro Bajramović naredio pripadnicima jedinice Igoru Mikoli, Siniši Rimcu, Nebojši Hodaku i Snježani Živanović da privedu Mihajla Zeca, srpske nacionalnosti, zbog navodnih veza sa krajiškim Srbima.\n- Prilikom privođenja, uveče oko 23 sata, ispred njegove kuće u Poljaničkoj ulici na Trešnjevci, ubio ga je Siniša Rimac, navodno u pokušaju bega. Nakon Mihajlove likvidacije, Munib Suljić se vratio u Mihajlovu kuću, odakle je izveo njegovu ženu Mariju i njihovu dvanaestogodišnju kćer Aleksandru. Najpre ih je odveo u hotel 'Panorama', a odatle na Sljeme gde ih je pobio iz vatrenog oružja, a nakon toga naredio ostalim pripadnicima jedinice da leševe bace u jamu za đubre i zatrpaju. Nekolio dana posle likvidacije, njihove leševe je pronašao Marijin brat Zlatko Mesić, i sam pripadnik MUP-a RH. Aleksandrina sestra Gordana i brat Dušan, uspeli su preživjeti, jer su se posakrivali po kući i tako promakli ubicama - objašnjava Štrbac.\nVerovatno zbog ove činjenice da je Marijin brat i sam pripadnik MUP Hrvatske, ubice su ubrzo pronađene i uhapšena, ali tu onda kreće novi cirkus od nepravde.\n- U predkrivičnom postupku priznali su ubistva i odveli policiju na mesto gde su pokopali žrtve. Za delo za koje su bili prijavljeni pre saslušanja nije bilo predviđeno obavezno prisustvo branioca u predkrivičnom postupku. Po rasvetljavanju zločina, djelo se prekvalifikuje, a počinioci se, po savetu advokata, u istrazi brane ćutanjem, prethodni iskazi se kao nezakoniti izuzimaju iz spisa, a postupak se obustavlja 'u nedostatku dokaza' - ističe Štrbac.\nIpak, hrvatska vlada je aprila 2004, najviše zbog pritiska međunarodne zajednice, odlučila da deci ubijenih Mihajla i Marije Zec, Gordani i Dušanu, dodeli iznos od 200 hiljada evra, kao pomoć za podmirenje dotadašnjih troškova života, jer su kao maloljetna deca ostali bez roditelja i bez ikakvih sredstava za život.\nŽupanijsko državno tužilaštvo iz Zagreba je junu 2011. godine podiglo optužnicu protiv Tomislava Merčepa, osnivača i komadanta jedinice "Jesenje kiše" stavljajući mu na teret da je lično naređivao nezakonita lišavanja slobode, mučenja i ubistva civila.\n"Veritas" podseća da je ta Merčepova jedinica na širem području Kutine i Pakraca, te grada Zagreba, nezakonito lišila slobode 52 lica, od kojih su 43 ubijena, tri se još vode kao nestala, dok su ostali preživeli mučenje i zlostavljanje.\n- Izmenjenom optužnicom iz juna 2012, Merčep se tereti da nije učinio ništa , iako je za te stvari znao, da svoje podređene spreči u neovlašćenom privođenju, mučenju i ubijanju civila. Županijski sud u Zagrebu ga je u maju 2016. godine nepravosnažno osudio na pet godina i šest meseci zatvora zato što 'nije sprečio sebi podređene, da vrše nezakonita hapšenja, zlostavljanja i ubijanja 31 civila dovedenih iz Zagreba, Kutine, Ribnjaka, Janje Lipe, Bujavice, Međurića, Zbjegovače i Pakračke Poljane, od kojih je 23 usmrćeno', dok su iz činjeničnog opisa presude izostavljene žrtave za koje se nije moglo utvrditi ko ih je hapsio i likvidirao - precizira Štrbac.\nVrhovni sud Hrvatske je presudom iz februara ove godine, preinačio tu presudu i Merčepa osudio na sedam godina zatvora.


Skupština CG razmatrala Sporazum sa Srbijom o izručenju : Nadlanu.com\nSkupština CG razmatrala Sporazum sa Srbijom o izručenju\nPODGORICA, 10. marta 2011. (Beta) - Crnogorska skupština završila je u četvrtak raspravu o sporazumu o izručenju državljana opuženih za organizovani kriminal, korupciju i ratne zločine izmedju Crne Gore i Srbije, ali će se o tom dokumetu, koji je krajem oktobra prošle godine stupio na snagu, izjasniti naknadno.\nVećina partija je najavila podršku tom dokumentu, koji je, po oceni opozicije potpisan pod pritiskom iz Brisela, jer ni u Beogradu ni u Podgorici nije bilo političke volje za hapšenje članova kriminalne grupe Darka Šarića.\nPoslanici opozicije smatraju da je izostanak hapšenje članova kriminalne grupe optužene za šverc kokaina iz Južne Amerike, na čelu s Darkom Šarićem, razlog potpisivanja sporazuma.\n"Ni sa jedne ni sa druge strane nije postojala politička volja da se to uradi zato što bi njihovo hapšenje i ispitivanje dovelo do konkretnih ličnosti iz vlasti u Crnoj Gori i Srbiji, a koji su invlolvirani", kazao je poslanik Socijalističke narodne partije Predrag Bulatović.\nMinistar pravde i šef tajne policije u vreme akcije hapšenja optuženih za šverc kokaina iz Južne Amerike, Duško Marković, pozvao je poslanike da glasaju za sporazum i ponovio spremnost Crne Gore da suzbije organizovani kriminal i korupciju.


Akcija kotorvaroškog Crvenog krsta: Za Vanju prikupljeno oko 50.000 KM - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nAkcija kotorvaroškog Crvenog krsta: Za Vanju prikupljeno oko 50.000 KM\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 11.08.2017. 09:20\nCrveni krst Kotor Varoša je u saradnji sa kompanijom M:tel pokrenuo humanitarnu kampanju na prikupljanju sredstava za našeg mladog sugrađanina Vanju Pejkaovića, koji se bori za život u Italiji. Putem kratkog broja 1416 od 1 do 31. jula 2017. godine dobri ljudi su svojim pozivima donirali ukupno 48.757,31 KM.\n”Hvala svima koji su dali doprinos ovoj nadasve humanoj akciji i na taj način pomogli liječenje Vanje Pejakovića u nadi da će se što prije oporaviti i vartiti u svoj rodni kraj”, poručuju iz Crvenog krsta.\nTakođe, Crveni krst Kotor Varoš je putem humanitarne kase prikupio 795,50 KM i u uplatio sredstva na žiro račun porodice Pejaković kao i pristigla novčana sredstva od M:tel-a.\nPrethodna vijest: Prihod sa Ilindanskog turnira za liječenje Vanje Pejakovića Sljedeća vijest: U Vigošti služen parastos za stradale srpske borce


Info027 - Najveća pasivna kuća u Beču\nOtpis kamate i rate za poreski dug\nDve decenije od osnivanja Udruženja mišićnih i neuromišićnih bolesti Topličkog okruga\nNajveća pasivna kuća u Beču\nnedelja, sep 18 2016\nPreduzeće „Wiener Netze“ pustilo je u rad novu centralu i time objedinilo sve usluge na jednom mestu za svoje potrošače u Beču i okolini. Ovo preduzeće snabdeva 2,1 milion građana energijom, i to strujom, gasom i daljinskim grejanjem. Kompleks se u potpunosti snabdeva energijom korišćenjem solarnih panela, podzemnih voda i solarne termalne energije čime predstavlja najveći objekat na svetu koji funkcioniše po principima pasivne kuće.\nOtvaranju centrale prisustvovala je i članica gradske vlade Beča za životnu sredinu Uli Zima i tom prilikom izjavila da grad i dalje ne namerava da privatizuje komunalnu infrastrukturu i usluge. Sa ovim kompleksom „Wiener Netze“ je koncentrisala svoju snagu u jednom novom, inovativnom i inteligentnom sedištu. Kompleks obuhvata 1.400 radnih mesta, proizvodnju, skladište i centrale za struju, gas i daljinsko grejanje na površini od 96.000m2. „Infrastrukturno povezivanje oblasti gasa, struje i daljinskog grejanja je bio veliki i važan korak za budućnost“, rekao je Gerhard Fida, direktor preduzeća „Wiener Netze“.\nNovi kompleks je odgovoran za energetsko snabdevanje grada Beča kao i delova Donje Austrije i Burgenlanda. Uz pomoć moderne tehnologije energetska mreža se prati, kontroliše i njome se upravlja iz ove centrale. Potrošačima će i podrška biti dostupna na jednom mestu.\nAutor: expres vesti\nSlika: © Wiener Netze/Christian Houdek\nViše iz ove kategorije « 5 plaža na Kefaloniji za vrhunski provod i odmor\tDOBRO DOŠLI U SRBIJU: Ove stvari u našoj zemlji plaćate SVAKODNEVNO, a u svetu su besplatne! »


EP pozvao BiH lidere da okončaju politički zastoj\nTanjug 14. juna 2022. 13:56\nBRISEL, 14. juna ( Tanjug) – Spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta usvojio je danas Izveštaj o BiH u kome se poziva na okončanje političkog zastoja i napredak u reformama u zemlji.\nPoslanici Evropskog parlamenta ponovili su svoju podršku evroatlantskoj orijentaciji BiH i osudili retoriku mržnje i opstrukciju državnih institucija, posebno od strane rukovodstva entiteta Republika Srpska.\nPolitički akteri u BiH su pozvani da se bezuslovno vrate u državne institucije i unaprede rad na reformama u vezi sa EU, a posebno u oblasti vladavine prava.\nIzvestilac EP za BiH, Paulo Ranžel, kaže da ovaj izveštaj dolazi u ”ključnom trenutku” kako za BiH, tako i za Zapadni Balkan i Evropu.\n”Izveštaj ponavlja podršku evropskoj budućnosti BiH, ali se bavi i glavnim izazovima sa kojima se zemlja suočava, odnosno eskalacijom destabilizujućih aktivnosti kao što su blokada državnih institucija i procedura donošenja odluka. Ovi izazovi ugrožavaju jedinstvo, suverenitet i teritorijalni integritet zemlje i stoje na putu ključnih reformi potrebnih za napredak na evropskom putu”, kaže Ranžel.\nOn dodaje da je u Izveštaju o BiH posebno naglasena važnost održavanja ”slobodnih i poštenih” izbora u oktobru 2022. i kredibilne perspektive pristupanja zemlje.\nU svetlu agresorskog rata Rusije protiv Ukrajine, poslanici Evropskog parlamenta pozivaju Bosnu i Hercegovinu da primeni sankcije EU sa kojima se zemlja uskladila i upozoravaju na kontinuirani interes Rusije za destabilizaciju Bosne i Hercegovine.\nKad hoćete da ubijete vreme dok se nešto pametnije ne desi\nPrva istopolna venčanja u Švajcarskoj\nPonovo uspostavljena veza UKR sa nuklearkom Zaporožje\nProtestnom vožnjom traže smanjenje cene goriva\nUkrajina: Snažne eksplozije čuju se u Nikolajevu\nRumen Radev dao Vasilevu mandat da formira vladu


Humanitarni koncert za majke i decu ugrožene HIV-om - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Humanitarni koncert za majke i decu ugrožene HIV-om\nNeko drugi 11. maj 2012. Klasika Postavite komentar\nNa velikoj sceni Madlenijanuma (Glavna 32), 15. maja od 19.30, biće održan gala humanitarni koncert koji organizuje Asocijacija za pomoć ženama obolelim od HIV-a „Žena plus“.\nCena karte je 500 dinara, a novac od prodaje namenjen je majkama i deci ugroženim HIV-om. Asocijacija „Žena plus“ jedna je od članica Unije organizacija Srbije za zaštitu i pomoć osoba koje žive sa HIV-om /USOP/, a sa kojom grad Beograd od 1. decembra 2011. godine ostvaruje uspešnu saradnju.\nNa koncertu učestvuju Jadranka Jovanović, Sofija Pižurica, Dragana del Monako, Sanja Kerkez, Jasmina Trumbetaš Petrović, Alekandra Angelov, Snežana Savičić Sekulić, Jelena Vlahović, Suzana Šuvaković Savić i Ana Rupčić Petrović. Gosti na koncertu biće Tatjana Olujić, violina, Milena Stanišić, harfa, i Dečji hor „Horislavci“. (Beoinfo)\nTagovihumanitarna akcija klasika madlenianum muzika\nPrethodni Sajam srednjih škola Savskog venca 2012.\nSledeći Restaurirana fasada u Cara Dušana 92


Projekat Mančester junajted Škola fudbala nagrađen kao najuspešniji u Srbiji\nEurobank dobitnik je ovogodišnje Virtus nagrade za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj posluje za projekat „Mančester junajted Škola fudbala za decu“. Partnerstvo Fudbalskog kluba Mančester junajted i Eurobanke na polju platnih kartica započeto je 2014. i za to vreme izdato je preko 29.000 Eurobank–Mančester junajted ko-brendiranih kreditnih, debitnih i pre-paid platnih kartica. Zahvaljujući ovom partnerstvu, 2019. godine prvi put je održana Mančester junajted škola fudbala u Srbiji.\n„Imajući u vidu da društvena odgovornost predstavlja jednu od glavnih vrednosti oba partnera – Eurobank i Mančester junajted, u okviru projekta Škola fudbala za decu vodili smo računa o svim kategorijama najmlađih. Pored mladih profesionalnih sportista, ovo iskustvo omogućeno je i deci zaposlenih, deci klijenata Eurobanke, deci partnera, kao i štićenicima domova za decu bez roditeljskog staranja i SOS Dečijeg sela Kraljevo i Dečijeg sela iz Sremske Kamenice“, rekla je Slavica Pavlović, predsednik Izvršnog odbora Eurobank.\nKroz VIRTUS nagradu, ustanovljenu 2007. godine, Trag fondacija već 13 godina promoviše filantropiju u našoj zemlji i podstiče sve veći broj kompanija i pojedinaca da se uključi u programe i inicijative za opšte dobro. VIRTUS Nagrada za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj kompanija posluje dodeljuje se za posebno isticanje u pomoći pri rešavanju problema ili potreba u zajednici u kojoj kompanija posluje, gradu ili regionu. Eurobank, lider u oblasti bankarskih proizvoda i usluga, dobitnik je VIRTUS nagrada u različitim kategorijama 2009, 2010, 2011. i 2014. godine. Od svog osnivanja u Srbiji 2003. godine, Banka je uložila više od 4,5 miliona evra u podršku lokalnoj zajednici u kojoj posluje, fokusirajući svoje aktivnosti na oblasti kojima je podrška najpotrebnija.


YUCOM i NDNV: Iskrivljeno predstavljanje istraživanja potvrdjuje pad medijskih sloboda\nBeta 14. marta 2018. 18:35\nKomitet pravnika za ljudska prava (YUCOM) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) ocenili su danas da Novinska agencija Tanjug „iskrivljenim predstavljanjem“ rezultata istraživanja „Odgovor gradjana na klijentelizam u medijima – MEDIA CIRCLE“ potvrdjuje uočene negativne procese „u padu medijskih sloboda i objektivnog novinarskog izveštavanja“.\nMedjutim, kako dalje piše, u Tanjugovoj vesti su statistički podaci iz istraživanja predstavljeni kao napredak bez obrazloženja i mogućnosti uporedjivanja, što „stvara utisak tendeciozne proizvodnje slike koja ne odgovara stvarnosti i činjenicama“.\nYUCOM i NDNV su naveli podatke iz istraživanja koji pokazuju da je u Srbiji utvrdjeno „netransparentno donošenje medijskih politika, ulazak sumnjivog kapitala u vlasniištvo nad medijima, potpuno neregulisana oblast državnog oglašavanja i usmeravanje državne pomoći odredjenim lokalnim samoupravama, kojim se finansiraju podobni mediji“.\n„Smatramo da je Tanjug iskrivljenim predstavljanjem podataka dobijenih istraživanjem i njihovom proizvoljnom interpretacijom potvrdio negativne procese u padu medijskih sloboda i objektivnog novinarskog izveštavanja kojem prisustvujemo već duži vremeski period. Tanjugov način izveštavanja o negativnoj klijentelističkoj praksi i lošem stanju u medijima, povratno potvrdjuje rezultate istraživanja u svakodnevnoj praksi“, ocenili su YUCOM i NDNV.\nU Beogradu uručene nagrade 'Vitez poziva'\nKuća ljudskih prava dodelila priznanja povodom Dana ljudskih prava\nSnoubord spektakl u Novom Sadu\nSkup: 'Muzej prisajedinjenja' je propagandistička…\nKuća ljudskih prava dodelila priznanja povodom Dana ljudskih…


Nakon boravka u hotelu „Nataly Spa“ poželeo sam lobotomiju – Kocev Boban\nNakon boravka u hotelu „Nataly Spa“ poželeo sam lobotomiju\nSiguran sam da znate šta znači ovaj izraz, ali evo i dan danas par meseci nakon boravka u hotelu „Nataly Spa“ u Sokobanju imam želju da na krajnje invazivan način kakav je upravo ovaj zahtev mi se otkloni prednji deo mozga kako bih definitivno zaboravio noćnu moru.\nNamerno ovaj tekst nije došao ranije, nisam hteo da dobijem komentar kako „u jeku sezone“ ja pokušavam da osporim domaći turizam, ali ono što sam doživeo u objektu „Nataly Spa“ moglo bi se staviti u ugostiteljskom priručniku „Kako se ne treba ophoditi prema gostima“.\nŽena i ja volimo dosta da putujemo, i svaki slobodan trenutak pokušavamo da izdvojimo makar za vikend putovanje, te je na osnovu prethodnog iskustva odluka pala da ovog vikenda u junu (12.06. – 14.06.2020.) bude rezervisan za Sokobanju njene lepote i objekat „Nataly Spa“ koji ima sadržače i u trenutku lošeg vremena.\nNa početku usluga prilikom rezervacije dobra\nRezervacija mejlom je protekla sasvim u redu, ekspreno smo dobili predračun, uplatili i potvrdili rezervaciju – te je očigledno ovaj deo kolektiva dobro uhodan, za razliku od ostatka zaposlenih (pre svega recepcija, tehničko osoblje kao i menadžment).\nLokacija takođe dobra\nSam objekat smešten je u prirodnom okruženju, samom centru Sokobanje u čijoj neposrednoj blizini je i miran potok okružen šumom, te imate utisak da ste u pojedinim situacijama, dok ispijate kafu na terasi, sasvim sami u divljni, a opet tako blizu centra ove banjske lepotice. Hotel ima pristojno opremljenih apartmana, kao i spa centar, bazen, sobe za masaže i restoran – taman dovoljno sadržaja za eventualne tmurne dane.\nNo, sve je divno i sjajno ukoliko je situacija pod kontrolom, ali upravo se na muci poznaju junaci, a u kriznim situacijama menadžment nekog ugositeljskog odnosno smeštajnog objekta.\nUpravo ovakva situacija nam se dogodila drugog dana odmora kada smo odlučili da svoje vreme proveedmo u „modenom spa centru“ kako se reklamira ovaj obejkat. Zamislite samo situaciju da u trenutku relaksacije i opuštavanja, vi se borite sa snagom vode i pumpi koja vaše telo uvlači. Upravo to se meni dogodilo dok je đakuzi, nakon normalnog bućkanja vode, počeo da uvlači vodu napravivši vakum na mojim leđima, a ja se borio za vazduh odnosno trenutak svoje slobode.\nUspomena na đakuzi, fotografisano par dana nakon nezgode\nĐakuzi smrti bila mi je prva asocijacija kada me je, igrom slučaja, spasio gost takođe hotela koji je čuo prizive u pomoć Kristine (moje žene prim.aut.) a prizor koji sam ugledao na svojim leđima nije bio ni malo naivan, kao što reče doktor u Urgentnom centru u Nišu „Dečko ti izgledaš kao da su te kola pregazila“.\nSaosećajnost sa gostom i da je gost uvek u pravu to u ovom objektu ne važi\nS obzirom na to da je u samom objektu u tom trenutku bilo i dosta dece, naša prva rekacija bila je da obavestimo recepciju da se desio problem i eventualno pozovu stručnu službu. Momak, koji očigleno uči zanat recepcionera, ne daje znake razumevanja, saosećajnost i da ne pominjemo njegovu brzu reakciju u pružanju odnosno zainteresovanosti za medicinsku negu.\nNa našu molbu da dobijemo broj taksija kako bismo otišli do ambulante, dobijamo odgovor „Piši“ koji bi valjda trebalo da znači da zapšemo broj, pozovemo i odemo. Ono kroz šta smo prošli nismo halucinirali, dobijamo terapiju kod doktora i odlučujemo da, kao što kažu naši stari, iskuliramo uz nešto slatko – ali dobijamo poziv sa recepcije.\n„Eto vidiš kako su ljubazni brinu se za tebe“ izgovori Kristina nakon što je završila razgovor sa recepcionerom ali ćorak…\nLepo od njih zaista pomislim u sebi – brinu se ljudi, ali ipak zbog bolova odlučujem da odem do sobe kako bih odmorio, uzeo terapiju i pokušao da zaboravim na agoniju iz đakuzija smrti, kad ono nova agonija upravo na recepciji hotela. Baštovan ili domar (nismo uspeli da saznamo funkciju gospodina) bez i trunke poštovanja uz obraćanje „seko“ svom gostu sasuo je niz optužbi kako ona izmišlja za sve što se pre samo par trenutaka dogodilo, a recepcioner i dalje učeći neispravno zanat jednostavno ćuti i omogućava da neko treće lice optužuje, viče i verbalno vređa gosta svog hotela.\nRecepcioner je taj koji je uvek u kontaktu sa svojim gostima, kao što je konobar onaj ko je domaćin u kafani to je slučaj sa osobama zaduženim za doček gostiju i njihv bezbedan, siguran i ugodan boravak zar ne?\nUpravo to sam i pokušao da ukažem na menadžera objekta sutradan, nakon što smo trebali da se odjavimo.\nAli, agonija verbalnog i psihičkog ponižavanja se i dalje nastavlja verovali ili ne.\nOvo nepoštovanje gosta nismo želeli da ostane nezabeleženo, tražili smo sutradan razgovor sa menadžerom kako bi, pre svega, dobio informaciju o svom timu koji ne vodi računa o gostima. Međutim, neverica. Menadžment dozvoljava novu agoniju, dozvoljava nove komentare čime opravdava postupke svojih zaposlenih.\n„Sve ovo je nemoguće“ komentar koji smo dobili nakon razgovora sa menadžmentom\nIako nismo ni u jednom trenutku pomišljali na tužbu, pomenuli tužbu, mi smo bili optuživani.\nMenadžerka hotela „Nataly spa” pozvala je na ovom sastanku osobu koja je iz tehničkog dela zaposlenih. U nameri da mu ukažem na to koji deo tela prikazuje modrice i otiske ventila đakuzija, kako bi što jednostavnije dobili sliku na koji deo da se fokusiraju, dobijam komentar “To jednostavno nije moguće”. Dakle, sve što smo doživeli dan pre toga, sve što su i dvoje gosta videlo šta se meni dešava u hidromasažnoj kadi, dobijam komentar kako sam sve to lepo izmislio, da se to nije dogodilo u njihovom hotelu – i da ja jednostavno izmišljam.\nDa li ste imali nekada osećaj da vas je neko polio nečim smrdljivim? Kofom onoga što ide u kanalizaciju?\nUpravo je nama takav osećaj bio nakon razgovora, odlučili smo da napustimo hotel, pre nego što smo se zahvalili gostima koji su pomogli da budemo živi, zdravo i krenemo svojoj kući kako bi pokušali da što pre sve ovo zaboravimo.\nZaboraviti je teško i evo nakon par meseci, gorak osećaj u ustima je ostao, sećanje na Sokobanju (naša prva zajednička putovanja) su izbledela zahvaljujući ovom hotelu, ali kao što kaže naš narod „dobro je – živi smo i zdravi“.\nUkoliko se pitate da li sam tužio objekat – nisam\nZbog čega – ne znam ni ja\nDa li sam ovaj tekst napisao sa namerom da narušim ugled hotela jer „nismo dobili novčanu nadokndu“ – ne\nOno što znam jeste da želim sve vas koji čitate ovaj tekst, da sam na vašoj strani. Ukoliko imate bilo kakvo negativno ili pozitivno isksutvo – treba ga reći, a tako ćemo (siguran sam) uspeti da napravimo dobar vodič kako za turiste tako i za turističke poslenike.


Natural Mystic Festival od 28. aprila do 1. maja\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Natural Mystic Festival od 28. aprila do 1. maja\nDatum održavanja: 28.04.2019 - 01.05.2019\nAko vam reč Ždreban budi uspomene na sjajnu muziku, pozitivnu atmosferu, hiljade raspoloženih ljudi i nestvarno lepu prirodu, samo vas podsećamo da se NATURAL MYSTIC FESTIVAL ove godine održava od 28. aprila do 1. maja. Ukoliko ne znate o čemu pričamo, obavezno posetite ovo izletničko mesto u blizini Gornjeg Milanovca u pomenutom periodu kada će 6. put za redom biti organizovan jedinstveni reggae festival - NATURAL MYSTIC.\nI ove godine nas na brdu Ždreban, udaljenom 2 kilometra od Gornjeg Milanovca, očekuje 4 dana vrhunske reggae selekcije. Sada već tradicionalni međunarodni festival koji organizuju Jahmessenjah Sound i UG Rekultivator, do sada je uspešno ugostio mnoge poznate muzičare iz celog sveta. Svake godine obraduje nas neko od najboljih Reggae izvođača a ovoga puta u goste nam dolaze LION D iz Italije, HORNSMAN COYOTE iz Srbije, ASHER SELECTOR iz Švajcarske, DON MINOTT iz Jamajke, DELIMAN iz Austrije, DEČIJA RADOST iz Srbije i još mnogo drugih DJ-eva i selektora.\nSve mistične prirodnjake i oni koji će to postati podsećamo da se na Ždrebanu ulaz ne naplaćuje. Prvi dan i otvaranje festivala održaće se 28. aprila u Gornjem Milanovcu u klubu Modesty Blaze sa početkom u 20h kada će nastupiti Don Minott i Dečija Radost, a cena ulaznice za ovo veče je 250 dinara.


Naučnik dobio otkaz zbog teksta u "Danasu" - NOVA portal\nNaučnik dobio otkaz zbog teksta u “Danasu”\nBiznis Autor:Danas 25. Nov. 202012:475 Komentara\nViši naučni saradnik dr Živko Ćurčić dobio je juče otkaz ugovora o radu na novosadskom Institutu za ratarstvo i povrtarstvo zbog teksta u Danasu gde je tvrdio da poslovodstvo sprečava pojedine zaposlene da učestvuju u projektima koje finansira Fond za nauku ili EBRD, kao i da je istraživački rad u kome je postigao svetski rezultat zaustavljen gašenjem centra za šećernu repu.\nOn je, kako prenosi Danas, sa još jednim kolegom zbog toga podneo tužbu za mobing protiv direktorke Svetlane Balešević Tubić, koju je dopunio nakon što je aneksom ugovora o radu, dva dana nakon objavljivanja teksta u našem listu, premešten na drugo radno mesto.\nIstovremeno, zbog navoda koje je izneo dobio je najpre upozorenje da postoje razlozi za otkaz i rok od osam dana da na to odgovori kao i da pribavi mišljenje sindikata.\nU rešenju se navodi da je Ćurčić „neovlašćeno iznosio podatke iz delokruga rada Instituta“, iako nije ni rukovodilac niti se nalazi u organima ustanove, što je „povreda radne obaveze učinjena svojom krivicom“.\nU obrazloženju se navode delovi izjave za Danas kao i njegova komunikacija u grupi na Fejsbuk stranici „Nauka bez cenzure“ u kojima je ukazivao da poslovodstvo naučnim saradnicima ne daje saglasnost za učešće u projektima čak ni kada su pisani po konkursima državnih fondova, sa obrazloženjem da institucija nema za to interes, što kasnije njih sprečava da napreduju u zvanjima.\nZamereno mu je i što je objavio da se gasi centar za istraživanje šećerne repe a umesto njega je kao nacionalni interes proglašeno istraživanje biljaka poput šafranika, slačice, lanika i uljane rotkve, kultura koje se u Srbiji ili uopšte ne gaje, ili su njima zasađene minorne površine.\nZa Ćurčića, upravo je to bio problem jer je nedavno u međunarodnim publikacijama priznato njegovo istraživanje bolesti repe pri čemu je otkrio uzrok truleži korena koja je pre dve godine domaćim ratarima prouzrokovala višemilionsku štetu.\nĆurčić je želeo da nastavi ta istraživanja, možda da pronađe lek ili način za suzbijanje bolesti, ali je umesto toga, uz gašenje centra najavljeno i demontiranje laboratorije, inače remontovane pre nekoliko godina.\n„Poenta je u tome što se na ovakav način uništavaju genetički resursi, linije šećerne repe, jedine sa kojima raspolaže država i čitavo društvo“, naveo je Ćurčić u prepisci sa kolegama, što je u rešenju navedeno kao razlog za otkaz.\nPoslovodstvo nije bilo srećno ni zato što je objavio da je saradnja koju je ponudio Sunoko odbijena jer za to „Institut nema interesa“ kao ni time što je svoju predstavku upućenu Ministarstvu prosvete okačio na Fejsbuk stranicu.\nĆurčić je u odgovoru izjavio da upozorenje o otkazu smatra još jednim vidom pritiska zbog predstavki kojima se obraća Ministarstvu ukazujući na rad Instituta.\nOn je priložio i mišljenje Sindikata zaposlenih u naučnoistraživačkoj delatnosti Srbije, koje je tvrdilo da navedeni razlozi ne mogu biti osnova za otkaz, ali to nije uvaženo jer je, po mišljenju rukovodstva, trebalo da se dostavi mišljenje Sindikata zaposlenih u Institutu.\nU rešenju o otkazu konstatuje se i da je Ćurčić, nezadovoljan radom Instituta, imao mogućnost da pokrene postupak unutrašnjeg uzbunjivanja, ali se on umesto toga obratio medijima i neovlašćeno izneo podatke o radu ustanove.\ndr Živko ĆurčićInstitut za ratarstvo i povrtarstvoSvetlana Balešević Tubić\nTviter usijan od komentara zbog spajanja Telekoma i Telenora\n25. Jan. 2021 56\nTelekom + Telenor = Država predator\nPostignut dogovor: United grupa preuzima bugarski Vestnik


Hoće li Brisel priznati ko je pucao na Majdanu - 31.03.2018, Sputnik Srbija\nPrvi put u srcu Evrope prikazana je verzija događaja koja se ljudima, tada prisutnim na Majdanu i očevicima nemilih događaja, čini daleko istinitijom i... 31.03.2018, Sputnik Srbija\nNešto mi se to čini neverovatnim, da će EU zaista učiniti nešto da se otkrije istina. Kako može zapada da otkrije istinu kada je sam umešan u sve te zavrzlame i sam je sve to pokrenuo i celo vreme podržava pogrešnu stranu? Neće on raditi protiv sebe, toliko moralan nije, da bi priznao istinu na svoju štetu.\nTo je opet bilo birtonsko podlo maslo, slično kao i sa "Novičokom" i slučajem Skripalj. Naravno, zapad će to, na ovaj ilči onaj način, zataškati\n20:48 31.03.2018 (Osveženo: 17:00 06.08.2021)\n© Sputnik / Andreй SteninPristalice opozicije nose ranjenika tokom sukoba demonstranata i pripadnika policije na Trgu nezavisnosti u Kijevu 20. februara 2017.\nU Briselu se 22. marta, u okviru Evropskog parlamenta održala konferencija posvećena pitanjima u vezi sa tragičnim događajima do kojih je došlo na kijevskom Majdanu pre četiri godine. U potpunosti se opovrgava zvanična verzija onoga što se desilo na trgu Majdan u Kijevu.\nPredstavljeni su novi materijali i dokazi istrage, koje su pripremili dvoje novinara Ana Stefen iz Izraela i Đan Mikalesin iz Italije. Ovi materijali u potpunosti opovrgavaju sadašnju zvaničnu verziju onoga što se desilo na trgu Majdan kada je poginulo više od sto ljudi.\nVerziju koju i dalje promovišu i šire mediji, da su navodno ljudi na Majdanu hladnokrvno ubijeni po nalogu tadašnjih vlasti, sve je teže održati.\nAna Stefen je iz Izraela u Brisel došla specijalno da bi predstavila svoj materijal i to je pobudilo posebno interesovanje poslanika, najpre Britanca Bila Eteridž Koberna. Posle zasedanja, evropski poslanik iz Letonije Miroslav Mitrofanov je pozvao sve koji su prezentovali svoje materijale da se povuku u njegovu kancelariju, kako bi osmislili buduće korake povodom ovog slučaja.\nNezvanično je u kuloarima Evropskog parlamenta iznesena ideja o potrebi usvajanja specijalne rezolucije, jer je pucnjava na Majdanu jedan od najvećih političkih zločina koji se dogodio u Evropi tokom poslednje decenije.\nEvropa ne može i dalje ćutke i skrštenih ruku da posmatra narušavanje ljudskih prava u Ukrajini. Zato ne bi trebalo isključiti mogućnost da će se evropsko društvo daleko aktivnije uključiti u čitav slučaj. Trebalo bi se setiti da je bilo reči o formiranju specijalnog krivičnog suda u Hagu, čiji bi zadatak bio razmatranje činjenice da se ukrajinske vlasti ne bave dovoljno ovim slučajem i štaviše blokiraju ga.\nPosle prezentacije dokaznih materijala, mogli su se očekivati određeni koraci Evrope u vezi sa Majdanom. Takođe, posebno je važno da je po prvi put u srcu Evrope prikazana verzija događaja koja se ljudima, koji su tada bili prisutni na Majdanu i koji su očevici svih nemilih događaja, čini daleko istinitijom i verodostojnijom.\nJedan od svedoka je Ruslan Kocaba, ukrajinski novinar i politički zatvorenik, u čiju je odbranu stala i organizacija Amnesti internešel. Prema njegovim rečima on je bio svedok toga kako su osobe koje su predvodile demonstracije na Majdanu, pomagale da se dostavi oružje onima koji su u to vreme boravili pod šatorima na glavnom trgu u Kijevu.\nSve ove činjenice idu u prilog toga da verzija koja je do sada važila za zvaničnu, zapravo nije tačna i da ne bi trebalo isključiti da će Evropski parlament u narednim mesecima aktivnije učestvovati u novim istragama povodom onoga što se zaista dogodilo.\nAutorski tekst Januša Nedzvedskog\n31 Mart 2018, 22:103\n31 Mart 2018, 22:302


Evropa se mora suprotstaviti nenaplativim zajmovima | Ekonomist\nEvropa se mora suprotstaviti nenaplativim zajmovima\nEvropa se pod hitno mora suprotstaviti rastućoj količini nenaplativih zajmova, ako želi oporavak bankarskog kreditiranja koji je ključan za ekonomski oporavak.\nU godinama poslije finansijske krize, sve veći broj preduzeća i domaćinstava širom svijeta suočava se sa poteškoćama u otplati kamata po osnovu njihovih dugova.\nMeđutim, problem nenaplativih kredita je, prema ocjenama MMF-a, postao naročito veliki u Evropi, prenosi američki list Volstrit Džornal.\nPrema izvještaju tog međunarodnog kreditora, vrijednost nenaplativih zajmova u 28-članoj Evropskoj uniji je krajem prošle godine iznosila 1.000 milijardi evra, što je duplo više u odnosu na nivo iz 2009. godine i premašuje 9,0 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) EU, dok je u 19-članoj evrozoni, nivo nenaplativih kredita iznosio 932 milijarde evra.\n“Smanjenje nivoa nenaplativih zajmova bi dovelo do podsticanja kreditiranja, naročito malih i srednjih preduzeća koja se najviše oslanjaju na bankarske finansije”, navodi se u izvještaju MMF-a.\nKako navodi američki list, ECB je davno priznala da je slabljenje evropskih banaka ugrozilo njene napore za podsticanje privrednog rasta i inflacije, zbog čega je pokrenula seriju programa namijenjenih obezbjeđivanju jeftinih zajmova.\nOve akcije, prema ocjenama MMF-a, međutim nisu bile dovoljne za rješavanje problema “loših” zajmova.\nKao rješenje za ovu situaciju, MMF-ovi stručnjaci preporučuju povećanje pritiska na banke kako bi otpisale ili restrukturirale nenaplative kredite. Predlažu se i reforme kako bi se pojačao zakonski okvir za naplatu duga i za objavu nesolventnosti, te poboljšanje tržišne infrastrukture radi stvaranja uslova za razvoj tržišta nenaplativog duga.\nOznake banke ECB Evropa Evrozona loši zajmovi mala i srednja preduzeća mmf nenaplativi dugovi\nAkcije Folksvagena se oporavljaju


Britanija i Francuska na udaru oluje: Hiljade bez struje, upozorenja na poplave /video, foto/ - Sputnjik Srbija\nBritanija i Francuska na udaru oluje: Hiljade bez struje, upozorenja na poplave /video, foto/\n17:55 27.12.2020 Preuzmite kraći link\nOluja „Bela“, praćena obilnim padavinama i udarima vetra do 170 kilometara na čas, pogodila je delove Francuske i Britanije, gde su u pojedinim delovima zemlje izdata upozorenja na poplave i naredbe o evakuaciji građana.\nNevreme je poremetilo železnički saobraćaj, a na desetine hiljada domaćinstava ostalo je bez struje.\nNa obali Francuske zabeleženi su udari vetra koji su dostizali brzinu i do 120 kilometara na čas.\nOko 10.000 domaćinstava ostalo je bez struje u Normandiji i Bretanji.\nPoplave su prouzrokovale otkazivanje i zastoje vozova u južnoj Engleskoj, a glavnu železničku liniju za London blokiralo je srušeno drvo.\nEngleska je imala 78 upozorenja na poplave i 99 oglašenih uzbuna, Vels dva upozorenja na poplave i pet uzbuna, a Škotska sedam upozorenja i 13 uzbuna.\nVlasti su ranije zbog približavanja oluje izdale naredbu o evakuaciji više od 1.300 građana koji žive u jugoistočnom delu Engleske.\nU Bedfordširu je dan pre Božića izdata naredba o evakuaciji građana zbog vodostaja reke Grejt Uz, prenosi Tanjug pisanje britanskih medija.\n„Izgledalo je kao sudnji dan“: Olujno nevreme pogodilo slovenačku obalu /foto/\nFrancuska, oluja, Velika Britanija


Konkretni primeri EU podrške Svilajncu, Paraćinu i Babušnici - EU Delegacija u Srbiji\nKako pomoć Evropske unije proizvodi rezultate na terenu, mogli su da se uvere članovi delegacije zamenika ambasadora država članica u Srbiji.\nOni su u južnoj i jugoistočnoj Srbiji obišli projekte koji doprinose boljem kvalitetu života građana kroz ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje, otvaranje novih radnih mesta. Takođe, u razgovoru sa predstavnicima lokalnih samouprava diplomate, su mogle da čuju prioritetne potrebe ovih zajednica.\nPrvog dana posete – 3. oktobra, delegacija je obišla Svilajnac i Paraćin, opštine u kojima je EU uložila značajna stredstva za obnovu od poplava i izgradnju sistema zaštite.\n„Svilajnac smatramo dobrim primerom kako jedan grad koristi sredstva koja EU nudi u oblastima obrazovanja, kulture, infrastrukture, industralizacije. Srbija je na putu ka EU, a mi smo došli da vidimo kako se vaš put sprovodi u praksi. Ne treba zaboraviti da se dve trećine evropskog pravnog poretka, kao i više od 60 odsto sredstava koje EU namenjuje Srbiji, implementira na lokalnom nivou”, kaže zamenica šefa Delegacije EU u Srbiji Mateja Norčič Štamcar, koja je predvodila posetu diplomata.\nNakon Prirodnjačkog centra, delegacija je obišla Poljoprivredno-veterinarsku školu sa Domom učenika, obnovljenu sredstvima EU nakon poplava 2014. i razgovarala sa učenicima škole angažovanim u poljoprivrenoj proizvodnji.\n“Mi smo dobar primer kako jedna mala opština iz Srbije može da bude partner jednoj velikoj Evropskoj uniji. Opština Svilajnac je dobar primer i drugim opštinama kako mogu da dožive Evropsku uniju na delu. EU nije samo zamišljen san, mi ovo doživljavamo kao svakodnevni život, ne težimo evropskom novcu, već evropskim standardima”, kaže predsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović.\nPoseta Paraćinu obuhvatila je obilazak industrijske zone „Zmič“, gde je EU podržala izgradnju potrebne infrastrukture.\n„Očekujem da će ova industrijska zona zajedno sa paraćinskom biti najveća zona zapošljavanja u Pomoravlju u narednim godinama. Pomoć EU nam je bila neophodna da prevaziđemo problem nedostatka infrastrukture, da izgradimo nove parcele”, navodi predsednik opštine Paraćin Saša Paunović.\nEU u Paraćinu podržava takođe i lokalne preduzetnike da poboljšaju svoju konkurentsnost i poslovanje. Delegacija je posetila „Natura Gusto“, mlado preduzeće koje se bavi proizvodnjom „zdravih grickalica” od bezglutenskog pirinča i jedno od 106 koja su dobila bespovratna sredstva EU PRO-a.\nOvi pozitivni primeri mogli bi da postanu inspiracija i za druge privrednike.\n“U toku je drugi javni poziv za preduzetnike, mikro i mala preduzeća koji je otvoren do 10. novembra. Ukupan budžet ovog poziva iznosi 2,5 miliona evra i otvoren je za preduzetnike, mikro i mala preduzeća koja se bave proizvodnjom i koja su otvorena u periodu od 2014. do 2018. u jednoj od 99 lokalnih samouprava koje obuhvata program EU PRO“, podsetila je zamenica ambasadora EU.\nDrugog dana posete, 4. oktobra članovi delegacija su se u Babušnici najpre susreli sa predsednicom opštine Slađanom Nikolić, koja je istakla značaj pomoći Evropske unije navodeći da je EU podržala i rekonstrukciju Doma kulture, gde su se i sastali. Delegacija je zatim posetila Udruženje „Lužničke rukotvorine” čije članice su uz podršku EU počele proizvodnju voća i povrća, što je bila osnova za pokretanje prve ženske zadruge na jugu Srbije.\nKarolina Stamenković, predsednica Udruženja navela je da je uz pomoć EU, 15 žena iz babušničkih sela dobilo 20 plastenika i pokrenulo organsku proizvodnju. U toku posete, evropske diplomate imale su priliku da učestvuju i u tradicionalnoj pripremi ajvara.


iAnatomija: Kontrola automobila pomoću siri Asistenta (video)\nKontrola automobila pomoću siri Asistenta (video)\nPre par dana jedan haker je uspeo da napravi proxy za Siri i spoji ga sa svojim automobilom, tacnije sistemom za daljinsku kontrolu automobila.\nJos uvek ne ocekujte da ce Siri moci da vozi umesto vas, ali trenutno moze da radi sledece:\n- paljenje i gasenje alarma\n- paljenje i gasenje motora\n- otvaranje gepeka\n- mod za uzbunu\nDa bi uredjaj bio povezan sa Siri serverom tj. telefonom, potrebno je da ima aplikacioni programski interfejs (API) i modem.\nEvo sta je haker rekao za sistem i koje kontrole su moguce:\nI u praksi:\nOvo je pocetni pokusaj integracije Siri asistenta u svakodnevne situacije. Zamislite sta ce sve biti moguce kada se i drugi docepaju Siri proxija ili kada Apple pocene dozvoljavati kompanijama da integriSu Siri sa svakodnevim elektronskim gadgetima. Pred nama je buducnos kao iz filmova naucne fantastike.


EK: "Legitimni putnici" brže do vize za EU\nEvropska komisija je u sredu predložila poboljšanje zajedničke politike viza, nastojeći da odgovori na bezbjednosne izazove ali i da olakša ulazak na prostor Unije svima koji dolaze "sa dobrom voljom". Kada je o saradnji sa Turskom riječ, koja, zahvaljujući sporazumu sa EU, na svojoj teritoriji drži preko tri miliona izbjeglica, Komisija poziva evropske članice da nastave sa finansiranjem tog sporazuma.\nUkoliko se usvoji prijedlog Evropske komisije, putnici iz trećih zemalja će moći šest mjeseci prije putovanja da prijave svoj put a biće im odgovoreno u roku od deset dana. Namjera predlagača je da se onima koji u EU putuju zbog turizma, poslovnih razloga i trgovine, olakša putovanje, a spriječi ulazak onih koji predstavljaju bezbjednosni rizik.\n"Svake godine milioni ljudi posjete EU i jačaju naš turizam. Sa reformama koje smo danas predložili, biće jednostavnije i brže legitimnim putnicima da dodju do vize, dok će bezbjednosni standard biti viši, kako bi smo lakše otkrili i zaustavili one koji predstavljaju bezbjednosni rizik", saopštio je evropski komesar za unutrašnje poslove, Dimitris Avramopoulos.\nEvropljani ne kriju - bolje će tretirati gradjane onih trećih zemalja koje poštuju ugovore o readmisiji, kao i one koji se pri prvom ulasku drže dozvoljenih rokova boravka na prostoru EU. Njima će se, bez dodatnih procedura odobiti vize za više ulazaka u Uniju.\nNe kriju ni da je poboljšanje viznog sistema u uskoj vezi sa migracijskom politikom EU gdje sa olakšanjem konstatuju - broj migranata na evropskim granicama rapidno opada a jedan od razloga za to je i sporazum sa Turskom kojoj je Unija, za troškove smještaja izbjeglica, njih preko tri miliona, školovanja djece i ukupnog poboljšanja njihovih životnih uslova, zaključno sa prošlom godinom isplatila tri milijarde eura. Sada, ukoliko ne želi novi migrantski talas, treba još toliko.\n"Sa zadovoljstvom objavljujem da je do kraja prošle godine Turskoj isplaćeno tri milijarde eura. Drugim riječima, EU je u potpunosti ispunila svoje obećanje. Sada je vrijeme za drugu tranšu od tri milijarde eura i logično je da slijedimo istu šemu kao za prethodnu - milijarda iz evropskog budžeta, dvije iz budžeta evropskih članica", rekao je Avramopoulos.\nZategnuti odnosi Turske sa pojedinim evropskim članicama, ali često i sa samim Briselom, sigurno ne idu u korist uspješnoj realizaciji zajedničkog sporazuma. Brisel zato naglašava da se tenzije moraju smiriti, ali i priznaje da ne zavisi sve od njih, što će reći- ključ je u rukama Ankare.


Radnici pogrebnog preduzeća osumnjičeni za pronevjeru - Leutar.net\nHomeVijestiHercegovinaRadnici pogrebnog preduzeća osumnjičeni za pronevjeru\nRadnici pogrebnog preduzeća osumnjičeni za pronevjeru\n1. februara 2019. Leutar Hercegovina, Vijesti 0\nTrebinjska policija je Okružnom javnom tužilaštvu dostavila Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu zbog sumnje da su lica inicijala D.P. (1986) i S.S. (1977) počinila krivično djelo „Pronevjera“, saopšteno je iz Policijske uprave Trebinje.\nPrema nezvaničniim saznanjima, u pitanju su dvojica Trebinjaca koji su počinili pronevjeru u trebinjskom pogrebnom preduzeću, ostvarivši protivpravnu imovinsku korist od 960 KM.\nU saopštenju Policijske uprave Trebinje se navodi da su „osumnjičenima, kao radnicima preduzeća za pružanje pogrebnih usluga povjeren na čuvanje putnički automobil ‘folksvagen’, bankovna kartica, novac, lične stvari, kao i tijelo umrle osobe do dolaska porodice. Navedena lica su 7. i 8. decembra prošle godine godine koristila putnički automobil, kao i bankovnu karticu umrle osobe, pri čemu su pribavila protivpravnu imovinsku korist u iznosu od 960 KM“.


protokol o saradnji – Zlatibor.News\nTag: protokol o saradnji\nČigota u borbi protiv gojaznosti\nU ponedeljak, 3. decembra 2018. potpisan je Protokol o saradnji Specijalne bolnice za bolesti štitaste žlezde i bolesti metabolima “Zlatibor”, Čajetina i Udruženja za prevenciji i borbu protiv gojaznosti iz Beograda. Protokolom je postignuta saglasnost o potrebi unapređenja međusobne saradnje u oblasti prevencije, edukacije i lečenja gojaznosti, saradnje u promociji zdravih životnih stilova i razmene […]\nDogađaji Ekonomija Lokalna privreda Republika T-Info Turizam Vesti Video\nPotpisan protokol o saradnji Zlatibora i Sarajeva\nU Čajetini je 9.novembra potpisan Protokol o saradnji u oblasti turizma. Protokol su potpisali direktor Turističke organizacije Istočnog Sarajeva Igor Tošić i direktor Turističke organizacije Zlatibor Vladimir Živanović. Na ovaj način je ozvaničena višegodišnja turistička saradnja Čajetine i Istočnog Sarajeva. Zamenik predsednika opštine Čajetina Arsen Đurić naglasio je ovom prilikom da već postoji nekoliko potpisanih […]\nSaradnja Zlatibora i Tuzle\nU Tuzli je 7.decembra potpisan protokol o saradnji Turističke organizacije Zlatibor i Turističke zajednice Tuzlanskog kantona. Protokol o saradnji su potpisali direktor Ureda Turističke zajednice Tuzlanskog kantona Asim Bečić i Vladimir Živanović, direktor TO Zlatibor. Potpisivanju protokola su prisustvovali predstavnici turističke privrede kao i ministri kantonalne vlade, Bahrudin Hadžiefendić (ministar zdravlja) i Mrisad Gluhić (ministar trgovine, […]\nU Medija centru u Beogradu 2.decembra je potpisan protokol o saradnji na aktivnostima stavljanja aerodroma Ponikve u funkciju za komercijalne letove. Protokol su potpisali predstavnici lokalnih samouprava i turističkih asocijacija zapadne Srbije. Protokol su potpisali Milan Stamatović, predsednik Opštine Čajetina, Radosav Vasiljević, predsednik Opštine Nova Varoš, Boris Mrdović, predsednik SO Amel Papić, sekretar Skupštine opštine Sjenica, kao […]\nJeftiniji odmor za goste iz Bjeljine\nJuče je u Bjeljini potpisan protokol o saradnju između grada Bjeljine i Turističke organizacije “Zlatibor. Na osnovu ovog protokola u 11 zlatiborskih hotela biće odobravani popusti od 5% do 20%. Posetioci iz Bjeljine će moći da popust iskoriste i u najpoznatijim zlatiborskim hotelima kao što su Palisad, Odmaralište Dunav, Idila, Mir, Konačište TO Zlatibor i Specijalna […]


Gubitak Barske plovidbe smanjen na 3,87 miliona eura | Ekonomist\nGubitak Barske plovidbe smanjen na 3,87 miliona eura\nby Đorđe Raičević - 14/04/2016 0\nKompanija Barska plovidba završila je prošlu godinu sa gubitkom od 3,87 miliona eura, 17 odsto manjim u odnosu na 2014.\nPoslovni prihodi su prema podacima iz izvještaja o poslovanju, koji je objavljen na sajtu Montenegroberze, povećani 59,4 odsto na 11,46 miliona eura.\nPoslovni rashodi kompanije su povećani 35 odsto na 9,7 miliona eura. Troškovi zarada, naknada i ostali lični rashodi iznosili su 2,59 miliona eura, amortizacije i rezervisanja 1,63 miliona eura, a materijala 2,3 miliona eura. Ostali poslovni rashodi iznosili su 2,76 miliona eura.\nUkupna aktiva kompanije na kraju decembra iznosila je 45,4 miliona eura i smanjena je 1,9 odsto u odnosu na kraj 2014. godine.\nDugoročna rezervisanja i obaveze su 42,59 miliona eura, a kratkoročna oko 1,6 miliona. Odložene poreske obaveze iznose 1,09 miliona eura.\nBarska plovidba je akcionarsko društvo sa ciljem obavljanja pomorskog saobraćaja, djelatnosti marina, agencijskih i ugostiteljskih poslova i međunarodne špedicije. Osnovnu aktivnost, pomorski saobraćaj, kompanija ostvaruje kroz prevoz putnika i tereta brodom Sveti Stefan II između Crne Gore i Italije.\nKompanija je osnovana 2000. godine, nakon segmentacije Prekookeanske plovidbe.\nDo kraja 2002. godine kompanija je poslovala pod nazivom Putnički terminal.\nDržava u Barskoj plovidbi posjeduje 18,63 odsto akcija, Investiciono-razvojni i Fond penzijskog i invalidskog osiguranja 16,16 odsto, odnosno 12,83 odsto, dok Zavodu za zapošljavanje pripada 4,28 odsto. Žarko Burić i Jelena Burić imaju 3,63 odsto, odnosno oko tri odsto udjela, Dejan Jevrić 3,43 odsto, a Dragan Andrijašević oko dva odsto. Ostali akcionari imaju ispod jedan odsto vlasništva.\nOznake Barska plovidba gubici izvještaji o poslovanju poslovni rezultati\nDrugi blok TE bi obezbijedio elektroenergetsku nezavisnost\nSaradnike koje treba izbjegavati\nBitcoin Cash(BCH) 313.9657455765.18%\nBinance Coin(BNB) 28.90777133975.86%\nEthereum Classic(ETC) 6.07369984294.75%\nBitcoin Gold(BTG) 27.15692013320.08%\nBitcoin Diamond(BCD) 0.83381096910.09%


Naš osnovni cilj i politika mora da budu mir i stabilnost – Objektivni\nPočetna/Iz minuta u minut/Naš osnovni cilj i politika mora da budu mir i stabilnost\nNaš osnovni cilj i politika mora da budu mir i stabilnost\n0 26 1 minut ranije\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić otvario je danas 10. Međunarodni sajam naoružanja i vojne opreme „Partner 2021“ u Hali 1 na Beogradskom sajmu.\n– Velika mi je čast što mogu da vam poželim dobrodošlicu. Želeo bih da čestitam na organizaciji ovog sajma i ove izvanredne promocije našeg znanja, pameti i naše odbrambene industrije. Domaćini smo predstavnicima delegacija iz čak 117 zemalja sveta dok istovremeno organizujemo jedan od najznačajnijih sajmova. Srbija danas promoviše multilateralizam, naši diplomatski napori verujem da su prepoznati u celom svetu u pokušaju da promovišemo mir i stabilnost. Istorija nas je neretko učila lekcije koje nismo dugo pamtili ali mi se čini da ih danas prepoznajemo bolje i više u odnosu neke periode u prošlosti. Naš osnovni cilj i politika mora da budu mir i stabilnost. Srpska država je kroz sve svoje faze bila poznata po odbrambenoj industriji – rekao je predsednik.\nVučić je gostima poželeo da se u Beogradu osećaju kao kod svoje kuće.\n– Ovo je vaš dom i dolazite nam što češće.\nVučić će takođe otkriti borbeno vozilo „lazanski“, nazvano po preminulom ambasadoru i novinaru Miroslavu Lazanskom. Ceremoniji prisustvuju predstavnici firmi koje izlažu, pripadnici oficirskog kora, ali i strane delegacije.\nTokom posete sajmu Vučić će se sastati i sa načelnikom Generalšataba Nacionalne narodne armije Narodne Demokratske Republike Alžir, generalom Saidom Šengrihom.\nSajama naoružanja biće otvoren od 11. do 13. oktobar samo za poslovne posetioce od 10 do 17 časova, a 14. oktobra od 10 do 19 časova za poslovne posetioce i publiku. Sajam će biti održan u halama jedan i četiri i na otvorenom prostoru Beogradskog sajma.\naleksandar vučić Sajam vojne opreme


Pred Sudom BiH danas ročište u slučaju "Dženan Memić" — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n5. Avgusta. 2021. Bosna i Hercegovina\nPred Sudom Bosne i Hercegovine danas će biti ročište u predmetu stradalog Dženana Memića. Ovo će biti prvo ročište nakon podizanja optužnice protiv pet osoba.\nOptužnica je podignuta protiv Zijada Mutapa, kćerke Alise Ramić koja je bila zajedno sa Memićem u noći februara 2016. godine kada je mladić stradao u ilidžanskoj Velikoj aleji, Alise Ramić, pripadnika MUP-a Kantona Sarajevo Hasana Dupovca i Josipa Barića te recepcionera ilidžanskog hotela Crystal Muamera Ožegovića, koji je radio u noći kada je Memić stradao.\nPodsjećamo, prošle sedmice je Vrhovni sud Federacije Bosne i Hercegovine izrekao oslobođajuću presudu Ljubi i Bekriji Seferoviću, a koje je kantonalno tužilaštvo optužilo da su skrivili nesreću u kojoj je Memić poginuo. Ranije je ovaj sud dva puta poništio oslobađajuće presude koje je izrekao kantonalni sud u Sarajevu.\nPorodica Memić i njihov pravni zastupnik Ifet Feraget od Dženanovog stradanja tvrde da je on ubijen. Početak današnjeg ročišta pred Sudom Bosne i Hercegovine je zakazan u 13 sati.\n18.09.2021 Budžet institucija BiH čeka novu šansu\n18.09.2021 Branislavu Zeljkoviću određen pritvor, iza rešetaka ost...\n18.09.2021 Bosna i Hercegovina prva u Evropi po smrtnosti od koron...\n18.09.2021 Matthew Palmer imenovan za američkog izaslanika za izbo...


Najmenadžer 2009.: Muhamed Turčinović, direktor Eding Telecoma dobitnik priznanja iz oblasti telekomunikacija - Rezultat stručnog rada i profesionalnog vođenja firme - Akta.ba\nNajmenadžer 2009.: Muhamed Turčinović, direktor Eding Telecoma dobitnik priznanja iz oblasti telekomunikacija - Rezultat stručnog rada i profesionalnog vođenja firme\n06.07.2009. 11:28 / Izvor: eKapija.ba\nTradicionalna, dvadeseta ceremonija proglašenja najmenadžera BiH, jugoistočne i srednje Evrope za 2009. godinu održana je 02. juna 2009. godine u Sarajevu. Tom prilikom proglašeni su najuspješniji privrednici i kompanije iz različitih privrednih oblasti.\nNajviše menadžersko priznanje Najmenadžer 2009. za mali, srednji i veliki biznis u BiH, iz oblasti telekomunikacija, uručeno je i Muhamedu Turčinoviću, generalnom direktoru kompanije Eding Telecom d.o.o. Sarajevo.\nOvo priznanje za kompaniju znači puno i predstavlja rezultat dugogodišnjeg stručnog rada i profesionalnog vođenja firme. Isto tako, ovo priznanje i obavezuje kompaniju da zadrži lidersko mjesto u regionu u sektoru telekomunikacija i održi pozitivan trend razvoja firme uz otvaranje novih radnih mjesta što bi bio svojevrstan doprinos ublažavanju posljedica ekonomske krize u našoj zemlji.\nKompanija Eding Telecom u ovoj godini slavi svoj 10 rođendan, tako da ovo priznanje doživljavaju i kao rođendanski poklon za sve zaposlene.\nTakođer uposleni ove kompanije žele da se zahvale na brojnim čestitkama koje su pristigle ovim povodom, kao i svim prijateljima i partnerima koji su podržali izbor kompanije za dodjelu priznanja.\nSarajevske firme postavljaju video nadzor u crnogorskim tunelima\nNova javna rasvjeta na Bjelašnici\nPotpisan Ugovor o nabavci opreme za projekt "Elektronske učionice"


Bugarska opozicija o kupovini F-16: Trošimo milijarde koje bismo zaradili na "Južnom toku" | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tBugarska opozicija o kupovini F-16: Trošimo milijarde koje bismo zaradili na „Južnom toku“\nVolen Siderov, predsednik bugarske nacionalističke partije Ataka, kritikovao je odluku vlasti o kupovini američkih lovaca F-16, rekavši da bi te milijarde, koje su izdvojene za ovaj projekat, Bugarska mogla da zaradi da je izgrađen gasovod „Južni tok“.\n„Naši partneri sada su SAD, koje nam nanose štetu u visini od dve milijarde leva (1,2 milijarde dolara). To su isti ti koji su nam 2014. godine branili da gradimo ’Južni tok‘.\nDa ih nismo poslušali, te da smo izabrali Rusiju kao partnera, od 2015. godine do danas zarađivali bismo po 500 miliona leva godišnje, što je ta suma koju vlast namerava da plati Americi zbog kupovine aviona“, pojasnio je.\nSiderov je takođe ocenio i da bi moglo da dođe do odlaganja isporuke američkih aviona, iako je to planirano da se desi 2023. godine.\n„Mi ćemo sada platiti tu sumu, iako ćemo na te avione čekati još četiri godine. Međutim, uopšte nije isključeno da će Amerikanci potom reći da nam neće isporučiti avione pod izgovorom da Bugarska nije ispunila neke uslove“, dodao je.\nI glavna opoziciona Bugarska socijalistička partija je protiv ratifikacije sporazuma o kupovini osam američkih lovaca F-16, a poslanik te stranke Nikolaj Conkov je nešto ranije izjavio da se sredstva za kupovinu ovih aviona nabavljaju nauštrb projekata iz sfere zdravstva i obrazovanja, kao i da će se deficit budžeta povećati sa 0,5 procenata na dva odsto.\nPrethodno je premijer Bugarske Bojko Borisov izjavio da je lično insistirao na tome da otplata američkih aviona F-16 bude realizovana u celosti.\navioniBojko BorisovBugarskaF-16gasovodJužni tokopozicija


AP navodi da širom "Starog kontinenta" traje bitka za uticaj u budućem sazivu Evropskog parlamenta. Navodi se da je, prema podacima dobijenim do sredine popodneva, izlaznost blago povećana u Španiji, Francuskoj i Nemačkoj.\nFederalne izborne vlasti Nemačke objavile su da je 29 odsto registrovanih birača glasalo do 14 časova, odnosno četiri sata pre zatvaranja birališta, dok je 2014. godine izlaznost bila na 26 odsto. U ovaj postotak nisu uključeni glasovi upućeni poštom. U Francuskoj je do 17 časova izlaznost bila 43,3 odsto, što je za devet odsto više nego 2014. u isto vreme.\nIzlaznost u Mađarskoj do 15 časova bila je 30 procenata u odnosu na 19,5 iz 2014. godine. Ukupna izlaznost Mađara na evropsim izborima 2014. godine bila je svega 34 procenta. Posmatrači evropskih izbora ukazuju na činjenicu da evropski glasači sve više koriste opciju "glasanja unapred" pri čemu tako pristigli glasovi dižu procenat početne izlaznosti tokom samog dana glasanja. Veća izlaznost glasača primećena je i u evropskim zemljama koje su glasala prethodnih dana, sem na Malti gde je procenat izašlih od 74 odsto iz 2014. godine pao na 72 procenta ove godine.\nKada je reč o prvim rezultatima izbora na već obaljenim glasanjima u Holandiji i Malti, najviše podrške dobila je opcija socijalista, dok Zeleni vode u Irskoj.\nDAN NAKON IZBORA Jedna poslanička grupa mogla bi da odredi buduću većinu, a evo šta kažu iz SRPSKE STRANKE koja nije ušla u parlament


Univerzitet u Novom Sadu - STUDENTKINJE ANIMACIJE U INŽENJERSTVU OSVOJILE TREĆE MESTO NA MEĐUNARODNOM TAKMIČENJU U PARIZU\nSTUDENTKINJE ANIMACIJE U INŽENJERSTVU OSVOJILE TREĆE MESTO NA MEĐUNARODNOM TAKMIČENJU U PARIZU\nTim studentkinja četvrte godine studijskog programa Animacija u inženjerstvu Fakulteta tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu, kojeg su činile Tijana Trifunović, Dina Denić, Tamara Delić, Nikolina Bućan i Maša Stričević, osvojile su treće mesto na međunarodnom takmičenju koje je organizovala kompanija Devoteam u Parizu za njihovu aplikaciju SignVOICE, koja prevodi govor u znakovni jezik sa ciljem da učine svakodnevni život ljudi sa oštećenim sluhom lakšim. Studentkinje su na ideju za takmičenje došle jer osobe oštećenog sluha imaju priliku da prate televizijski sadržaj samo ukoliko postoji prevod, ili u retkim situacijama, kada je obezbeđen prevodilac za osobe oštećenog sluha.\nOno što je inovativno u ovoj ideji jeste da bi ovu aplikaciju mogli da koriste TV provajderi, tako da ljudi oštećenog sluha mogu da uključe opciju SignVOICE i prate bilo koji sadržaj na televiziji. Osim toga, postojala bi i mogućnost korišćenja SignVOICE-a na računarima i tabletima u svrhu gledanja filmova, serija i emisija, i na pametnim mobilnim telefonima za praćenje radio emisija i vesti, kao i za komunikaciju sa drugim ljudima.\nTakmičenje je organizovano za studente iz zemalja u kojima se nalaze predstavništva ove kompanije: Francuska, Nemačka, Holandija, Srbija i Luksemburg i sastojalo se od tri faze. Nakon uvodne faze takmičenja, druga faza je obuhvatala kreiranje ideje za projekat na temu kako BigData, AI i IoT mogu da pomognu ljudima sa invaliditetom, čiji su se pobednici plasirali u finale organizovano u Parizu.\nMotivisane konceptom takmičenja, studentkinje Fakulteta tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu su oformile tim MEOW koji je uspešno prošao prve dve faze takmičenja i plasirao se u finale u Parizu, pored dva tima iz Nemačke i dva tima iz Francuske. Njihova ideja bila je predstavljena četvoročlanom stručnom žiriju koji su činili predstavnici kompanije Devoteam, predstavnik kompanije RedHat koja učestvuje u organizaciji takmičenja i osoba koja se bavi pomagalima za osobe sa invaliditetom, i u konkurenciji timova studenata iz Nemačke i Francuske osvojila je treće mesto.


Organizacije i aktivisti pripremili zahteve koje će izneti na Ekološkom ustanku | Insajder\nOrganizacije i aktivisti pripremili zahteve koje će izneti na Ekološkom ustanku\nPredstavnik organizacije „Odbranimo reke Stare planine“ Aleksandar Jovanović Ćuta najavio je danas „Ekološki ustanak“ koji će biti održan sutra u 13 sati i istakao kako se građani organizuju da rade ono što država ne radi - da sprovode zakon. Oni će sutra izneti 20 zahteva za očuvanje ekologije u Srbiji.\nNajava protesta Ekološki ustanak, Foto: Medija Centar\nIz ovog udruženja poručuju da je zaštita životne sredine do sada bila na marginama politike i da je to dovelo do toga da je Srbija jedna od najzagađenijih zemalja u Evropi.\nZahteve je osmislilo više od 45 organizacija, a pokret Odbranimo reke Stare planine podržalo je više od 70 organizacija iz zemlje i regiona.\n„Naš prvi zahtev je poštovanje Ustava i postojećih zakona, zatim učešće građana u pitanjima zdrave životne sredine, zaštita prirode, svih šuma, obustava gradnje i revizija štetnih projekata mini hidroelektrana i drugi zahtevi koje ćemo sutra predstaviti“, rekao je ekološki aktivista Jovanović.\nTraže, takođe, i očuvanje vodnih dobara, zdravu gradsku sredinu, odgovorno upravljanje otpadom, čist vazduh, energiju koja je dobra za sve i sveobuhvatni održivi razvoj.\nAleksandar Panić iz pokreta Odbranimo reke Stare planine je na konferenciji za novinare povodom sutrašnjeg protesta rekao da ne postoji kraj Srbije gde nema nekog ekološkog problema.\n„To su uništavanje i trovanje reka, trovanje vazduha i zemljišta, prekomerna seča šuma i potpuno sumanuta eksploatacija ruda i minerala, sumanuta na način na koji se to radi“, rekao je Panić.\nAkademik Vladimir Stevanović rekao je da je odnos države Srbije prema životnoj sredini „katastrofalan“.\n„Trenutna ekološka situacija u našoj zemlji je 'zeleni alarm', na koji svaki građanin treba da reaguje“, ocenio je on.\nEpidemiolog Zoran Radovanović član Skupštine slobodne Srbije, koja je i učesnica protesta, je napomenuo da će se na sutrašnjem protestu ljudi okupljati u grupama, jer građani treba da pokažu odgovornost prema merama protiv koronavirusa.\n„Okupljaćemo se u grupama od četiri, pet, u krugu od dva metra, pa ćemo praviti razmak između grupa u rastojanju od bar tri metra. Ponašaćemo se odgovorno, jer vlast jedva čeka da pokaže da smo mi krivci za pogoršanje epidemiološke situacije“, rekao je on.\nU Srbiji ne postoji kultura o brizi za resurse koji su joj dati i u pogledu ekologije, u tome je „najdalje“ u Evropi, dodao je Radovanović.\nEkološki ustanak planiran je za sutra u 13 časova, a učešće na protestu najavilo je i Udruženje radnika na internetu, koje protestuje ispred Skuopštine Srbije od pre dva dana.\nDa se pridruže protestu svoje članstvo je pozvao i UGS Nezavisnost, koje smatra potpuno opravdanim zahteve najavljenog protesta.


MNOGI PITAJU Gdje je Krizni štab Novog Pazara??? (foto) - IBALKAN\nMNOGI PITAJU Gdje je Krizni štab Novog Pazara??? (foto)\nOrganizacija civilnog sektora, novinari i mediji Novog Pazara zatražili su da se opet pokrene transparentan rad Kriznog štaba, da se ima više pouzdanih informacija i ažuriranje spiskova potreba neophodnih materijalnih potreba i volontera…\nNOVI PAZAR: Sandžak, Zanimljivosti, Putovanja, vijesti, utorak… 14.07. 2020 …09: 45… MNOGI PITAJU Gdje je Krizni štab Novog Pazara??? (foto)\nGrupa organizacija civilnog sektora, novinara i medija Novog Pazara su zatražili transparentan rad Kriznog štaba više mogućih pouzdanih informacija i ažuriranje spiskova potreba neophodnih materijalnih potreba koje imaju volonteri.\nOni su u zajedničkom saopćenju za javnost ocijenili da je situacija u gradu neznatno bolja, ali su se i zapitali “gdje je Krizni štab, šta radi to tijelo kakve procjene razvoja situacije donosi, ali i na čemu bazira svoje odluke, ko će izvršavati te odluke i na koga se one, uopšte, odnose?”\nČitaj još: DANICA DRAŠKOVIĆ: SRBI SU PORAŽENI U SVIM RATOVIMA BIVŠE JUGOSLAVIJE... (foto)\nOCD, novinari i mediji navode da bi ukupna situacija mogla da se vidi poboljša svakodnevnim pouzdanim informacijama o broju testiranih, oboljelih, hospitalizovanih i umrlih u Opštoj bolnici u Novom Pazaru i drugim COVID-bolnicama u širom Srbije.\nSRPSKI NACIONALIZAM je “EKSPLODIRAO”, raste STRAH kod BOŠNJAKA u SANDŽAKU!\n“Srpski nacionalizam poslednjih godina ‘eksplodirao’, što podseća na atmosferu iz Read more\nPromocijom knjige, autora Dauta Nurilera, Bošnjačko nacionalno vijeće (BNV) započelo Read more


Pentagon za aktivnije razgovore sa Rusijom o letovima iznad Sirije - 24.02.2017, Sputnik Srbija\nBezbedni letovi iznad Sirije treba da budu tema razgovora vojnih zvaničnika Rusije i SAD, izjavio je komandant Ratnog vazduhoplovstva SAD Džefri Heridžin. 24.02.2017, Sputnik Srbija\nBezbedni letovi iznad Sirije treba da budu tema razgovora vojnih zvaničnika Rusije i SAD, izjavio je komandant Ratnog vazduhoplovstva SAD Džefri Heridžin.\n23 Februar 2017, 07:58\nOn je izjavio da je u toku „rad na nivou koji postoji“, ali je potrebno razgovarati „na višem nivou“, i dodati „još jedan sloj (dijaloga)“, naglasio je general, piše „Vašington post“.\nPošto se ne može uvek uključivati komanda, otklanjanje nesuglasica oduzima previše vremena. Američki avioni „nekad moraju da skreću kad prolaze pored ruske avijacije.\nHeridžin smatra da akcije mogu biti organizovane bolje.\nPukovnik Džon Tomas iz američke komande je izjavio da tehnološki nivo razgovora treba podići, pošto on sada podseća na jednostavnu telefonsku vezu.\nVršilac dužnosti ministra odbrane SAD za međunarodnu bezbednost Elisa Slotkin izjavila je u januaru da su između Rusije i SAD bili „napeti momenti“ za vreme letova iznad Sirije, ali da su iz toga izvučene pouke.\nPentagon se žalio na akcije ruskih aviona u Siriji. Pre toga, u američkoj komandi Ratnog vazduhoplovstva su izjavili da američki avioni moraju da skreću, navodno, zbog opasnog manevrisanja Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije.\nMinistarstvo odbrane je negiralo navodno opasno približavanje ruskih i američkih aviona u Siriji.


Od žene koja svakodnevno pleni svojim pojavama do nestale: Šta se događa sa Melaniom Trump? - Harper‘s Bazaar\nOd žene koja svakodnevno pleni svojim pojavama do nestale: Šta se događa sa Melaniom Trump?\nOd kako je porodica Trump napustila Belu kuću u januaru, sa svega par pojavljivanja od tada, javnost je i više nego znatiželjna da sazna šta se dešava sa bivšom Prvom damom i gde je nestala u proteklih pola godine.\nPrva dama Palm Beacha\nMelania izbegava javna pojavljivanja sa Trumpom od kako ga je Joe Biden zamenio na mestu predsednika u januaru. No, posetioci njihove Mar-a-Lago nekretnine na Floridi, primetili su bivšu manekenku u pratnji sina Barrona na ovom mestu. Naime, svo troje su se tada pojavili u privatnom klubu, gde su dobili ovacije i aplauze od strane Donaldovih fanova.\nMelania je otvorila i kancelariju u rezortu na Palm Beachu, a izveštaji sugerišu kako planira da nastavi svoju inicijativu Be best, koja se fokusira na dobrobit dece - baš u ovoj lokalnoj zajednici.\nPoput ostalih članova porodice, uključujući i Donalda Jr i Tiffany, i lepa Slovenka traži nekretninu izvan Mar-a-Lago imperije. Kada je porodica bila smeštena u Njujorku, Melania je imala svoj stan, odvojen od njihovog penthausa u Trump Tower-u na Petoj aveniji, pa činjenica da i sada želi privatnost ne bi trebalo da čudi.\nMelania je oduvek volela glamurozan život Njujorka, a poslednje zabeleženo kretanje bivše Prve dame bilo je upravo na ulicama ovog grada dok je napuštala Trump Tower. Činjenica da se ovde nalaze i njena sestra Ines Knauss, kao i roditelji Viktor i Amalija Knauss - koji su dobili američko državljanstvo, upućuje na to da bi bivša Prva dama u Velikoj jabuci, ipak, mogla ostati do daljnjeg.\nPolitički izvor bivšeg predsedničkog para otkrio je da je Melania zadovoljna što provodi vreme sa porodicom i da njen suprug nema problema sa tim dok god je ona srećna, ne opterećuje ga i pojavljuje se na javnim skupovima kada mu je potrebna.


Istražujemo: Koliko je danas važno da radno okruženje bude prilagođeno roditeljima | Novak Djokovic Foundation\nBlog Rani razvoj Istražujemo: Koliko je danas važn...\nIstražujemo: Koliko je danas važno da radno okruženje bude prilagođeno roditeljima\nby Jelena Fu, 13. May 2020.\nIako broj kompanija koje kreiraju radno okruženje prilagođeno roditeljima polako raste, još uvek je to dosta daleko od onoga što je neophodno.\nOva tema je u meni pobudila puno zaboravljenih osećanja. Budući da sam jedan period svog života bila roditelj u stranoj državi, a neudata, radila u mnogim firmama koje uopšte ne prepoznaju poteškoće u odgajanju dece, život mi je bio svakodnevno stresan. Bila sam manje plaćena jer sam morala da odvojim vreme da odvedem dete kod lekara, plaćala puno lekaru, pošto su poslodavci odbijali da plaćaju zdravstveno osiguranje, molila da odem sa posla ranije da bih prisustvovala školskoj predstavi ili priredbi, stalno trčala na posao i sa posla pokušavajući da sve obavim, a uvek osećajući krivicu, strah i zabrinutost.\nTaj nedostatak razumevanja i podrške poslodavaca izaziva toliko brige i frustracije roditeljima širom sveta.\nIako svi prepoznaju važnost kvalitetnog roditeljstva, osetljivost ranog dečijeg doba, i stresno adolescentsko doba, vrlo malo se radi na tome da se radna mesta zaista prilagode roditeljima. U nekim zamljama sa boljim programima socijalnog osiguranja (posebno u Severnoj i Zapadnoj Evropi) kompanije pružaju određene pogodnosti roditeljima: plaćeno porodiljsko odsustvo, besplatna zdravstvena zaštita, vreme za negu, plaćeno bolovanje kada su deca bolesna, itd.\nIako broj kompanija sa politikama prilagođenim roditeljima polako raste, još uvek je to dosta daleko od onoga što je neophodno.\nRadna mesta prilagođena potrebama roditelja nisu samo u tome šta koje kompanije mogu da urade već u vrednostima koje bi trebale da budu osnova njihovih politika poslovanja.\nZašto bi se onda kompanije mučile da kreiraju radno okruženje koje bi bilo prilagođeno roditeljima?\nUkoliko kompaniju ne može da vodi samo jedna osoba, to uvek zavisi od određenog broja zaposlenih. Velika verovatnoća je da će veliki procenat njih u jednom ili drugom trenutku biti roditelji.\n„Realnost je da sve što utiče na dobrobit vaših zaposlenih na poslu ili kod kuće može poboljšati ili umanjiti produktivnost i kulturu na radnom mestu. Stoga se čini prilično očiglednim da je dobro za poslovanje da se pruži podrška zaposlenima u njihovim potrebama za životnim balansom.“\nKompanije moraju da razmišljaju o dobiti, naravno, o neometanom vođenju celog sistema i mogućnostima zarade svakog meseca. Pružanje fleksibilnosti i pogodnosti za roditelje može biti skupo i neodrživo za njih, kao što je mudro napomenula moja majka (vlasnica male firme). Za to vreme, moja majka vodi prilično uspešan posao sa istim zaposlenima više od 20 godina! Sa njima planira raspored proizvodnju, imajući u vidu njihove porodične obaveze, zdravstvenu situaciju itd. S njima deli uspeh i poteškoće u poslu. Zna njihove lične priče. U suštini, prema njima se odnosi kao prema članovima porodice. Zauzvrat, oni nju i njenu firmu tretiraju kao deo njihove porodice.\nTo me je navelo na razmišljanje o tome da radna mesta prilagođena potrebama roditelja nisu samo u tome šta koje kompanije mogu da urade (mnogo toga su objavili Unicef, Forbs , itd.) već u vrednostima koje bi trebale da budu osnova njihovih politika poslovanja.\n1. Transparentnost i iskrenost\nTreba biti prilično otvoren kada su u pitanju planovi, rezultati, problemi kompanije itd. jer to pruža svim zaposlenima sigurnost i predvidivost, što je posebno važno onima koji podižu decu. Iskrenost o tome šta kompanija može a šta ne može da pruži pomaže roditeljima da znaju na šta mogu računati i kako da prilagode svoje obaveze i kod kuće i na radnom mestu. Iskrenost je najbolja politika, čak i ako nije uvek prijatna.\nTreba pokazati roditeljima da ih cene i poštuju na poslu. To pomaže u izgradnji njihovog samopouzdanja, smanjuje negativne osećaje poput krivice ili anksioznosti, a zauzvrat oni mogu bolje obavljati svoje radne zadatke, znajući da su bitni.\n3. Razumevanje i saosećajnost\nMože zvučati kontraproduktivno i neprofesionalno ako poslodavac zna nešto više o svojim zaposlenima, ali zapravo je to put ka izgradnji jačih odnosa i boljem razumevanju njihovih života, priča, poteškoća, situacija… Saosećajnost nudi utehu, posebno u teškim situacijama. Zaposleni roditelji suočavaju se sa mnogim izazovima i ukoliko znaju da je poslodavcu stalo do njih i njihovih porodica donosi često potrebno olakšanje i sigurnost.\nPovremeno sam imala sreću da imam dobrog nadređenog koji je imao razumevanja za zaposlene i pružao im ličnu podršku na radnom mestu i to je zaista puno značilo. Upravo sam na tim mestima mogla rasti u svojoj ulozi i pružiti više kompaniji u kojoj radim. Međutim, ovakav stav kao podrška roditeljima ne treba da bude prepušten pojedincima u kompaniji, već bi trebalo da bude duboko ugrađen u ceo sistem i da se ogleda u vrednostima i praktičnom pristupu.