Udžbenici za učenike romske nacionalnosti\nČlanovi Gradskog veća, Nataša Aleksić, zadužena za oblast obrazovanja, i Ilija Đukanović, zadužen za oblast socijalne zaštite i zdravstva danas su, u Osnovnoj školi „Đuro Salaj“ deci iz romske zajednice podelili udžbenike. Ovo je samo jedna od mera kojom lokalna samouprava pomaže obrazovanje dece iz socijalno ugroženih porodica kako bi smanjila broj učenika koji napušta školovanje.\n– Za kupovinu udžbenika za decu romske nacionalnosti lokalna samouprava ove godine opredelila je sredstva u iznosu od 200.000 dinara, a udžbenike su dobili đaci iz tri škole u kojima se školuje najveći procenat učenika iz romske zajednice – istakla je Nataša Aleksić.\nTrećina učenika u OŠ „Đuro Salaj“ je romske nacionalnosti, a prema rečima direktorice Mimice Andrić ovakva podrška mnogo znači, jer većina dolazi iz socijalno ugroženih porodica. Evidentno je, navela je, da sve manje dece iz romske zajednice napušta školovanje i da, posebno devojčice, uspešno završe osnovnu školu.\nIlija Đukanović je rekao da je grad Subotica na konkursu Pokrajinskog sekretarijata za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova dobio 400.000 dinara za sufinansiranje realizacije Lokalnog akcionog plana za unapređenje položaja Roma u oblasti stanovanja. Pokrajinskim sredstvima, Grad će pridružiti sopstvena sa ciljem uređenja puta, staza i trotoara u Ulici Haladaš, u naselju Čantavir, u kojoj živi pretežno romsko stanovništvo.\n– Zajedničkim sredstvima lokalne samouprave i Pokrajinske vlade, u čantavirskom naselju Haladaš, gde žive pretežno Romi, do kraja juna naredne godine biće izgrađene staze i trotoari – naglasio je Đukanović.


Milan ga se odrekao, hoće ga Arsenal i Valensija - Sportske.net\nMilan ga se odrekao, hoće ga Arsenal i Valensija\nNova uprava "Rosonera" planira da napravi korenite promene u sastavu.\nVezista Intera je na prodaju, poznata i cena!Kasano i Baloteli kao dva jarca na brvnuArsenal u zadnji čas, ponovo Monreal, Boro se hvata za "slamka spasa"!Primera - Sosijedad sve bliži Evropi, Leganjes opstankuMilan bi da "rupu u vezi" zakrpi hrvatskim internacionalcem\nMilan očekuju velike promene naredne sezone, novi sportski direktor je najavio rekonstrukciju igračkog kadra, navodno stiže i jedan napadač svetske klase, a zbog svega jedan od najboljih postao je višak.\nNaime, Kolumbijac Karlos Baka je na izlaznim vratima "San Sira", u Milanu žele da ga prodaju i na njegovo mesto dovedo mlađeg i kvalitetnijeg napadača koji će predvoditi tim u godinama koje dolaze.\nKolumbijac je letos dobio šansu, iako se i tada spekulisalo da bi mogao da ide, kako je imao više ponuda na stolu, ali je nije najbolje iskoristo, naime Monteli se ne dopada njegov nivo zalaganja na terenu i van njega, zbog čega je Baka sve češće na klupi, a zbog čega je i odlučeno da može da ide.\nInteresovanje su pokazali Arsenal, koji se navodno i zimus raspitivao za Kolmbijca, kao i Valensija, kako na "Mestalji" žele bivšeg napadača Sevilje da upare sa Simoneom Zazom.


Ivan Ejub Kostić 15/02/2011\nZa razliku od Tunisa, Egipat može da bira između nekoliko boraca protiv Mubarakovog režima.\nUdruženja građana 15/02/2011\nZahteva se da „Danas“ obrazloži svoju odluku da objavi poziv na linč Aide Ćorović u formi reagovanja Muslimanskog omladinskog kruga.\nAjla Terzić 15/02/2011\nVišegrađani su svoje muslimane otpremili što u Drinu, što u Švedsku, ali ne mogu ih istjerati iz Andrićevih djela.\n„Danas“, MOK i Aida Ćorović\nGrađanska Vojvodina 14/02/2011\nDanasov naslov reagovanja MOK, „Aida Ćorović sa ravnogorcima i Ljajićem“, primeren je ratnoj propagandi, a ne razmeni mišljenja u civilizovanom listu.\nMiloš Vasić 14/02/2011\nDačić je sleteo s doručka, a Tadić je njega čekao pa da vide šta će s vladom. Odgledali su Šuletovu pokaznu vežbu i otišli, valjda, na vojnički pasulj, pa će da vide šta će s Mlađom.


Da je stambenom prostoru potrebno uređenje jasno je svakom prolazniku koji se nađe u njenoj blizini, međutim, da trošni zidovi, stari više od veka, mogu predstavljati opasnost potvrdila je i struka.\n- Građevinski fakultet Univerziteta u Beogradu i Uprava za vanredne situacije MUP-a izložili su svoja mišljenja o objektu i ustanovili da on može predstavljati pretnju prolaznicima. Nedaleko od kuće nalazi se Fizički fakultet, studenti tuda svakodnevno šetaju, brine me da bi, ako dođe do urušavanja, materijal mogao da povredi nekoga od njih ili drugih slučajnih prolaznika - kaže vlasnik ovog objekta, Šapčanin Slobodan Ćiraković.\nKako se navodi u stručnom mišljenju koje je 2012. godine izdala pomenuta fakultetska ustanova, stambeni prostor izgrađen je 1903. Na njemu ne postoje ni vertikalni ni horizontalni armiranobetonski elementi, na delu krova prema dvorištu više godina ne postoji krovni pokrivač, a na delu prema ulici veliki broj crepova je polomljen, usled čega je došlo do procurivanja vode u tavanski i prostor u prizemlju.\n"Pregledom je utvrđeno da je objekat u veoma lošem stanju i da su pojedini njegovi konstrukcijski elementi skloni padu", piše u dokumentaciji koju je izdao Institut za materijale i konstrukcije Građevinskog fakulteta.\nZGRADA FAKULTETA PUCA I TONE već duže od tri godine i to ZBOG TRŽNOG CENTRA\n"SLUŠAMO NOĆU KAKO PUCAJU ZIDOVI" Stanari Novogradske ulice u Zemunu u strahu da će im se KUŠE SRUŠITI\nZGRADA OSTALA BEZ KROVA Letele antene, gromobrani, oluci, pa i DIMNJACI OD POLA TONE\nDrvene grede tavanjače, dodaje se, trule su i sklone padu, a trulež je naročito izražena na oslonačkim delovima ovih greda. Stoga potpisnici mišljenja smatraju da "treba preduzeti hitne interventne mere kako ne bi došlo do urušavanja objekta i ugrožavanja života prolaznika".\nSličan stav izneo je i MUP. Zidovi su, navodi se u zapisniku Uprave za vanredne situacije iz 2014. godine, trošni i nakrivljeni, nedostaje deo krovnog pokrivača i delimično je urušena krovna konstrukcija, plafon je drvena konstrukcija sa trskom i malterom, takođe u velikoj meri oštećen, stolarija je neupotrebljiva...\n"Imajući u vidu gorenavedeno izvršenim vanrednim inspekcijskim pregledom konstatovano je da objekat nije moguće koristiti i da je moguće urušavanje istog", ocenili su u Upravi. Ipak...\nIako je opština još 2009. godine naložila Ćirkoviću da otpočne sa radovima na sanaciji u roku od 30 dana, kada je naš sagovornik podneo zahtev za izdavanje rešenja za pomenute radove, on je odbijen.\n- Odeljenje za građevinske poslove odbilo je navedeni zahtev i Rešenje zahteva je uručeno podnosiocu. Rok za žalbu je bio 15 dana od dana uručenja Rešenja, ali je ista odbačena kao neblagovremena. Slobodan Ćiraković potom je podneo predlog za povraćaj u pređašnje stanje. Odeljenje je odbacilo predlog za povraćaj u pređašnje stanje, jer nisu ispunjeni formalni uslovi, protiv koga je Slobodan Ćiraković izjavio žalbu, po kojoj će se dalje postupati. Dakle, razlozi za duže trajanje postupka su formalne prirode - poručili su iz GO Stari grad.\nVlasnik je više puta pokušavao da dođe do potrebnih papira, ali bezuspešno.\n- I svako sledeće rešenje su negativno doneli - dodaje on.\nStoga je slučaj došao u ruke Ustavnog suda kada je Ćirković uložio žalbu zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, koja je na posletku i usvojena. Ipak, stvar nije odmakla od svog početka i na neophodno rešenje Slobodan i dalje čeka.\n- Slobodan Ćiraković može da se obrati novim zahtevom za izdavanje rešenja o odobrenju za sanaciju i investiciono održavanje prizemne porodične stambene zgrade, koji se podnosi elektronskim putem preko sajta Agencije za privredne registre - zaključuju u opštini Stari grad.\nDo 14.30 biće povremeno ZATVARANA TRAKA na autoputu ka Nišu, a ovo je RAZLOG\nJKP „Zelenilo-Beograd“ će danas do 14.30 vršiti radove na zelenoj razdelnoj traci auto-puta kroz Beograd.\nZbog radova će sve do 27. septembra TROLE IĆI SAMO DO SLAVIJE, a 32E, 43 i 96 do Pančevca\nTokom vikenda, zbog “Pešačke subote” i “Dana bez automobila”, neće biti saobraćaja od Trga republike do Slavije, ali će se promene u gradskom prevozu nastaviti i tokom većeg dela naredne nedelje.\nTokom noći u Beogradu se dogodilo pet saobraćajnih nesreća, a jedan pešak je povređen na pešačkom prelazu.


“PREMA SRBIMA JE UČINJENA NEPRAVDA!” MARIN LE PEN OŠTRO O KOSOVU: To je sveta srpska zemlja i poslednja brana u Evropi! - Opcija\n“PREMA SRBIMA JE UČINJENA NEPRAVDA!” MARIN LE PEN OŠTRO O KOSOVU: To je sveta srpska zemlja i poslednja brana u Evropi!\nMarin Le Pen se treći put kandiduje za predsedničke izbore u Francuskoj, a mnogi se pitaju – kakav je njen stav prema Srbiji?\nMarin Le Pen, francuski predsednički kandidat i lider Nacionalnog fronta, opet je u trci sa Emanuelom Makronom koji ju je pobedio na izborima 2017. godine. U prvom krugu izbora je Le Penova samo malo zaostajala za Makronom, a drugi krug 24. aprila će uskoro odlučiti ko će biti novi (ili stari) predsednik Francuske. Makron je pobedio u prvom krugu sa oko četiri procenata više glasova od Marin le Pen.\nZbog krize i sukoba u Ukrajini, desnica jača širom Evrope – pa i u Srbiji – a jedna od radikalnijih primera toga je upravo Marin Le Pen i njena trenutno velika popularnost. Ono što je važno za našu državu što se tiče stavova Le Penove je da je godinama radila na lobiranju za srpske interese kada je reč o Kosovu i Metohiji, ali i Republici Srpskoj i Republici Srpskoj Krajini.\nTokom prethodnih izbora 2017. godine izjavila je da će ako pobedi poništiti priznavanje nezavisnost Kosova i istakla da je “Kosovo sveta srpska i hrišćanska zemlja koja je poslednja brana stvaranju nove Islamske države u Evropi”.\n“Prema Srbima je načinjena ogromna nepravda devedesetih i Evropa je dužna da tu nepravdu ispravi”, izjavila je tada Le Penova i trpela velike kritike Albanaca zbog svojih izjava.\nIako za nju kažu da je Nacionalno front učinila otvorenijim i liberalnijim u odnosu na period kada je njen otac bio predsednik, za mnoge su njeni stavovi i dalje previše radikalni. Olabavila je stavove što se tiče prihvatanja istopolnih brakova u Francuskoj, prava na abortus i odbacila je smrtnu kaznu iz stranačke platforme.\nMeđutim, mišljenje o EU, ilegalnoj migraciji i NATO-u ostalo je isto. Javno je pre nekoliko godina istakla da će joj ako pobedi na izborima Francuska biti na prvom mestu i da će sama odlučivati o svojoj spoljnoj politici, nevezano od NATO i EU.\nPoznata je po tome što se nije libila da osudi politiku EU i SAD zbog grešaka na Bliskom istoku, kao i njihov stav prema Rusiji. Zalagala se za izlazak Francuske iz NATO-a i otvoreno je pred prošle izbore podržala Vladimira Putina.\n“Da, divim se Vladimiru Putinu, njegovoj pribranosti u uslovima kada mu EU nameće novi hladni rat. Osim toga, predsednik Putin je vratio osećaj ponosa jednoj godinama ponižavanoj velikoj naciji. Izuzetno poštujem i njegov ekonomski patriotizam”, rekla je pre nekoliko godina lidera najjače francuske ultradesne stranke.


U Hrvatskoj histerija zbog poređenja sa Hitlerovom Nemačkom, Kolinda ne dolazi u Srbiju\nRTV\t07.08.2018 19:32\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović neće doći u uzvratnu posetu Srbiji, a povod novom zahlađenju odnosa Zagreba i Beograda su poruke Aleksandara Vučića koji je uporedio Hrvatsku i Hitlerovu Nemačku, piše danas zagrebački Jutarnji list. Vučić je izjavio danas da razume histeriju u Hrvatskoj posle njegovog obraćanja u Bačkoj Palanci 4. avgusta, jer je izrekao stvari koje oni ne žele da čuju\n"Nakon poslednjeg istupa Aleksandra Vučića, koji je uporedio Hrvatsku i Hitlerovu Nemačku, nemoguće je čak i razmišljati o intenziviranju odnosa između naših država", prenosi list ocenu neimenovanog zvaničnika u Zagrebu.\nPrema tim komentarima najnovijeg međudržavnog spora, proizišlog iz govora na manifestacijama povodom godišnjice "Oluje", može se očekivati duboko zahlađenje odnosa na relaciji Zagreb-Beograd.\n"Najpristojnijim diplomatskim rečnikom, sledi duboko zahlađenje odnosa sa Srbijom, na neodređeno vreme, a to, recimo, znači da nema govora o poseti predsednice Kolinde Grabar-Kitarović Srbiji, iako postoji poziv predsednika Vučića", navodi Jutarnji list ocenu neimenovanog visokog zvaničnika u Zagrebu.\nPrema oceni istog izvora, "neko vreme ne treba očekivati ni susrete viših vladinih zvaničnika Hrvatske i Srbije".\nJutarnji list ocenjuje kako su u političkim krugovima u Zagrebu "ljuti zbog poređenja sa nacističkim režimom", a "smatra se da je predsednik Srbije postigao autogol tako radikalnim nastupom".\n"Jer, uporediti članicu EU s Trećim Rajhom je izjava koju ne može podržati niti jedna ozbiljna država, a Vučić već dugo pokušava pokazati kako je Srbija faktor stabilnosti u regiji. Umesto toga, sada je ispao populista, čiji nastupi zaoštravaju situaciju, umesto da pridonose poboljšanju odnosa", ocenjuje Jutarnji list.\nNeimenovani sagovornik zagrebačkog dnevnika ukazuje na tvrdnje Srbije kako, navodno, ima sve više saveznika, uz opasku kako je Beograd "strahovito uzrujala prisutnost Izraela i SAD na obeležavanju Oluje".\n"Svima je jasno da to nije istina, nego je Hrvatska u puno boljoj poziciji". Osim toga, Vučić ima golemi interni problem, a to je priznanje Kosova, pa kupuje srpsku javnost ovakvim nacionalističkim istupima", ocenjuje neimenovani sagovornik Jutarnjeg lista iz vrha hrvatske vlasti.\nUkazujući na takvu Vučićevu retoriku, neimenovani zvaničnik ocenjuje da "sve dok to radi, ne može biti govora o normalizaciji odnosa Srbije i Hrvatske u koje spadaju i politički susreti na najvišim nivoima".\nLista dalje podseća na nedavne bilateralne susrete i Vučićev poziv hrvatskoj koleginici da poseti Srbiju, uz napomenu kako "sada to, očito, ne dolazi u obzir".\nNaglašava se i da "problemi postoje i između dve vlade jer je u aprilu Vlada Srbije proglasila hrvatskog ministra obrane Damira Krstičevića nepoželjnom osobom kao recipročan odgovor na hrvatsku zabranu ulaska u državu ministru obrane Aleksandru Vulinu".\n"I Vučićev poslednji istup nije nikakav izuzetak jer gotovo celokupna tamošnja politička i crkvena elita forsira tezu o ugroženosti Srba u okolnim državama, a pritom se često upotrebljavaju teške reči", ocenjuje Jutarnji list i podseća na izjave patrijarha Irineja koji je za status Srba u Crnoj Gori rekao da je "kao u doba NDH", uz ocenu da položaj Srba "nije bolji ni u ostalim državama nastalim na prostoru bivše Jugoslavije".\nHrvatski MIP: Poređenje s nacističkom Nemačkom zamena teza\nHrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova ocenilo je danas da je poređenje Hrvatske sa nacističkim režimom zamena teza, jer je, navode u saopštenju, upravo režim bivšeg srpskog predsednika Slobodana Miloševića, uz pomoć JNA i dela hrvatskih i bosansko-hercegovačkih Srba, odgovoran za povratak etničkog čišćenja u Evropi nakon Drugog svetskog rata.\nKako se navodi, izjave o Republici Hrvatskoj izrečene povodom obeležavanja "Oluje" su "zlonamerne i potpuno neutemeljene", prenosi Hina.\nMinistarstvo navodi da se u ostvarenju "srpskih ekspanzionističkih ciljeva nisu birala sredstva, uključujući etničko čišćenje i genocid" i dodaje da je pred Srbijom još "dug put u suočavanju s prošlošću".\n"Teza da su Slovenija i Hrvatska izvršile nelegalnu secesiju, izrečena 2018. godine, pokazuje koliko dugačak put Republika Srbija još treba da pređe u suočavanju s nedavnom prošlošću, svojom ulogom u raspadu bivše države i agresijom na svoje susede", piše u saopštenju.\nVučić: Razumem ih, ne žele da čuju argumente...\nVučić je izjavio danas da razume histeriju u Hrvatskoj posle njegovog obraćanja u Bačkoj Palanci 4. avgusta, jer je izrekao stvari koje oni ne žele da čuju.\n"Pogledajte njihove novine... Ima više mojih slika nego Kolindinih i Plenkovićevih", primetio je Vučić na vanrednoj pres konferenciji.\nDodao je da su sve uspeli, da treba pogledati izjave koje je dao Franja Tuđman 1995. godine u julu i da se vidi da su ostvarili sve što su želeli protiv Srba, a pri svemu tome izigravaju žrtvu.\n"Sve su ostvarili što je Tuđman pričao. I onda se pojavi maleni Vučić iz te male poražene Srbije, koji govori stvari koje oni ne žele da čuju", rekao je predsednik Srbije.\nAli, nastavio je, on ima obavezu prema Srbiji i njenim građanima da se stvari ne zaborave, da govori o postradalim Srbima, o prognanima, da ne dozvoli manipulaciju brojem žrtava, da se ne izbriše iz kolektivnog sećanja najveće stradanje Srba u Drugom svetskom ratu, niti Jasenovac, Jadovno, jame u koje su Srbi bacani.\n"Žao mi je što je neko ljut jer sam nešto nazvao pogromom, žao mi je što sam rekao da je Nikola Tesla bio Srbin, koji bi takođe bio ubijen da se 1943. godine našao u Lici, u Teslama, kao što su ubijeni oni koji su tu živeli. Žao mi je što su to činjenice. . . ", istakao je Vučić.\nKako je rekao, neki misle da Srbija može i treba da postoji samo kao potpuno unižena, pregažena i kao zemlja koja će u narednih 50 i 100 godina da nosi žig sramote na svom čelu, jer su oni tako odlučili.\n"Kao zemlja koja ne sme nikada da podigne glas, zemlja i narod koji moraju da se prave da ne vide ništa, koja mora da prihvata dodeljenu ulogu, ne samo poraženog, već ulogu lošeg, zlog zločinačkog i zlikovačkog, a da svoj narod nikada ne vide", istakao je Vučić.\nNaznačio je da Srbija, za razliku od drugih, zna da su i neki sa srpskim imenom i prezimenom činili zločine, a da su takvi osuđeni ili im se sudi, a da neki drugi, oni koji imaju drugačije ime i prezime i veru, nisu to uradili za jednake ili još strašnije zločine počinjene nad Srbima.\n"Ako neko hoće da me natera da to zaboravim, da to ne vidim - na pogrešnom ste putu. I svi oni treba da imaju jedan zajednički zadatak, da pronađu novog predsednika i vladu, a nisam siguran da im, imajući u vidu sve što sam govorio, to u relativno kratkom periodu, neće biti omogućeno. A kako će da reaguje srpski narod na to - to ćemo da vidimo", rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao da će svako ko se bori za interese Srbije biti meta.\n"A ja sam previše star da bih bio uplašen", zaključio je Vučić.\nJoš bih rekao o proslavi Oluje da sam pogledao dan ranije\nNa hajku protiv mene u hrvatskim medijima odgovaram mirnoćom, od razgovora s onima koji dramatično drugačije misle nikad ne bežim, a ko god hoće da dođe u Srbiju dobrodošao je, oni koji to ne žele - ne moraju, odgovorio je Vučić na pitanje novinara o pisanju medija u Hrvatskoj i o tome da njihova predsednica navodno neće doći u posetu Srbiji.\n"Na ovu hajku protiv mene u hrvatskim medijima odgovaram mirnoćom i osmehom, ali ih molim da ne vode hajku protiv Pupovca, jer mi on nije sugerisao nijednu jedinu reč", rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara u vezi s pitanjem Jutarnjeg o dubokom zahlađenju odnosa dve zemlje i o tome da Kolinda Grabar Kitarović neće doći u zvaničnu posetu Srbije, te da bi se moglo desiti da Hrvatska blokira put Srbije ka EU.\nNažalost, rekao je predsednik, naši odnosi nisu bili topli ni ranije i to, kako je naveo, ne zbog odluke Srbije, već zbog permanentnog vođenja politike protiv nas.\n"Moja želja za sve boljim odnosima ostaje, neću da ih molim zbog hajke koju vode protiv mere. Umesto da pogledaju dobro šta smo uradili. Jer, sve sam rekao na pristojan način, ne koristeći fašističke pozdrave, što ne mogu da kažem da nije bio slučaj i u Glini i u nekim drugim mestima", naveo je, te dodao:\n"Zamislite kad bismo mi pozivali svakog dana, recimo, Tomislava Žigmanova, da nam kaže da li je za dom spreman ili nije, podržava li prodaju knjiga Pavelića...ali mi to nikad ne bismo pitali, hoćemo da se svi Hrvati osećaju dobro, a ne u poziciji u kojoj je preostalih 126 hiljada Srba od 626 hiljada, koliko ih je bilo pre Oluje".\nVučić je naveo i šta je sve u Srbiji urađeno nakon njegovog dogovora s hrvatskom predsednicom, a u vezi s poboljšanjem položaja hrvatske manjine u Srbiji.\nPomenuo je, između, ostalog, da je u toku ili već realizovano sve sadržano u 24 njena zahteva, a to su most u Monoštoru, učešće Hrvata u organima pokrajinske vlasti, njihovo uključenje u policiju u sredinama gde čine većinu žitelja, postignut je sporazum o izboru lektora za hrvatski jezik na Univerzitetu u Novom Sadu, nastavljeno je s proširivanjem obrazovnih profila u srednjim školama, a procedura za osnovne je u toku, obnavlja se dom kulture u Tavankutu...\n"Radi se na obeležavanju mesta stradanja Hrvata u ratovima devedesetih na području Srbije, ali sporni su zahtevi za postavljanje bista nekim hrvatskim svestenicima, Srbi, naime, tvrde da je reč o ljudima koji su otvoreno bili na strani ustaša, dok hrvatska strana to negira, pa gledamo kako da to rešimo", rekao je Vučić.\nSve sto je nabrojao, kaže, stvari su kojima se ponosi, a sve sto je rekao u Bačkoj Palanci tokom obeležavanja stradanja Srba u Oluji, kako je rekao, pažljivo je pisao i ponovio desetak puta pre čitanja...\n"I uvek bih to isto ponovio, ali možda bih produžio još nešto o načinu kako se slavila Oluja u Hrvatskoj da sam mogao da pogledam sve to dan ranije", poručio je.\nDačić:Napadaju Vučića, ignorišu činjenice\nPredsedniku Srbije danas se iz Zagreba zamera što je progon Srba tokom Oluje uporedio sa fašističkom Nemačkom, iako, kaže ministar Ivica Dačić, u prilog predsednikovoj izjavi govore brojke, jer je 1991. godine u Hrvatskoj živelo 580.000 Srba, a po poslednjem popisu danas ih ima 180.000.\nHrvatska je jedina zemlja u Evropi koja slavi etničko čišćenje, te nas više ništa od njih ne može iznenaditi, kaže srpski ministar.\n"Nije rat u Hrvatskoj nastao tako što je Srbija izvršila agresiju. Slovenija i Hrvatska su izvršile nelegalnu secesiju, nakon čega je usledila reakcija Savezne vlade, koju je tada vodio Ante Marković", rekao je Dačić za Tv Pink.\nŽalosno je, kako je rekao, što se na proslavi "Oluje" u Hrvatskoj viorila izraelska zastava, što je nemoralno prema izraelskom narodu, koji je sa Srbima i Romima najviše postradao u Jasenovcu.\n"Oni prisustvo pravdaju komercijalnim učešćem. Mislim da je to nemoralno prema izraelskom narodu čije žrtve u holokaustu Hrvati relativizuju. U Jasenovcu je najviše stradalo Srba, Jevreja i Roma", naglasio je Dačić.\n"Nisam ja išao u Dubrovnik da ratujem, već Crnogorci", kaže Dačić.\nDačić je rekao da Hrvatsku treba da "bude sramota" što je u Glini pevao Marko Perković Tompson koji u svojim pesmama veliča ustaše.\n"Pevao je u Glini, gde je za vreme fašističke Nemačke i NDH zapaljena crkva napunjena Srbima. Tu je kasnije podignut "Srpski dom", ali oni su proterali Srbe i pretvorili ga u "Hrvatski dom". Pa, kako ih nije sramota", rekao je Dačić.\nKomentarišući izjave koje dolaze iz Hrvatske da Srbija ne može u Evropu dok ima ovakvog predsednika, ministar spoljnih poslova je podsetio da je Hrvatska jedina zemlja pored Austrije dočekala naciste sa cvećem u rukama.\n"Oni hoće u Srbiji da određuju ko će da bude na vlasti. Hoće nekog ko će da hvali Oluju, da možda i Srbija učestvuje u toj njihovoj proslavi", naglasio je Dačić.\n1. toliko o vucicevim dobrim odnosima sa susedima i miroljubivoj politici


Cveće kao simbol novog početka – Beogradski sajam\nPrijatnu dužnost da otvori ovogodišnji Sajam hortikulture, veliku cvetnu manifestaciju koja je znak novog početka i nove energije na Beogradskom sajmu, imao je Velimir Stanojević, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije, koje je tradicionalni pokrovitelj i jedan od najaktivnijih učesnika i motivatora ove manifestacije.\nUz prenošenje pozdrava od strane resornog ministra Branislava Nedimovića, upućena je i pohvala Beogradskom sajmu na brzoj organizaciji prvog sajma posle pandemije virusa kovid-19, kao i za pomoć i ustupanje svih svojih kapaciteta državi u ovoj teškoj borbi.\n– Organizovanje ove manifestacije je dobar putokaz Beogradskog sajma za novi početak, a po duši, mirisima i ambijentu, ovo je najlepši sajam. Dobar pokazatelj za dalji razvoj ove privredne grane je da proizvodnja cveća i ukrasnog bilja u Srbiji raste. Trenutno imamo 550 hektara pod sadnicama, a ohrabrujući je podatak da je preko 200 hektara površine cveća u zaštićenom prostoru. Takođe, potrošnja raste, i domaće proizvodnje i rasada iz uvoza.\nGovoreći o „medenom segmentu“ ovog sajma, Stanojević je ukazao na činjenicu da 1,3 miliona košnica daju 11 hiljada tona meda.\n– Pored hortikulture koja je najzastupljenija na sajmu, prisutni su i voćari, vinogradari, povrtari, predstavnici koji se bave prikupljanjem i preradom lekovitog bilja, kao i proizvođači organske hrane. Država i Ministarstvo poljoprivrede daju veliku podršku i direktne podsticaje kako bi kroz upotrebu savremenih tehnologija u proizvodnji, rezultati bili i kvantitativno i kvalitativno bolji.\nStanojević je istakao zadovoljstvo što se u našoj sredini evidentno pridaje sve veća pažnja ozelenjavanju i ukrašavanju zelenih površina.\n– Voleo bih da se poput ove „Bašte u srcu grada“, od čitave Srbije napravi bašta u srcu Evrope – rekao je na svečanom otvaranju 25. Međunarodnog sajma hortikulture BeoPlantFair i pratećih tematskih izložbi uvaženi gost Dejan Dragićević, voditelj serijala „Prva bašta Srbije“ (RTS) i „Cvetni kutak“ (Agro TV). On se složio da je Srbija naglo počela da se interesuje za baštovanstvo i da se posle lošeg perioda za cveće desilo čudo, kojem upravo prisustvujemo na Beogradskom sajmu.\nSvečanost je, na zadovoljstvo prisutnih, ukrasio nastup plesnog para Belgrade Tango Encuentro, koji već tradicionalno organizuje Tango festival na Beogradskom sajmu.\nU hali 3 i na otvorenom prostoru pred posetiocima će do subote 20. juna 2020. godine pored Sajma hortikulture biti još tri tematske izložbe – 23. Izložba lekovitog bilja i preparata od meda Darovi prirode, 8. Izložba baštenskih i parkovskih mašina i prateće opreme MotoPlantExpo i 4. Izložba organske proizvodnje Organic Fest.\nNa sajmu učestvuje preko 80 izlagača, najviše domaćih, ali će preko svojih distributera i predstavnika biti zastupljene firme iz Nemačke, Italije, Slovenije i Švedske. Ove godine zapaženo je povećano interesovanje izlagača iz oblasti cvećarstva i uređenja zelenih površina.\nProgram sajma raspoređen u četiri celine: Flora, Zeleni dizajn, Darovi prirode i Organic Fest i MotoPlantExpo.\nIz bogatog izbora sadnica cveća, četinara i ukrasnog bilja, kaktusa, sezonskog cveća, začinskih i aromatičnih biljaka, na sajmu se odabran može kupiti i direktno od proizvođača, jer je BeoPlantFair tradicionalno odlična prilika za sve male proizvođače i domaćinstva da izađu izvan lokalnih tržišta i uspostave nove kontakte u prilog budućih saradnji.\nUčesnici su: pojedinci, udruženja, zemljoradničke zadruge, privredne organizacije, distributeri, proizvođači-uzgajivači, trgovci, pejzažne arhitekte, akademske i naučne institucije, komunalna preduzeća, zajedno sa značajnim brojem poslovnih posetilaca, najšire publike i ljubitelja prirode.\nManifestacija predstavlja sve oblasti hortikulture – uzgajanje cveća i cvetnog materijala, proizvodnju sadnica i semenskog materijala, voćarstvo, vinogradarstvo, pčelarstvo, gajenje lekovitog bilja, uzgoj i održavanje zelenih površina, mehanizaciju za hortikulturu, zalivne sisteme, plastenike, sredstva za prehranjivanje i zaštitu, pejzažnu arhitekturu…\nU okviru stručnog pratećeg programa u petak 19. juna 2020. godine biće obeležen Dan pejzažne arhitekture.\nPosetiocima sajma raznolikih poslovnih profila i ličnih afiniteta pruža se jedinstvena prilika da se upoznaju sa novim trendovima i brendovima u hortikulturi, pejzažnoj arhitekturi i prostornom planiranju, proizvodnji i primeni lekovitog i aromatičnog bilja, novim tehnologijama u gajenju bilja, da saznaju više o značaju i lekovitim dejstvima preparata od meda i još mnogo toga.\nRadno vreme manifestacije: 17 – 20. jun, 10 do 18 časova\nUlaz i parking su besplatni za posetioce.\nMere i preporuke zaštite i prevencije:\nBeogradski sajam će poštovati i obezbediti sve propisane mere i preporuke zaštite i prevencije, a u skladu sa važećim pravilima zaštite od virusa covid-19. Biće vidno istaknute informacije za posetioce o merama koje su u tom smislu preduzete.\nOd posetilaca se očekuje da se pridržavaju mera.\nBeogradski sajam2020-06-17T13:36:22+02:0017.06.2020.|Hortikultura i Darovi prirode|


Toyota GT86 bi mogla da dobije 2,5 litarski motor - GT 86 - TOYOTA club Serbia Forum\nToyota GT86 bi mogla da dobije 2,5 litarski motor\nOd Mr Nebojša, Avgust 23, 2013 in GT 86\nTetsuya Tada, glavni inženjer koji je radio na Toyotinom modelu GT86, izjavio je da kompanija već testira GT86 u kome je umesto standardnog dvolitarskog boksera smešten veći motor.\nNestrpljivo se očekuje da interesantni sportski trio koji čine Toyota GT86, Scion FR-S i Subaru BRZ dobije više snage iz dvolitarskog motora, što će se desiti pre ili kasnije. Pre eventualnog uvođenja turbo punjača ili hibridnog sistema u Toyoti, za sada, testiraju GT86 sa 2,5 litarskim atmosferskim motorom. Očekuje se da će snaga motora sa trenutnih 200 porasti na 250 KS.\nTetsuya Tada je potvrdio i da se već radi na novom konceptnom automobilu koji bi trebalo da bude radikalno drugačiji od sadašnjeg modela GT86.\nNapisano Avgust 26, 2013\nDa li će Toyota uslišiti želje fanova modela GT 86 i ponuditi ovaj automobil sa snažnijim motorom? Najnovije informacije govore da bi to moglo da se dogodi 2015. godine.\nIako aktuelna verzija sa 2.0 litarskim bokser motorom koji proizvodi 200 ks ima sasvim pristojne karakteristike, nije mali broj onih koji smatraju da bi bila šteta da GT 86, koji ima odličan konstruktivni potencijal i vozne karakteristike, ne dobije snažniju pogonsku jedinicu.\nKako piše australijski Sydney Morning, u Toyoti razmišljaju da poboljšaju performanse modela GT 86 u 2015. godini, za kada je predviđeno da aktuelna verzija bude prvi put redizajnirana.\n"Nadam se da ćemo imati bar jedno unapređenje motora na ovom automobilu", izjavio je glavni inženjer na projektu Toyote GT86, Tetsuya Tada.\n"Već smo ispitali sve mogućnosti za poboljšanje i na osnovu toga konstruisali nekoliko prototipova. Imamo najpre prototip sa turbo-punjačem, kod drugog smo povećali radnu zapreminu postojećeg motora, a jedan od prototipova opremljen je specijalnim hibridnom sistemom", otkriva Tada.\nZa sada, u opticaju su sve opcije. Toyotin inženjer nije otkrio više detalja, ali Sydney Morning na osnovu saznanja dobijenih od drugog izvora iz kompanije tipuje na verziju sa većom radnom zapreminom. Prema tim navodima postojeći dvolitarski bokser bio bi proširen na 2.5 l, dok bi se snaga sa 200 ks (147 kW) povećala na 258 ks (190 kW) na.\nOvaj motor za sada ima prednost nad hibridnim pogonom pre svega zbog manje mase. Ipak, i turbo verzija i hibrid mogli bi da nađu put do serijskog modela u budućnosti.\nTada je otkrio još jednu zanimljivost. Toyota već razvija sledeću generaciju modela GT 86, a prema njegovim rečima, taj automobil mogao bi da umesto bokser motora ima turbo-agregat. Da li to znači da će Subaru ispasti iz priče o zajedničkom projektu GT 86 / BRZ, s obzirom da se Toyota u međuvremenu okrenula ozbiljnoj saradnji sa BMW-om?


Učenik pred školom u Prištini, septembar 2011\nPoslanici Skupštine Kosova su prošle nedelje priveli kraju debatu o uvođenju veronauke u osnovne i srednje škole, tako što su odbili predlog koji je poslat Skupštini u obliku amandmana na Zakon o pre-univerzitetskom obrazovanju.\nOni koji su podržali predlog, bili su uglavnom poslanici Partije pravde, koji su naveli da je uvođenje veronauke u škole deo evropskih standarda.\nSrbija: Deset godina veronauke u laičkim školama\nMinistar zdravstva Ferid Agani, neuropsihijatar po profesiji, kazao je međutim da zbog nedostatka nastave o veronauci najviše trpi društvo, a naročito omladina:\n„Prevalencija od samoubistva je četiri puta veća u posleratnom periodu, a bili smo zemlja sa najnižom prevalencijom u Evropi u 60-tim godinama. Ovo su činjenice koje trebaju da nas teraju na razmišljanje“, naglašava Agani.\nPoslanici koji su bili protiv uvođenja veronauke istakli su da\nCrna Gora: Vjeronauci nema mjesta u školama\nkosovsko društvo još uvek nije spremno da otvori debatu o ovom veoma osetljivom pitanju.\nPoslanica Demokratske partije Kosova Flora Brovina kazala je da je uvođenje veronauke u škole protiv Ustava Kosova, koji Kosovo određuje sekularnom zemljom.\n„Niko nijednom nije pokušao da različitim verama na Kosovu zagarantujemo ovo pravo. Ali ovaj amandman krši Ustav Kosova i pokušava da se umeša u zakone o pre-univerzitetskom obrazovanju”, kaže Flora Borovina.\nProtest islamskih vernika\nPar dana kasnije, protiv takve odluke protestvovali su islamski vernici pokreta „Pridružite nam se“, koji su, pored zahteva o uvođenju veronauke u škole i otklanjanje zabrane o nošenju marama, tražili i određivanje lokacije za izgradnju nove džamije u centru Prištine.\nHrvatska: Vjeronauk kao sredstvo ideologizacije\nLider pokreta „Pridružite se”, Fuad Ramiqi, zatražio je da se ispune njihovi zahtevi jer u suprotnom, poduzeće se dalji koraci.\n„Pozivamo vas i molimo da ponovo pregledate nacrt zakona, kao i da se pronađe lokacija za izgradnju džamije jer to ne ide nikom na štetu. Nemojte da nas obavezujete da poduzimamo druge korake zato što se nećemo zaustaviti dok ne realizujemo naše zahteve”, kaže Fuad Ramiqi.\nBiH: Podijeljena mišljenja oko vjeronauke u školama\nSociolog Linda Gucia smatra da odluka Skupštine Kosova, da odbije uvođenje veronauke u škole, određuje pravac kosovskog društva, ali dodaje da iako je o tome odlučeno, debata o veronauci se ne sme privesti kraju, zato što to trenutno preokupira kosovsko društvo.\n„Tužno je videti da je došlo do ove pozicije i da ljudi sada imaju tako različite pozicije o religiji u školama. Obe su mnogo radikalne jer ima ljudi koji ne žele da čuju o veronauci u školama, a druga polovina misli da je to najvažnije. Očigledno je da mi nemamo mnogo informacija o tome kako bi izgledala veronauka u školama. Islamsko društvo želi da veronauka bude samo o Islamu, ali postoje ljudi koji misle da bi to bila nauka o svim religijama. To je debata koja treba da se vodi. Treba da se zna o veri. To je očigledno nešto što u posle-ratnom periodu preokupira kosovsko društvo. A sada, zbog mnogo drugih razloga, to je očigledno. Treba da se nekako izbegne frustracija i da ne bude konflikta oko ovoga, nego da se nekako dođe do nekog dogovora oko pozicije religije u našem društvu sada“, zaključuje Gucia.


Vlada Izraela ne želi mir, tvrdi bivši državni sekretar SAD Džon Keri | N1 Srbija\nDžon Keri: Vlada Izraela ne želi mir\n08.11.2017. |14:01 |\nBivši državni sekretar SAD Džon Keri okrivio je Izrael za zastoj u mirovnim pregovorima sa Palestincima, navodeći u novoobjavljenom snimku da se većina izraelskih ministara protivi osnivanju palestinske države.\nIzraelski TV Kanal 10 je sinoć emitovao taj snimak sa konferencije u Dubaiju održane ove godine, u kome Keri hvali Palestinsku upravu za posvećenost nenasilju.\n"Palestinci su uradili izuzetan posao, ostajući posvećeni nenasilju. I, zapravo, kada se intifada (pobuna protiv izraelske uprave) dogodila, oni su obezbedili nenasilje na Zapadnoj obali", rekao je Keri, aludirajući na talas nasilja koji je počeo u jesen 2015. godine, kada su usamljeni palestinski napadači izvodili napade na Izraelce mahom noževima.\n"To je previdela opšta (izraelska) populacija jer to nije tema diskusije. Zašto? Zato jer je većina ministara u aktuelnoj izraelskoj vladi javno objavila da nije za palestinsku državu", rekao je Keri na skupu na kome su učestvovali i lider izraelske opozicije Isak Hercog i vođa jedne arapske partije u Izraelu Ajman Odeh.\nOstalo je, međutim, nejasno da li Keri bio svestan da je sniman i da li je objavljeno sve što je rekao.\nOn je upozorio da nezadovljstvo među Palestincima može da preraste u nasilje i da trenutni status kvo ne može da potraje.\n"Ako vidite 40.000 dece kako marširaju na zid svaki dan sa transprentima na kojima piše "dajte nam naša prava", ne mislim da će Palestina biti zauvek imuna na pokrete za građanska prava koji su zahvatili druge nacije širom sveta", rekao je Keri.\nOn je dodao da bi ga začudilo da za deset godina mladi palestinski lider ne dođe i kaže da su pokušali bez nasilja u poslednje tri decenije, a da to ništa nije donelo Palestincima.\nKeri je označio Hercoga kao možda najbolju nadu za postizanje mirovnog sporazuma s Palestincima i pohvalio više bivših izraelskih lidera, rekavši da bi njihove primere trebalo slediti u pregovorima.\nIzraelsko-palestinski pregovori uz Kerijevo posredovanje doživeli su krah u aprilu 2014. godine i od tada nisu obnovljeni.\nHercog inače danas više nije lider pomenute partije jer je izgubio na partijskim izborima.\n"Morate imati volju da sklopite mir. Ako postoji volja da se postugne mir, (Ehud) Olmert, (Ehud) Barak, (Jicak) Rabin i (Šimon) Peres sugerisali su kako da to uradite", rekao je Keri, pomenuvši bivše izraelske premijere.\nTakođe je govorio o koracima za osiguranje bezbednosti Izraela posle eventualnog stvaranja palestinske države.\nU odgovoru na emitovanje snimka, kabinet izraelskog premijera Benjamina Netanjahua najavio je da će on "nastaviti da čuva bezbednost Izraela i nacionalne interese, bez obzira na bilo kakav pritisak onih koji su pokušali da navedu (Izrael) da učini opasne koncesije i nisu uspeli".\nTakođe je krivica na zastoj u pregovorima pripisana odbijanju Palestinaca da priznaju Izrael u bilo kojim granicama.\n"Na nesreću Džon Keri još nije to shvatio", navodi se u saopštenju Netanjahuovog kabineta.\nDžon Keri Izrael Palestina Benjamin Netanjahu\nOstavka britanske ministarske posle sastanka s Netanjahuom 08.11.2017.\nBritanskoj ministarki preti smena zbog susreta s Netanjahuom 08.11.2017.\nIzraelska firma tužila Apple za korišćenje njene tehnologije 08.11.2017.\nMalo su Izraelu Hezbolah, Hamas, Islamska država i svi drugi militanti sa uperenim raketama na njegovim granicama, treba im samo još bivši američki državni sekretar da im deli lekcije o bezbednosti i samoubilačkim ustupcima... Verovatno će Izrael nekome biti kriv i ako beli medvedi pozelene, jer će se i to tretirati kao očigledna cionistička zavera!\nA vi ga kao zelite.


Beogradska filharmonija: Šubert, Glijer i Betoven - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Beogradska filharmonija: Šubert, Glijer i Betoven\nBeogradska filharmonija: Šef-dirigent Gabrijel Felc (foto: Marko Đoković / BGF)\nAh Neša 19. januar 2022. Klasika Postavite komentar\nBeogradska filharmonija i šef-dirigent Gabrijel Felc nastupiće u petak, 21. januara 2022. od 20.00, u Zadužbini Ilije M. Kolarca.\nNa programu su dela Šuberta, Glijera i Betovena, a sa orkestrom prvi put nastupa sopranistkinja Alina Vunderlin.\nCentralno delo na programu je veoma neobičan Koncert za koloraturni sopran Rajnholda Glijera, jedino delo na celom svetu koje je napisano za sopran ali bez ikakvog teksta.\nSvoju virtuoznost i tehničke mogućnosti u ovom zahtevnom delu pokazaće mlada sopranistkinja Alina Vunderlin, veoma tražena na operskim scenama širom sveta. Opus Glijera je „u prstima“ filharmoničara još od izvođenja monumentalne simfonije „Ilja Muromec“ koju su i snimili za CD izdanje zajedno sa Gabrijelom Felcom, koje je naišlo na respektabilnu svetsku kritiku.\n– Situacija u svetu je ponovo teška za klasičnu muziku jer se, nažalost, koncerti veoma često otkazuju. Zato je za nas muzičare, u današnje vreme velika privilegija i pravi luksuz da možemo da nastupamo uživo pred publikom. Ovoga puta pripremamo klasični repertoar, od Šubertove „Nedovršene simfonije“ do „Sedme“ Betovenove. To je super-test za nas jer tokom sezone želim da isprobamo sve simfonije koje ćemo izvesti na „Betoven maratonu“ istom danu, u junu 2022. – kaže Felc.\nUlaznice za koncert su u prodaji kako na filharmonijskoj blagajni kao i onlajn. (danubeogradu.rs)\nTagovialina vunderlin beogradska filharmonija gabrijel felc izlasci klasika kolarac muzika zima u beogradu\nPrethodni Bioskopski repertoari (20-26. januar 2022)\nSledeći Bez struje i bez vode u Beogradu, 20. januar 2022.


Čvršći stav EU prema Kini preko pravila o državnim subvencijama – Sandžaklija\nKomisija i dalje veruje da će dogovor postignut krajem 2020. pomoći u ispravljanju neuravnoteženih ekonomskih veza, ali su šanse za njega smanjene.\nNovim pravilima za ograničavanje poslovanja kompanija koje pomažu strane države, Evropska unija je, posle pogoršanja odnosa Brisela i Pekinga u poslednjih nekoliko meseci, pokazala čvršći stav prema Kini čije kompanije s državnim subvencijama imaju prednost na evropskim tržištima, pišu svetski mediji.\nEvropska zaštita od nefer konkurencije\nEvropska unija preduzela je u sredu, 5. maja, korake da se zaštiti od ekonomske konkurencije iz Kine koju smatra nefer, kao znak sve većeg nepoverenja pošto je Zapad uveo sankcije Kini zbog kršenja prava, a Peking odgovorio uzvratnim merama, ukazuje Rojters.\nEvropska komisija predstavila je planove za smanjenje zavisnosti od kineskih i drugih stranih snabdevača u šest strateških područja, kao i za ograničavanje mogućnosti kompanija koje su dobile strane subvencije da kupuju preduzeća iz EU ili učestvuju na javnim tenderima.\nKomesarka EU za konkurenciju Margret Vestager rekla je na konferenciji za novinare da već 60 godina postoje pravila koja kontrolišu državnu pomoć od evropskih vlada, ali nijedno koje sprečava da se strane subvencije koriste za kupovinu kompanija u zemljama Unije.\nEvropska komisija takođe je obustavila napore za ratifikaciju sveobuhvatnog sporazuma s Kinom o ulaganju (CAI), uvidevši da će teško dobiti podršku poslanika Evropskog parlamenta, pošto je, kako ukazuje Rojters, Peking uveo sankcije protiv pet njihovih kolega u uzvrtanim merama na sankcije iz EU.\nKomisija i dalje veruje da će dogovor postignut krajem 2020. pomoći u ispravljanju neuravnoteženih ekonomskih veza, ali su šanse za njega smanjene, ocenjuje Rojters.\nPolitika Evropske komisije za državnu pomoć deo je delikatnog pokušaja uravnoteženja odnosa s Kinom, prema kojoj Brisel sada želi da pokaže više snage, ali istovremeno da drži vrata za dijalog otvorenim, ističe Frans pres.\nPredložena pravila ne spominju konkretno Kinu, ali, kako ukazuje AFP, dolaze kada su odnosi EU i njenog drugog najvećeg trgovinskog partnera na najnižoj tački posle ljutite razmene sankcija zbog zabrinutosti za ljudska prava.\nPrema novim pravilima, antimonopolske vlasti EU sprovešće istrage stranih kompanija koje imaju podršku država van Unije a koje žele da preuzmu preduzeća u EU s godišnjim prometom većim od 500 miliona evra.\nIstraga o državnoj pomoći će takođe biti pokrenuta za subvencionisane kompanije koje učestvuju na velikim javnim tenderima u EU vrednim više od 250 miliona evra.\nAko bude neophodno, Brisel će moći da sprovede korektivne mere za sprečavanje narušavanja konkurencije, a u nekim slučajevima i da zabrani spornoj kompaniji spajanje s drugom u EU ili da dobije javni ugovor.\nNelegalna pomoć, ukazuje AFP može uključivati beskamatne zajmove, povlašćeni poreski tretman ili jednostavne direktne subvencije.\n‘Smanjivanje pukotine’ u propisima\nBrisel je već dugo nezadovoljan uvozom kineske robe proizvedene uz subvencije, zbog čega je najavio mere koje će obezbediti da evropske industrije više ne ugrožavaju strani investitori za koja su važila labavija pravila, navodi Asošiejtid pres.\nKomesar EU za unutrašnje tržište Tjeri Breton rekao je da se tim predlogom “smanjuje pukotina” u propisima kako bi se osiguralo da se sve kompanije ravnopravno takmiče.\nPod udarom pandemije COVID-19, privreda EU je već doživela udarac bez presedana. Korona virus takođe je ogolio zavisnost od strateških proizvoda u osetljivim sektorima, od energije do zdravstva u kojima EU želi da postane daleko autonomnija, što će, kako ocenjuje AP, ići na štetu Pekinga.\n“Kompanije su mogle da koriste strane subvencije za kupovinu preduzeća ovde u Evropi. Neki su uspeli da podriju svoje konkurente na javnim tenderima ne zato što su efikasniji, već zato što dobijaju finansijsku podršku od stranih zemalja. I to nije fer”, rekla je Vestager, dodajući “To mora da prestane.”\nPromena stava prema Kini\nPredložena pravila su najnoviji znak promene stava Evrope prema Kini, najvećem partneru Unije za robnu razmenu i ključnom tržištu za evropske izvoznike, ocenjuje Volstrit džurnal, ukazujući da je čvrst stav EU prema Kini donedavno bio je nezamisliv.\nPored toga što su politički odnosi Brisela i Pekinga pogoršani poslednjih meseci, mnogi evropski proizvođači, iako se u velikoj meri oslanjaju na kinesku potražnju za automobilima, luksuznim proizvodima i drugom robom, istovremeno su sve više uznemireni kako Kina uzima tržišni udeo u oblastima poput napredne proizvodnje i inženjerstva.\nAko ih odobre 27 vlada EU i Evropski parlament, pravila će pomoći u rešavanju sve veće zabrinutosti u Evropi zbog kineskih preduzeća koja se ojačana državnom podrškom nepravedno takmiče širom sveta, kako piše list, najnižim ponudama na javnim tenderima i nenadmašivim cenama za kupovinu kompanija. Zvaničnici EU takođe su zabrinuti što strane subvencije daju nepravednu prednost u kupovini evropskih inovacija, što dodatno slabi ekonomiju bloka.\nEvropski pristup Kini je takođe različit od američkog. Za razliku od SAD, EU ne želi da odvoji delove svoje privrede od kineske. Umesto toga, nada se da može da izvrši pritisak na Kinu da se pridržava međunarodnih pravila, dok istovremeno teži ekonomskim vezama.\nNova pravila suočavaju se sa značajnim preprekama, ocenjuje Volstrit džurnal. Kompromisni tekst moraće da se postigne između Evropske komisije, nacionalnih vlada EU i Evropskog parlamenta, što može trajati nekoliko godina. Iako predloge podržavaju najveće privrede EU, Francuska i Nemačka, neke vlade bi, prema navodima analitičara, mogle biti nerade da budu uvučene u spor EU i Kine, dok će se lobisti verovatno žaliti da će to dodatno zakomplikovati pravila u EU gde se kompanije već suočavaju s velikom birokratijom.\nEvropska komisija saopštila je da su napori na ratifikovanju investicionog sporazuma sa Kinom praktično suspendovani pošto su u martu Brisel i Peking razmenili sankcije zbog odnosa Kine prema Ujgurima u Sinđangu, piše Gardijan.\n“Sada smo u određenom smislu suspendovali… političke aktivnosti sa strane Evropske komisije”, rekao je u utorak, 4. maja, potpredsednik Evropske komisije Valdis Dombrovskis.\nOn je rekao da trenutno stanje odnosa Brisela i Pekinga “nije pogodno” za ratifikaciju sporazuma.\nIako izjava potpredsednika Evropske komisije ne sugeriše da dogovor formalno suspendovan, njegove reči, kako navodi Gardijan, ukazuju da su nedavne tenzije između Brisela i Pekinga umanjile apetit EU za takvim sporazumom s Kinom.\nEU i Kina su postigle kontroverzni sporazum o investicijama krajem decembra posle sedam godina pregovora.\nDogovor je tada branjen kao davno zakasnelo otvaranje ogromnog kineskog tržišta za evropske kompanije. Njegova ratifikacija bi moglo dovesti do toga da Peking olabavi neka svoja stroga pravila za strane kompanije, poput uslova da kompanija koja želi da posluje u Kini, mora s lokalnim partnerom napraviti zajedničko preduzeće.\nMeđutim, onda je u martu EU uvela sankcije četvorici kineskih zvaničnika uključenih u politiku Pekinga u Sinđangu, posle čega je Kina uvela sankcije protiv nekoliko poslanika Evropskog parlamenta, troje članova nacionalnih parlamenata, dva komiteta EU i više evropskih akademika koji se bave Kinom.\nAnalitičari, ukazuje Gardijan, kažu da izjava Dombrovskisa nije iznenađujuća i da odražava kako su se pogoršali odnosi Pekinga i Brisela poslednjih nekoliko meseci.


Početak/Virus Korona/Niš prednjači u vakcinaciji, juče samo jedan građanin pozitivan na koronavirus\nU Nišu je do sada vakcinisano skoro 25 odsto gradjana uzrasta od 18 do 30 godina, što je oko pet odsto više od proseka na nivou Srbije, izjavio je danas direktor niškog Doma zdravlja Milorad Jerkan.\nOn je za agenciju rekao da je prvu dozu vakcine protiv korona virusa primilo 56,6 odsto punoletnih stanovnika Niša, dok je obe doze primilo 46 odsto stanovnika.\n„Obe doze je primilo bezmalo 98.000 gradjana, a potrebno je da imamo još nešto više od 8.000 gradjana koji su primili obe doze da bi dostigli 50 odsto“, kazao je Jerkan.\nNajavio je da će do 20. juna više od 5.000 gradjana biti revakcinisano, pa se kako je rekao, može očekivati da do 25. juna Niš dostigne 50 odsto revakcinisanih stanovnika.\n„Dom zdravlja se može pohvaliti sa 90 odsto vakcinisanih zaposlenih, a pri tom je pet do šest odsto zaposlenih na bolovanju, a dva do tri odsto iz opravdanih razloga ne može da primi vakcinu“, izjavio je Jerkan.\nDodao je da se u Nišu obavlja i vakcinacija stranih državljana kojih je, nakon što su Vlada Srbije i Ministarstvo zdravlja doneli tu odluku, dnevno na vakcinalnim putnktovima bilo od 50 do 100, a sada imedju 300 i 400.\n„Predstoji nam ove nedelje vakcinacija 5.700 gradjana Makedonije koji su se prijavili preko Privredne komore Srbije. Očekuje nas veliki posao i angažovaćemo veći broj ekipa kako bi i naši gradjani i gradjani Makedonije primili vakcinu bez čekanja“, kazao je Jerkan.\nDodao je da očekuje „relaksirano“ leto kada je reč o epidemiji korona virusa.\n„Ukoliko procenat gradjana koji su primili prvu dozu vakcine tokom letnjih meseci podignemo na 70 odsto, odnosno ukoliko budemo imali 55 do 60 odsto revakcinisanih gradjana, imaćemo i mirnu jesen. Ukoliko to ne postignemo moguće da ćemo imati jesen koja neće biti dobra“, istakao je Jerkan.\nPodsetio je da su prošle godine tokom novembra naglo počeli da skaču brojevi pregleda i broja obolelih u kovid ambulanatama u Nišu.\n„Imali smo do novembra dnevno 400 do 500 pregleda, a onad se broj popeo na 2.000, što je zasta mnogo“, kazao je Jerkan.\nOn je kazao da epidemiloška kriva u Nišu „najzad ide naniže“.\n„Juče smo imali u kovid ambulantama 127 pacijenata, od kojih je samo jedan bio pozitivan, doduše, nedeljom je uvek manji broj pacijenata i broj pozitivnih. Proteklih radnih dana broj novoobolelih od korona virusa bio je od dva do četiri“, kazao je Jerkan.\nDodao je da je trenutno broj novoobolelih od kovida u Nišu identičan onom koji je beležen juna prošle godine.\nCOVID-19 Dom zdravlja Koronavirus\nNiš prednjači u vakcinaciji. Vakcinisano i najmlađe dete koje ima 12 godina\nEpidemiološka situacija u Nišu za sada dobra\n14. juna 2021. u 14:59\nJel su se ti podaci proverili sa Beogradom? Jel samo meni cudno kako to da Nis prica da je u svemu najbolji i samo DZ Nis i Nis i samo to Jerkan prica ni ministar ni premijerka ni predsednik niko, samo Jerkan. Svako svog konja hvali ali ovaj ga malo pretera.I to samo prica, nema dokaza statistike,samo prica. Inace, jel rekao kako to da je 90% radnika vakcinisano i sta su morali da prodju? Jel rekao kad ce u penziju posto vec godinu dana bi trebalo da prima penziju a ne da sedi u direktorskog fotelji. Kad ce se ovom coveku stati na put?


Vučić: Ne krijemo od Rusa da hoćemo u EU : Nadlanu.com\nVučić: Ne krijemo od Rusa da hoćemo u EU\nObjavljeno 4. jul 2014. / 13:55:36\n"Srbija želi dobre odnose sa Ruskom Federacijom, što nisam krio ni u Parizu. I mislim da je to najpošteniji mogući odnos", rekao je Vučić u intervjuu koji je dao tokom jučerašnje zvanične posete Francuskoj.\nNa pitanje šta posle posete Parizu očekuje od predstojeće posete Rusiji, premijer je rekao da očekuje "dobre i otvorene razgovore, u kojima će Rusi izneti svoje teme za saradnju, ali i neke zamerke".\nOn je naveo da bi moglo biti zamerki oko neplaćanja duga za gas i precizirao da je reč o nešto malo manje od 300 miliona evra, što će se rešavati zajedno s Rusima.\n"Iznećemo naše želje za dobru saradnju, a verovatno i neke prigovore", rekao je Vučić.\nOdgovarajući na novinarsku konstataciju da će jedna od tema tokom njegove posete Moskvi sigurno biti i stav Srbije prema Ukrajini, šef srpske vlade je rekao da Srbija "poštuje teritorijalni integritet Ukrajine, ali ne uvodimo sankcije Rusiji". Kao glavni utisak sa susreta u Parizu, Vučić je istakao da je Srbija dobila punu podrsku za napore koje čini na putu reformi, a da su "francuske kompanije veoma zainteresovane da u velikom broju dodju u našu zemlju".\nOd projekata koji bi najbrže mogli da se ostvare, Vučić kaže da očekuje da bi kompanije "Hačinson", koja proizvodi gume u auto-moto industriji, moga da dodje u Srbiju.\n"Zainteresovani su da zaposle od 300 do 500 ljudi. Takodje, važno nam je da dodju "Vinči" i "Alstom". Reč je o najmoćnijim francuskim kompanijama. Blizu smo razgovora o tome da raspišemo tendere", rekao je premijer.\n"Ipak, ono što je najvažnije, to je novac. Mislim da smo na putu da to rešimo. Razgovarao sam u Parizu s 'Alstomom' i doći će veoma brzo u Beograd, kao i 'Vinči' i 'Buig", rekao je premijer Vučić.\nŠef srpske vlade je dodao da Srbija mora se spremi za pripremnu konferencija za žrtve poplava, koju je inicirala Francuska, i koja će se održati 8. jula u Parizu. On je rekao da će u Briselu 16. jula biti održan zvanični deo da će tu Srbija dobiti političku podršku.\n"To je važno da bi se znalo šta je Srbiju pogodilo", rekao je Vučić za "Novosti".


English Български Српски\nDobrodošli u QuesTour\nIstražite skrivene dragulje prekograničnog regiona Bugarske i Srbije! Zaronite u uzbudljivo putovanje po regionu, otkrijte veličanstvene prirodne, kulturne i istorijske lokalitete, pozdravite lokalnu kulturu i tradiciju, kušajte lokalnu hranu i vina i postanite deo naše zajednice!\nNaša QuesTour akademija pruža uvid u glavne teme poput održivog korišćenja kulturnog i prirodnog nasleđa, savete i trikove kako stvoriti i upravljati uspešnim turističkim proizvodom itd.\nOtkrijte tragove legendarnih mitskih bića\nZanatlijska mašina vremena\nSearching for long-forgotten treasures\n1 Legende oživljavaju\n2 Zanatlijska mašina vremena\n3 Put legionara\nMODUL 1: TRŽIŠTE I UPRAVLJANJE U TURIZMU 1 MODULE\nMODUL 2: PRILIKE ZA STVARANJE USPEŠNIH PROIZVODA IZ TURIZMA 2 MODULE\nMODUL 3: ODRŽIVO UPRAVLJANJE KULTURNIM I PRIRODNIM NASLEĐEM 3 MODULE\nMODUL 4: SPECIFIČNOSTI AVANTURE I KULTURNOG TURIZMA 4 MODULE\nMODUL 5: TRŽENJE I UPRAVLJANJE TURISTIČKIM DESTINACIJAMA 5 MODULE\nMODUL 6: POSLOVNI MODELI ZA ODRŽIVI RAZVOJ TURIZMA 6 MODULE\nProjekat sufinansira EU kroz Interreg-IPA Program prekogranične saradnje Bugarska – Srbija.\nOva platforma je kreirana i održavana uz pomoć Evropske unije kroz Interreg-IPA CBC Program Bugarska-Srbija, CCI broj 2014TC16I5CB007.\nSadržaj ove platforme je isključivo odgovornost njenih autora i Nacionalnog turističkog klastera „Bugarski turistički vodič“ i ni na koji način ne može odražavati stavove Evropske unije ili Upravnog organa programa.\nProjekat „QuesTour“ - Valorizacija i kapitalizacija neistraženih prirodnih, kulturnih i istorijskih resursa u prekograničnoj regiji Bugarska - Srbija, CB007.2.13.225\nQuesTour Želimo da vas obavestimo da ovaj sajt koristi kolačiće u analitičke i statističke svrhe, kao i da vam olakša pregledanje. Klikom na dugme "Slažem se", slažete se sa upotrebom ovih kolačića u skladu sa našim Smernicama za obradu kolačića. Ovde pročitajte kako obrada ličnih podatka.


BANJALUKA, Republika Srpske je spremna da samostalno i u narednom periodu izmiruje sve dospjele rate ino-duga. Federacija BiH koja to ne čini moraće platiti zatezne kamate, rekao je ministar finansija RS Zoran Tegeltija. CAPITAL objavljuje kompletan “Plan dinamike servisiranja vanjskog duga u prvom kvartalu 2012. godine sa spiskom kreditora” : Plan uplata za I kvartal 2012. godine(1)\nZа nepune dvije sedmice RS stiže rata ino-duga, veća od dosadašnje dvije. BiH je EIB i EBRD, saznaje CAPITAL, dužna 30. januara isplatiti šest miliona, od čega RS 2,5 miliona maraka.\nMinistar finansija RS za blokadu okrivljuje Ministarstvo finansija i trezora BiH koje odbija da da tehničku saglasnosti da se sa posebnog podračuna Centralne banke BiH izmire dospjele rate za ino-dug.\n„Svjesni smo da pojedine države bankrotiraju jer nemaju čime da izmire svoje ino-obaveze, a BiH ima novac izdvojen kod Centralne banke, ali neko, iz nekih interesa, ne želi da da nalog“, kaže Tegeltija.\nMinistar finansija Srpske očekuje da se problem riješi tek formiranje novog Savjeta ministara BiH, kada će na čelo Ministarstva trezora i finansija BiH biti imenovan novi ministar umjesto sadašnjeg Dragana Vrankića.\nTegeltija je demantovao informacije da su EBRD i druge međunarodne finansijske institucije odbile uplatu rate kredita od RS, zato što je ona to učinila samostalno, a ne zajedno sa FBiH.\n„Naravno da je EBRD prihvatila, čak su nam rekli da RS neće platiti zatezne kamate, što će nažalost Federacija BiH morati uraditi jer ona nije izmirila svoje obaveze“, ističe Tegeltija.\nSolo potez Srpske da sama plati dvije dospjele rate ino-duga, spasiće je troškova, ali ne i svih posljedica.\nMinistar Tegeltija potvrdio je da je iz EBRD stiglo upozorenje da se stvara loša slika o cijeloj BiH, sve dok se neotplate kompletne rate kredita.\nU Upravi za indirektno oporezivanje BiH očekuju upustva od ministara entiteta i sa nivoa BiH, šta da uradi sa novcem koji je prebačen na poseban podračun Centralne banke.\nZa RS su prihvatljive obe varijante, kaže ministar Tegeltija, da se novac koji stoji na podračunu Centralne banke vrati, ali i da se koristi za sledeće rate kredita.\nTagovi: ino dugkreditministar finansijaplan otplatetegeltijatopvazno


Koalicija na čelu sa SAD počela povlačenje iz Sirije\n11. januar/siječanj, 2019.\nVojna koalicija na čelu sa SAD počela je povlačenja trupa iz Sirije, izjavio je danas američki vojni zvaničnik. Portparol američke koalicije koja se bori protiv džihadista “Islamske države”, pukovnik Šon Rajan, rekao je da su SAD započele "proces planiranog povlačenja iz Sirije".\nDetalji vezani za povlačenje nisu saopšteni iz bezbednosnih razloga.\nOpoziciona sirijska Opservatorija za ljudska prava saopštila je da operacija počela sinoć.\nOva organizacija sa sedištem u Britaniji navela je da je konvoj od 10 oklopnih vozila i kamiona iz severoistoka Sirije prešao u Irak.\nPotvrda o početku povlačenja dolazi u trenutku kada Turksa preti da će napasti Kurde, koji su američki partneri u borbi protiv islamista u Siriji.\nU ovoj zemlji se nalazi oko dve hiljade američkih vojnika. Odluka predsednika SAD Donalda Trampa u decembru da povuče trupe izazvala je konfuziju u regionu, kao i kritike pojedinih njegovih generala i savetnika za nacionalnu bezbednost a dovela je i do ostavke ministra odbrane Džejmsa Matisa.\nOstavka američkog ministra odbrane\nUsledile su i kritike da SAD napuštaju svoje kurdske saveznike u trenutku kada Turska preti da ih napadne.\nTrampov savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton izjavio je u nedelju da američke trupe neće napustiti severnoistočni deo Sirije sve dok se u potpunosti ne porazi “Islamska država” i zaštite kurdski borci, što je nagoveštavalo da će biti usporeno njihovo povlačenje nakon naredbe da se to odmah učini.\nDržavni sekretar SAD Majk Pompeo, koji je ovih dana u poseti Bliskom istoku, takođe nastoji da uveri Kurde da će biti bezbedni kada se američke trupe povuku.\n“Ovo su ljudi koji su se borili sa nama i veoma je važno da osiguramo da budu zaštićeni”, kazao je Pompeo tokom posete Irbilu, glavnom gradu iračke autonomne oblasti Kurdistan.\nNakon odluke da povuče američke trupe, Tramp je ove sedmice rekao da “ćemo napustiti (Siriju) u odgovarajućem ritmu dok se istovremeno borimo protiv ISIS”.\nTramp: Povlačenje vojnika iz Sirije će se odvijati oprezno\nKurdski zvaničnici su u međuvremenu tražili razjašnjenje od Vašingtona o njegovim namerama, jer ih povlačenje američkih trupa ostavlja izloženim napadima turske armije sa jedne, kao i sirijskih snaga sa druge strane.\nDezinformacijama protiv činjenica\nDezinformacijama protiv zapadnih medija\nKuda ide pravosuđe BiH?\nSudovi Crne Gore će reći čija je crkvena imovina\nNove američke sankcije za Iran\nRohani: 'Idiotske sankcije' zatvorile vrata diplomatiji\nTomas de Val: Nasilje na ulicama Tbilisija očekivano\nPolitičko rješenje na čekanju u Trampovom planu za Bliski istok\nMilorad Ulemek Legija i Zvezdan Jovanović oslobođeni otpužbi za oružanu pobunu\nRusiji omogućen povratak u Savet Evrope\nVenecijanska komisija: Moguće promjene vlasništva nad crkvama u Crnoj Gori\nOpozicioni kandidat ponovo pobedio na izborima u Istanbulu\nMađarska pod komunizmom\nBeograd pod vodom\nCrna Gora pod hibridnim štitom\nNa raskršću svjetova\nGrađani protiv seče stabala: 'Košutnjak zove'\nRetrospektiva 'Perspektive': Prva epizoda - Prijedor\nStvara li se veštačka humanitarna kriza na severu Kosova?\nPoplave u Beogradu, odgovornost i građana i vlasti


Objavljen Izvještaj o reviziji Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu\nPodgorica, 13 oktobar 2021. godine - Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju i reviziju pravilnosti Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije i utvrđenog činjeničnog stanja, Kolegijum u sastavu dr Milan Dabović, predsjednik Senata i rukovodilac Kolegijuma i Zoran Jelić, senator i član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje na finansijsku reviziju i negativno mišljenje na reviziju pravilnosti Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu.\nDržavna revizorska institucija skreće pažnju da je finansijskom revizijom utvrđeno da ostale prihode u Predlogu zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu treba uvećati u iznosu od 76.857,64€, za isti iznos smanjiti primitke od prodaje imovine i korigovati gotovinski deficit, tako da iznosi 426.075.413,22€. Istovremeno, revizijom je utvrđeno da je potrebno umanjiti neto povećanje neizmirenih obaveza u iznosu od 89.151,50€ i shodno tome, koriguje se modifikovani gotovinski deficit na iznos 440.237.421,25€. Ministarstvo finansija i socijalnog staranja – Državni trezor nije u potpunosti uskladilo vođenje Glavne knjige trezora sa Pravilnikom o jedinstvenoj klasifikaciji računa za budžet Crne Gore i budžete opština. Isto tako, Ministarstvo finansija i socijalnog staranja kroz sistem Glavne knjige trezora nije u cjelosti obezbijedilo evidenciju stanja finansijske imovine (klasa1), kao ni evidenciju obaveza (klasa2) u skladu sa Pravilnikom o jedinstvenoj klasifikaciji računa za budžet Crne Gore i budžete opština.\nRevizijom pravilnosti Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu je utvrđeno da potrošačke jedinice nijesu u svim materijalno značajnim aspektima uskladile poslovne aktivnosti sa zakonskim i drugim propisima koji regulišu budžetsko poslovanje u Crnoj Gori.\nU Izvještaju o reviziji Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu, Državna revizorska institucija je dala ukupno sedamdeset četiri (74) preporuke, od čega je sedam (7) sistemskih preporuka i to:\n- Preporučuje se Skupštini Crne Gore da razmotri mogućnost da godišnjim zakonom o budžetu uvede normu kojom se zabranjuje preusmjeravanje sredstava sa pozicije kamata na druge izdatke.\n- Imajući u vidu da je način finansiranja JP „Morsko dobro“, Veterinarske komore i veterinarskih ambulanti i Fonda za zaštitu životne sredine doo utvrđen i usklađen sa zakonima, predlaže se da nadležna ministarstva preispitaju postojeća zakonska rješenja i razmotre mogućnost da se navedena pravna lica, koja su dio sistema finansiranja po osnovu javnih prihoda, finansiraju kroz sistem budžeta Crne Gore.\n- Potrošačke jedinice su dužne da u zakonom predviđenom roku plaćaju dospjele obaveze nastale po osnovu sudskih presuda, sudskih rješenja i rješenja Agencije za mirno rješavanje radnih sporova u cilju izbjegavanja nastanka dodatnih troškova prinudnog izvršenja.\n- Preporučuje se da sve potrošačke jedinice, prilikom planiranja budžeta, obezbijede usaglašeno stanje neizmirenih obaveza sa Zaštitnikom imovinsko - pravnih interesa Crne Gore i isto prezentiraju Ministarstvu finansija i socijalnog staranja.\n- Potrošačke jedinice su dužne da, u saradnji sa Ministarstvom finansija i socijalnog staranja i Zaštitnikom imovinsko-pravnih interesa Crne Gore, a u cilju izbjegavanja nastanka dodatnih troškova prinudnog izvršenja po osnovu sudskih presuda, sudskih rješenja i rješenja Agencije za mirno rješavanje radnih sporova planiraju sredstva kojima će se izvršavati ove obaveze u zakonom utvrđenom roku.\n- Državna revizorska institucija skreće pažnju da je potrebno da predlagači zakona usaglašavaju nomenklaturu prihoda sa njihovom ekonomskom suštinom.\n- Državna revizorska institucija skreće pažnju na član 43 stav 3 Zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti gdje treba preispitati hijerarhiju nadležnosti u vezi korišćenja sredstava stalne i tekuće rezerve.\nDržavna revizorska institucija je izvršila kontrolu realizacije preporuka datih u Izvještaju DRI o reviziji Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2019. godinu. Na osnovu nalaza utvrđenih revizijom Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godine, Državna revizorska institucija je utvrdila da je realizovano dvanaest (12) preporuka, dvadeset tri preporuke (23) nisu realizovane, sedam (7) preporuka djelimično realizovano, dok je u toku realizacija dvije (2) preporuke.\nKonačan Izvještaj o reviziji Predloga zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2020. godinu sa Rezimeom Izvještaja je dostupan na zvaničnoj internet stranici DRI.\nIzvještaj o reviziji Predloga zakona o završnom računa budžeta Crne Gore za 2020. godinu\nRezime Izvještaja o reviziji Predloga zakona o završnom računa budžeta Crne Gore za 2020. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Demokratske Crne Gore za 2020. godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja JU „Crnogorsko narodno pozorište“ za 2020. godinu »


NE ODUSTAJU OD ŠTRAJKA: U fabrici "Fijat lastik" u Kragujevcu nezadovoljni izmenama pravilnika o radu | Novosti.RS\nZoran Miljković iz Samostalnog sindikata "Fijat plastik" kaže za "Novosti" da u prekidu rada učestvuju gotovo svi radnici tražeći da im se vrati ono što im je oduzeto izmenom Pravilnika o radu. On ističe da poslovodstvo još uvek ne želi da pregovara, i najavljuje da su spremni da štrajkuju do ispunjenja zahteva.\n- Samo su nam regres smanjili više nego duplo, a time i prosek plate koja se računa u 12 poslednjih mesečnih primanja - objašnjava Miljković. - Mi ne možemo da pređemo preko toga da nam uzimaju hleb iz usta u ovom teškom periodu kada radnici imaju problema sa egzistencijom.\nOn navodi da je "Fijat" dobio prošle godine pomoć države za sve zaposlene u vidu minimalca, za pet meseci, kao i da se sve što proizvedu odmah proda. Do promene\nRADNICI koji štrajkuju od poslovodstva zahtevaju isplatu regresa u vrednosti prosečne zarade u Srbiji, isplatu toplog obroka od 20 odsto prosečne zarade, isplatu neradnih dana u iznosu od 65 odsto osnovne zarade, isplatu minulog rada od 0,5 procenata po godini radnog staža i isplatu za rad na državni praznik od 120 odsto preko osnovne zarade.\nPravilnika o radu došlo je nakon što su radnici odbili da potpišu novi Kolektivni ugovor ne prihvatatajući, kako kaže, izmene koje se odnose na umanjenje njihovih prava.\n- Tu je bila i stavka da se odričemo prava na štrajk koje nam je garantovano Ustavom - kaže Miljković. - Onda je poslodavac jednostrano promenio Pravilnik o radu, a da nas nije ni obavestio, a to je dužan da uradi, jer smo mi reprezentativni sindikat. Jednočasovni prekid rada nastavljamo u petak i svakog radnog dana u "Fijatu" ćemo štrajkovati dok ne budu ispunjeni naši zahtevi.\nU kompaniji "Fijat Krajsler automobili Srbija", koja je vlasnik "Fijat plastika", nisu hteli da komentarišu aktuelnu situaciju. Ta fabrika proizvodi delove za model "Fijat 500L" i elemente po porudžbini za druge automobile. Prema nezvaničnim informacijama zaposleni u "Fijat plastiku", kada se ne radi pun mesec, plata se kreće između 35 i 40 hiljada dinara, a kada se radi pun mesec plata je 40-44 hiljade dinara. To variranje, koje se kreće i do 10 hiljada, što je već postalo uobičajeno, već je preveliki udar na kućni budžet radnika, čak i bez aktuelnog smanjenja zarade.\nKragujevac Fabrika sindikat štrajk upozorenja Zoran Miljković "Fijat plastik"\nTopli obrok ,participacija za isti se placa samo za dane radne a ne i kad je neko na bolovanju ,godisnjem,visina placanja je u skladu sa cenom prosecnog rucka,,,za rad na drzavne praznike je uvek bilo pa i na Zapadu 100 % ( duplo ) placeno vreme rad po satu,,nesto sete pomesali loncice,,Fijat- Chrysler se spaja sa corporacijom Renault a ovi pak sa Peugeot-Citroen,,tako da u mega korporaciji Fijat Kragujevac sa problemima ne predstavlja nista znacajno,,ocas se mogu iseliti iz Srbije,,nego ajde vi ko znate diplomatski da razgovarate umesto pretnji , pokusajte da se dogovorite na pristojan nacin,i onako ste puno puta bili placeni a ne radite ,,\nalo je malo sto su nam ukinuli pravo na strajk , neka se ukinu i plate i da radimo kao u logoru Ausvic


Američka pevačica Tejlor Svift je za godinu dana zaradila 170 miliona dolara, zahvaljujući čemu se ova 26-godišnjakinja našla na čelu Forbsove liste na kojoj je 30 najbogatijih slavnih ličnosti mlađih od 30 godina.\nSvift je zaradila 60 miliona dolara više od drugoplasiranog četvoročlanog benda One Direction.\nNa trećoj poziciji je fudbaler Barselone i Argentine Lajonel Mesi, koji je u periodu od 1. juna 2015. do 1. juna 2016. godine zaradio 81,5 miliona dolara.\nIako su se samo četiri žene našle među ukupno 37 ličnosti (jer su na listu 30 najbogatijih ušla i dva višečlana muška muzička benda), tri od njih su se našle u vodećih pet – pevačica Adel koja je zaradila 80,5 miliona dolara i Rijana koja je inkasirala 75 miliona dolara.\nPeto i šesto mesto dele pevač Džastin Biber (22), naš teniser Novak Đoković i košarkaš Kevin Durant, koji su u godini dana zaradili po 56 miliona dolara.\nZa njima slede pevač benda Vikend sa zaradom od 55 miliona dolara, golfer DŽordan Spit i ragbista Kem NJuton sa po 53 miliona dolara.\nDženifer Lorens, jedina glumica na listi i najplaćenija u Holivudu, zauzela je 12. poziciju zahvaljujući zaradi od 46 miliona dolara.


Turnir na Želovom - Ozonpress :: internet portal\nVeć dvadseset osmi put, u Čačku, na popularnom igralištu KK Železničar, kraj železničke stanice, održava se basket turnir „Predrag Prevo Vučićević“. Učešće je uzelo 54 ekipe, u svim kategorijama, od mlađih pionira (5), pionira (9), kadeta (11), juniora (11) i seniora (18).\n„Basket turnir, tri na tri, bez prekida održava se od 1988. godine i to je najstariji turnir u Srbiji“, kaže direktor KK Železničar Miloš Bohinjac. „Interesantno, prvi turnir osvojili smo Vlade Androić, sadašnji pomoćni trener u Fenerbahčeu, Mirko Drobnjak, Zoran Živković i ja. Što se ovogodišnjeg takmičenja tiče prva faza se igra po grupama, a zatim počinju četvrtfinalne borbe do finala. Takođe, tradicionalno će biti i nadmetanje u šutiranju trojki“.\nTurnir će trajati najmanje dvadset dana, u zavisnosti i od vremenskih prilika, a za učesnike su obezbeđene i vredne nagrade.\n„Svi pobednici će dobiti medalje i pehare, najstarijima su obezbeđene i novčane nagrade, a najmlađima školski pribor. Želeo bih ovom prilikom da se zahvalim kompaniji Mozzart, gradu Čačku, PS-u i mnogim drugim firmama koje su pomogle da organizujemo ovo nadmetanje“, zaključio je Bohinjac.


Naslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Vrhovni sud RS odlučio u korist Fate Orlović\nBiH – Vrhovni sud Republike Srpske ukinuo je drugostepenu presudu Okružnog suda u Bijeljini u vezi sa nagodbom o uklanjanju pravoslavne crkve iz dvorišta kuće Fate Orlović u Konjević-Polju, potvrdio je za agenciju Anadolija njen advokat Fahrija Karkin.\nNaser Tachi 8. Juna 2012. At 16:25\nDova je uslisena ,nije bilo lako svih ovih godina dragoj nam Bosnjakinji pre svega pravoj muslimanki koja je kako sama rece bila uporna.\nALLAH.DZ. uporne uvek dobro nagradi kao i u ovom slucaju.Koja je to samo bila drskost od strane SPC da podigne crkvu na tudjem zemljistu i to u vlasnistvu Bosnjaka.\nOvakav slucaj ne verujem da je zabelezen u novije vreme,i to dokazuje koliko je samo pravoslavna crkva umesana u politiku.\nNije ovo srpska odluka o izmestanju ove crkve ,vec je to uradjeno pod medjunarodnim pritiskom,zahvaljujuci nekim Bosnjacima koji nisu u vladi ali su prave patriote BIH ,i oni su dakle predocili ovaj problem mnogim Evropskim zvanicnicima ,i tako to na kraju biva kad srbi moraju pod pritiskom da popuste.


U TOKU ZIMSKO BROJANJE PTICA\nHome > Reportaže > U TOKU ZIMSKO BROJANJE PTICA\n12 Januara, 2019 12 Januara, 2019 admin354Leave a Comment on U TOKU ZIMSKO BROJANJE PTICA\nVolonteri i saradnici Ruralnog centra Sova iz Sremske Mitrovice u periodu od 10. do 20. januara vrše zimski popis ptica močvarica na teritoriji Srema i severne Mačve. Pozivaju se svi zainteresovani da se jave pute mejla ruralni.centar.sova@gmail.com ili fejsbuk stranice udruženja radi lakše komunikacije i organizacije odlaska na terene.\nNaime, Međunarodni popis vodenih ptica (International Waterbird Census – IWC) predstavlja jedan od najstarijih i najmasovnijih akcija monitoringa ptica u svetu, započet još 1966. godine. IWC se u Jugoslaviji/Srbiji različitim intenzitetom sprovodio od 1982. godine i zaista predstavlja najstarije organizovano popisivanje ptica na našem prostoru. Održavanje IWC-a u Srbiji se 2019. godine sprovodi od 10. do 30. januara kada popisivači treba da u koordinaciji sa svojim lokalnim koordinatorima posete svoje planirane lokalitete.\nUdruženje ruralni centar Sova će u koordinaciji sa Društvom za zaštitu i poručavanje ptica Srbija organizovati obilaske terene duž Save i Zasavice.\nDEČAK JOVAN KOLUNDŽIJA PRVA SREMSKOMITROVAČKA BEBA


Pripadnik Noćnih vukova iz Inđije osumnjičen za zastrašivanje novinarke Verice Marinčić - Javni servis\nPrema zvaničnim informacijama iz Agencije za privredne registre, u opštini Inđija su registrovana dva moto kluba i to “Inđija 2003” i moto kub “MK Inđija”. Pomenuutim klubovima je takođe na istom konkursu dodeljen novac iz budžeta: moto klubu “Inđija 2003” za organizovanje motorijade, ukupno 430 hiljada dinara, dok je drugom klubu “MKOba moto kluba u različito vreme organizuju međunarodne moto skupove, “Inđija 2003” u junu dok drugi klub “MK Inđija” moto skup organizuje mesec dana nakon toga. Za razliku od pomenuta dva moto kluba, novac građana Inđije je „Noćnim vukovima“ dodeljen za “Aktivnosti udruženja ljubitelja motocikala NIGHT WOLVES M.G. SERBIA“, ponovićemo – bez preciziranja o kakvim aktivnostima je reč.\nNa sajtu ogranka iz Srbije piše da se “Klub oslanja na pravoslavne korene i poštuje istoriju svoje zemlje”. Inđija” dodeljeno 350 hiljada dinara.\nTekst prenet sa portala AutonomijaInfo-VOICE


Dispečer u domaćem transportu u odeljenju distribucije na teritoriji Srbije će imati ulogu u komunikaciji sa prevoznicima i klijentima odeljenja distribucije i u ubeležavanju obavljenih transporta.\nKomunikacija sa prevoznicima, vozačima i naručiocima transporta\nOrganizacija i praćenje izvršenja transporta\nKreiranje transportne dokumentacije\nVođenje evidencije o transportima\nUčestvovanje u projektima kontinuiranog unapređenja\nMogućnost učestvovanja u kompleksnijim zadacima i tenderima\nMogućnost učenja i obavljanja naprednijih zadataka iz oblasti transporta\nSpremnost za rad u tri smene, najvećim delom prva i druga, povremeno treća\nPrednost će biti data kandidatima sa visokom stručnom spremom iz oblasti saobraćaja i logistike koji imaju ambicije za učenje, napredovanje i obavljanje kompleksnijih zadataka\n0 do 10 godina radnog iskustva u oblasti skladištenja i transporta\nNapredno poznavanje MS Office (Word, Excel, Power Point, Outlook)\nVisok nivo organizacije i komunikacije, preciznost, orijentisanost na detalje\nNudimo uzbudljivo radno mesto u dinamičnom okruženju i u motivisanom timu. Radno mesto takodje nudi mogućnosti za učenje i razvoj. Postoji mogućnost zapošljavanja dva kandidata, jednog sa srednoj stručnom spremom i jednog sa visokom stručnom spremom.\nKuehne+Nagel je osnovan 1890. godine u Bremenu u Nemačkoj, a međunarodno sedište kompanije se nalazi u Cirihu (Schindellegi). Sa preko 86.000 zaposlenih na 1.300 lokacija u više od 100 zemalja Kühne + Nagel Grupa je jedna od vodećih svetskih logističkih kompanija. Jak položaj Kompanije zasnovan je na organizovanju transporta u pomorskom, vazdušnom i kopnenom saobraćaju i ugovornoj logistici, sa jasnim fokusom na obezbeđivanju naprednih IT rešenja svojim klijentima.


Po sopstvenom priznanju, Nada Topčagić novac od pevanja po svadbama širom Evrope i sveta uložila je u stanove, kuće i vikendice, a neke od njih godinama rentira. Ona poseduje vredan stan u strogom centru Beograda, kuću u Kaluđerovini na Crnogorskom primorju, vikendice na Tari i u Starim Banovcima, vilu na Vračaru i još nekoliko nekretnina po centru prestonice. Procenjuje se da samo od izdavanja mesečno prihoduje oko 10.000 evra, od čega 2.000 evra dobija za rentiranje kuće na Vračaru, piše "Kurir Stars".\nKako se navodi, njena koleginica Zlata Petrović takođe poseduje više nekretnina, a sve su u Beogradu.\nPored dupleksa u Mirijevu, pevačica ima mali stan na Bulevaru kralja Aleksandra, zatim veoma vrednu nekretninu u Ulici maršala Birjuzova, kao i jednu na periferiji grada. Prema proceni, ona od izdavanja nekretnina zaradi između dve i tri hiljade evra mesečno.\n"JEDEM ONO ŠTO ZASADIM U SVOJOJ BAŠTI" Pevačica mesecima boravi u kući na Tari, radi sve poslove: "Ne da mi nije teško, nego uživam"\nNi Dara Bubamara ne mora da brine za egzistenciju. Nedavno je kupila stan u Beogradu na vodi, vredan 350.000 evra, koji planira da izdaje, a pored toga poseduje i luksuznu nekretninu na Dedinju, kao i u Novom Sadu, navodi pomenuti list.\nVIDEO: Kuća pevačice Angeline\nNa gajbi kod Angeline


Uskoro niža međubankarska naknada u Srbiji - Infobrif\nUskoro niža međubankarska naknada u Srbiji\nObjavljeno 23.04.2019. u 17:51\nMeđubankarska naknada u Srbiji će od 18. juna biti na evropskom nivou odnosno biće 0,2 odsto od vrednosti izvršene transakcije za debitne i 0,3 odsto za kreditne kartice, izjavio je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić.\nOn je, na Jahorina ekonomskom forumu na panelu posvećenom inovacijama u finansijskom sektoru, rekao da je za klijente, ali i za trgovce, najvažnije da je već sada smanjena međubankarska naknada na maksimalnih 0,5 odsto vrednosti obavljene transakcije za debitne i 0,6 odsto za kreditne kartice, navedeno je u saopštenju.\n„Kada govorimo o digitalnoj transformaciji, moramo istaći, pre svega, spremnost države da se, u saradnji sa bankama i privredom, aktivno zauzme za stvaranje neophodnih uslova u kojima bi digitalizacija imala pun zamah. Projekat uvođenja Instant Plaćanja koji vodi Narodna banka Srbije jedan je od najboljih primera uspešno realizovane saradnje na uspostavljanju jednog ovako važnog sistema“, rekao je Vasić.\nGrađani se od jutros žale na ovaj problem, oglasile se…\nKao rezultat toga, dodao je, postoji testno okruženje za fintek kompanije za platne sisteme po odobrenju NBS, čime su otvorena vrata i za naredne projekte“, naveo je Vasić.\n„Ono što svakako treba izdvojiti kao značajnu inovaciju u srpskom bankarstvu jeste donošenje odgovarajuće odluke o uslovima i načinu utvrđivanja i provere identiteta fizičkog lica i zakonskog zastupnika, korišćenjem sredstava elektronske komunikacije. To znači da će biti omogućena video identifikacija bez fizičkog prisustva tih osoba u banci, a radi mogućeg poslovnog odnosa i pružanja određenih usluga“, naglasio je Vasić.\nJahorina ekonomski forum održava se pod nazivom „Ekonomija novog doba – inovacije, digitalizacija i komunikacione tehnologije kao baza ekonomskog razvoja“.\nOrganizator je Udruženje ekonomista Republike Srpske SWOT, u saradnji sa Savezom ekonomista Srbije.\nDebitne karticeKreditne karticeMeđubankarska naknada\nČudo: Žena se probudila iz kome posle 27 godina\nDveri i Nova Srbija: Prekršili su dogovor opozicije i izneverili Sporazum sa narodom


Novi sjajan gol Despotovića u sigurnoj pobedi Rubina (VIDEO) | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Evropska takmičenja Novi sjajan gol Despotovića u sigurnoj pobedi Rubina (VIDEO)\nNovi sjajan gol Despotovića u sigurnoj pobedi Rubina (VIDEO)\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde Đorđe Despotović nastavio je sa odličnim igrama u dresu Rubina iz Kazanja.\nDespotović je u pobedi njegove ekipe nad Arsenalom iz Tule od 3:1, postigao drugi gol na meču.\nOn je postigao najlepši gol na meču u 22. minutu utakmice i bio jedan od najzaslužnijih za novu pobedu Rubina.\nОчередная красота от Деспота и голевая Бакаева 💪#РубинАрсенал 2⃣:0⃣ pic.twitter.com/Xl58QrdWZT\nBio mu je to šesti gol u sezoni, a i upisao je i dve asistencije.\nPopularni Desport je jedan od najboljih igrača Rubina ove godine.\nSa druge strane, za Arsenal iz Tule je svih 90 minuta odigrao još jedan bivši fudbaler Crvene zvezde, Goran Čaušić.\nPrethodni tekstPROBLEMI ZA BORAC Košarkaš pozitivan na koronu\nSledeći tekstPredsednik Primere oštro po Bartomeuu: Imao je autoritet ravan nuli!\nNemanja9 1 novembra, 2020 At 01:29\nUbedljiva itamica rudina i još jedno izdanje našeg igrača nadam se da će uspeti da zadrži formi\nPoppy 31 oktobra, 2020 At 21:16\nSjajan je! Veoma dobru igru je odigrao\nTeemo 31 oktobra, 2020 At 21:15\nSjajna igra steta sto nije ostao u Zvezdi\nhrcak334 31 oktobra, 2020 At 17:56\nSvi nasi bolje igraju u inostranstvu 😀 bolje plate i treninzi B)\nFlaki 31 oktobra, 2020 At 17:17\nOdlicno igra Despotovic,svaka mu cast na partijama…odlicna igra…i daje golove.\nKijevski Dinamo plasirao se u grupnu fazu Lige šampiona pošto je nakon pobede u Belgiji bio siguran i kod kuće protiv Genta...\nNA LISTI ZA PRODAJU ČAK TROJICA Inter sve daje za Kjezu\nČUDAN GOL NEJMARA Liverpul i PSŽ – poluvreme kakvo su želeli!\nBRATSKI Zvezdini heroji Vulić i Milunović, Marakana progutala Olimpijakos\nDa li je ovo najluđe mesto za basket? Pogledajte gde su...\nNIŠTA OD “MARAKANE” Zvezda se odlučila za drugi stadion!\nVALENSIJA U PANICI Meč Lige šampiona bez publike zbog koronavirusa!\nAleksandar Golubović - 3 marta, 2020 0\nVladan Milojević: U Italiji smo postali prvaci Evrope, imamo plan za...


Autorski tekst guvernera za "Oslobođenje": Obavezna rezerva – instrument monetarne politike CBBiH\nObavezna rezerva – instrument monetarne politike CBBiH\nObavezna rezerva je instrument monetarne politike Centralne banke Bosne i Hercegovine kojim se komercijalne banke, u skladu sa članom 36. Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine, obavezuju da dio depozita drže na računu rezervi kod Centralne banke Bosne i Hercegovine. Znači, radi se o sredstvima banaka, odnosno deponenata koji drže depozite kod komercijlanih banaka (građani, preduzeća, država). Jedna od funkcija obavezne rezerve jeste upravljanje likvidnošću u bankarskom sistemu i uticaj na kreditne aktivnosti banaka. Banke samostalno upravljaju viškom obavezne rezerve i na to Centralna banka Bosne i Hercegovine nema direktan uticaj.\nOsnovica za obračun obavezne rezerve trenutno iznosi cca 2,8 milijardi KM. Banke već duži niz godina drže značajna sredstva iznad propisanog nivoa. Glavni razlog zbog kojeg komercijalne banke drže značajna sredstva iznad nivoa obavezne rezerve su podzakonski akti entitetskih agencija za bankarstvo koji nalažu povećanu likvidnost banaka.\nTrenutno stanje sredstava iznad obavezne rezerve iznosi cca 3,4 milijarde KM, što implicira da komercijalne banke u Bosni i Hercegovini trenutno na računima kod Centralne banke drže cca 6,2 milijarde KM.\nOd početka 2020. godine do danas, prosječna obavezna rezerva je iznosila 2,7 milijardi KM, dok je višak obavezne rezerve iznosio 2,8 milijardi KM. Od 31.5.2020. godine, kada je zabilježena najniža obavezna rezerva, do 30.4.2021. godine, obavezna rezerva je povećana za cca 142 miliona KM, što znači da je depozitna osnova porasla za cca 1,42 milijarde KM.\nSvi depoziti koji su, zbog nervoze usljed zatvaranja ekonomije i banaka, povučeni tokom aprila i maja 2020. godine (530 miliona KM), vraćeni su i uz to, depoziti su povećani za dodatnih 890 miliona KM. Izvori finansiranja banaka su stabilni i pandemija nije imala značajne negativne efekte kada su u pitanju depoziti.\nSvi ovi podaci ukazuju na to da su komercijalne banke izuzetno likvidne i nemaju potrebe za dodatnim likvidnim sredstvima. Kreditni rast je usporen, kako na strani ponude tako i na strani potražnje za kreditima. Iz navedenih razloga dodatna likvidnost bankama ne bi bila poželjna i bila bi kontraproduktivna. Proizvela bi dodatne troškove za komercijalne banke koje bi, po automatizmu, taj trošak prebacile na svoje klijente. Posljedica prebacivanja bi bio rast kamatnih stopa na kredite ili rast provizija i naknada koje komercijalne banke obračunavaju svojim klijentima. U sadašnjim ekonomskim uslovima kojim je izloženo stanovništvo i realni sektor zemlje, ovakva vrsta odluke Centralne banke Bosne i Hercegovine bi bila zaista kontraproduktivna.\nUpravno vijeće Centralne banke Bosne i Hercegovine će, poštujući odredbe Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine i analizirajući situaciju na tržištu, donositi odluke o izmjenama politike obavezne rezerve kada se za istim ukaže realna potreba. Trenutni podaci ukazuju na to da je stopa obavezne rezerve od 10% u potpunosti adekvatna.


ALEKSANDAR POPOV: Auto-put u bespuće | Autonomija\nALEKSANDAR POPOV: Auto-put u bespuće\nZašto je sve tiši glas intelektualaca u regionu bivše Jugoslavije\nTaj skup je bio uvod u stvaranje Igmanske inicijative u novembru iste godine u Zagrebu.\nU raspravi o budućoj kulturnoj saradnji još tada je otvoreno pitanje uloge u obnovi regionalne saradnje nezavisnih intelektualaca i njihovih organizacija s jedne strane, i državnih institucija s druge strane. Vreme je kroz proteklih 17 godina pokazalo da su svih ovih godina jedine prave, odnosno dubinske prodore u obnovi i uspostavljanju regionalne saradnje pravili nezavisni intelektualci, bilo kroz nevladin sektor, kulturnu saradnju, medije i u drugim oblastima (privredu ovde neću spominjati, jer su njen pokretač bili drugi interesi).\nDržava (ovde mislim na sve države Dejtonskog četvorougla) to nije ometala, ali nije bog zna kako ni podržavala, odnosno nije stvarala podsticajno okruženje, kako se to sada kaže. Sa svoje strane one su radile na uspostavljanju regionalne saradnje onoliko koliko je potrebno da se dopadnu Briselu.\nU ovom posleratnom periodu, ali i onom koji je prethodio raspadu Jugoslavije i kasnije tokom rata, imali smo intelektualce koji su uz velike teškoće i lične rizike stvarali mostove saradnje, ali i intelektualce ili „intelektualce“ koji su istovremeno prilježno radili na nacionalnim projektima. Dok su stvarani Memorandum SANU i drugi nacionalni projekti, intelektualci okupljeni oko UJDI, Reformskih snaga Ante Markovića i nevladinih organizacija su pokušavali da spreče krvavi raspad Jugoslavije koji se nazirao.\nDok su se devedesetih dok je trajao krvavi rat pojedini intelektualci bavili kartografijom, drugi su se suprotstavljali ratu i dominantnom govoru mržnje i rizikujući sopstvene živote išli u ratno Sarajevo, što je bio uvod u stvaranje Igmanske inicijative.\nAli, nakon svih ovih godina neki od tih graditelja mostova su fizički nestali, neke je usisala vlast, a neki su se umorili. Dakle, jedna generacija intelektualaca, graditelja regionalne saradnje, na odlasku je, a nova generacija je u sasvim promenjenim okolnostima i uslovima stupila, ili tek stupa na ovu scenu, pa se možda stoga stiče utisak da je donekle utihnuo glas intelektualaca u regionu, ili se on ne čuje dovoljno od nacionalističke halabuke koja ponovo preovladava u celom regionu.\nOvde se postavlja i pitanje koliko evropske integracije i sama EU pozitivno, ili negativno utiču na angažman intelektualaca u uspostavljanju i negovanju regionalne saradnje. Pošto u pristupanje zemalja regiona EU imamo uglavnom birokratsko tehnokratski pristup, u tom procesu imamo zvanično angažovanje intelektualaca uglavnom po narudžbi, dok alternativni stavovi koji dolaze od strane nezavisnih intelektualaca i njihovih udruženja nemaju veliku prohodnost. U ovom procesu ni od strane same EU se ne vodi dovoljno računa da je reč o razbijenim društvima i da bez njihove dubinske rekonstrukcije sve ovo drugo što se radi u okviru pretpristupnog procesa neće dati željene rezultate, o čemu najbolje govori stanje u pojedinim zemljama koje su nedavno ili u prošloj deceniji postale članice EU. Te dubinske rekonstrukcije nema i neće biti bez angažovanja nezavisnih intelektualaca na nacionalnom i regionalnom nivou, o čemu se ne vodi dovoljno računa jer podrške od strane EU izvornim regionalnim inicijativama nema ni približno onoliko koliko je potrebno da bi one dubinski unapredile ovaj proces. Tu se radije podržavaju inicijative odozgo, pa je tako na prošlogodišnjem balkanskom samitu, koji je u okviru Berlinskog procesa održan u Parizu, doneta odluka o formiranju regionalnog omladinskog centra u Tirani. Imajući u vidu ranija iskustva, po svemu sudeći ovo će biti još jedna skupa regionalna institucija, o čijem radu će se malo znati, umesto da su te pare usmerene na izvorne regionalne inicijative mladih kojima nedostaje materijalna podrška za realizaciju izvanrednih originalnih ideja i projekata.\nOsnovu Berlinskog procesa čine i investicije u velike infrastrukturne projekte, poput auto-puteva, ali će oni, kao na primer auto-put Niš – Priština – Tirana, bez promene stanja svesti u regionu i mostova među ljudima koje su svih ovih godina, sa malo ili bez ikakve podrške, pokušavali da izgrade nezavisni intelektualci i njihove organizacije, biti samo putevi u bespuće, ne povijesne zbilje, nego regionalne stvarnosti.\nAutor je kopredsednik Igmanske inicijative za Srbiju


source.ba | Kompanije u SAD-u dobile 5 milijardi dolara pomoći za Covid-19\nJPP zajmovi bili su namijenjeni kompanijama koje nisu imale pristup drugim sredstvima, poput novca potencijalno dostupnog na tržištu dionica ili obveznica ili od dobro podržanih podržavatelja.\nSredinom aprila 2020., dok je Covid kraterao SAD ekonomije, proizvođač uglja Ramaco Resources iz Lexingtona, Ky., obratio se poreskim obveznicima za pomoć. Podnesak kompanije pokazuje da je primio 8,44 miliona dolara u okviru Programa zaštite plaća, što je jedan od većih zajmova danih u državnoj pomoći odobrenoj prema zakonu CARES -a, piše to NBC News.\nČini se da Ramaco ima oboje: njegovim dionicama se javno trguje na Nasdaq-u, a podržava i dvije uspješne privatne kompanije, Yorktown Partners iz New Yorka i Energy Capital Partners sa Samita, N.J. Zajedno, kompanije drže 57 posto dionica Ramaca, pokazuju najnoviji podnesci.\nU proljeće 2020. savezna vlada brzo je krenula u pružanje finansijske pomoći pojedincima i preduzećima otežanim obustavama vezanim za Covid. Usvojen od strane Kongresa krajem marta 2020., programi Zakona o CARES -u izdali su oko 2 biliona dolara direktnih plaćanja i zajmova, navodi NBC.\nCiljani poslovni korisnici bili su teško pogođene aviokompanije, pružatelji zdravstvenih usluga, ugostiteljske usluge i kompanije Mom-and-Pop bez drugog pristupa finansiranju.\nOtprilike 1,2 milijarde dolara novca za zajmove u slučaju pandemije zajmova u slučaju PPP-a i zajmova u slučaju ekonomskih ozljeda otišlo je kompanijama iza kojih stoje velike i dobro finansirane kompanije s privatnim kapitalom, prema analizi podataka lijevo orijentiranih neprofitnih Amerikanaca za financije Reforma u partnerstvu sa Zbirkom podataka o borbi protiv korupcije i građanima.\nTagovi: JPP zajmovikompanije u SADcovid19SADnovčana pomoćJoe Biden


O nama - Laus\nBog Vam je dao lepotu, mi je čuvamo za Vas.\nSvi nehirurški zahvati sa ciljem poboljšanja fizičkog izgleda uz visoko kvalifikovano osoblje pomoći će našim korisnicima da na jednom mestu uz pomoć neinvanzivnih metoda dovedu svoj izgled do savršenstva.\nSnažno verujemo da nije dovoljno samo da obezbedimo sjajnu ponudu i neverovatne efekte, već i efikasnu i superiornu uslugu. Satisfakcija naših korisnika je naš najvažniji cilj.\nLokacija u samom centru u jednoj od najstarijih, najlepsih i najprometnijih ulica Beograda, koja je puna kafića, prodavnica i u blizini fakulteta i ambasada, zahteva Centar poput našeg, koji će se uklopiti u savremeni izgled zajednice i brz način zivota. Idealna je oaza lpote i zdravlja za sve naše klijente. Mi ispunjavamo tu nisu sa jedinstvenim i savremenim karakteristikama, ponudom koja prati brzi tempo danasnjice.


Partizan već na korak od plasmana u Top 16, koji su sledeći koraci? - Sportske.net\nVeć u prva tri kola Evrokupa, crno-beli su obavili ogroman deo pola u prvoj fazi takmičenja.\nBravo, crno-beli! Partizanova nepobedivost u Evrokupu, slavlje u Vilnjusu!Litvanski novinari zapitkivali Trinkerija o Parahovskom, on ih uputio na ''Google''! Da li će ESPN snimiti dokomentarac o Partizanu?Partizan demantovao ''izmišljene razloge'', ovo je istina o Rašonu Tomasu! Upoznajte MVP-a Danilovića!Partizan danas protiv "babaroge"Zašto Gaudlok nije došao u Partizan, kakav je ''Plan B''?\nKošarkaši Partizana odlično su započeli novu sezonu Evrokupa, u skladu sa svojim ovosezonskim ambicijama, a to je ulazak u samu završnicu, pa i osvajanje ovog takmičenja.\nTim Andree Trinkijerija je u prva tri kola ostvario dve pobede u gostima (Venecija, Ritas) i jednu kod kuće (Tofaš) i nalazi se na vrhu tabele, kao jedina neporažena ekipa u grupi.\nAko uporedimo ovaj sa prošlogodišnjim učinkom crno-belih, možda im je još samo jedna pobeda dovoljna za plasman u Top 16 fazu takmičenja, s obzirom da su prošle sezone među 16 najboljih ušli sa skorom od 4 pobede i 6 poraza, i to kao trećeplasirani u grupi.\nNaravno, posle ovakvog starta, crno-beli do kraja prve faze žele mnogo bolji učinak i bolju poziciju uoči Top 16 faze, jer od plasmana u ovoj grupi zavisi i to koliko će teška biti Partizanova grupa u Top 16.\nAko do kraja prve faze zadrže prvo mesto u grupi, košarkaši Partizana će za rivale u Top 16 imati drugoplasiranog iz grupe C (trenutno Huventud), trećeplasiranog iz grupe D (trenutno Trento) i četvrtoplasiranog iz grupe A (trenutno Promiteas).\nU sledećem kolu Evrokupa, Partizan dočekuje Lokomotivu Kubanj i ako crno-beli dobiju i ovaj meč, onda se već ozbiljno može razmišljati da Trinkijerijev tim kao prvoplasirani iz grupe ode u Top 16.