Tanjug 19. septembra 2019. 17:00\nBEOGRAD – Radna grupa Vlade Srbije predstavila je danas u Ministarstvu kulture i informisanja tekst Nacrta zakona o Memorijalnom centru „Staro sajmište“ koji su prisutni pozitivno ocenili.\nPrezentaciji su, kako je navedeno u saopštenju Ministarstva, prisustvovali predstavnici akademske zajednice, ustanova kulture, naučnih instituta, nevladinog sektora, Saveza jevrejskih opština Srbije i Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine.\nNjima je predstavljen koncept budućeg memorijalnog centra kao ustanove kulture na republičkom nivou, koja bi bila posvećena kulturi sećanja na žrtve i istorijske događaje koji su se desili na prostoru kulturnog dobra „Staro sajmište“, odnosno prostoru nacističkog logora „Jevrejski logor Zemun“ i „Prihvatnog logora Zemun“.\nOsnovna delatnost Memorijalnog centra „Staro sajmište“ biće prikupljanje, čuvanje, izlaganje, istraživanje i prezentovanje arhivske, filmske i muzejske dokumentacije i građe koja je vezana za žrtve.\nPlanirano je da se budući centar bavi i istraživačko-edukativnom delatnošću, kao i organizacijom manifestacija kojima se neguje sećanje na žrtve „Jevrejskog logora Zemun“ i „Prihvatnog logora Zemun“ i na „Jevrejski prolazni logor Beograd-Topovske šupe“.\nNacrt zakona se nalazi u fazi finalnog usaglašavanja, a stručna javnost, ali i predstavnici žrtava pozitivno su ga ocenili.


Nedimović: Vidim sebe u poljoprivredi - Domaćinska kuća\nKuća » Najave » Nedimović: Vidim sebe u poljoprivredi\nNedimović: Vidim sebe u poljoprivredi\nOn je dodao da je odluka predsednika Aleksandra Vučića da mesto mandatara za sastav nove Vlade poveri Ani Brnabić „prava stvar“ i da je to najbolje rešenje u ovo trenutku.\n„Očekujem da sednica predsedištva stranke bude tokom sledeće nedelje, da bi mandatarka mala dovoljno vremena da izabere svoj kabinet, ministre i posle bude i sednica glavnog odbora, a potom da uđemo u skupštinu sa novim zakonom o ministarstvima i vladi, svime što je potrebno“, rekao je Nedimović za TV Prva.\n„U svakom slučaju završićemo taj posao u ustavnom roku“, rekao je Nedimović.\nUpitan da li će biti ministar poljoprivrede i u novoj vladi Nedimović je odgovorio da je to pitanje za Anu Brnabić, a na pitanje da li bi to želeo, on je rekao da najviše voli da radi u svom gradu – Sremskoj Mitrovici, ali da stoji na raspolaganju.\n„Videćemo šta će biti sledeće nedelje“, dodao je.\n„Opravdano je predsednik predložio nju, a ja lično uvek i u svakom trenutku za nju podignem dve ruke i mislim da je ona najbolje rešenje u ovom momentu“, rekao je Nedimović.\nKaže da se na jucerašnjoj sednici predsedništva stranke razgovaralo o ciljevima nove vlade, a da su to bez sumnje poboljšanje životnog standarda, realizacija programa Srbija 2025 u punom kapacitetu, da se nastavi razvoj infrastruktire i svih započetih projekata, održanje zdravstvene sigurnosti, jačanje vojnog potencijala.\n„Razgovarali smo kako sve treba da funcioniše, ali direktno o tome ne“, istakao je.\n„Ja sam više puta rekao i klupa za rezervne igrače je dobro mesto, možete uvek ući sa klupe i dati gol“, odgovorio je Nedimović.\nPrevPrethodnaPravilan odabir parcele za setvu pšenice\nSledećaOpasan virus po pčeleNext


Grčki ostrvo Lezbos ostalo je bez mesta za sahranjivanje tela očajnih migranata koji su pokušavali da stignu do Evrope, kazao je gradonačelnik Spiros Galinos, a ekipe hitne pomoći na ostrvu pokrenule su proteste zbog smanjenja budžeta za prekovremeni rad.\nSkoro nepodnošljiv pritisak na lezboske mrtvačnice, groblja i hitne službe je nastao kao posledica rekordnog broja migranata i izbeglica koji su prelazili Mediteran u oktobru, prenosi britanski Telgraf.\nPrema podacima UN, više od 218.000 je stiglo prošlog meseca, što je mesečni rekord, ali je i više nego što ih je stiglo tokom cele 2014. godine.\nGalinos je izjavio da se u mrtvačnici nalazi više od 50 tela, za koje vlasti i dalje pokušavaju da pronađu mesta za sahranu. On je dodao da je pokušao da ubrza proceduru da se polje pored groblja uredi, kako bi moglo da preuzme nove grobove.\nNa stotine hiljada ljudi je ove godine krenulo na kratko i opasno putovanje od turske do grčke obale.\nPo lošem jesenjem vremenu, u nedelju je u Egejskom moru pronađeno 19 tela iz tri odvojene nesreće.\nGrčka obalska straža je navela da je spaseno više od 1.400 ljudi u 39 odvojenih spasilačkih akcija na istočnom Egeju, prošlog vikenda, kada su snažni vetrovi prouzrokovali nemirno more.\nViše od 70 ljudi, među kojima i deca, utopilo se kada su se oronuli čamci prevrnuli.\nPošto pritisak raste, radnici hitne pomoći na Lezbosu počeli su protest zbog smanjenja budžeta, a ostala su im samo tri vozila, uprkos sve većem dnevnom prilivu izbeglica.\nVozači su potestvovali u glavnom gradu Mitileni, a zatim su izbegličkoj deci uručili odeću.\nŠef udruženja radnika hitne pomoći Kostas Filis rekao je za AFP, da pet vozila čeka na popravak i da su zbog nedostatka osoblja, prisiljeni da rade i do 16 sati dnevno.


FHP: Pravda ne sme da bude zarobljenik političke nezrelosti Kosova – Balkanekspresrb.rs\nFHP: Pravda ne sme da bude zarobljenik političke nezrelosti Kosova\n09/01/2018 Off By\nInicijativa za ukidanje Specijalnog suda za ratne zločine Oslobodilačke vojske Kosova je “potpuno neodmeren i razočaravajući čin” koji bi, ako uspe, “brutalno podrio” izgradnju vladavine prava na Kosovu, saopštio je Fond za humanitarno pravo na Kosovu(FHP).\nU saopštenju se navodi da bi takvo postupanje moglo biti smatrano ometanjem istrage i sprečavanjem kažnjavanja ratnih zločina. FHP Kosovo je od kosovskih lidera zatražio da odustanu od inicijative za ukidanje suda.\n“Pravda za žrtve ne treba da ostane zarobljenik političke nezrelosti Kosova. Eventualno poništavanje Specijalnog suda značajno bi sprečilo procesuiranje svih drugih predmeta ratnih zločina pred bilo kojim sudom, a istovremeno bi degradiralo pozivanje na odgovornost za ratne zločine”, piše u saopštenju Fonda (Agencije).♦\nTagsFond za humanitarno pravo\nReagovanje Nenada Čanka: Republika Srbija da se ogradi od izjava Dodika i Nikolića


Tramp otpustio Džona Boltona, savetnika za nacionalnu bezbednost - Teslavision\nU danas objavljenoj tviter poruci Tramp je rekao da se “snažno nije slagao” sa mnogim Boltonovim predlozima, kao i mnogi drugi u administraciji.\n“Obavestio sam Džona Boltona sinoć da nam nisu više potrebne njegove usluge u Beloj kući”, napisao je Tramp na Tviteru i rekao da mu je Bolton jutros predao ostavku.\nKako je rekao, predsednik Tramp je na to odgovorio “hajde da pričamo o tome sutra”.\nBolton je važio za pristalicu “tvrde linije” u spoljnoj politici još od administracije Ronalda Regana, a postao je poznat po svojoj glasnoj podršci ratu u Iraku dok je bio američki ambasador pri UN pod predsednikom Džordžom V. Bušom.\nPrevious : Ne davimo Beograd: Javni izvršitelji nisu opravdali svoje postojanje, treba ih ukinuti\nNext : Predsednik Češke Miloš Zeman: Ko je čovek koji ne voli Kosovo


Zaštiti dete i porodicu - Vreme dece - Nedeljnik Vreme\n28. 12. 2015. / 17.24\nPoboljšanje i unapređenje prava najmlađih u svim oblastima je proces koji zahteva vreme, ali je važno da promena ima i da se one vide\nGodina koja se upravo završila, 2015, označila je kraj petogodišnjeg ciklusa saradnje između Vlade Republike Srbije i UNICEF-a (2011–2015) i početak sledećeg (2016–2020). Kao što postaje tradicija, UNICEF je sredinom decembra organizovao sastanak na kojem se razmatralo šta je postignuto u prethodnom periodu, sa naglaskom na 2015. godinu, koja bi se zbog migrantske krize svakako mogla nazvati godinom teških izazova. Predstavnici UNICEF-a, Vlade Republike Srbije i nevladinog sektora razgovarali su o doprinosima na polju prava dece, o onome što je urađeno i onome na čemu još treba da se radi. Svi govornici su istakli izuzetnu saradnju jednih sa drugima, kao i nužnost povezivanja svih sektora i aktera kada je reč o zaštiti dece i porodice.\nPoboljšanje i unapređenje prava dece i njihovog položaja u svim oblastima je proces koji zahteva vreme, ali je važno da promena ima i da se one vide.\nPROGRAM DEČJE ZAŠTITE:\nU prethodnim godinama, s naglaskom na onu koja se upravo završila, program dečje zaštite bio je usmeren na nekoliko stvari: podršku porodicama kod kojih postoji rizik od odvajanja dece, odnosno njihovog smeštanja u ustanove, zatim na zaštitu dece od nasilja sa akcentom na digitalno nasilje, promenu kažnjavanja maloletnih prestupnika i zaštitu dece žrtava u sudskim procesima. Srbija ima jedan od najnižih nivoa institucionalizacije dece u Evropi. Samo oko 600 dece je u institucijama, dok je više od 6200 u hraniteljskim porodicama. Međutim, ono gde se može učiniti više jeste pružanje podrške porodicama koje su u riziku od odvajanja dece, odnosno, jednostavnije rečeno, poštovati pravo deteta na život u porodici. Dve usluge, na čijem će se razvijanju i integraciji u sistem raditi u narednim godinama, jesu institucija porodičnog saradnika i povremenog hraniteljstva.\nKako je istakao Dragan Vulević, načelnik odeljenja za upravno-nadzorne poslove u oblasti porodične zaštite Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, porodični saradnik pruža onu pomoć i podršku koje su jako važne a često se zaboravljaju – on je unutar porodice, pomaže u organizaciji porodičnog života, uči članove raznim veštinama i upućuje ih kako da se snalaze u svakodnevici. Usluga povremenog hraniteljstva je posebno važna kao podrška porodicama koje imaju decu sa smetnjama u razvoju (deo vremena deca provode u svojoj porodici, a deo u odgovarajućoj instituciji).\nDrugi bitan segment u kojem se postiže promena jeste kažnjavanje maloletnih prestupnika gde se pokušava da se kroz set vaspitnih naloga podrže deca i porodica ne bi li se prekinuo mučan krug kažnjavanja i ponovnog prekršaja. Naime, maloletni počinioci ne ulaze u proces krivičnog gonjenja, već se prebacuju u sistem porodične i pravne zaštite gde im se pruža pomoć. Kako naglašava Vulević, kada dete učini prekršaj, ono nije rođeno da to čini, već je to poziv u pomoć i njegov povik "meni nije dobro". Mere su vanzavodskog karaktera, a iznalaze se različite alternativne sankcije. Čitav proces uključuje i rad sa roditeljima počinioca, saradnju različitih sektora, kao i dobro organizovano i kontinuirano bavljenje maloletnim prestupnicima i porodicama. Iako vaspitni nalozi nisu novina u sistemu, oni su do sada bili vrlo skromno primenjivani.\nAkcenat je u prošloj godini stavljen i na položaj dece u sudskim postupcima, odnosno na podršku deci žrtvama nasilja i svedocima u krivičnim procesima. Dete je već traumatizovano bivajući žrtvom ili svedokom. Važno je osigurati da se postupanjem prema njemu u toku kasnijeg sudskog postupka ne vrše ponovna traumatizacija i viktimizacija. U prošloj godini, u 92 suda, uključeni akteri, sudije, policajci, socijalni radnici pohađali su treninge, izrađene su smernice za zaštitu dece, osnovane su četiri regionalne jedinice (Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac) za podršku deci žrtvama.\nKonačno, radilo se i na prevenciji i zaštiti dece u oblasti digitalnog nasilja. Sve ovo zahteva stalnu međusektorsku saradnju.\nINKLUZIJA GOVORI JEDNIM JEZIKOM\nNaglasak u programu obrazovanja u prethodnom periodu stavljen je na unapređenje kvaliteta obrazovanja, na inkluzivno obrazovanje, promovisanje važnosti ranog razvoja i predškolskog vaspitanja i obrazovanja, prevenciju osipanja iz obrazovanja, kao i prevenciju nasilja. Konačno, kao i u drugim oblastima, bitno je skupiti podatke i izvršiti analize kako bi se na pravi način dizajnirale i sprovele mere poboljšanja, što je jedan od doprinosa u ovom programu.\nfoto: unicef srbija / shubuckl\nSvest o važnosti predškolskog obrazovanja i vaspitanja još nije dovoljno razvijena u Srbiji. U okviru programa saradnje Vlade Srbije, UNICEF-a i lokalnih aktera radi se na povećanju kapaciteta za predškolsko obrazovanje, pogotovo u oblastima gde je obuhvat dece koja ga pohađaju najniži. Postotak dece u tim okruzima, kroz projekat, jeste porastao, ali još uvek nije dovoljno visok. Gordana Cvetković, rukovoditeljka grupe za socijalnu zaštitu Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, govorila je i o održanim sastancima sa predškolskim ustanovama i lokalnim samoupravama gde se radilo zajednički na pitanju kako povećati broj dece u ovim ustanovama. U deset opština su unapređeni lokalni kapaciteti, kroz obuke, mentorsku podršku i uz mala ulaganja unapređena je iskorišćenost postojećih resursa. Kroz različite akcije, kampanje, festivale promovisan je značaj ranog učenja.\nKada je reč o prevenciji osipanja, Nacionalni prosvetni savet je definisao mere kojima bi se to postiglo. A dobra vest stiže iz pilot-projekta koji se već dve godine sprovodi u deset škola u Srbiji iz sedam opština. Procenat dece koja odustaju od školovanja se u tim školama u 2015. prepolovio.\nKao doprinos u unapređenju kvaliteta obrazovanja, identifikovale su se dobre škole i na taj način se iznašli mehanizmi koji dovode do toga da neka škola bude bolja od drugih, s obzirom da funkcionišu u sličnim uslovima i imaju sličnu populaciju. Kako ističe Tanja Ranković, rukovoditeljka programa za obrazovanje UNICEF-a, pokrenut je i share projekat, čiji je cilj da se podele znanje i iskustvo između škola. Važno je da se pronađu adekvatni mehanizmi podrške za škole koje imaju niske rezultate u obrazovanju kada je kvalitet obrazovanja u pitanju, kao i da škole sa dobrim rezultatima usmeravaju lošije.\nPošto nema obrazovanja dece bez rada sa roditeljima, jedan od akcenata bilo je i to – predstavljena je, između ostalog, info-linija za roditelje.\nDok novinske stupce pune vesti o nasilju u školama, to se svakako nameće kao tema na kojoj se radi i na kojoj se mora raditi i dalje. Između ostalog, razvijen je internet portal za prijavu nasilja u školama, a priručnici za prevenciju rodno zasnovanog nasilja distribuirani su u 900 škola.\nInkluzivno obrazovanje se već godinama postavlja kao cilj, a jedno od postignuća je i osnaženost aktera, na svim nivoima, za razvoj inkluzivne politike i prakse. U prošloj godini (2015) uspostavljena je grupa za socijalnu inkluziju, a urađena je i radna verzija akcionog plana. Uspostavljena je takođe razgranata mreža podrške, pri kojoj je podržano više od 142 škole sa oko 800 zaposlenih, 73.000 učenika od kojih 365 ima smetnje u razvoju, dok je i vršnjačka mreža radila na promociji inkluzivnog obrazovanja. Kako je naglasila Tanja Ranković, inkluzivno obrazovanje u Srbiji danas govori jednim jezikom, postoji široka koalicija partnera koji su usklađeni i skladni i to jeste veliki uspeh.\nFokus u 2015. u programu ranog razvoja dece stavljen je na jačanje kapaciteta sistema zdravstvene zaštite da, u saradnji sa drugim sistemima, institucijama i udruženjima, pruži jaču podršku razvoju dece u ranom detinjstvu. Posebno se radilo na tome da sistem zdravstvene zaštite omogući da usluge za novorođenu i malu decu budu dostupne i da ih koriste isključene grupe – deca s teškoćama i smetnjama u razvoju i romska deca. Važno je da deca iz najosetljivije populacije ostvare pravo na zdravlje. Kao što je već naglašeno u drugim oblastima, znanja stečena kroz istraživanja, kako su istakli Jelena Zajgenović Jakovljević, rukovoditeljka programa za rani razvoj u detinjstvu UNICEF-a, i Ferenc Vicko, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, unapredila su programe obuke koji se pružaju profesionalcima u zdravstvenim ustanovama.\nfoto: cliff volpe\nUnapređenim uslugama doseglo se do 10.500 dece, od čega 4300 romske, radilo se na razvoju savetovališta, dok se u devet domova zdravlja započelo sa opremanjem koje će odgovoriti potrebama deteta i zahtevima ranih intervencija.\nU prethodnom periodu, zaposleni u socijalnom sektoru su pohađali različite treninge. Između ostalog, izrađeni su programi obuke za pedijatre i patronažne sestre iz deset domova zdravlja, studenti medicine u Beogradu i Novom Sadu mogu da izaberu predmete iz ranog razvoja dece, 14 savetovališta je unapredilo svoje kapacitete. Patronažna služba Srbije primer je dobre prakse u regionu, a osnovana je i radna grupa za njeno dalje unapređenje.\nCivilni sektor je takođe odigrao važnu ulogu u ostvarivanju prava žena i dece, kao i smanjenju diskriminacije u institucijama. Najvažnija dostignuća u 2015. su završetak nacionalnog programa za rani razvoj čije se usvajanje očekuje 2016. Taj program će usmeriti dalji razvoj sistema zdravstvene zaštite da pruži podršku razvoju dece u najranijem detinjstvu kroz jačanje roditeljskih veština, rano prepoznavanje razvojnih rizika i rane intervencije.\nKao dogovor na krizu, a da bi se na najbolji način odgovorilo na osnovne potrebe majki sa malom decom, otvoreni su kuci za majke i bebe u tranzitnim centrima u Beogradu, Preševu i Šidu.\nPRAĆENJE STANJA PRAVA DETETA I IZGRADNJA PARTNERSTVA:\nPODACI SU NEOPHODNI\nPrevencija je izuzetno važna, a da bi ona mogla da se sprovodi, neophodno je da sve bude zasnovano na dokazima, istraživanjima i analizama. Takođe, da bi se bilo koji problem rešio na pravi način, moraju se koristiti pouzdani podaci. U rešavanju problema siromaštva i socijalne isključenosti dece, istraživanje višestrukih pokazatelja (MICS, međunarodni istraživački program razvijen od strane UNICEF-a) za 2014. godinu korišćeno je u izradi glavnih strateških dokumenata i planiranju mnogih programa i politika. U okviru toga sprovedeno je i šest sekundarnih analiza u oblasti razvoja dece u ranom detinjstvu, obrazovanja, zaštite dece, rodnog jaza, urbano/ruralnog jaza, kao i siromaštva i nejednakosti. Na osnovu tih podataka, između ostalog je pilotiran okvir za inkluzivno obrazovanje, započeta je saradnja sa Ministarstvom prosvete na izradi strategije inkluzivnog obrazovanja u predškolskim ustanovama i pokrenute su izmene koncepta merenja smetnji u razvoju u sistemu zdravstvene i socijalne zaštite.\nMeđu aktivnostima u 2015, koje su organizovali državne institucije i nevladin sektor uz podršku UNICEF-a, nalaze se izdavanje i distribucija publikacija o nasilju nad decom, sastanci sa svim uključenima – sudijama, tužilaštvom i predstavnicima izvršne vlasti – kako bi došlo do razmene informacija i zajedničkog zaključka o tome kuda bi Srbija trebalo dalje da ide, organizovana je izložba crteža 1500 dece o toleranciji i diskriminaciji, organizovan je panel mladih savetnika – 20 dece i mladih iz cele Srbije…\nKosana Beker, pomoćnica poverenice za zaštitu ravnopravnosti, govorila je o panelima mladih, naglasivši da su entuzijazam tih mladih i njihova radost otkrivanja sveta prava i mogućnosti da se zaštite neverovatni.\nNa sastanku je istaknuta i važnost saradnje sa medijima i privatnim sektorom da bi se unapredila prava dece. Moto UNICEF-a u Srbiji verovatno najrečitije govori o tome: Svako dete je bitno. I to mu se mora pokazati i omogućiti mu da ostvari svoja prava.


Advokati danas i sutra u potpunoj obustavi rada - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Advokati danas i sutra u potpunoj obustavi rada\nAdvokati u Srbiji danas i sutra biće u obustavi rada, i neće postupati u svim postupcima pred sudovima i drugim organima bez izuetka, a iz protesta povodom dopune pravnog stava Vrhovnog kasacionog suda (VKS) u vezi naplate troškova obrade kredita.\nObustava se odnosi na sve postupke, uključujući i tzv. pritvorske predmete, postupke prema maloletnicima i postupke po privremenim merama, navodi se u odluci Advkatske komore Srbije (AKS).\nU obrazloženju ove odluke navodi se da je jedini krivac za ovu odluku VKS, čijeje Gradansko odeljenje 16. septembra usvojilo i objavilo Dopunu pravnog stava o dozvoljenosti ugovaranja troškova kredita, kojoj se advokatura protivi.\n“Obustavom rada advokati Srbije izražavaju najoštrije protivljenje objavljenoj dopuni pravnog stava kojom se na direktan način narušava pravna sigurnost građana Republike Srbije, a obrazloženje dopune stava zbog svoje nejasnoće stvara mogućnost različitih tumačenja i odluka nižestepenih sudova”, navodi se u odluici AKS.\nTakođe, tvrdi da je suprotna stavu usvojenom na sednici Građanskog odeljenja VKS 16. marta ove godine u kome se ističe da “kada banka u postupku odobravanja kredita korisniku prezentuje obračun naknade troškova obrade kredita kroz efektivnu kamatnu stopu, tada ugovaranje njihove otplate kroz zadržavanje dela sredstava u trenutku puštanja kredita u tečaj predstavlja povredu načela savesnosti i poštenja”.\nSa druge strane, Vrhovni kasacioni sud je nedavno saopštio da se u javnosti pogrešno interpretira dopuna stava sednice Građanskog odeljenja tog suda u vezi sa troškovima obrade kredita, ističući da on nije izmenjen u odnosu na stav iz 2018. godine.\nNavodi se da je taj stav dopunjen objašnjenjem o dometu njegove primene i rezultat je nesaglasnosti sudova u njihovim odlukama i obrazloženjima kao i potrebe ujednačavanja sudske prakse.\nPrethodni tekstDanas pretežno sunčano, temperatura do 19 stepeni\nSledeći tekstSrbija mora da se ugleda na zemlje sa strogim protivpandemijskim merama


Saković tvrdi da je poljoprivrednicima prethodni ministar u vreme predizborne kampanje, obećao da će svo đubrivo, koje bude nabavljeno i kupljeno preko računa, biti izjednačeno sa onim koje je kupljeno za keš.\n"Međutim, ta obećanja nisu sastavni deo uredbe koja je izašla i u ozbiljnom problemu se nalaze svi poljoprivredni proizvođači, koji su đubrivo kupili preko računa... Oni ne mogu da podnesu zahtev za podsticaj", tvrdi Saković.\nUdruženje "Žita Srbije" je na zahtev proizvođača uputilo pismo Ministarstvu poljoprivrede tim povodom, i zamolilo da ga uzme u razmatranje i nađe adekvatno rešenje, ukazao je Saković.\n"Znamo da se susrećemo sa problemom novca, svi mi u zemlji, pa i Ministarstvo poljoprivrede sa svojim budžetom. Ali, ako je nekom obećano to pravo, onda bi mu trebalo omogućiti da ga ostvari, pa taman i sa zakašnjenjem, od godinu dana ako drugog rešenja nema", zaključio je Saković.\nMinistarstvo poljoprivrede donelo je u aprilu Pravilnik o uslovima i načinu ostvarivanja prava na regres za gorivo, kao i Pravilinik o uslovima i načinu ostvarivanja prava na regres za đubrivo sa ciljem unapređenja proizvodnje kroz stimulisanje nabavke određenih inputa za proizvodnju.\nRegistrovani poljoprivredni proizvođači (pravna lica, preduzetnici i fizička lica - nosioci komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstava) imaju pravo na korišćenje regresa za gorivo (evro dizel, odnosno dizel gorivo gasno ulje 0,1).\nTakođe imaju pravo i na korišćenje regresa za đubrivo (azotno dubrivo - AN, UREA, KAN, UAN i SAN, kao i razlicite kombinacije NPK, NP i PK kompleksnih i mešanih, granulisanih đubriva, koje u svom sastavu imaju više azota) ako u periodu od 1. januara do 15. novembra tekuće godine, ove inpute kupe za radove u poljoprivredi.\nRegres za kupljeno gorivo odobrava se u visini od 50 dinara po litru kupljenog goriva odnosno odobrava se regres u visini od 10 dinara po kilogramu kupljenog đubriva.


Bez posebnog suđenja Miloševiću po optužnici za Kosovo\nSudsko veće Haškog tribunala odlučilo je da ne izdvaja sudjenje Slobodanu Miloševiću po optužnici za zločine na Kosovu, saopšteno je danas u Hagu.\nVeće je, istovremeno, odbilo Miloševićev zahtev da mu produživreme za izvodjenje dokaza odbrane, zaključujući da on do sadanamerno nije na primeren način koristio vreme za odbranu.\nUkoliko Milošević u budućnosti promeni ponašanje, sudije su ostavile otvorenom mogućnost da ponovo razmotre zahtev Miloševića za još vremena.\nU obrazloženju, sudije su navele da su se razdvajanju postupakaprotiv Miloševića, optuženom za ratne zločine na Kosovu i u Hrvatskoj i genocid u BiH, kategorično usprotivile i odbrana i optužba.\nOdbacujući Miloševićev zahtev da mu se vreme za odbranu produži za još 380 radnih sati kako bi ispitao 190 svedoka, sudsko veće je zaključilo da on nije na razuman i efikasan način koristio vreme koje mu je dodeljeno. Udovoljavanje zahtevu, po sudijama, značilo bi produžavanje sudjenja za oko 18 meseci.\nU odluci se precizira da bi Milošević svoju odbranu trebalo da okonča u martu iduće godine, a da bi posle saslušavanja dodatnih argumenata obe strane, proces mogao biti okončan sredinom 2006. godine.\n"Pisanje presude zahtevaće značajan period vremena", napomenulo je veće.\nMilošević je do sada potrošio oko tri četvrtine od 360 radnih sati koje mu je veće prvobitno dodelilo za odbranu. Od septembra prošle godine, izveo je 41. svedoka koji su, uz par izuzetaka, govorili isključivo o zbivanjima na Kosovu 1999. godine.\n"Sudsko veće je zaključilo, iz svog iskustva sa optuženim, da je on namerno iskoristio vreme kojim raspolaže tako da na kraju ispadne da je izveo vrlo malo ili nimalo dokaza o delovima slučaja koje se bave Hrvatskom i Bosnom, kako bi imao osnovu da zatraži dodatno vreme", navodi se u odluci.\nPravo pitanje je da li je optuzenom pružena razumna i primerena mogućnost da izvede dokaze odbrane. Sudsko veće smatra, iz navedenih razloga, da optuženi nije imao razuman pristup dokaznom postupku odbrane, dodaje se u odluci.\nSudije podsećaju da su "u više navrata upozoravale optuženog da ne traći vreme i da ga upotrebi tako da se bavi dokazima povezanim sa sve tri optužnice protiv njega. Isto tako, veće je više puta savetovalo i upozoravalo optuženog da treba da koristi pisane izjave svedoka kako bi mogao da izvede razumnu količinu dokaza u vremenu koje mu je dodeljeno".\nU odluci se podseća i da je veće Miloševića savetovalo i da koristi pomoć sudski postavljenih branilaca Stivena Keja (Steven Kay) i Džilijan Higins (Gillian Higgins), ali da on to nije učinio.\nSudije su odbacile Miloševićev argument da mu je dalo 70 radnih dana manje za odbranu, nego što je Tužilaštvo utrošilo za svoj dokazni postupak.\n"Stav veća mogao je biti drugačiji da je optuženi pokazao spremnost da se ponaša razumno tokom izvodjenja dokaza odbrane. Ako u budućnosti bude jasnih pokazatelja da on na primeren i efikasan način koristi vreme, sudsko veće će možda ponovo razmotriti svoj stav", zaključuje se u odluci.\nSudjenje je juče prekinuto pošto je veće usvojilo Miloševićev zahtev da mu omogući šestonedeljni odmor i biće nastavljeno 23. januara 2006. godine.\nVeće je danas saopštilo da je tu odluku donelo na preporuku više lekara specijalista koji su utvrdili da je Miloševiću potreban duži odmor.\nPrema nalazima lekara, Milošević ima problema sa sluhom, ali to nije povezano sa kardiovaskularnim tegobama - hipertrofijom leve srčane pretkomore i visokim krvnim pritiskom, koje su ranije ustanovljene, precizira se u odluci.\nBivši lider Srba u Hrvatskoj Milan Martić odbacio je optužnicu kao neistinitu, rekavši da su hrvatske vlastitokom rata počinile genocid nad Srbima.\n"Sve u optužnici je netačno, proizvoljno i neosnovano, osim mog imena. Pobrkana su i mesta i vreme i dokazuje da sam bio gde nisam bio i da sam radio što nisam radio", rekao je Martić na početku obraćanja sudskom veću.\nOn, medjutim, nije negirao da je vojska Republike Srpske Krajine u maju 1995. raketama napala Zagreb i da je tada poginulo sedam civila, ali je rekao da je to bio jedini način da se "zaustavi masakr" hrvatskih snaga nad izbeglicama iz zapadne Slavonije tokom operacije Bljesak.\nNekadašnji ministar policije i predsednik samoproglašene RSK, Martić je optužen za zločine protiv čovečnosti nad nesrbima i kršenje zakona i običaja ratovanja na tom području, u Zagrebu i BiH.\nMartić je tvrdio da je, nasuprot navodima optužnice, "štitio svakog gradjanina RSK bez obzira na nacionalnost i veru". Optužnica, po Martiću, zanemaruje razbijanje Jugoslavije kao "zločin protiv mira" i "unutrašnju agresiju" koju je preduzela vlast hrvatskog predsednika Franje Tudjmana.\n"Iz Hrvatske je proterano više od 500.000, a ubijeno oko 7.000 Srba. srušeno je 1.100 sela, uništeno 30.000 kuća, oduzeto 50.000 stanova. Vrednost uništene imovine je oko 30 miliona evra", precizirao je optuženi On je tvrdio da su Srbi bili prinudjeni da se brane od hrvatskih vlasti koje su ih diskriminisale, tražeći izjave o lojalnosti i primenjujući "rasističke zakone" slične onima iz doba NDH.\n"Genocid nad Srbima počinjen od 1990-95", ocenio je Martić, "predstavljao je ponavljanje genocida koje su počinile sile osovine tokom Drugog svetskog rata".\nMartić je naveo i da je hrvatska vojska napadala srpske teritorije pod zaštitom UN, počevši od ataka na Miljevački plato 1992, preko ofanzive na Medački džep godinu dana kasnije, do ofanziva Bljesak i Oluja 1995.\nTokom svih napada, rekao je, srpski civili su ubijani i proterivani, a njihova imovina je pljačkana, paljena i uništavana. Navodeći da je hrvatski predsednik Tudjman posle ofanzive "Oluja" rekao da je "zauvek rešen najveći problem hrvatske države", Martić je zaključio da je to dokaz da je proterivanje Srba bio njegov cilj.\nSudjenje Martiću biće nastavljeno 16. januara iduće godine.


Pavićević: Srbija prihvata sporazum o upravljanju administrativnim prelazima\nVlada Srbije sutra će uputiti pismo visokoj predstavnici EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton,u kome navodi da prihvata da započne sa primenom sporazuma o integrisanom upravljanju administrativnim prelazima na Kosovu, potvrdio je novi ovlašćeni pregovarač Srbije Dejan Pavićević.\nEvropski komesar za proširenje Štefan File danas je u Briselu naveo da je "odluka Vlade Srbije da potpiše sporazum o integrisanom upravljanju prelazima dobrodošao i da se nada da će uskoro taj sporazum biti primenjen u praksi".\nFile je u saopštenju pozdravio protokol o zajedničkom upravljanju granicom koji je Beograd potpisao s Prištinom, izrazivši nadu da će doći do njegove brze primene na terenu.\n- To potpisivanje je konkretan znak političke volje nove Vlade Srbije da se u potpunosti ponovo angažuje u dijalogu sa Prištinom kako bi se normalizovali odnosi između njih - rekao je File.\nPotpis na tehnički protokol, koji je u februaru parafirao Stefanović, potpisao je direktor Kancelarije za stručne i operativne poslove u pregovaračkom procesu Beograda i Prištine Dejan Pavićević.\n- Ja sam kao novi ovlašćeni pregovarač Republike Srbije izvršio takozvanu razmenu pisama sa Evropskom komisijom što podrazumeva slanje pisma gospođi Ešton, u kome Republika Srbija navodi da prihvata da započne sa impelementacijom sporazuma o integrisanom upravljanju administrativnom\nlinijom - rekao je Pavićević za B92.\nTada će biti formirane radne grupe, napomenuo je on, "koje će se baviti time i kroz koje ćemo mi pokušati da ispravimo neke probleme koji postoje i neke stvari koje su nepovoljne po nas".\n- Do same razemene pisama sa EU još nije došlo i ta razmena će se obaviti sutra u Briselu - najavio je Pavićević.\nDelegacije Beograda i Prištine postigle su 24. februara u Briselu dogovor o regionalnom predstavljanju Kosova i integrisanom upravljanju prelazima. Nakon tog sporazuma bio je otvoren put da Srbija nekoliko dana kasnije dobije status\nkandidata za članstvo u EU.\nPregovori o integrisanom upravljanju prelazima vođeni su novembru 2011. godine, ali dogovor nije bio postignut zbog čega je Evropski savet 9. decembra odluku o statusu kandidata za Srbiju odložio za 1. mart ove godine.


Voditelj Ognjen Amidžić objavio je na svom Jutjubu kanalu numeru koju je držao u tajnosti skoro tri meseca i otkrio da je upravo ovaj hit singl snimio sa suprugom, top modelom Danijelom Dimitrovskom.\nEkranizaciju numere par je uradio na Maldivima, gde su nedavno boravili na odmoru, a interesantno je da su ceo spot snimili sami, mobilnim telefonom. Iako Danijela nije imala u planu da se ikada lati mikrofona, život je demantovao.\nS obzirom na to da je ovo već tradicija kad je on u pitanju, te da svaku novu , uspešnu sezonu najgledanije domaće emisije „Amidži šou“ proslavlja i novim hitom, tako će biti i ovoga puta. No, ono što je mnoge koji prate njegov rad iznenadilo jeste činjenica da Amidžić u strogoj tajnosti čuva jednu informaciju. Tačnije, šarmantni voditelj ne želi da otkriva ko je pevač ili pevačica koji će gostovati na duetu pod nazivom “ Dodaj gas“.\nNaime, kako saznajemo pravi razlog zbog kog je manekenka odlučila da snimi pesmu sa suprugom je njihova opklada.\nNjih dvoje su se dogovorili da se nađu na ručku u jednom beogradskom restoranu nakon što završe poslovne obaveze. Ognjen Amidžić je stigao na vreme i bilo je izvesno da Danijela kasni, ali ona to nije htela da prizna. Zbog toga je on predložio opkladu jer je bio ubeđen da njegova žena ne stiže, dok je ona pristala misleći da će ga preći. U slučaju pobede Danijela je mogla da bira poklon, ali u slučaju da izgubi pristala je da zapeva sa suprugom, a ostalo je već istorija…\nTekst i muziku budućeg hita „Dodaj gas“ potpisuje upravo Ognjen Amidžić, dok je aranžman radio Marko Kon i Lane.\nOgnjen Amidžić o braku sa Danijelom Dimitrovskom: Imao sam više sreće, nego pameti\nDimitrovska ne planira da se bavi pevanjem u budućnosti, već je ovo bila želja koju je ispunila svom suprugu, a sudeći po prvim reakcijama publike, numera “Dodaj gas” će biti pravi hit!\nPored nesvakidašnje muzike i teksta, svi su primetili Danijelin savršeni izgled koja u kupaćim kostimima izgleda poput prave bombe!\nTags: danijela dimitrovskadodaj gasmaldiviOgnjen Amidžićspot\nLuna i Marko verili su se nakon burne veze, a to je samo početak lepih vesti Pošto je Lunina i...


Džastin Timberlejk nastupa na Evroviziji\nRadio 021 09.05.2016\nAmerički pevač Džastin Timberlejk nastupiće na ovogodišnjem takmičenju za pesmu Evrovizije, koje se održava tokom vikenda. Organizatori takmičenja saopštili su da će Timberlejk nastupiti u subotu u revijalnom delu programa i izvesti svoju novu… »\nB92: Džastin Timberlejk na EvrosonguTračara: Justin Timberlake nastupa na finalnoj večeri Evrovizijejoš 1 povezana\nTači poručio: Evropa je sledeća destinacija Kosova\nSamozvani kosovski predsednik Hašim Tači rekao je, povodom proslave Dana Evrope, da je upravo Evropa sledeća destinacija za Kosovo. - Danas, više nego ikada, građani Kosova moraju da zapamte na kojim vrednostima se bazira Evropska unija i da se… »\nB92: Tači: Evropa sledeća destinacija KosovaNovi magazin: Tači: Evropa je sledeća destinacija Kosovajoš 1 povezana\nDa li je Nasin Kepler otkrio novu Zemlju?\nAmerička svemirska agencija oglasiće se u utorak i predstaviti najnovije otkriće teleskopa Keplera, a zasad se nagađa da bi to moglo biti moguće otkriće nove planete slične Zemlji ili pronalazak vezan za crne rupe ili supernove. Kepler je lansiran… »\nVesti online: NASA otkriva - ili smo našli novu Zemlju, ili nas guta crna rupaRadio 021: NASA otkrila novu Zemlju?još 2 povezane


MMF odobrio kredit Kosovu zbog krize izazvane pandemijom koronavirusa | Nova Ekonomija\nMMF odobrio kredit Kosovu zbog krize izazvane pandemijom koronavirusa\nNova ekonomija, Reuters\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) odobrio je 51,6 miliona evra kredita Kosovu, kao pomoć tokom krize zbog pandemije koronavirusa, piše Rojters.\nIzvršni odbor MMF-a odobrio je kredit kroz instrument za brzo finansiranje, radi ispunjenja hitnih potreba platnog bilansa nastalih tokom krize zbog koronavirusa.\nMMF očekuje da se kosovska ekonomija smanji za 5 odsto tokom 2020. godine, zbog pada turizma, izvoza dobara i direktnih stranih investicija usled mera ograničenja putovanja i efekta koronavirusa na njene trgovinske partnere. Očekuje se da će zbog pogoršanih ekonomskih izgleda nastati praznine u eksternom i fiskalnom finansiranju. Prema ranijim prognozama, ekonomija Kosova je ove godine trebalo da poraste za 4 odsto, piše Rojters.\n„Vlasti su brzo reagovale i uvele stroge mere izolacije i mere za pomoć najugroženijim preduzećima i domaćinstvima, i napravila je prostor u budžetu za zdravstvene troškove. Kao rezultat tih mera, očekuje se da će se budžetski deficit i dug verovatno povećati“, saopštio je MMF.\nMMF-ov instrument za brzo finansiranje služi za brzu finansijsku pomoć državama članicama za hitne potrebe, bez kompletnog ekonomskog programa ili revizija. Njime se može pružiti pomoć u slučaju širokog spektra hitnih slučajeva, uključujući nagle skokove i padove cena robe, prirodnih nepogoda, konfliktnih i post-konfliktnih situacija.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je Srbija neće uzimati novac od MMF-a. On kaže da je za Srbiju najgori scenario izlazak iz krize u junu ove godine i da veruje da će se to desiti i ranije. Vučić je rekao da je važno da se oporave tržišta zemalja u koje Srbija izvozi robu.\nSrbija se zadužuje 301 milion evra zbog korona virusa\nViše od 80 rešenja pristiglo na konkurs 'Budi I TI heroj'


Alžir: Doživotna robija otmičaru turista\nAlžirski sud u utorak je izrekao doživotnu robiju otmičaru koji je 2003. u Sahari kidnapovao 15 evropskih turista, mahom Nemaca.\nOtmičar Amar Garbia (39) uhapšen je 2004. zajedno sa saučesnikom, državljaninom Malija, koji je osuđen na sedam godina zatvora zbog pripadnosti terorističkoj grupi, podseća Tanjug.\nObojica su bili članovi Salafističke grupe za borbu koja se kasnije transformisala u Al Kaidu islamskog Magreba. Ova grupa još uvek je aktivna u Alžiru i Maliju.\nKako je navela agencija AP, otmicu stranaca naredio je poznati terorista Amar Saifi. Svi oteti turisti su oslobođeni, ali je jedna Nemica u zatočeništvu preminula.


SEEbiz.eu / RS / Mihajlović: Blokade ulica i puteva nedopustive\nZorana Mihajlović blokade zbog cene goriva gorivo Vlada Srbije\nDatum objave: 11.06.2018. - 10:01:54\nBEOGRAD - Ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović ocenila je danas da je način na koji jedan broj građana protestuje zbog cene goriva blokadom saobraćajnica i autoputa, ugožavajući bezbednost i slobodu kretanja svih drugih ljudi, nedopustiv i za svaku osudu.\nOna je dodala da Vlada Srbije i resorna ministarstva energetike i finansija svakako analiziraju stanje na tržištu goriva i traže način kako da odgovore na poslednja poskupljenja.\n"Da li je cena derivata visoka i da li će akcize biti smanjene to će reći nadležna ministarstva, ali niko nema pravo da blokira ulice i saobraćaj jer tako ugrožava sve ostale gradjane", istakla je ministarka.\nDodala je da pored načina kako da smanji cenu goriva u Srbiji čime bi se očuvao životni standard gradjana, "Vlada Srbije mora da pronadje način kako da spreči sve neodgovorne pojedince i grupe da pod izgovorom protesta blokadom saobraćajnica ugrožavaju osnovna prava građana i nanose im štetu".\n"Svako u Srbiji može slobodno da izrazi svoj stav i protest, ali niko ne sme protestima da ugrožava prava i nanosi štetu drugim građanima", rekla je Mihajlović.


Vidljive i nevidljive žene - Tetka\nHome / Kafa sa tetkom / Vidljive i nevidljive žene\n28. avg 2011.\tin Kafa sa tetkom Leave a comment\nNa ovogodišnjoj Forbsovoj listi 100 najmoćnijih žena sveta koje se bave politikom, biznisom, umetnošću, dobrotvornim radom, medijima, našle su se žene od 25 do 85 godina. Najstarija je kraljica Elizabeta, 85 godina, koja je zauzela 49. mesto a najmlađa, Lejdi GaGa koja ima 25 godina, zauzela je 11. mesto.\nZa najmoćniju ženu na planeti proglašena je nemačka kancelarka Angela Merkel, kao “pravi lider evropske ekonimije”, koja ume da se nosi sa krizom koja potresa čitav svet uključujući i Evropu.\nNa drugom mestu nalazi se Hilari Klinton, američka državna sektretarka, zbog veštine koju je pokazala u rukovanju krizom na Bliskom istoku, tokom revolucije koja je nazvana “Arapsko proleće”.\nTreće mesto zauzima predsednica Brazila Dilma Rusef, prva žena predsednik najveće latinoameričke zemlje, četvrto je pripalo Indiri Nuji, generalnom direktoru PepsiCo u Sjedninjenim državama koja rukovodi radom preko 300.000 zaposlenih širom sveta, a peto zauzima Šeril Sandberg, desna ruka Marka Cukeberga, vlasnika Fejsbuka koja je dobrinela tome da Fejsbuk trenutno ima 750 miliona korisnika što predstavlja 11% svetske populacije.\nMelinda Gejts, supruga Bila Gejtsa i kopredsednica fondacije koja ulaže u zdravstvo i obrazovanje i bori se protiv siromaštva, a koja je prošle godine dala 2,5 milijarde dolara u dobrotvorne svrhe, nalazi se na sedmo mestu.\nOsmo mesto pripalo je Sonji Gandi a odmah iza nje je Mišel Obama na čiju popularnost i mesto na listi su uticale nepopularnje odluke koje je njen suprug, Barak Obama, morao da donese zbog teške ekonomske situacije.\nDeveto i deseto mesto zauzele su francuska ministarka finansija Kristin Lagard i Irena Rozenfild, izvršna direktorka “Kraft Foods”-a.\nDolazeći na vodeće pozicije žene u svetu nisu istisnule muškarce sa mesta koje su do pre par decenija zauzimali isključivo oni, već su stale rame uz rame sa njima i uzele veliko učešće u rešavanju sukoba u svetu, održavanju mira i vođenju ekonomske politike, čime su rešile pitanje disproporcionalnog uticaja muškaraca na svetski mir i ekonomiju.\nZadnje decenije i žene u Srbiji su došle do nekih vodećih pozicija što je nekada bilo nezamislivo, međutim, uključivanje žena u javni život i dolazak na rukovodeće funckije u Srbiji ide teže nego u svetu, uglavnom zbog mentaliteta ali i zbog teške ekonomske situacije koja žene ograničava u profesionalnom usavršavanju. Ustaljeno mišljenje da je ženino mesto u kući gde treba da vodi računa o vaspitavanju dece i da zbog svog pola nije predodređena za ulogu vođe ili nekoga ko donosi odluke je vrlo teško promenljivo.\nDanas se na čelu srpskog Parlamenta nalazi Slavica Đukić Dejanović, ali zbog medijskog tretiranja nemate utisak da je i moćna. U većini slučajeva, kada uzimaju izjavu, novinari traže od nje da iznese i svoje mišljenje kao žena ili kao lekar čime degradiraju njenu poziciju predsednice.\nDnevni list “Blic” je prošle godine, u decembru, napravio listu 100 najmoćnijih žena u Srbiji na kojoj se na prvom mestu našla Draginja Đurić, predsednica Izvršnog odbora „Banca Intesa“, na drugom Snežana Malović, ministarka pravde, na trećem Sonja Liht, predsednica Spoljnopolitičkog saveta Ministarstva spoljnih poslova, a na listi se nalaze i Ružica Đinđić, Ana Ivanović, Lepa Brena, Verica Barać, Nata Mesarović i druge.\nUz nabrajanje njihovih poslovnih uspeha, uglavnom je napomenuto da su uspešne i majke i supruge što ćete retko videti uz neko muško ime, sem ako se ne radi o biografiji, a za Snežanu Malović je čak napisano da će ostati upamćena kao prva trudnica u Vladi Srbije, ostaje nejasno da li je to pohvala ili pokuda pošto trudnice možete videti na svim radnim mestima.\nU komentarima na listu je moglo da se pročita kako su dospele tu gde jesu, zahvaljujući kom muškarcu, pretpostavke o prljavoj prošlosti, ko ih gura, zašto ih gura, da su besne i moćne, da liče na skup AFŽ-a, da su strani špijuni, nažalost, društveno politička situacija u zemlji dozvoljava ovakve stavove.\nIz svega možete da zaključite da te žene imaju formalnu moć a da su na pozicijama isključivo zahvaljujući milost i dobroj volji nekog muškarca.\nPostavlja se pitanje da li iz ove perspektive možete da zamislite da u Srbiji sutra, na vodećim političkim mestima, na mestu premijera, ministra inostranih poslova ili predsednika, bude žena. Da li bi se polemisalo o tome da je uz posao koji obavlja uspešna supruga i majka, ili će u Srbiji i dalje vladati mišljenje da žene nisu ni predodređene ni sposobne za tako ozbiljne pozicije u društvu.\nNa Forbsovoj listi, u biografijama žena koje se nalaze na njoj nije navedeno da su majke, koliko dece imaju i da li su uspešne i u tom poslu.\nDo neke Forbsove liste na kojoj će se, možda jednog dana, naći i neka Srpkinja.\nPrevious: Dizajniranje vagine\nNext: Da li su naše bake bile srećnije\nJoš malo pa nestalo – dinje!


Opoziconi blok na Kosovu, kojeg čine Demokratski savez Kosova (LDK), Alijansa za budućnost Kosova (AAK), Inicijativa za Kosovo (Nisma), te pokret Samoopredeljenje (VV), pozvao je predsedavajuću konstitutivne sednice Skupštine Kosova Floru Brovina da sazove sednicu što pre kako bi se, nakon dva propala pokušaja, konačno izabralo predsedništvo ove institucije.\nAli, za razliku od sednice u četvrtak kada su glasali protiv kandidata Demokratske partije Kosova za predsednika Skupštine, opoziciona koalicija tvrdi da kao parlamentarna većina u Skupštini ima pravo da predloži kandidata za predsednika.\nLider AAK-a Ramuš Haradinaj kaže da je koalicija zabrinuta zbog načina na koji je sednica u četvrtak prekinuta i zbog toga što nastavak sednice još nije zakazan.\n“Zabrinuti smo zato što nije omogućeno da se na sednici vodi debata a još uvek nije zakazan ni nastavak. Gubljenje vremena, zloupotreba od strane Flore Brovina, kao i zauzimanje institucija mora da ima granice. Koalicija LDK-AAK-Nisma zajedno sa Samoopredeljenjem jednog dana će staviti tačku na to, ali njena je obaveza, kao i njene partije, da prestanu da dalje zloupotrebljavaju pravo koje imaju”, kazao je Haradinaj.\nOvaj blok se inače poziva na odluku Ustavnog suda o izboru predsednika Skupštine na osnovu koje, između ostalog, poslanici trebaju da pronađu ustavno rešenje za predsednika ove institucije.\nHaradinaj veruje da je najbolje rešenje po tom pitanju da se najpre o tome u Skupštini razgovara. On je, međutim, izbacio iz mogućnosti da poslanici opozicije glasaju za kandidata PDK-a.\nSve dok se politička kriza ne reši, važni procesi kao što je politički dijalog, osnivanje Suda za ratne zločine, vizna liberalizacija i drugi, su zaustavljeni. I tako je još od maja 2014.\nDren Doli iz Instituta za pravne i političke studije kaže da za rešavanje političke krize ne postoji mnogo opcija, uzimajući u obzir stavove parlamentarnih subjekata. On, međutim, dodaje da bi i bilo moguće rešenje problema ukoliko bi Thacijeva DPK odustala od mandata predsednika Skupštine. Ali, dodaje, takav scenario je gotovo nezamisliv.\n„Ne verujem da je tako nešto moguće zbog, pre svega, dosadašnjeg ponašanja DPK. Ali, ostaje na rukovodstvu te partije da, možda na sledećoj sednici, razmotri situaciju i političku realnost“, kaže Doli.\nZa analitičara Halila Matoshija, objektivno gledano, jedino rešenje bi moglo da bude da opozicioni blok glasa za kandidata PDK-a.\n„Samo ukoliko pregovaranjem i političkim sporazumom lideri partija i predsednica zemlje dogovore da se izglasa kandidat PDK-a. Sve drugo je protivustavno“, kaže on.\nKonstitutivna sednica Skupštine Kosova prekinuta je u četvrtak nakon što kandidat Demokratske partije Kosova Arsim Bajrami nije dobio dovoljan broj glasova za predsednika Skupštine. Prva sednica je održana 17. jula kada je, na osnovu Ustavnog suda, neustavno izabran Isa Mustafa iz LDK za predsednika Skupštine.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga se, nakon neuspele konstitutivne sednice, odvojeno sastala sa liderima parlamentarnih političkih partija, te poručila da je „konstituisanje institucija Kosova neophodno kako bi procesi krenuli napred”.\nAmerički sudija Carolan napustio Ustavni sud Kosova


OSVRT NA POSTIGNUTE REZULTATE U OKVIRU PROGRAMA KREATIVNA EVROPA – ГРАЂАНСКИ ЛИСТ\nOSVRT NA POSTIGNUTE REZULTATE U OKVIRU PROGRAMA KREATIVNA EVROPA\nOn 2. јула 2021. 2. јула 2021. By Zjaja\nSrbija je učestvovala u proteklom ciklusu programa Kreativna Evropa sa 305 projekata 146 organizacija, za čiju je realizaciju ukupno obezbeđeno od 2014. do 2020. godine oko 12 miliona evra, pokazuju statistički podaci Deska Kreativna Evropa Srbija (DKES). U potprogramu Kultura KE podržana su 152 projekta 99 organizacija iz Srbije, a u potprogramu Media 153 projekta 47 organizacija.\nSredstva obezbeđena realizacijom projekata povećavana su iz godine u godinu – od oko 800.000 evra 2014. do čak 3,2 miliona evra 2020, što je ukupno 11,97 miliona evra, pokazuju podaci DKES-a, koji je 30. juna u saradnji sa Antenom Kultura Deska KE Srbija (Antena), u bašti Muzeja Jugoslavije organizovao razgovor o dosadašnjem i novom ciklusu programa Kreativna Evropa 2021-2027, za koji je predviđen budžet od 2,4 milijarde evra što je 63 odsto više nego u proteklom periodu 2014-2020. (1,47 milijarda evra). U razgovoru “Napred nazad: dosadašnji uspesi, nov ciklus, nov konkurs i šta nas čeka?” obratili su se pomoćnik ministarke kulture i informisanja Radovan Jokić, Pol Anri Preset, šef kancelarije za informisanje, komunikaciju i medije Delegacije Evropske unije u Srbiji, Dimitrije Tadić, rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija i Nevena Negojević, rukovoditeljka MEDIA deska Srbija.\nBudući da je zemlja van Evropske unije, Srbija ima obavezu da uplati određeni iznos za svaku godinu učešća (entri tiket) u KE (koji je za prve dve godine iznosio po 160.000 evra, a od 2016. godine 445.000 evra zbog učešća i u potprogramu Media), ali je veći deo iznosa koji plaća (2,54 miliona evra) nadoknadila iz pretpristupnih fondova (IPA) – 1,83 miliona evra. Ukupno ostvarena sredstva tako su iznosila 11,26 miliona evra.\nU okviru potprograma Kultura, najviše projekata (106) podržano je na konkursima za evropsku saradnju (74 organizacija), a zatim slede prevodi evropske književnosti (40 projekata, 20 organizacija), te evropske platforme (četiri projekta, tri organizacije) i međusektorski konkursi (dva projekta, dve organizacije). Ukupno obezbeđena sredstva za projekte podržane u potprogramu Kultura iznosila su 8,35 miliona evra.\nPored osnovnih konkursa, od kojih su prva dva objavljivana svake godine, sporadično su objavljivani i konkursi koji su imali različite fokuse. Neki od njih imali su sektorski pristup (muzičko stvaralaštvo i produkcija) ili su imali za cilj unapređenje rada putem evropskog povezivanja određenih aktera u kulturi (konkurs za habove, konkurs za Zapadni Balkan), dok su se drugi bavili obeležavanjem značajnih evropskih projekata (Evropska godina kulturnog nasleđa), te mobilnošću pojedinaca (I_Portunus).\nNajveći broj projekata podržan je konkursom za projekte evropske saradnje (87), što je i očekivano, jer je taj konkurs najšire koncipiran i dozvoljava realizaciju projekata svih umetničkih i kulturnih oblasti, te se i najveći broj ustanova i organizacija iz Evrope javlja na njega. Uspeh organizacija iz Srbije na konkursu za prevode evropske književnosti (40) ilustruje veliku ambiciju i umešnost izdavačkih kuća, s obzirom da Srbija spada u nekoliko najuspešnijih zemalja na tom konkursu. Jedini konkurs na kojem ustanove i organizacije iz Srbije nisu imale uspeha je konkurs za evropske mreže, koji je bio raspisan tek u par navrata.\nNajviše podržanih projekata realizovali su akteri iz Beograda (103), a zatim iz Novog Sada (26). U izvesnom smislu, u odnosu na druge gradove, prednjači i Smederevo sa šest projekata, dok ostalih desetak gradova imaju po dva ili jedan projekat lokalnih organizacija ili ustanova.\nOsnovni problem na koji statistika ukazuje jeste malo učešće ustanova i organizacija iz Niša, kao velikog gradskog centra u Srbiji, te je neophodan dalji rad na jačanju njihovih kapaciteta. Veća prisutnost, iako znatno manjeg grada Smedereva (6) u odnosu na Niš (2), dokaz je posvećenosti pojedinaca evropskoj saradnji, ali potrebno je naglasiti da je tu reč o projektima koji su bili uspešni na konkursu za prevode evropske književnosti, a ne na konkursu za projekte evropske saradnje, za koje je potrebna veća koordinacija aktivnosti, usled postojanje najmanje tri evropska partnera. Što se geografske raspoređenosti uspešnih ustanova i organizacija tiče, jednak broj njih učestvuje u programu KE na teritoriji južno i severno od Beograda (po šest), ali je u južnom delu teritorije Srbije veća njihova razuđenost.\nStatistika pokazuje i dominanto učešće organizacija civilnog sektora u programu KE (45 organizacija), a razlog za to može biti bolja umreženost sa evropskim partnerima ili veća zainteresovanost usled činjenice da ustanove javnog sektora (25) imaju obezbeđena stabilna finansijska sredstva za funkcionisanje. Što se privatnog sektora tiče, od 24 organizacije njih 20 učestvovalo je na konkursu za književne prevode – reč je o izdavačkim kućama, a svega četiri privatne organizacije učestvovale su na drugim konkursima.\nNajveći broj organizacija čiji su projekti podržani imaju status partnera – svega je 13 nosilaca (lidera) projekata, a to su: Muzikološki instititut SANU u Beogradu (2015), Turbo strip u Beogradu, Nišville fondacija u Nišu; Studentski kulturni centar u Novom Sadu, Hartefakt fond u Beogradu i Kulturni centar Mladost u Futogu (2018), Umetnička asocijacija Inbox u Novom Sadu, Udruženje građana Bum u Beogradu i ponovo Muzikološki instititut SANU (2019), te Dom kulture “Studentski grad” u Beogradu, Udruženje građana “Fenomena” u Kraljevu, Stanica – servis za savremeni ples u Beogradu i Muzičko opersko teatarska organizacija – MOTO u Beogradu (2020).\nZnačaj učešća Srbije u programu KE, prema navodima rukovodilaca kancelarija za potprograme Kultura i Media Dimitrija Tadića i Nevene Negovanović, ne svodi se samo na obezbeđivanje finansijskih sredstava za realizaciju projekata, budući da je osnovni koncept rada Deska bio da se program KE koristi kao instrument jačanja sistema kulture u Srbiji i njegovog evropskog pozicioniranja, jer učešće domaćih ustanova i organizacija u evropskim projektima, u kontekstu kulturne diplomatije, znači pozitivnu evropsku i međunarodnu vidljivost. Profesionalizacija i unapređenje rada organizacija, razvoj karijera i sticanje novih znanja i veština, upoznavanje drugih sistema kulture i evropsko umrežavanje, kao i buduće koprodukcije sa inostranim kolegama, dragocenosti su učešća u programu KE. Osim društvene vrednosti programa KE, koja se ogleda pre svega u podršci projektima koji promovišu kulturu dijaloga, inkluziju, razvoj publike, zajednički rad, jednakost, solidarnost, finansijska sredstva koja su ušla u ekonomski sistem Srbije zahvaljujući učešću u KE, pokazuju i ekonomsku vrednost kulture – iz programa podrške finansiran je i rad mnogobrojnih hotela, restorana i ketering službi, štamparija i turističkih agencija.\nПројектиФонд Европски послови АПВ\nPREVIOUS POST Previous post: „ТАМБУРАШКЕ ПРИЧЕ ИЗ ДАВНИНА“, КЊИГА ЗОРАНА КНЕЖЕВА ПРЕДСТАВЉЕНА У СОМБОРУ\nNEXT POST Next post: ПОЧЕЛО КУЛТУРНО ЛЕТО 2021


Srpski trg u Rusiji, Putinovo pikanje lopte, strah od Ruskinja i druge (fudbalske) priče - Televizija Kopernikus TV K::CN\nSrpski trg u Rusiji, Putinovo pikanje lopte, strah od Ruskinja i druge (fudbalske) priče\nSvetsko prvenstvo u Rusiji kao najpopularniji sportski događaj ove godine prate i mnoga dešavanja koja nisu direktno u vezi sa fudbalom, pa ćemo pomenuti neka od njih.\nRepezentaciji Srbije priređena je velika čast jer će glavni trg u gradu Svetlogorsku u kojem je baza naših fudbaler dobiti ime Trg rusko-srpskog prijateljstva. Na srpskom trgu u Rusiji postavljena je i ploča prijateljstva, ali i velika fudbalska lopta.\nfoto: FIFA / welcome2018.com\nCeremonija svečanog otvaranja Mundijala biće kraća od one koju su navijači gledali na startu svetskih prvenstava u Južnoj Africi i Brazilu. Iako će vremenski biti ograničeno, spektakl neće izostati, obećavaju iz organizacije šampionata.\nI dok se domaćini unapred raduju zaradi koja će od fudbala u narednih mesec dana doći u Rusiju, ima i onih koji su već udebljali svoje novčanike. Kako je saopštila FIFA, tapkaroši su ostvarili ogromne prihode preprodajom karata sa Mundijala. Iako je Svetska fudbalska federacija učinila sve što je mogla da spreči tapkaroše u njihovom poslu, procenjuje se da je ukupna zarada od takozvane preprodaje na crno najmanje dvadeset miliona dolara, a najviše od toga otići će ilegalnim internet platformama.\nSvetsko prvenstvo u Rusiji još nije ni počelo, a već je ušlo u istoriju fudbala i to zato što će biti prvi planetarni šampionat na kojem će se upotrebljavati video tehnologija. Takozvani VAR, odnosno video nadzor utakmica svešće mogućnost sudijske greške na minimum, ali ne bez visoke cene. Uvođenje digitalnog studija i video nadzora koštalo je u proseku 1,2 miliona dolara i to samo po jednom stadionu.\nSvima je već poznato da fudbalski timovi pred velika takmičenja moraju da budu u takozvanom karantinu, a noć pred utakmice zabranjene su aktivnosti kao što je alkohol, žurke, ali i žene. To naravno ne važi za supruge koje će navijati i pružati podršku. Selektor Nigerije Gernot Ror rekao je da će ruske žene za njegove fudbalere biti strogo zabranjene, kako bi mogli da se posvete samo fudbalu. Jedini nigerijski fudbaler koji će moći da provodi vreme sa Ruskinjom je kapiten Mikele. Ovo ne treba da čudi ako se zna da je nekadašnji fudbaler Čelsija oženjen Ruskinjom Olgom Djačenko.\nNa kraju naše prve priče iz Rusije ostavili smo video koji potvrđuje da je fudbalska groznica odavno osvojila svet, pa tako i političare, među njima i jednog od najmoćnijih na svetu, predsednika Rusije Putina, koji je u svečanom salonu Kremlja zajedno sa Đanijem Infantinom iz FIFA pokazao svoje fudbalsko umeće.


Jesenji raspust imaće svi učenici – Moji Odzaci App\nKrizni štab je takvu odluku doneo na današnjoj sednici zbog trenutne epidemiološke situacije.\n“Jedan od prioriteta Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u uslovima epidemije kovida-19 je bezbednost i zaštita zdravlja učenika, studenata i zaposlenih u obrazovno-vaspitnim ustanovama”, saopštilo je Ministarstvo.\nPrema najnovijim podacima, u Srbiji su registrovana još 2.282 slučaja zaraze, a preminulo je deset osoba.\nZbog pogoršanja epidemiološke situacije Krizni štab je doneo odluku da se broj osoba koje mogu da se okupljaju u otvorenom i zatvorenom prostoru smanji sa 30 na pet.\nZabrana se odnosi na organizovana javna okupljanja u zatvorenom i otvorenom prostoru, a ova mera ne odnosi se na radnu i školsku sredinu, gde mora da se obezbedi četiri metra kvadratna po osobi u prostoriji, što znači da je udaljenost između osoba dva metra.\nTakođe je odlučeno da i deca koja pohađaju srednju školu imaju mini odmor u isto vreme kada i osnovci – od 11. do 13. novembra. Ta tri dana đaci neće pohađati školu.\nTrenutno 20 aktivnih slučajeva zaraze koronavirusom u opštini Odžaci


Ministar ekologije Crne Gore za CMG: Zaštita životne sredine sve važnija i aktuelnija tema\nBeta 13. oktobra 2021. 10:05\nCrnogorski ministar ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Ratko Mitrović je u intervju Kineskoj medijskoj grupi (CMG) istakao važnost i hitnost jačanja zaštite biodiverziteta i saradnje u očuvanju životne sredine.\nOn je uoči 15. zasedanja Konvencije o biodizverzitetu (COP 15), koje je otvoreno 11. oktobra u Kunmingu u jugozapadnoj kineskoj provinciji Junan sa temom „Ekološka civilizacija: Izgradnja zajedničke budućnosti za sve“, naveo da u poslednjih 10 do 20 godina ekologija dobija sve više značaja a time i zaštita biodiverziteta.\n„U posljednjih desetak godina razvija se posebna grana ekološkog urbanizma i biodiverziteta i to postaje jedan od najznačajnijih segmenata razvoja i korišćenja prostora kao jednog od najvrijednijih resursa, ne samo u Crnoj Gori nego širom sveta“, rekao je Mitrović.\nOn je rekao da se u Crnoj Gori sada više ne stimulišu industrije koje su vezane za jednokratnu proizvodnju, već se forsiraju one koje imaju stalni protok, odnosno oni projekti koji su pogodni sa stanovišta ekologije i nemaju negativnog uticaja na životnu sredinu.\nPrema rečima Mitrovića, Crna Gora pridaje i veliki značaj tome da se deca obrazuju kako bi od malih nogu imala svest o zaštiti životne sredine.\n„Najviše se po pitanju nekih ekoloških mera može ostvariti tako što će se mlada populaciju obrazovati na pravi način i iz tih razloga mi smo planirali odredjene edukativne kurseve za mladje populacije, da bismo ih naučili da ako imaju dobar i pozitivan odnos prema prirodi“, rekao je ministar.\nOn je podsetio da je u septembru 2018. godine u okviru ministarske konferencije „Zadužbina budućnosti“ u Podgorici pokrenut mehanizam za saradnju iz oblasti zaštite životne sredine izmedju Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope (CIE). Za nosioca ovog projekta izabrana je Crna Gora.\n„Sada pripremamo konkretne projekte, zajedno ćemo aplicirati, zajedno stimulisati projekte koji su najbolji za sve država CIE-a i Kinu i koji su vezani za zelenu energiju, energetsku efikasnost, zaštitu biodiverziteta“, naveo je Mitrović.\nOve godine se obeležava Godina zelenog razvoja i zaštite životne sredine u okviru saradnje Kine i zemalja CIE-a. Govoreći o tome Mitrović je rekao da Crna Gora želi sa Kinom da razmeni iskustva i bolje saradjuje u zaštiti biodiverziteta i životne sredine, i na bilateralnom planu, kao i u mehanizmu saradnje Kine i zemalja CIE-a.\n„Jako bi bilo interesantno da eksperti iz Kine dodju kod nas i potom mi podjemo kod njih da vidimo njihova iskustva… Saradnja sa Kinom u svakom pogledu nam može biti od velike koristi, pa čak i projekat saradnje Kine i zemalja CIE-a je u funkciji zajedničkog rada na rešavanju ekoloških problema, zaštiti biodiverziteta, životne sredine. Na osnovu obostranih iskustava zajednički možemo da napravimo boljitak i za Kinu i za nas koji živimo na ovom prostoru“, rekao je Mitrović.


Proizvođači lekova u SAD počeli 2021. sa 500 poskupljenja\nTanjug 5. januara 2021. 16:36\nNJUJORK – Proizvođači lekova u Sjedinjenim Državama počeli su poslovanje u 2021. godini povećanjem cena za više od 500 proizvoda, prema analizi istraživačke kompanije 46bruklin objavljenom danas.\nKao razlog poskupljenja navode posrnulu prodaju pod uticajem pandemije kovid-19, koja je smanjila posete lekarima i potražnju za nekim lekovima, a vode i bitku protiv novih propisa Trampove administracije o snižavanju cena lekova, koji će, kažu, smanjiti profitabilnost ove industrije, prenosi Rojters.\nGro novih viših cena lekova, preko 300, odnosi se na kompanije poput Fajzera i GlaksoSmitKlajna.\nSkoro sva povećanja su ispod 10 procenata, pri čemu medijan poskupljenje iznosi 4,8 procenata, što je neznatno manje u odnosu na prošlu godinu, navodi se u analizi 46bruklina. Analiza ove firme zasniva se na podacima iz Elzevijerove zlatne baze podataka o lekovima.\nRast cena lekova u SAD je znatno usporio od 2015. godine, kako sa aspekta procenta povećanja, tako i u pogledu broja obuhvata lekova.\nMeđutim, iz 46bruklina kažu da njihova analiza podataka Medikejda pokazuje da prosečna cena po brendiranom leku i dalje raste.\n„S vremenom smo stigli dotle da smo izbacili jeftinije brendove napravljene za lečenje široke populacije zamenjujući ih skupim brendovima osmišljenim za lečenje manje populacije“, napisao je Erik Pečman, predsednik kompanije 46bruklin, dodajući da će nove cene lekova biti glavni pokretač američke niske inflacije.


Broj novozaraženih još uvek TROCIFREN | Red Portal\nBroj novozaraženih još uvek TROCIFREN\nOd jula će biti dozvoljene SVADBE\nU poslednja 24 časa u Srbiji je registrovano još 918 slučajeva zaraze koronavirusom. Toliko je, naime, bilo pozitivno od ukupno 10.225 osoba testiranih u prethodnom danu.\nOd prethodnog preseka, od posledica izazvanih koronavirusom na teritoriji Srbije preminulo je, nažalost, još 18 osoba.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta Batut, u zdravstvenim ustanovama širom Srbije trenutno se na respiratoru nalazi 127 pacijenata.\nPodsećamo da su dosadašnji crni rekordi 7.999 pozitivnih, 353 pacijenta na respiratoru i 69 preminulih ljudi u jednom danu, dok su juče brojevi iznosili: 834 pozitivna slučaja, 137 pacijenata na respiratoru i 19 preminulih osoba. Prethodnog ponedeljka broj novozaraženih je bio 1.249.\nFrancuska verovatno neće dozvoliti vakcinaciju Astra Zenekom za mlađe od 55 godina\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek rekao je danas da, iako nam se pandemija bliži kraju, moramo ostati oprezni. To podrazumeva da ćemo zaštitne maske morati nastaviti da nosimo u narednih 3-6 meseci, dok se stanje potpuno ne stiša.\nOn je istakao da je najvažnije ostvariti cilj da do kraja juna bude preko 3.000.000 vakcinisanih građana Srbije. Ukoliko se dostigne takav procenat imunizacije, od jula bi život mogao da se normalizuje, a to uključuje i održavanje velikih proslava poput svadbi.\n- Veoma je važno da sada budemo disciplinovani i da ne idemo sa prebrzim popuštanjem mera jer su neke zemlje koje su imale dosta revakcinisanih a brzo popustile mere imale probleme, jer su im ostali džepovi infekcije - izjavio je Đerlek.\nDevojci GREŠKOM ubrizgali 6 DOZA vakcine\nU Francuskoj se sprema GRAĐANSKI RAT?!\nBroj novozaraženih ponovo raste\nFAJZER napravio LEK protiv COVID-19\nBroj novozaraženih danas manji od 3.000\nViše od 3.000 novozaraženih!


CGT-Santé je u utorak pozvao sve građane da izađu u sredu na ulice širom Francuske i da iskažu protest protiv obavezne vakcinacije za medicinsko osoblje. Međutim, na ovaj poziv se mali broj ljudi odazvao u Parizu. Sada svi pokušavaju da nađu zajedničko rešenje, pa je generalni sekretar CGT-a Philippe Martinez u nekoliko navrata izjavio da je bolje ubediti, a ne prisiliti. ,,Ako 5 ili 10% bolničkog osoblja ode, to je zdravstvena katastrofa”, istakao je Martinez. Podsetimo, od jutros je obavezna vakcinacija za zdravstvene radnike i osoblje u zdravtsvenim ustanovama i staračkim domovima.\nNovi dan protesta protiv obavezne vakcinacije. Juče je CGT Santé pozvao je na demonstracije za borbu protiv pogoršanja uslova rada u zdravstvenom sektoru, s jedne strane, i da se usprotivi obavezi vakcinacije protiv Kovida-19 za profesionalce u sektoru.\nOkupljanja su juče ujutro bila planirana svuda u Francuskoj, ispred ARS-a i bolnica, kao u Orleans-u, Vannes-u, Chateauroux-u, Lionu, Grenoblu i Parizu. U glavnom gradu bilo je između 150 i 200 okupljenih ispred Ministarstva zdravlja, prema Le Figaru prisutnom na licu mesta. Na kraju demonstracija, mala delegacija od četiri osobe iz CGT Sante pozvana je na sastanak sa timovima ministra Oliviera Verana.\nTagovi: CGT-Sante - philippe martinez - protest - protiv obavezne vakcinacije


11. Trofej Gornjeg Milanovca: „Borba za prvaka opštine u malom fudbalu“ – GM Press\nDecembar je mesec kada se u Gornjem Milanovcu tradicionalno održava prednovogodišnji turnir u malom fudbalu. Ove godine biće to 11. Trofej Gornjeg Milanovca po redu, ali ovoga puta u nešto izmenjenom formatu, nego li ranijih godina.\n„Turnir ove godine nosi naziv „Borba za prvaka opštine u malom fudbalu“ u organizaciji Ustanove “Sportsko-rekreativni centar“ Gornji Milanovac i futsal kluba „Metalac Kolorado“. Generalni pokrovitelj turnira je opština Gornji Milanovac. Sam turnir će se odigravati u hali „Breza“ u periodu od 12. do 25. decembra. Napomenuo bih da je ove godine malo promenjena koncepcija takmičenja, gde će u seniorskoj konkurenciji pravo učešća imati klubovi koji su registrovani u opštinskom fudbalskom savezu Gornjeg Milanovca, odnosno klubovi koji se takmiče od opštinskog fudbalskog ranga, pa sve do Prve lige. Što se tiče juniora, tu neće biti ograničenja za prijave timova“, objasnio je propozicije i detalje vezane za samo takmičenje, direktor hale „Breza“, Predrag Marković.\nKotizacija za prijave klubova je 6.000 dinara za seniore, odnosno 4.000 za juniore i sav taj novac od uplata će u celosti ići u nagradni fond za ekipe. Ulaznice će biti simbolične cene od 100 dinara, dok će deca do 12 godina imati besplatan pristup.\nMiloš Radojičić, Foto: GM Press\n„Razmišljali smo dosta i znajući da domaća publika ne voli baš kada se nijedna od ekipa iz našeg grada ne domogne same završnice, već to budu timovi iz drugih gradova, odlučili smo se za promenu sistema takmičenja. Tako smo doneli zajedničku ideju da ove godine učestvuju samo članovi opštinskog fudbalskog saveza, odnosno ekipe tzv. „velikog fudbala“. Nadam se da će se ova promena dopasti publici i voleo bih da pokažemo zapadnom regionu kako se voli svoj grad, da se kao ljudi prikažemo u što lepšem svetlu i da pobedi realno najbolji“, bile su reči sportskog direktora turnira Miloša Radojičića.\nInače, glavna ideja za promenama u sistemu turnira je da se pruži šansa da što više momaka iz našeg grada dobije priliku da se oproba u „igri na petoparcu“ pred svojom publikom, a sa ciljem da tribine budu što ispunjenije.\nSrđan Milićević, Foto: GM Press\n„Prvenstvena ideja je bila da još više omasovimo futsal u samom Gornjem Milanovcu, kao što to radi KMF „Metalac Kolorado“ godinama vrlo uspešno i da na taj način pronađemo još mlade i talentovane dece koja bi počela ozbiljno da se bave ovim sportom. Nadamo se da ćemo uspeti da omasovimo i publiku u gledalištu, pošto smo svi na neki način „lokal patriote“, koji vole da vide svoje timove u finalu. Takodje se nadam da će i sama kotizacija izneti neku lepu sumu koja će dodatno motivisati klubove da budu što uspešniji u takmičenju. Sama „Breza“ će deset dana biti kompletno u funkciji malog fudbala kao jedan lep sportski praznik pred Novu godinu“, zaključio je na kraju Srđan Milićević, član opštinskog veća za sport.\nPrijave za učešće na turniru će se primati do nedelje, 10. decembra, kada će se održati i žreb za prvu, grupnu fazu nadmetanja, kao i sam raspored mečeva.\nTags: Borba za prvaka opštine u malom fudbalu, gornji milanovac, miloš radojičić, predrag marković, src breza, Srđan Milićević, trofej gornjeg milanovca


EVROPSKI SUD ZA LJUDSKA PRAVA: Sud odbio tužbu štediša protiv Slovenije i BiH\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu odbio je tužbu štediša iz Bosne i Hercegovine protiv Slovenije i BiH za nadoknadu novca iz štednje u bivšoj Ljubljanskoj banci. U obrazloženju stoji da apelanti nisu iscrpili sve pravne lijekove, a prije svega, nisu se obratili sudovima u Sloveniji.\nRadi se o oko 40 miliona KM bez kamate i o 47 odsto kamata, što je ukupno blizu 60 miliona KM koliko je nekoliko hiljada štedišta iz Bosne i Hercegovine potraživalo na osnovu štednje u Ljubljanskoj banci prije rata.\nPredsjednica Udruženja štediša u BiH Amila Omersoftić rekla je da štediše ove banke iz Bosne i Hercegovine nisu imale novca da angažuju slovenačkog advokata u tom postupku, što je, po zakonu Slovenije, uslov za podnošenje apelacije.\nPrema njenim riječima, Slovenija je u procesu verifikacije odbila isplatiti štednju za preko 6.000 štediša, navodeći da se novac nalazi u Bosni i Hercegovini.\nIZVOR: Vebsajt BHRT, 19.11.2019.


Ministar Dačić u telefonskom razgovoru sa ministrom Čavušogluom izjavio saučešće povodom zemljotresa koji je pogodio Tursku\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić razgovarao je telefonom sa ministrom spoljnih poslova Turske Mevlutom Čavušogluom, kome je izjavio saučešće povodom zemljotresa koji je pogodio Tursku i ljudskih žrtava koje je odneo.\nMinistra inostranih poslova Republike Turske Mevlut Čavušoglu pozvao je ministra Dačića da učestvuje na prvom "Antalijskom diplomatskom forumu" pod nazivom "Diplomatija u digitalnom dobu" koji će se održati u Antaliji 27-29. marta 2020. godine, pod pokroviteljstvom predsednika Republike Turske Redzepa Taipa Erdogana, a na inicijativu Ministarstva spoljnih poslova Republike Turske.\nMinistri su razmenili mišljenja o najznačajnijim temama u okviru bilateralne saradnje, kao i načinima njenog unapređenja.\nRazgovarano je i o mogućnostima unapređenja saradnje kroz trilateralne i kvadrilateralne formate, kao i o saradnji u oblasti multilaterale.\nObostrano je zaključeno da je prošlogodišnja oktobarska poseta predsednika Republike Turske Redzepa Taipa Erdogana Srbiji, u godini u kojoj se obeležila 140-godišnji jubilej uspostavljanja diplomatskih odnosa dve zemlje, bila veoma značajna i korisna.


Turska gradi 500 stambenih jedinica za žrtve zemljotresa u Albaniji\nU okviru zvanične posjete Albaniji, Kurum se u Tirani sastao s albanskim državnim ministrom za obnovu Arbenom Ahmetajem, a nakon sastanka je kazao da će, po nalogu turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdoana, krajem januara u Tirani i Draču početi izgradnja 500 novih stambenih jedinica.\nIstičući kako je Tursku u proteklom vijeku pogodilo 56 razornih zemljotresa u kojima je život izgubilo najmanje 80.000 ljudi, Kurum je kazao da se ta zemlja solidariše s porodicama koje su stradale i pretrpjele štetu u zemljotresu koji je Albaniju pogodio 26. novembra prošle godine.\nPosredstvom ambasade u Tirani, kao i nadležnih državnih institucija i humanitarnih organizacija, Turska je među prvima pritekla u pomoć Albaniji nakon zemljotresa, a turski predsjednik Erdoan naložio je i izgradnju novih stambenih jedinica u zemljotresom pogođenim regijama.\n"U okviru resornih ministarstava, pokrenuli smo aktivnosti u Tirani i Draču. Po dodjeli zemljišta ćemo do kraja januara početi gradnju i to na način da objekti budu u skladu s kulturom i tradicijom naše albanske braće, odnosno najviše trospratne i četverospratne zgrade koje će biti raspoređene u kvartove. Počevši krajem januara, projekat ćemo završiti u toku od šest mjeseci i što prije predati albanskim građanima na korištenje", kazao je Kurum.\nAlbanski resorni ministar Ahmetaj se zahvalio Turskoj, njenom narodu i predsjedniku Erdoanu na brzoj i konkretnoj pomoći nakon zemljotresa te dodao da je Turska nastavila pomagati i preuzela gradnju stambenih objekata u regiji Lač.\n"Danas smo razgovarali o detaljima projekta koji je nešto više od puke gradnje objekata. To je kompletan ekonomsko-urbanistički model", kazao je Ahmetaj i dodao da će stambeni objekti biti građeni za porodice koje su ostale bez kuća u Laču, a da se razmatra i gradnja važnih zgrade s poslovnim prostorima, školom i opštinom u Tumaneu.\nTurski ministar Kurum se u okviru posjete sastao i s albanskim ministrom okoliša i turizma Blendijem Klosijem


Opservatorija: U Siriji stradalo 14 civila u bombardovanju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Opservatorija: U Siriji stradalo 14 civila u bombardovanju\nOpservatorija: U Siriji stradalo 14 civila u bombardovanju\nNajmanje 14 civila ubijeno je danas u bombardovanju sirijskih snaga u provinciji Idlib, na severozapadu, saopštila je opoziciona Sirijska opservatorija za ljudska prava.\n0Piše: Beta/AFP 17. decembra 2019. 16.41 Izmenjeno: 16.42\nU tom napadu je povređeno 18 osoba, navela je opservatorija.\nPrimirje je proglašeno krajem avgusta u Idlibu, na severozapadu Sirije, ali opservatorija nastavlja da prenosi vesti o sporadičnim sukobima i vazdušnim napadima u kojima je od tada ubijeno nekoliko desetina ljudi.\nIdlib, koji se nalazi blizu turske granice, poslednja je veća provincija pod kontrolom pobunjenika i džihadističkih grupa u Siriji.\nParlamentarni izbori u Siriji umesto u aprilu odloženi za maj


Putin: Pandemija će se odužiti - Trebevic.net\nPutin: Pandemija će se odužiti\nFoto izvor: Sputnik / Alekseй Družinin\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin predviđa da će se pandemija korona virusa odužiti, što znači da su neophodne nove mjere za borbu protiv širenja virusa.\n– Epidemija će se odužiti, njeni nekontrolisani klasteri će ostati, ne postoje granice – rekao je Putin na godišnjem Svjetskom ekonomskom forumu (WEF) u Davosu koji se održava u formi video konferencije, prenio je TASS.\nOn je istakao da granice za infekcije i pandemije ne postoje, zbog čega bi trebalo da učimo iz trenutne situacije i predlažemo mere usmjerene na povećanje efikasnosti sistema koji prate pojavu takvih bolesti u svijetu.\nSocioekonomske poteškoće, uzrokovane pandemijom i strukturnim promjenama, izmedu ostalog, razdvajaju društvo koje stvara napetost i netrpeljivost, izjavio je predsjednik Rusije.\nPrema njegovom mišljenju, posebnu pažnju treba obratiti tim pitanjima jer je nada da bi oni mogli da se vrate na staro opasna iluzija.\n– Porast ekonomskih problema i nejednakost razdvajaju društvo generišući i socijalnu, rasnu i etničku netrpeljivost – istakao je Putin i dodao da se to događa i u zemljama sa naizgled dobro uspostavljenim građanskim i demokratskim institucijama.\nPredsjednik Rusije pozvao je i na dijalog između Rusije i Evropske unije i pozitivniju agendu koja bi pokušala da poboljša zategnute odnose za koje je rekao da su podstakli pad trgovine.


Ako se vaše dete ovako ponaša, spremite se da platite KAZNU I DO 100.000 DINARA - Zelena učionica\nZakoni i izmene i dopune zakona koje je ove godine usvojila Vlada Srbije predviđaju novčane kazne roditeljima koji ne vode računa o ponašanju mališana. Tako će mame i tate na džepu osetiti kada deca bacaju petarde, maltretiraju vršnjake, ne idu u školu…\n“Pod nasiljem i zlostavljanjem podrazumeva se svaki oblik jedanput učinjenog, odnosno ponavljanog verbalnog ili neverbalnog ponašanja koje ima za posledicu stvarno ili potencijalno ugrožavanje zdravlja, razvoja i dostojanstva ličnosti deteta, učenika i odraslog”, navodi se u Zakonu.\n– Problem je što je stepen svesti roditelja o tome šta se sve dešava ako deca nisu obezbeđena na adekvatan način kod nas jako nizak. Mnogi smatraju da je dete najbezbednije u njihovom naručju, oni veruju da je najgore što može da se desi u slučaju sudara da se dece malo prevrne, a najveći broj dece koja poginu u saobraćaju bude u svojstvu putnika – kaže Okanović.\n– Izmenama se predviđa kazna od 120.000 dinara, 14 kaznenih poena i osam meseci zabrane upravljanja vozilom. Takođe, razmatra se uvođenje prakse da policija obavesti Centar za socijalni rad ukoliko roditelji nebezbedno prevoze decu – kaže Okanović.\nPrijemni ispit 2017 – zbirke zadataka za pripremu


Niko ne voli da ga bilo ko kritikuje, ali ponekad je to zaista u našem najboljem interesu i zato je zapravo, s vremena na vreme, svima neophodna.\nAko ste od onih osoba koje unapred ne prihvataju kritiku, pa odbijaju čak i da je saslušaju, znači da lišavate sebe mogućnosti da neke stvari zaista promenite nabolje, napredujete u životu, ostvarite dobar partnerski odnos, izgradite snažno prijateljstvo ili postignete zdravu klimu na poslu.\nStručnjaci kažu da time što otežavate drugima da vam kažu šta misle, dovodite ih u poziciju da počnu da vas izbegavaju, jer se ne osećaju dobro u vašem prisustvu.\nNaravno, izgovorenu kritiku ne treba da uzmete kao nešto čemu slepo morate da se pokorite, pa da time sasvim skrenete sa svog puta, već je suština da o upućenim sugestijama malo razmislite, u tišini i samoći. Iz njih uvek nešto korisno može da se izvuče, pogotovo kada je reč o partnerskim odnosima na kojima nikada nije naodmet da se radi.\nKit Ferazi, autor knjige "Ko vam čuva leđa" kaže da nijednoj informaciji ne treba davati preterani značaj, već ih samo koristiti kao putokaz ka ličnom napretku. Isto važi i ako ste vi taj koji nekog želi da konstruktivno iskritikuje, ali ne zna kako tačno da se postavi, da ne bi izazvao gnev ili pokrenuo suze druge strane.\n- Pravilo broj jedan je da to činite tako da se osoba ne oseća ugroženo. Morate da joj omogućite da shvati da vam je stalo do njenog uspeha i onda kada za nju izražavate zabrinutost - poručuje Ferazi.\nljudi koji ne prihvataju kritiku


Pacijent iz Sarajeva u suzama se bori za dah: ‘Preživio sam rat, ali ovo…’ – Haber.ba\nPacijent iz Sarajeva u suzama se bori za dah: ‘Preživio sam rat, ali ovo…’\nKao najbolje upozorenje može poslužiti snimak pacijenta koji se u suzama, na kisiku, u covid bolnici u Sarajevu nada ozdravljenju\nTreći talas koronavirusa u našoj zemlji sve više uzima maha, broj zaraženih svakodnevno raste ali i broj preminulih od posljedica ove opake zaraze. Priliv pacijenata je ogroman svakog dana, na šta upozoravaju zdravstveni radnici, a među njima sve je više mladih ljudi sa teškim kliničkim slikama,piše Depo.\nBorba za svaki dah, tako izgleda život covid pacijenata kada se sretnu licem u lice sa ovom pošasti koja je paralisala cijeli svijet. Epidemiološka situacija u Kantonu Sarajevo svakodnevno se usložnjava, širenje virusa ne jenjava, a upozorenja građanima da poštuju mjere i spriječe najcrnji scenarij šalje se danima.\nKao najbolje upozorenje može poslužiti snimak pacijenta koji se u suzama, na kisiku u covid bolnici u Sarajevu nada ozdravljenju.\n-Preživio sam rat, invalid sam, ali ovo… Samo mislim o svojoj kući i porodici, kaže u suzama novinarki Duški Jurišić uz nadu da će sve ovo jednom biti jučer.\nTeme:koronavirus, pacijent, Sarajevo


Vučić ne nameće svoje stavove Srpskoj – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Vučić ne nameće svoje stavove Srpskoj\nZvornik Danas Send an email 7. oktobra 2015\nBEOGRAD – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da premijer Srbije Aleksandar Vučić ne nameće svoje stavove Republici Srpskoj kada je riječ o održavanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH.\n„Sa Vučićem imamo korektne razgovore o svim temama, pa i o referendumu. On se ponaša kao pravi državnik koji ne pokušava da nameće svoje stavove drugima, ali je spreman da čuje argumentaciju. I to je ono što je najvažnije“, rekao je Dodik.\nPredsjednik Srpske je objasnio da tema najavljenog referenduma o pravosuđu u BiH nije pravo na samoopredjeljenje, iako je to elementarno pravo svakog naroda.\n„Nisam separatista, samo pokušavam da se poštuje Dejton i neće biti potrebe za referendumom o statusu ako se bude poštovao referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH. To bi značilo da se uvažava Republika Srpska, Srbi i da možemo rješavati stvari“, rekao je Dodik za „Danas“.\nNa pitanje da li očekuje da bi Srbija podržala nezavisnost Republike Srpske, Dodik je odgovorio: „To ih nisam pitao, ali ako dođe do toga, tražiću podršku“.\nPredsjednik Srpske rekao je da još nije utvrđen tačan datum održavanja referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH i da se čeka odluka Ustavnog suda o tome da li je povrijeđen vitalni interes Bošnjaka u Srpskoj zato što nisu zastupljeni u referendumskoj komisiji u kojoj, inače, nisu ni htjeli da učestvuju.\n„Vjerujemo da će Ustavni sud odluku donijeti najkasnije za dva mjeseca i da će reći da nema nikakvog ugrožavanja, već da je riječ o demokratskom procesu. Jasno je da Bošnjaci pokušavaju da iskoriste svaku proceduralnu mogućnost i da zaustave održavanje referenduma, ali on će biti održan“, poručio je Dodik.\nOn ističe da referendum nije avantura, ni podrška politici, već pravu, podsjećajući da je za dan održavanja referenduma utvrđena prva nedjelja po isteku 50 dana od dana stupanja na snagu odluke o referendumu.\nKomentarišući to što Bošnjaci imaju primjedbe i na referendumsko pitanje za koje tvrde da je previše sugestivno, Dodik kaže da još nije vidio referendum koji nema jasno postavljeno referendumsko pitanje.\n„Referendumsko pitanje će glasiti – ‘Da li podržavate neustavno i neovlašteno nametnute zakone od visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH, posebno nametnute zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH i primjenu njihovih odluka na prostoru Republike Srpske’. Naravno da očekujemo veliko ‘ne’, ali biće vjerovatno i onih koji će odgovoriti ‘da'“, rekao je predsjednik Srpske.\nDodik je naglasio da pravosuđe nije u kompetenciji zajedničkih institucija BiH i da to ne piše u Ustavu i dodao da je pravosuđe nametnuo visoki predstavnik u BiH služeći se političkom silom.\nPrema njegovim riječima, u Ustavu piše da prednost nad svim zakonima u BiH ima evropska konvencija o ljudskim pravima. „Ta konvencija ima prioritet po Ustavu BiH nad onim što se zovu zakoni, a drugo pitanje je da su i zakoni nametani“, precizirao je Dodik.\nŠto se tiče prijetnji visokog predstavnika u BiH Valentina Incka da će, u slučaju da Srpska ne odustane od referenduma, pribjeći bonskim ovlaštenjima, Dodik kaže da se Incko probudio iz dugogodišnjeg sna i sada brani djelovanje svojih prethodnika Pedija Ešdauna i Volfganga Petriča, te kršenje rezolucije Savjeta bezbjednosti uz pomoć Evrope i Amerike.\nDodik je poručio da ga izjave bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića ne plaše i da ga ne mogu zaustaviti.\n„Mogu da me zaustave samo ako sjednemo da se dogovorimo. Možemo da se dogovorimo da se poštuje Ustav, ali i da postoji sud i tužilaštvo BiH sa redukovanim pravima, a ne da se sudi samo jednom konstitutivnom narodu – srpskom“, rekao je Dodik komentarišući Izetbegovićevu izjavu da je referendum njegova „labudova pjesma u nastojanju da se ostvare neki ratni ciljevi“.\nDodik kaže da u njegovoj porodici nije bilo ratnih lidera, a da je Izetbegovićevog oca smrt spriječila od suđenja za ratne zločine u Hagu, kao i da nije tajna da Bakir Izetbegović provodi politiku svog pokojnog oca Alije.\n„Nije ovdje riječ o ratu, već o političkom pravu Republike Srpske na referendum. Mi se ne naoružavamo, nemamo ni vojsku, ni paravojne jedinice, dok u Federaciji ima svega, i ekstremista“, rekao je Dodik.\nOn je ocijenio da tvrdnje člana Predsjedništva BiH Mladena Ivanića da je referendum „politička igra“ predstavljaju Ivanićevu političku igru i da on savršeno dobro zna o čemu je ovdje riječ.\n„On /Ivanić/ nije izbor srpskog glasačkog tijela, a tamo se piše da je srpski član Predsjedništva, jer su za njega glasali Bošnjaci u Republici Srpskoj i dijaspori. Ivanić je i sam bio u procesu pred tim sudom. Ja sam i tada osporavao to tužilaštvo“, rekao je Dodik.\nDodik smatra da će Sud BiH izreći oslobađajuću presudu ratnom komandantu muslimanskih snaga u Srebrenici Naseru Oriću, ističući da je on i sada „slobodniji od bilo koga“.\n„Mnogi svjedoci su pomrli čekajući da on dođe pred sud, a na preostale svjedoke se vrše stalni pritisci“, rekao je Dodik.\ndodik srpska vučić\nUhapšen bivši komandant OVK osumnjičen za trgovinu organima\nPoginula četiri lica


Partizan vraća Vukčevića - Domaći fudbal, Fudbal, Transferi\nPartizan vraća Vukčevića\nAleksandar Milosavljević 03.08.2013., 22:28\nUkoliko eliminiše Ludogorec srpski šampion će angažovati crnogorskog reprezentativca.\nPočetkom leta bila je aktuelna priča oko dolaska Simona Vučevića u Partizan, a sada je ta ideja ponovo blizu realizacije. Kako objavljuje sutrašnji Kurir, čelnici srpskog šampiona su odlučni u nameri da angažuju crnogorskog reprezentativca i svog nekadašnjeg člana.\nPrema pisanju ovog lista, dve strane samo čekaju epilog revanš utakmice kvalifikacija za Ligu šampiona između Partizana i Ludogoreca i ukolko crno-beli uspeju da se plasiraju u plej-of, Vukčević sigurno dolazi u Humsku.\n„Znam Vukčevića, igrali smo dobro i upoznat sam s njegovim kvaltetita. To je sve što mogu da kažem“ – kratko je u izjavi za Kurir poručio sportski direktor Partizana Albert Nađ.\nU Humskoj veruju da će uspešno prebroditi revanš protiv Bugara, a onda smatraju da će s Simonom Vukčevićem i Lorensom Lartejom, uz već angažovanog Erika Đemba Đembu imati tim kadar da se plasira u Ligu šampiona. Uz to, velika želja čelnika srpskog prvaka je i Ismael Fofana, s kojim je dogovor već navodno postignut.\nFK Partizansimon vukčević\nPrethodna vest Istorijska pobeda Kragujevčana\nSledeća vest „Orlići“ i Tarmi Rićmi zajedno pevali „Ne može nam niko ništa“\nIstorijska pobeda Kragujevčana\n„Orlići“ i Tarmi Rićmi zajedno pevali „Ne može nam niko ništa“


PIKSI ZA PRIMER SVIMA U SRBIJI: Selektor "Orlova" se vakcinisao (FOTO) | Novosti.RS\nODLUČIO je da da primer svima u Srbiji.\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije, Dragan Stojković Piksi vakcinisao se protiv korona virusa i pridružio se akciji koja se sporovodi našoj zemlji pod sloganom "Vakciniši se i ti".\nVest o vakcinaciji Piksi je podelio na Instagramu.\nObjava koju deli Dragan Stojkovic (@draganstojkovicpixy)\nfudbal Sport Dragan Stojković Piksi vakcinacija\nZar u vladi nema niko pametan pa da ponudi svakom od 18-35 godina besplatan ulaz na fudbalske utakmice uz potvrdu o primljene obe doze vakcine. Ta starosna grupa je najveci prenosnik virusa, a trosak drzave koja pokriva cenu karata je nistavna u poredjenju sa gubicima za svakog zarazenog.


Crnogorski pevač je otkrio da utehu potraži u razgovoru sa Ksenijinim najbližima, kao i u poseti njenom grobu.\n- U kontaktu sam sa Ksenijinom porodicom i to mi ublažava tugu koju i dalje osećam zbog njenog gubitka. Fali mi mnogo i uvek pomislim na nju kad god mi se desi lepa stvar, kako u privatnom tako i u poslovnom životu. Osećam da je uz mene i da se raduje svakom mom uspehu. Kad god sam u prilici odem na njen grob i zapalim sveću - poručio je Alibabić za “Blic Puls“.\nInače, Ksenija je ostala upamćena kao bistra devojka, puna energije i života, a njene kolege ističu da nije bilo odanijeg prijatelja. Prelepa pevačica imala je 32 godine kada ju je ubio, a potom izvršio samoubistvo njen dečko, crnogorski maneken Filip Kapisoda (22).\nVeza prelepe pevačice i deset godina mlađeg manekena počela je u julu 2008. godine. Upoznali su se na moru u Crnoj Gori.\nKsenijine komšije otkrile su da su iz stana Pajčinove često slušali viku i svađu, kao i da nakon brojnih rasprava pevačica i maneken ipak izađu zagrljeni i zajedno šetaju psa.\nKsenijina majka Ljubica\nGde su danas i kako opisuju život posle Ksenijine smrti njeni, ali i roditelji Filipa Kapisode, pročitajte OVDE ili na sajtu Pulsonline.


Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) | ePonuda.com\nBest Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) cene\nTrenutno nemamo slike za Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D )\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Igračke cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Best Luck Igračke, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ). Pre kupovine, podatke za Best Luck Starwood mecha kamion robot zuti ( BE622131D ) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Duplo dno Srbije - Saša Ilić - Peščanik\nBečka secesija: Svakom dobu njegova umetnost, svakoj umetnosti njena sloboda.\nDogodio se još jedan istorijski dan u ne takoj dugoj povesti Srbije. Bio je to utorak, 25. avgust, kada su u Briselu, uz posredovanje visoke predstavnice EU Federike Mogerini, potpisana četiri sporazuma, nakon čega su ushićeni premijer Vučić i direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, uskliknuli s radošću u kamere RTS-a da je izvojevana velika pobeda “za srpski narod na Kosovu”. Naime, potpisani su sledeći sporazumi: o Asocijaciji/Zajednici srpskih opština na Kosovu (ZSO), o mostu na Ibru, o telekomunikacijama kao i o energetici. Kako je premijer objasnio nakon potpisivanja, svaki od ovih sporazuma je potvrdio Ustav Republike Srbije, čuvajući sve uporišne tačke do kojih je srpskoj strani najviše stalo: zvezdicu sa fusnotom u predstavljanju Kosova, preventivno je onemogućena “okupacija” severa Kosova, dok je u pogledu telekomunikacija sve ostalo na nivou pozivnih brojeva za međugradski saobraćaj (a ne međudržavni!). Najveći nonsens koji je premijer tom prilikom izgovorio bilo je objašnjenje o međunarodnom pozivnom broju koji će Kosovo dobiti pre svega “kao geografska oblast – dakle, kao oblast a ne kao država”. Vučić je tu bio decidiran i činilo se, svima jasan. Građani su shvatili da je to isto kao kada bi Homoljska oblast dobila svoj pozivni broj, Rudničko Pomoravlje ili Gruža. Ništa logičnije od toga. Naposletku, dobijena je i ZSO, asocijacija deset srpskih opština na Kosovu, koja je izazvala veliko slavlje kod tamošnjeg srpskog življa. Građani Srbije su ostali zbunjeni poremijerovom eksplikacijom, dok su građani Kosova u podeljenim reakcijama ispratili izlaganja svog premijera i ministra inostranih poslova. Samoopredeljenje je pozvalo na protest protiv ZSO u nastajanju. Marko Đurić je rekao da je to 5:0 za Srbiju i da nije čudo što Albanci negoduju, „jer ko gubi ima pravo da se ljuti“. On je, naravno, mislio na četiri zgoditka u sporazumima i smeč loptu u otvaranju pregovaračkih poglavlja sa EU. Predstavnici srpske opozicije, međutim, zabrinuli su se da ZSO ipak nije neko dostignuće jer nema „izvršne ingerencije“, odnosno da nije dovoljno autonomna a naša, kako je premijer želi predstaviti.\nKancelarka Merkel je, međutim, dva dana kasnije na Samitu u Beču, izjavila da je Srbija „bliža početku pregovora sa EU nego pre 20 sati“. Evropski komesar za proširenje Johanes Han izrekao je protokolarnu pohvalu o Srbiji kao garantu stabilnosti na Balkanu i mogućem otvaranju pregovaračkih poglavlja početkom 2016. godine. S druge strane, za Majkla Davenporta evropska budućnost Srbije je odavno počela, tako da tu nije imao da doda bilo šta novo. Naposletku, kada je reč o otvaranju puta u EU, premijer Vučić se oslonio na stari običajni kodeks, odnosno na reč. „Nemci su dali reč“, rekao je premijer i tu nema šta da se diskutuje. Dakle, ostaje da se radi i čeka. Jedan od glavnih infrastrukturnih projekata na putu normalizacije odnosa sa Kosovom biće autoput Niš-Priština, koji bi trebalo da se realizuje istom onom brzinom kao što je realizovana brza pruga na relaciji Beograd-Budimpešta. Sedamdeset sedam kilometara autoputa za demokratiju samo čeka da ministarka Zorana Mihajlović izvede svoje građevince koji će otvoriti put demokratije ka Jonskom moru. Takođe, za partnere u briselskim pregovorima preostaje i posao realizacije dogovorenih stvari. Pored tri konkretna sporazuma, o energetici, telekomunikacijama i mostu na Ibru (koji se rešava pešačkom zonom!) preostaje i onaj najozbiljniji ali i najmutniji koji se zove ZSO. O njemu nas Politika i Marko Đurić detaljno izveštavaju.\nZSO ima sve što treba jednoj autonomnoj geografskoj oblasti: predsednika, potpredsednika, skupštinu, savet, grb i zastavu. Nabrajanjem ovih institucija, premijer Vučić je u javni diskurs Srbije plasirao ideju o ZSO kao entitetu, odnosno satelitu Srbije iako se u Sporazumu o Asocijaciji/Zajednici srpskih opština na Kosovu to nigde izričito ne govori, već su sve odredbe sporazuma okrenute kao institucionalnom i zakonskom okviru Kosova. Ova medijska manipulacija idejom ZSO kao malom republikom srpskom predstavlja možda najozbiljniji problem koji bi mogao uticati na kočenje procesa normalizacije između Prištine i Beograda. Jer ako je sever Kosova sa enklavama – ZSO, onda ostatak Kosova ne može biti tretiran kao geografska oblast koja se odaziva na međunarodni pozivni broj. Prema sporazumu, ZSO je takođe uklopljena u pravni okvir te geografske oblasti. Vučićevo i Đurićevo patriotsko čitanje sporazuma o Asocijaciji/Zajednici uveliko je uticalo na stvaranje pogrešnog uverenja o rađanju dvojnika nečeg već poznatog iz Bosne. Ovakva uverenja mogu dovesti do trajnih aporija između albanske i srpske zajednice na Kosovu, jer zvanični Beograd tretira ZSO kao ispostavu Srbije, tj. kao deo sopstvenog pravnog okvira, koji se finansira iz republičkog budžeta i „oslobođen je svih poreza, carina i dažbina prema institucijama u Prištini“. U toj zoni operišu „ćerke firme srpskih firmi“, kao što bi to bio slučaj sa EPS-om i sličnim preduzećima. Ovakav tretman pregovaračkih dostignuća u Briselu obično je izazivao kasnija nerazumevanja, o kojima je ovih dana progovorio i Marko Đurić, čudeći se zbog čega dolazi do naknadnog udaljavanja pozicija pregovarača nakon potpisivanja sporazuma.\nNije ni čudo što za razliku od entuzijazma premijera i direktora Kancelarije za KiM, evropski zvaničnici nisu pohitali ka otvaranju pregovaračkih poglavlja za Srbiju. Ne bez razloga, na kraju Sporazuma o Asocijaciji/Zajednici stoji da će „godinu dana nakon usvajanja Statuta ZSO, biti izvršena revizija njegove primene, uključujući i proveru vršenja nadležnosti iz Člana 5 Prvog sporazuma“. Marko Đurić je na pitanje o ovom paragrafu odgovorio kratko da se tu radi o „odredbi koja služi za političko snaženje Zajednice u budućnosti“. Međutim, sasvim je moguće da se radi o periodu EU nadzora, koji bi trebalo da spreči srpsku Vladu da u realizaciji ovog sporazuma ne napravi još jedno duplo dno Srbije iz kojeg se može proizvesti još veći problem od onog koji je postojao na početku pregovora. U tom smislu, premijer Vučić može biti neprijatno iznenađen brzinom realizacije nemačke „date reči“ na Bečkom samitu.


“Aperta fenestra”, nova izložba Mladena Miljanovića, uskoro u Banjaluci "Aperta fenestra", nova izložba Mladena Miljanovića, uskoro u Banjaluci\n“Aperta fenestra”, nova izložba Mladena Miljanovića, uskoro u Banjaluci\nObjavljeno: 26. 8. 2019 u 20:29h\nPoznati banjalučki umjetnik Mladen Miljanović u ponedjeljak, 2. septembra, sa početkom u 20 časova, u Kamenoj kući na tvrđavi Kastel otvoriće izložbu novih radova pod nazivom “Aperta fenestra (prozor u svijet)”.\nIzložbu organizuje Kulturni centar Banski dvor, a na istoj će Miljanović premijerno predstaviti publici nove radove, čiji je koncept istraživanja prostor društvenih, socijalnih i kulturnih perspektiva u sadašnjosti. Radovi su, kako je istaknuto u saopštenju Banskog dvora, rađeni u formi pejzaža, skulpture-instalacije ili plastičke topologije kao jednog segmenta.\n“Drugi dio ove postavke čini video-instalacija kao drugi nivo izložbe. Polje i glavni predmeti istraživanja su perspektive kao forme, prostori ili konstrukti između subjekata, predmeta, ljudi i istorije unutar društva. Ovo istraživanje je formalizovano kroz monumentalnu instalaciju iz nekoliko cjelina u vidu izložbe te video-rada koji je snimljen sa australijskim režiserom (sa adresom u Berlinu) Gregom Blekijem”, obrazloženo je u saopštenju Kulturnog centra Banski dvor.\nNaziv projekta, kako je rečeno dalje, prije svega upućuje na važnost tačke perspektive ili tačke iz koje se posmatra svijet i stvari koje nas okružuju.\n“Sam naziv izložbe se referira na poznati renesansni izraz koji u istoriji umjetnosti označava pojam slike kao prozora u svijet. Mazačo (Masaccio) je ustanovio matematički princip perspektive te njegovog inkorporiranja u slikarstvu”, objašnjeno je.\nU tekstu koji ide uz ovu izložbu rečeno je i da projekat “Aperta fenestra” selektivno koristi izlagački prostor Kamene kuće kao prostor pejzaža koji se iz vanjskog (prostora izvan objekta) posmatra kao prostor pozicije izmještenosti.\n“Radi se o obrnutom ili inverznom procesu u kojem su artefakti zauzeli mjesto posmatrača, a pozicija posmatrača je na mjestu predmeta reprezentacije (pejzaža – kulturne i društvene stvarnosti)”, rečeno je o novoj postavci Mladena Miljanovića.\nPodsjećamo, Miljanović je jedan od mlađih predstavnika “ratne generacije” banjalučkih umjetnika koji svoj umjetnički rad temelji na vlastitom egzistencijalnom iskustvu: s jedne strane, to je iskustvo odrastanja u vrijeme rata i nakon njega u razorenoj, osiromašenoj, etnički i teritorijalno podijeljenoj, spolja izolovanoj zemlji; s druge strane, na formalnom obrazovanju (pohađa školu rezervnih oficira).\nPosljedice rata (rad sa invalidima rata) i stečeno znanje u vojnoj školi (korišćenje obesmišljenog vojnog “slikovnog vokabulara” u novom, umjetničkom kontekstu), čine osnovno referencijalno polje Miljanovićevog djelovanja kao umjetnika. Živi i radi u Banjaluci gdje predaje na Akademiji umjetnosti Univerziteta u Banjaluci.


Vesti online / Vesti / Svet / Mađarska pokrenula antievropsku kampanju "Zaustavimo Brisel"\nMađarska pokrenula antievropsku kampanju "Zaustavimo Brisel"\nMađarska je pokrenula antievropsku kampanju tražeći od građana mišljenje o tome kako se suprotstaviti politikama iz Brisela koje, po vladi, prete nezavisnosti zemlje.\nViktor Orban svakim danom se sve više udaljava od Brisela\n- Upitnik pod naslovom "Zaustavimo Brisel" poslat je u svako domaćinstvo - objavio je visoki zvaničnik vlade pokrećući službeno kampanju.\n* Hrvati u strahu zbog Erdoganovih pretnji: Ugrožen ceo Balkan\n* Evropska poltika doživela debakl u Makedoniji\n- Velike odluke i borbe su pred nama, a Mađarska iz toga može izaći kao pobednica samo ako ima podršku cele zemlje - rekao je Bence Tuzson.\nUpitnik sadrži šest pitanja, a tiču se, pre svega, pitanja imigracije.\n"Šta bi trebala učiniti Mađarska, kada ju, uprkos nedavnoj seriji terorističkih napada u Evropi, Brisel želi naterati da pusti da migranti ilegalno ulaze?", jedno je od pitanja.\nNude se dva odgovora:\n"Omogućiti migrantima da se slobodno kreću po zemlji" ili "zadržati ih pod nadzorom dok se čeka da vlasti donesu odluku o njihovom slučaju".\nVlada premijera Viktora Orbana nedavno je dala nalog da se migranti i izbeglice sistematski stavljaju u kampove uz mađarsko-srpsku granicu. Zakon je stupio na snagu u utorak.\nJedno od pitanja odnosi se i na međunarodne nevladine organizacije koje, po vladi, podržavaju ilegalnu imigraciju ili se mešaju u unutarnja pitanja zemlje.\nVeć mesecima, mađarska vlada vrši pritisak na nevladine organizacije, posebno one koje finansira milijarder mađarskog porekla Džordž Soroš.\nSVET Orban uprkos Briselu uveo pritvor za migrante!