Vranjska glumica igra u seriji "Urgentni centar" - juGmedia\nVranjska glumica igra u seriji „Urgentni centar“\nVRANJE – Radmila Kocevska glumica iz Vranja i miljenica publike, koja je taj status stekla brojnim ulogama na sceni pozorišta Bora Stanković, igra epizodnu ulogu u domaćoj seriji „Urgentni centar“, koja se emituje na Prvoj televiziji.\nSerija „Urgentni centar“ reditelja Dejana Zečevića i Stevana Filipovića adaptacija je američke hit serije medicinske tematike „Emergency Room“.Serija prati živote šest doktora. Doktora Arsića tumači Ivan Bosiljčić, glavnu sestru Katarinu Grujić i na kraju veliku ljubav šarmantnog i zavodljivog Arsića igra Katarina Radivojević, doktorku Lukić Tamara Krcunović, doktora Marka Pavlovića tumači Marko Janjić.\nZanimljivo je da Kocevska koja će u ulozi majke potražiti pomoć zgodnog doktora Arsića, nije prva glumica iz Vranja koja učestvuje u seriji, naime epizodnu ulogu policajca odigrao je Bojan Jovanović.\nU totalnom strajku samo osnovna škola u Grdelici\nZbog drskog ponašanja kod sudije za prekršaje\nUskoro nova radna mesta za lekare i medicinske tehničare?\nLESKOVAC - Nedostatak lekara i medicinskih tehničara na teritoriji grada Leskovca mogao bi uskoro da bude rešen, kazao je danas gradonačelnik Leskovca…\nUŽAS: Pet dana niko nije znao da voda u Pirotu nije za piće!\nPreporuka Zavoda za javno zdravlje u Pirotu da se voda iz gradskog vodovoda u Pirotu od 1. septembra zbog neispravnosti pojedinih uzoraka vode ne koristi…\nPotpisan kolektivni ugovor u predškolskoj ustanovi\nVRANJE - Gradonačelnik Vranja Zoran Antić, direktorka PU „Naše dete“ Jagoda Đorđević i predstavnice dva sindikata, potpisali su danas u prostorijama…


Izmene Krivičnog zakona zahtevaju otvorenu i sveobuhvatnu raspravu - NUNS\nMedia Freedom Rapid Response (MFRR), Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Komitet pravnika za ljudska prava u Srbiji (YUCOM) izražavaju zabrinutost zbog ograničenog vremena i prostora za otvorenu debatu o različitim predloženim amandmanima na Krivični zakonik predložen od strane Ministarstva pravde Srbije. Iako su amandmani predloženi s dobrom namerom, problematični su iz perspektive slobode izražavanja. Zbog toga, oganizacije civilnog društva pozivaju na šire i otvorene konsultacije koje na sveobuhvatan način integrišu implikacije izmena na ostvarivanje ljudskih prava u Srbiji.\nSvesni smo da se novinari u Srbiji suočavaju sa brojnim pretnjama po svoju fizičku bezbednost i često su meta uznemiravanja zbog svog rada. U poslednje vreme najveći broj uznenimaravnja se odvija onlajn, posebno na platformama društvenih medija, i utiču na aktivnosti novinara i nezavisnih medija u Srbiji. Nedostatak i nekonzistentan pristup u istragama ovih slučajeva svakako mora biti adresiran, ali rešenja predložena u izmenama i dopunama Krivičnog zakona zahtevaju dalju i otvorenu diskusiju u cilju sprečavanja negativnih implikacija na slobodu izražavanja novinara i drugih pojedinaca koji učestvuju u javnoj raspravi u Srbiji.\nPredloženi amandmani su izuzetno široki, zasnovani na problematičnim konceptima, uključujući kažnjavanje izražavanja mišljenja i krivične sankcije za „uvredu” i slične pojmove, a što u krajnjoj liniji može dovesti do sankcija protiv novinara.\nMFRR podržava poziv civilnog društva u Srbiji upućen Ministarstvu pravde da dalje produži javne konsultacije i omogući dublju diskusiju o različitim merama i mehanizmima koji mogu efikasno da unaprede bezbednost novinara uz poštovanje međunarodnih standarda slobode izražavanja.\nMinistarstvo pravde otvorilo je prve dvadesetodnevne konsultacije u oktobru i na zahtev civilnog društvo produžilo drugi period konsultacija u novembru, koje su zatvorene juče 2. decembra 2021. godine. Međutim, ovaj vremenski okvir i očigledna potreba da se ubrza konsenzus oko predloženih amandmana, omeli su sveobuhvatnu diskusiju o osnovnim pitanjima kako o bezbednosti novinara, tako i promena u Krivičnom zakoniku.\nMFRR, NUNS i YUCOM pozivaju Ministarstvo pravde da uzme u obzir ove nedoumice i omogući sveobuhvatnije i adekvatnije konsultacije, kako bi se omogućila široka diskusija među svim zainteresovanim stranama. Na kraju, potpisnici ove izjave preporučuju da se ove izmene i dopune ispitaju i ocene u okviru redovnog procesa širih izmena Krivičnog zakonika u Srbiji.\nEvropski centar za slobodu štampe i medija (ECPMF)\nMeđunarodni pres institute (IPI)\nKomitet pavnika za ljudska prava (YUCOM)\nAritcle 19, Media Freedom Rapid Response (MFRR), mediji, nuns, saopštenje


Putin priprema rusku imperiju da uzvrati udarac - The Guardian - Peščanik - Dev\nPutin priprema rusku imperiju da uzvrati udarac\nKao premijer, tokom četiri protekle godine, Vladimir Putin zapravo nikada nije nestao sa scene. Ali njegova reinkarnacija u vidu svemoćnog izvršnog predsednika Rusije – odnosno kineskom terminologijom rečeno “vrhovnog vođe” – predstavlja veliki izazov, za koji SAD, Britanija i duge ugrožene zapadne sile izgleda nisu baš dobro pripremljene. Kao predsednik, potencijalno sve do 2024, Putin ima jedan prevashodni cilj: stvaranje treće, postcarističke i postsovjetske, ruske imperije.\nČuveno je da je Putin kolaps SSSR, koji je Ronald Regan nazivao “Imperijom zla”, opisao kao “najveću geopolitičku katastrofu veka”. Nakon što prođu parlamentarni izbori ovog vikenda i predsednički izbori u martu, njegov cilj će biti da tu katastrofu popravi. Ponovo na položaju predsednika, Putin će imati neprikosnovenu kontrolu nad ruskom spoljnom politikom.\nGlavni politički trik Putina, koji nikada nije bio preterano zainteresovan za domaću politiku, oduvek je bio rovovski otpor ponosne, ali ugrožene Rusije neprijateljskoj svetskoj zaveri, koju predvodi SAD. To je, međutim, trik koji pali. Uprkos narastanju kritika tokom predizborne kampanje uoči izbora za Dumu, i pristalice i protivnici su odavali priznanje njegovom angažovanju u obnavljanju svetskog ugleda i položaja Rusije nakon haotičnog perioda pod Jeljcinom tokom 90-tih.\nPrihvatajući predsedničku nominaciju svoje stranke Jedinstvena Rusija, Putin je prošlog meseca, u inače dosadnom govoru, rekao: “kad čujem ljude kako viču ‘Rusija’ pomislim kako bi svi u publici trebalo to da rade”, na šta je publika odgovorila zaglušujućim skandiranjem “Ru-si-ja! Ru-si-ja!”, dok je Putin dignute pesnice stajao na podijumu.\nElementi Putinove strategije za obnavljanje veličine Rusije polako izbijaju u prvi plan, a veliki deo tog plana sastoji se od suprotstavljanja Rusije SAD, tradicionalnom rivalu. Stoga je Kremlj prošle nedelje objavio da će odbaciti Sporazum o redukciji strategijskog naoružanja (poznat kao Novi Start), koji je pre dve godine sklopljen sa SAD, ukoliko SAD ne odustanu od svojih planova za raketnu odbranu Evrope.\nOvo saopštenje, praćeno otkrivanjem nove ruske raketne baze u Kalinjingradu, na pragu NATO saveza, ima značajne posledice. Novi Start je predstavljao glavni element Obaminog “resetovanja” bilateralnih odnosa iz 2009, koje Bela kuća smatra svojim glavnim spoljnopolitičkim dostignućem (i adutom za reizbor 2012.) sadašnjeg predsednika, koji inače na tom planu nema baš čime da se pohvali.\nDrugim značajnim dostignućem smatra se raketna odbrana, zvanično namenjena odvraćanju Irana. Dok su SAD zaokupljene Bliskim istokom i južnom Azijom i fiksirane za arapsko proleće, mir na ruskom “frontu” se u Vašingtonu ocenjuje kao stvar od suštinskog značaja. Putin, se, međutim, izgleda sprema da sve to promeni.\nČini se, naime, da je na istočnom boku svoje zemlje Putin zaokupljen idejom o preoblikovanoj uniji, koja bi obuhvatila bivše sovjetske republike u centralnoj Aziji, što bi bio sporazum koji bi ojačao politički i vojni uticaj Rusije. Ova unija (Evroazijska unija) bila bi uspostavljena preko niza sporazuma o pridruživanju sa Rusjom, kao što su carinska unija i sporazum o kolektivnoj bezbednosti. U takvoj uniji, Moskva bi uticala na odbranu i spoljnu politiku, dok se u unutrašnje poslove pridruženih zemalja ne bi preterano mešala.\nPored toga, jedan od ključnih elementa Putinovog projekta treće imperije bilo bi i jačanje politčke kontrole Moskve nad strategijski važnim snabdevanjem Evrope energijom. Nakon prošlomesečnog sporazuma Gazproma sa Belorusijom, industrijski analitičari sugerišu da će do 2030. Rusija kontrolisati do 50% evropskog snabdevanja prirodnim gasom. Izuzetno je značajno i to da Putinova nova imperija može da se finansira samo trajnim prihodima od izvoza energije po visokim cenama. To, praktično, znači da bi Evropa možda finansirala buduću dominaciju pod koju će potpasti.\nOvaj scenario “imperija uzvraća udarac” ima i brojne druge aspekte. Nedavne primedbe Medvedeva o nedostatku mudrosti, koje se odnose na sukob u Gruziji 2008, i na nekontrolisano širenje NATO saveza, lepo ilustruju otpor Rusije svakom mešanju u ono što je imala običaj da zove “bliskim inostranstvom” i Putinovu želju da poništi napredovanje Zapada koje je na tom terenu ostvareno tokom preoteklih 20 godina.\nRešenost Rusije da brani šire sfere svog spoljnog uticaja uočava se u upornom odbijanju da kazni Siriju, bez obzira na opšti gnev zbog tamošnjeg nasilnog gušenja demonstracija, kao i u de fakto odbrani iranskog nuklearnog programa. U međuvremenu, jedan od Putinovih trajnih prioriteta predstavlja vojna modernizacja Rusije.\nDok se Putin – bivši pripadnik tajne policije, fanatik fizičke kondicije i hipernacionalista – sprema da ponovo postane predsednik Rusije, njegove ambicije za stvaranje treće imperije sve su očiglednije. Izbori u martu neće predstavljati istinsko nadmetanje. Prava borba počeće tek nakon njih.\nPoruka Vladimira Putina\nZapadnim zemljama sklonim da zamere zbog ovog spoljnog građenja imperije, ili pak zbog žalosnog stanja demokratije i ljudskih prava u samoj Rusiji, Putin poručuje da se ne zamaraju: “Svi naši strani partneri moraju da razumeju sledeće: Rusija je demokratska zemlja. Ona je pouzdan i predvidiv partner sa kojim mogu i moraju postići sporazum, ali kome ne mogu ništa da nameću spolja“, izjavio je Putin na konvenciji Jedinstvene Rusije.\nPrevod: D. Milojković\nThe Guardian, 03.12.2011.


JKS na Skupštini i Kongresu UINL\nJKS na izbornoj skupštini i kongresu UINL\nDžAKARTA - Delegacija Javnobeležničke komore Srbije boravi u Indoneziji, gde je prisustvovala dvodnevnom zasedanju izborne skupštine Međunarodne unije notara (UINL), kao i na trodnevnom kongresu UINL.\nNa zasedanju Skupštine izabrano je novo rukovodstvo UINL, koje će u narednom trogodišnjem mandatu predvoditi nova predsednica - Kristina Armelja (Cristina Armella), javna beležnica, kandidat Argentine.\nTakođe, izabrani su potpredsednici i članovi više organa i kontinentalnih komisija UINL.\nPredstavnici JKS su aktivno učestvovali na oba zasedanja, a član Izvršnog odbora JKS Aleksandar Mrkaljević imao je i izlaganje na temu “Javni beležnik i fizičko lice” što je bila druga tema kongresa UINL.\nTokom zasedanja, predsednik JKS Srbislav Cvejić i drugi članovi delegacije JKS razgovarali su sa čelnicima UINL, a takođe su podneli godišnji izveštaj o radu JKS i o razvoju javnobeležničkog sistema u Srbiji.\nJKS je 2016, samo dve godine od osnivanja, primljena u punopravno članstvo UINL, organizacije koja postoji od 1948. godine i koja sada broji 89. članica - nacionalnih komora.\nNa 29. Kongresu UINL u Džakarti prisustvovalo je više od 1.500 javnih beležnika iz celog sveta.\nJavnobeležnička komora Srbije obeležila je u septembru 2019. pet godina od uvođenja javnog beležništva u pravni sistem, odnosno od početka primene Zakona o javnom beležništvu Republike Srbije. JKS je oktobra 2016. godine postala 87. punopravna članica Međunarodne unije notara. U junu 2017. primljena je u Savet notarijata EU, u svojstvu člana-posmatrača, što je trenutno najviši mogući status JKS u toj organizaciji, s obzirom na to da Srbija nije članica EU. U Srbiji je trenutno otvoreno 197 javnobeležničkih kancelarija, u kojima je, pored 197 javnih beležnika, zaposleno oko 1.200 javnobeležničkih pomoćnika, javnobeležničkih pripravnika i administrativnog osoblja.


UN i svet: Ujedinjene nacije obeležile 75. rođendan suočene s novim krizama i smanjenjem budžeta | Boom93\n„Pre sedamdeset pet godina, logika osnivanja jedne međunarodne organizacije kao što su Ujedinjene nacije nije nužno bila baš toliko očigledna”, objašnjava on.\n„Svet je upravo izašao iz sukoba ogromnih razmera, a dinamika multilateralizma, sam njegov koncept, nije baš bio toliko poznat.”\n„Ali došlo je do razumevanja da je ovo pravi trenutak, ako ikada bude postojao, da se zamisli jedna drugačija vrsta sveta… da imate jedno mesto na kom sve zemlje sa jednim ravnopravnim glasom mogu da se sastanu i raspravljaju o pitanjima koje tište svet.”\nOni koji su bili prisutni na osnivanju Ujedinjenih nacija polagali su ogromne nade u to novo telo. Američki predsednik Hari Truman opisao ih je kao „pobedu protiv samog rata… čvrsto zdanje na kom možemo da izgradimo bolji svet.”\nBritanski ambasador u Vašingtonu lord Halifaks rekao je okupljenim zemljama da je njihovo prihvatanje nove povelje Ujedinjenih nacija „najvažnija odluka koju će doneti za naših života”.\nZeid Rad Al Husein, bivši komesar UN za ljudska prava, smatra da je pitomost pogrešan odgovor. Čovek koji je slavno nazvao populističke lidere Evrope „demagozima” i sugerisao da bi Donald Tramp mogao da bude opasan predsednik, smatra da UN moraju ponovo da uspostave moralni autoritet.\n„Problem je što UN suviše pokušavaju da udovolji vladama”, kaže on.\n„Umesto da se UN brinu kako će vlade reagovati na saopštenja UN-a, vlade bi trebalo da brinu zbog toga šta bi UN mogle da kažu u njima. To je pitanje razgovara sa autoritetima. Sedamdesetpet godina iskustva na ovom polju – vi ne smete da ignorišete UN.”\nNjegove napore mesecima su osujećivale SAD, koje su se protivile pominjanju SZO-a, i Kina, kojoj se nije dopao naglasak rezolucije na „transparentnosti”.\n„Kad pogledamo multilateralne ustanove, moramo da priznamo da nemaju zube”, rekao je Gutereš umorno. „Ili, kad ih imaju, ne žele da grizu.”\n„Tokom tih deset godina, bavili su se nizom vodećih tema”, kaže on. „To je trenutak kad mislim da bi UN trebalo da dobije zasluge za postavljanje tih standarda.”\nPočetkom ovog meseca, Svetski program za hranu UN-a dobio je Nobelovu nagradu za mir, za ono što je Nobelov komitet nazvao „naporima da se izbore sa glađu i njihovim doprinosom poboljšanju uslova za mir u oblastima pogođenim ratnim sukobom”.\nA posebno se osvrnuvši na UN skeptike, komitet je naglasio da je „potreba za međunarodnom solidarnošću i multilateralnom saradnjom danas očiglednija nego ikad.”\nLako je biti ciničan prema ovoj ogromnoj, nezgrapnoj, prilično vrednoj instituciji, ali Zeid Rad Al Husein, uprkos svojoj zabrinutosti zbog pitomosti, ima veru da UN „uz briljantne ljude koje imamo… mogu da dožive preporod i da pokrenu maštu ljudi.”\nIli, kao što čak i skeptične američke diplomate moraju da priznaju, „da UN ne postoje, trebalo bi ih izmisliti.”


Zašto bi trebalo da naučite Revit Architecture? - Škola Računara i programiranja Vinča\nUbrzana transformacija tehnika koje se koriste za projektovanje, izgradnju i upravljanje zgradama i infrastrukturama, drastično je povećala potrebu za korišćenjem BIM (Building Information Modeling) softvera. BIM softveri su automatizovani modelski procesi osmišljeni kao alat koji efikasno pomaže arhitektima, konstruktivnim i inženjerima drugih struka, preduzetnicima, izvođačima i dizajnerima u planiranju, projektovanju, izgradnji i upravljanju zgradama i infrastrukturama.\nAutodesk REVIT je kolaborativni BIM softver koji pruža primamljive opcije koje omogućuju da više timova istovremeno radi na istom projektu. Revit svojom širokom paletom opcija olakšava arhitektama, inženjerima i građevincima BIM procese i trodimenzionalno modeliranje.\nŠkola računara ‘’Vinča’’ je autorizovani AUTODESK trening centar, i u svojoj redovnoj ponudi obuka nudi kurseve AUTODESK programa – Revit Architecture, kao i AutoCAD 2D, AutoCAD 3D, 3D Studio Max i Inventor.\nAutodesk Revit Architecture kurs ima za cilj pružanje detaljnog razumevanja karakteristika i automatizovanih alata za efikasno planiranje, projektovanje i upravljanje zgradama i infrastrukturama.\nU Školi računara ‘’Vinča’’ pohađate sertifikovane kurseve, i po završetku obuke dobijate Autodesk sertifikat. Ova globalno priznata sertifikacija podstiče i potvrđuje veštinu rada u Revit-u, sa fokusom na tri glavna područja :\nRevit nudi sveobuhvatne komponente za olakšavanje izgradnje modela, analize i simulacije struktura i sistema, kreiranje dokumentacije iz Revit modela. Ovo sveobuhvatno BIM rešenje služi kao polazna osnova za ambiciozne arhitekte, inženjere i građevinske dizajnere.\nKolaborativne karakteristike Autodesk Revit-a dozvoljava da više saradnika projekta pristupa i radi na jednom projektu. Procesi saradnje podržani od strane Revit-a pomažu u boljoj koordinaciji i time doprinose smanjenju kasnije dorade modela.\n3D vizuelizacija projektovanih modela omogućava bolju komunikaciju unutar projektnog tima kao i pravilnije sagledavanje celokupnog projekta.\nREVIT ARCHITECTURE kurs Škole računara ‘’Vinča’’ zakazan je za 18. decembar 2018, a nastava se održava utorkom i četvrtkom od 19:30-22:00h i subotom 11:30-14:00.\nŠkola računara i programiranja ‘’Vinča’’ radi u sastavu najvećeg naučnog instituta u Srbiji – Instituta za nuklearne nauke “Vinča”, Univerziteta u Beogradu. Duže od 15 godina smo aktivni članovi mreže Microsoft partnera, Microsoft Autorizovani Edukacioni Partner, Autodesk Autorizovani Trening Centar i Certiport Testing Centar.


Drustvo - datum: 2018-12-04 SUZANA PRIBILOVIĆ PORUČILA Podići nivo sajber bezbjednosti\nBezbjedan sajber prostor stvoriće pozitivan ambijent za razvoj, ne samo internet poslovanja, već i svih drugih oblika poslovanja koja koriste ICT tehnologije, poručila je ministar javne uprave Suzana Pribilović. Ona je na okruglom stolu o sajber bezbjednosti kazala da treba dati doprinos podizanju nivoa sajber bezbjednosti i misliti o njoj kao o dijelu naše ukupne bezbjednosti.\nOkrugli sto su organizovali MJU, britanska ambasada i DCAF-om (Ženevski centar za demokratsku kontrolu oružanih snaga).\nKako je saopšteno iz MJU, Pribilovićeva je zahvalila britanskoj vladi na pruženoj podršci i izrazila nadu da se projekat podrške u oblasti sajber bezbjednosti nastavi i u narednom periodu. Ona je dodala da je u okviru Strategije sajber bezbjednosti za period 2018. do 2021. godine jedan od ciljeva realizacija što većeg broja sajber vježbi, obuka i simulacija, sve sa svrhom jačanja kapaciteta za sajber odbranu.\nAmbasadorka Alison Kemp je kazala da Ujedinjeno Kraljevstvo i njeni partneri dijele zabrinutost zbog obima i složenosti sajber napada.A.O.


Farma 3: Baki se zabavljao sa princezom?!\nZabava — By taty on September 25, 2010 5:00 pm\nBaki B3 otkrio je svojim ukućanima na imanju u Lisoviću mnoge nepoznate detalje iz svog života.\nTako je farmerima otkrio da je u mladosti živeo na ivici zakona, te da je krao i spavao na ulici.\nTakođe, Baki je izjavio da je bio u vezi sa princezom! Rekao je da je devedesetih godina upoznao britansku princezu koja živi u Hamburgu i da su bili u vezi tri meseca. Otkrio je da su se upoznali u Beogradu, i da ga je ona ubrzo pitala da se venčaju. Zatim su potpisali predbračni ugovor, kada je denser shvatio da je njena majka princeza, a otac mafijaš.\nBaki se potom preselio kod svoje princeze u Hamburg, gde su ih opsedali mediji! Međutim, Baki je posle nekog vremena uvideo da je ona previše fina za njega, pa se vratio u Beograd.\nDa li je ovo istina ili zanimljiv trač, to verovatno samo Baki zna.\nTags: B3, B3 se zabavljao sa princezom, Baki, Baki otkrio farmerima nepoznate detalje iz svog života, Baki se zabavljao sa princezom u Hamburgu, Baki živeo na ivici zakona, Baki Đogani, dešavanja na Farmi, Farma, Farma 2010, Farma 3, Farma 3: Baki bio u vezi sa princezom?!, farmeri, rijaliti šou, treća sezona Farme, Vesti sa Farme\nBlue Hawaii koktel\nPotrebno: 0,2 dl svetlog ruma 0,2 dl votke 0,1 dl likera kurakao 1 dl soka od ananasa 0,3 dl kokosovog...


Snupi, Čarli Braun i ostale klinje dolaze u Niš Prolog\nNe propusti priliku da se fotografišeš sa najpoznatijim biglom i njegovom družinom od ovog četvrtka u tvom gradu!\nPovodom proslave rođendana i filma “Snupi i Čarli Braun – film o Klinjama 3D”, koji na veliko platno stiže u novembru, bioskop Vilin Grad ogranizuje druženje od 20. do 22. avgusta na Trgu Stevana Sremca (plato ispred Kalče).\nSvi prolaznici biće u prilici da se fotografišu sa Snupijem, Čarlijem Braunom i ostalom ekipom iz novog ostvarenja.\n“Snupi i Čarli Braun – film o Klinjama 3D” otkriće mnoge tajne ove vesele družine i upoznati nas sa misterioznom devojčicom u koju je zaljubljen Čarli Braun. Njegov verni saputnik Snupi, možda i najpopularniji lik iz ovog animiranog filma naučiće ga da savlada sve prepreke i postane pravi dasa!\nZanimljivost koja prati dugometražni animirani film “Snupi i Čarli Braun - film o Klinjama 3D”, koji u bioskop Vilin Grad stiže 5. novembra, je činjenica da su ga producirali upravo sin i unuk Čarlsa Šulca – Kreg i Brajan Šulc. Reditelj filma je Stiv Martino (reditelj četvrtog nastavka animiranog filma Ledeno doba: Pomeranje kontinenata 3D).


Vozilo za kućnu negu u Čajetini - Užicka Republika Press\nOpština Čajetina, iz sopstvenih budžetskih sredstava, donirala je Domu zdravlja u Čajetini terensko vozilo koje će biti korišćeno za potrebe Službe kućnog lečenja i nege. Time će se poboljšati kvalitet medicinskih usluga za stanovnike iz udaljenih mesta, na teritoriji cele opštine.\n”Želim da se zahvalim Opštini Čajetina koja je izdvojila sredstva za kupovinu putničkog vozila koje će nam služiti za Službu kućnog lečenja i nege, u kojoj tri naše vredne medicinske sestre dnevno prelaze i do 300 kilometara na terenu, i po kiši i po snegu, kako bi stigle do svakog pacijenta kome je takva pomoć neophodna”, kaže Mirjana Đurović, direktor Doma zdravlja u Čajetini.\nDirektorka Đurović se zahvalila i što je ove godine budžetom Opštine Čajetina predviđeno i finansiranje vozača dijalize, kao i svakodnevna pripravnost vozača i lekara, naročito tokom turističke sezone kada je maksimalno angažovano celokupno osoblje Doma zdravlja zbog povećanog broja gostiju, koncerata i svih propratnih događaja na Zlatiboru.\nPredsednik opštine Čajetina Milan Stamatović je prilikom dodele ključeva ovog vozila naglasio da veruje da će ovim činom usluge Doma zdravlja biti dostupnije i licima koja žive u okolnim selima, s obzirom na izrazito brdsko-planinsku konfiguraciju područja opštine Čajetina.\n„Vrednost ove donacije je 1.187.000 dinara i moram da naglasim da je osim Domu zdravlja, Opština u prethodnih 10-15 godina kupila i dodelila vozila i drugim institucijama na teritoriji naše opštine. Iz godine u godinu sredstva za socijalna davanja iz budžeta Opštine se uvećavaju, i sada iznose više od 70 miliona dinara na godišnjem nivou“ – rekao je Stamatović. On je dodao da su to značajna sredstva za jednu malu opštinu, kao što je Čajetina i da je to veliki podsticaj i za one koji ovde već žive ali i za sve one koji žele da se vrate, da ovde zasnuju svoje porodice i da se bave nekom delatnošću kojom su se bavili njihovi preci.


sa nemačkog na srpski - Apollo Transolutions\nVašoj kompaniji je potreban visokokvalitetan i brz stručan prevod sa nemačkog na srpski jezik za web stranicu, tehničku dokumentaciju, pravne dokumente, tendersku dokumentaciju i druge stručne dokumente?\nTražite precizan simultani prevod sa nemačkog na srpski jezik za konferenciju, kongres, seminar, obuku i sl.?\nTreba vam intuitivan konsekutivni prevod sa nemačkog na srpski jezik za sastanak, manifestaciju ili obuku sa ljudima koji govore srpski i nemački jezik?\nPismeni prevodi sa nemačkog na srpski jezik na nivou maternjeg govornika\nVaša kompanija traži visokokvalitetan i brz prevod sa nemačkog na srpski jezik za web stranicu, tehničku dokumentaciju, pravne dokumente, tendersku dokumentaciju i druge tehničke dokumente? Obezbedite primaocima sa srpskog govornog područja prevod koji u potpunosti odgovara duhu jezika.\nZahvaljujući efikasnom korišćenju savremenih izvora informacija, rečnika, softverskih rešenja i drugih elektronskih alata, dobićete u najkraćem roku visokokvalitetan prevod sa nemačkog na srpski jezik, čak i za najzahtevniji dokument.\nPročitajte više o pismenim prevodima\nPouzdani i precizni simultani prevodi sa nemačkog na srpski jezik\nOrganizujete konferenciju, kongres, seminar, obuku ili sličnu manifestaciju? Obezbedite simultani prevod sa nemačkog na srpski jezik za neometan tok i odlično rezumevanje sadržaja za sve učesnike.\nSvaki učesnik vaše manifestacije dobiće simultani prevod sa nemačkog na srpski jezik koji mu je prirodan i odgovara duhu njegovog jezika.\nPročitajte više o simultanim prevodima\nIntuitivni konsekutivni prevodi sa nemačkog na srpski jezik\nOrganizujete ili prisustvujete poslovnom sastanku, sajmu, stručnoj obuci ili nekoj drugoj manifestaciji? Obezbedite intuitivni konsekutivni prevod sa nemačkog na srpski jezik, kojim ćete se zbližiti i ostvariti međusobno poverenje sa nemačkim partnerima.\nPovećaćete uspeh vaše dvosmerne komunikaciji sa partnerima, jer će naš konsekutivni prevod sa nemačkog na srpski jezik pomoći da premostite razlike u kulturi i mentalitetu.\nPročitajte više o konsekutivnim prevodima\nRadimo prevode i za sve sledeće jezike:\nPismeni prevodi sa srpskog na nemački jezik na nivou maternjeg govornika\nVaša kompanija traži visokokvalitetan i brz prevod sa srpskog na nemački jezik za web stranicu, tehničku dokumentaciju, pravne dokumente, tendersku dokumentaciju i druge tehničke dokumente? Obezbedite primaocima sa nemačkog govornog područja prevod koji u potpunosti odgovara duhu jezika.\nZahvaljujući efikasnom korišćenju savremenih izvora informacija, rečnika, softverskih rešenja i drugih elektronskih alata, dobićete u najkraćem roku visokokvalitetan prevod sa srpskog na nemački jezik, čak i za najzahtevniji dokument.\nPouzdani i precizni simultani prevodi sa srpskog na nemački jezik\nOrganizujete konferenciju, kongres, seminar, obuku ili sličnu manifestaciju? Obezbedite simultani prevod sa srpskog na nemački jezik za neometan tok i odlično rezumevanje sadržaja za sve učesnike.\nSvaki učesnik vaše manifestacije dobiće simultani prevod sa srpskog na nemački jezik koji mu je prirodan i odgovara duhu njegovog jezika.\nIntuitivni konsekutivni prevodi sa srpskog na nemački jezik\nOrganizujete ili prisustvujete poslovnom sastanku, sajmu, stručnoj obuci ili nekoj drugoj manifestaciji? Obezbedite intuitivni konsekutivni prevod sa srpskog na nemački jezik, kojim ćete se zbližiti i ostvariti međusobno poverenje sa nemačkim partnerima.\nPovećaćete uspeh vaše dvosmerne komunikaciji sa partnerima, jer će naš konsekutivni prevod sa srpskog na nemački jezik pomoći da premostite razlike u kulturi i mentalitetu.


VojvodinaCafe - Prijavite se u međunarodne volonterske kampove\nPrijavite se u međunarodne volonterske kampove\nVest objavljena: 07.05.2015 13:10\nPokret gorana Vojvodine u saradnji sa Mladim Istraživačima Srbije, ima veliku iskustvo u organizaciji razmene volontera koja traje tokom čitave godine u okviru programa međunarodnih volonterskih kampova. Programi razmene su otvoreni uvek, a najviše kampova realizuje se u periodu od marta do juna. Međunarodni volonterski kampovi predstavljaju jedinstven način volontiranja gde se okuplja grupa ljudi iz različitih zemalja i radi na projektu koji doprinosi razvoju lokalne zajednice.\nMeđunarodni volonterski kampovi promovišu toleranciju, razumevanje različitosti i utiču na prevazilaženje predrasuda.\nSvake godine se realizuje više od 2.500 kampova širom Evrope i sveta i preko 10 kampova u Srbiji. Kampovi obično traju između dve i četiri nedelje. Gornja starosna granica za odlazak na kampove ne postoji, ali su to najčeće osobe koje imaju od 18-65 godina. Postoje i posebni tinejdžerski kampovi, za mlade između 14 i 17 godina.\nTokom kampa, obavljaju se poslovi koji su veoma različiti (realizacija festivala, pomoć starijima, rad sa decom, ekološki kampovi, renoviranje kulturnih i istorijskih dobara, pomaganje životinjama). Takođe, na kampu su obično organizovane aktivnosti u slobodnom vremenu, gde volonteri mogu nešto da nauče, vide, posete i da se druže.\nVolonteri na kampu stvaraju kontakte između učesnika iz inostranstva i lokalnog stanovništva, čime se doprinosi razumevanju naroda, kultura, prijateljstva i mira. Ostvarivanjem kontakta sa učesnicima iz inostranstva i građanima lokalne zajednice, volonteri imaju priliku da dobiju potpuno drugačiju sliku zemlje u kojoj borave posmatranu iz ugla samih stanovnika, i u mogućnosti su da bolje upoznaju njihovu kulturu i običaje.\nGodišnje na Međunarodne volonterske kampove otputuje oko 600 učesnika, najviše tokom leta kada je i aktuealna sezona kampova.\nDodatne informacije o kampovima mogu se pronaći na sajtu Pokreta gorana Vojvodine i Mladih istraživača Srbije.


Skupština Srbije danas o izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju - Boom93\nSkupština Srbije danas o izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju\nPoslanici Skupštine Srbije započeće danas novu vanrednu sednicu na kojoj će razmatrati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnela Vlada.\nKako je predlagač naveo u obrazloženju, izmene zakona su potrebne kako bi se rešio problem korisnika prevremene starosne penzije koji zbog prihvatanja socijalnog programa Vlade za rešavanje viška zaposlenih u procesu racionalizacije, restrukturiranja i pripreme za privatizaciju, nisu mogli da ostvare pravo na starosnu penziju zbog promenjenih uslova 2014. godine.\nPoslanici će na današnjoj sednici razmatrati i kadrovske promene u skupštinskim odborima koje je podnela poslanička grupa „Aleksandar Vučić – za našu decu“.\nSednica počinje u 10 u Domu Narodne Skupštine.\nOznakeNarodna skupština predlog zakona sednica Srbija Zakon o penzijskoj i invalidskom osiguranju\nBrnabić izrazila saučešće povodom smrti Jelisavete Vasilić


Savet za ljudska prava UN rezolucijom osudio sistemski rasizam | Novine Toronto\nSavet za ljudska prava Ujedinjenih nacija jednoglasno je usvojio rezoluciju u kojoj se osuđuje sistemski rasizam i policijsko nasilje, posle duge rasprave i povlačenja dela teksta koji se odnosi na Sjedinjene Američke Države.\nRezoluciju su predložile afričke zemlje koje su tražile hitan sastanak povodom smrti Džordža Flojda koja je izazvala masovne proteste protiv rasizma širom sveta.\nU prvobitnoj verziji se zahtevalo formiranje nezavisne međunarodne istražne komisije, dok se u novoj verziji samo traži od visoke komesarke UN za ljudska prava da "ustanovi činjenice i okolnosti vezane za sistemski rasizam, navodna kršenja međunarodnog prava po pitanju ljudskih prava i loše postupanje sa Afrikancima i osobama afričkog porekla".\nMeđutim tekst je razvodnjen i više nije usmeren protiv SAD-a, što su kritikovale nevladine organizacije optužujući Vašington da je izvršio pritisak.\nRezolucija zahteva izveštaj koji će napisati kancelarija šefa UN za ljudska prava i spoljni eksperti.\nU odobrenom tekstu se traži od visoke komesarke UN za ljudska prava Mišel Bačele da ispita odgovore vlade na mirne antirasističke proteste i da podnese izveštaj o tome već u junu 2021. godine.\nPre početka debate, 20-tak visokih zvaničnika UN afričkog porekla potpisalo je deklaraciju u kojoj se navodi da "prosta osuda rasističkog izražavanja i rasističkih dela nije dovoljna".\nAfričke zemlje koje su to pitanje pokrenule u Savetu za ljudska prava insistirale su na važnosti trenutka, navodeći izuzetnu priliku da se obrati pažnja na decenijsku rasnu diskriminaciju u Sjedinjenim Državama.\nJedan od ključnih saveznika SAD predložio je da se u rezoluciji ne naglašavaju posebno Sjedinjene Države jer bi to skrenulo pažnju da je rasizam globalni problem.\n"Trebalo bi nam više vremena za raspravu i usaglašavanje teksta rezolucije", rekao je nemački ambasador Mihael Frajher fon Ungern-Šternberg.\n"Rasizam je globalni problem. Borba protiv rasizma trebalo bi da nas ujedini, a ne da nas deli. Zato smo protiv izdvajanja jedne države", rekao je on.\nIzaslanik Venecuele, čija se vlada pod predsednikom Nikolasom Madurom sukobljava sa Sjedinjenim Državama, izrazio je salvu uvreda na račun Vašingtona.\n"Grozno ubistvo Džordža Flojda ogolilo je sistemski rasizam i fašističku supermaciju jenkijevskog imperijalizma", rekao je ambasador Horhe Valero.\nAmerička misija u Ženevi nije komentarisala rezoluciju.\nTrampova administracija se povukla 2018. godine iz Saveta za ljudska prava UN, zbog navodnih predrasuda Saveta prema Izraelu i prihvatanje autokratskih režima za članove.


Posted on 19/04/2021 inIstorija, Srbija, Vesti\nKada je narod Kraljevine Jugoslavije izašao na ulice 27. marta 1941. godine, bilo je sigurno da će zemlja biti napadnuta od strane fašističke Nemačke i njenih saveznika. Na hiljade Beograđana je uzvikivalo parole „Bolje rat nego pakt“ i „Bolje grob nego rob“, a protesti su se širili po čitavoj Jugoslaviji.\nU tom trenutku, dok su narod i vojska bili spremni da polože živote za otadžbinu, jedan kapetan Jugoslovenskog kraljevskog ratnog vazduhoplovstva (JKRV), imao je druge planove i indirektno je uticao na to da neprijatelj sa lakoćom desetkuje tadašnju JKRV.\nVladimir Kren imao je nepunih 38 godina kada je doneo odluku da Nemcima preda planove i podatke o aerodromima na kojima su se nalazili avioni tadašnjeg ratnog vazduhoplovstva.\nHrvat po nacionalnosti i pitomac Vojne akademije u Beogradu, koji je rođen 3. decembra 1903. godine u mestu Vaška , imao je čin kapetana u JKRV, da bi, nakon prebega i izdaje, u novooformljenoj NDH, zbog, kako se navodi „zalaganja i hrabrosti“, promovisan u čin pukovnika avijacije.\nNacistima predao planove aerodroma\nNaime, kada je narod 27. marta 1941. godine izašao na ulice da osudi potpisivanje Trojnog pakta od strane vlade Cvetković i Maček, te nakon njihovog smenjihvanja sa vlasti, uporedo sa uklanjanjem namesnika kneza Pavla sa prestola, Kren je odlučio da se prikloni fašističkim silama i okupatorima.\nTo je učinio pet dana pre bombardovanja Jugoslavije, prvog aprila 1941. godije, kada je sa zagrebačkog aerodroma odleteo ka Viner Noištatu, gde je nacistima u ruke predao kompletnu dokumentaciju o aerodromima koji su se nalazili u Kraljevini Jugoslaviji. Prema nekim informacijma, Kren je već u februaru iste godine pristupio ustaškom pokretu.\nPrvi čovek avijacije NDH\nKao znak zahvalnosti što je pomogao nacistima bitnim papirima, koji su kasnije iskorišćeni tokom napada na našu zemlju, Kren je prvo postao pukovnik Hrvatskog domobranstva, da bi ubrzo zatim bio promovisan u čin generala u čijem aktivnom sastavu je ostao sve do 1943. godine, kada je na sopstvenu molbu penzionisan.\nIpak, na lični zahtev lidera ustaša Ante Pavelića, on se vratio u službu u kojoj se nalazio sve do kraja rata u Jugoslaviji i pada NDH, maja 1945. godine. Nakon toga, u strahu od odmazde i ruke pravde, prvo je ponovo prebegao u Austriju, da bi odatle otišao u Italiju, gde se skrivao u Đenovi sve do 1947. godine, kada su ga Britanci uhapsili tokom pokušaja da se ukrca na brod za Argentinu i izručili ga jugoslovenskim vlastima. Pored njega, uhapšeno je još osam ratnih zločinaca.\nStreljan u Zagrebu 1948. godine\nNakon što je prebačen u Zagreb, našao se pred sudom, gde je proglašen krivim i osuđen je na smrtnu kaznu koja je izvršena 2. decembra 1941. godine. U trenutku smrti, imao je 45 godina. U novijoj istoriji, tačnije, 2011. godine, njegova unuka je podnela zahtev za njegovu rehabilitaciju, ali je taj zahtev odbijen od strane suda u Hrvatskoj.\nPreviousPrevious post: ARHEOLOZI UŠLI U NEPOZNATE PEĆINE KOD MAJDANPEKA: Kopali su i došli do neverovatnog OTKRIĆA\nNextNext post: Test ličnosti koji bez greške otkriva ZA ŠTA STE STVORENI! Pogledajte sliku – ako vidite jednu stvar, vi ste genije


29 Maja, 2012 09:37\nPotpredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Igor Radojičić optužio je jučer Stranku demokratske akcije (SDA) da podriva sve procese u BiH, a istovremeno, kako kaže, koristi sve beneficije vlasti te ustvrdio da je za SNSD vlast bez SDA moguća i vjerovatno sasvim poželjna, javlja Fena.\nSmatra, međutim, da SDA neće sama izaći iz vlasti.\n– U BiH se niko dobrovoljno nije odrekao vlasti, a da SDA vodi politiku u kojoj se, s jedne strane, pokušava suprotstavljati, kontrirati i praviti niz problematičnih situacija na nekoliko tačaka i oblasti u BiH, dok istovremeno koristi beneficije vlasti, navodi Radojičić i tvrdi da ukoliko neko ne izbaci SDA iz vlasti, sami izaći neće i iznutra će praviti probleme.\nNačin na koji SDA vodi politiku za Radojičića je čista provokacija.\n– Ovakav način vođenja politike od SDA je čista provokacija i pokušaj podrivanja svih procesa. Oborili su amandmane na Ustav RS-a, dižu tenzije oko Srebrenice i Mostara, Brčko distrikta, glasaju protiv budžeta BiH… To je jedna politika provokacija koja ne može imati svoje mjesto u strukturama vlasti, a mogu biti opozicija, naveo je Radojičić u izjavi novinarima u Banjoj Luci.\nKritikujući ponašanje SDA, on je naveo da se stranke “petorke” moraju dogovoriti da li SDA ostaje u vlasti, odnosno prvenstveno to mora odlučiti SDPBiH, „s obzirom na to da ih je SDP i uveo u vlast kroz platformu”.\nSDPBiH se, kaže, mora opredijeliti da li s takvim partnerom uopće može dalje, s tim da će se postaviti pitanje i federalnih vlasti.


Beta 25. maja 2022. 07:45\nTrener fudbalera Liverpula Jirgen Klop rekao je da je nagrada za najboljeg trenera Premijer lige najvažnija nagrada za trenera i da ne bi uspeo da je osvoji bez svojih pomoćnika.\nKlop je kasno sinoć proglašen za najboljeg trnera Premijer lige u ovoj sezoni i uručen mu je trofej koji nosi ime legendarnog trenera Aleksa Fergusona.\n„Ovo je velika čast, a ovo je bila luda sezona. U poslednjem kolu, u kome samo dve utakmice nisu imale takmičarski značaj, mi ostali smo dali apsolutno sve od sebe. Bilo je napeto, nije bio najbolji ishod za nas, ali već smo prešli preko toga. A kada osvojite ovakvu nagradu – vi ste ili genije ili imate najbolji stručni štab na svetu, a ja sam ovde zbog mog stručnog štaba i oni znaju koliko ih cenim“, rekao je Klop, preneo je Skaj.\n„To što su me kolege izglasale za najboljeg, to je najbolja nagrada koju možete dobiti. U fudbalu ne verujem u individualne nagrade, ovo je ekipni sport, a ja bih bio niko bez ovih momaka ovde. Radi se o tome šta možemo da uradimo zajedno i šta smo uradili zajedno“, naveo je nemački trener.


U Srbiji se danas održavaju vanredni parlamentarni izbori, a Nataša Kandić, direktorica Fonda za humanitarno pravo iz Beograda u izjavi za novinsku agenciju Patria kazala je da će najvjerovatnije dosadašnji prvi potpredsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić dobiti mjesto premijera, koje mu pripada po njegovoj moći u Srbiji.\nŠto se tiče Vučićevog odnosa prema regionu, Kandić smatra da do sada, od strane Vučića, nije bilo velike negativne političke retorike ni prema BiH ni prema Hrvatskoj, pa čak ni sada kada su uzajamne tužbe pred Međunarodnim sudom pravde.\n“Budući premijer Srbije je vrlo jasno rekao da on priznaje, poštuje i uvažava integritet BiH. Lično mislim, da kada su počeli protesti u BiH, nije trebao da zove Milorada Dodika iz RS ni na kakav razgovor, to nije imalo smisla, kao što nije imalo smisla ni to što je premijer Zoran Milanović išao u Mostar, ali sve drugo je sasvim poznato”, kazala je Kandić za NAP.\n“Mislim da Vučić pokušava da minimizira neprijateljstvo iz prošlosti i prizna da odnosi ne mogu da budu strašno bliski, ali da će biti korektni s poštovanjem. Što se tiče BiH bitno je da se ne odvijaju i ne započinju neki novi odnosi između Srbije i Republike Srpske odvojeno od BiH i ne vidim naznake da bi se to moglo dogoditi. Odnos države prema državi mora da ostane i vjerujem da će tako i biti”, dodala je Kandić.\nS obzirom da su mnogi u BiH mišljenja kako vuk dlaku mijenja, ali ćud nikad misleći pri tome na izjave i ponašanje Vučića 90-tih godina, Kandić smatra da je to prevaziđeno te da se takva retorika ne smije ponoviti.\n“Svi mi znamo šta je Vučić govorio 90-tih, ali znamo šta je i činio. Za ovo vrijeme koliko je u vlasti pokazao je veću hrabrost i odlučnost sa najkomplikovanijim srpskim pitanjem, a to je Kosovo. Pokazao je da shvata šta je realnost i da političke priče o kolijevci i nebeskoj Srbiji, on ne podržava i da preuzima odgovornost da se prizna realnost”, dodala je Kandić.


Винчанске фигурине из Паланке на изложби у Удинама: ЖЕНЕ, МАЈКЕ, БОГИЊЕ – Паланачке новине\nVinčanske figurine iz Palanke na izložbi u Udinama: ŽENE, MAJKE, BOGINjE\nby Palanačke · 13 novembra, 2017\nAntropomorfne figurine iz perioda Vinčanske kulture, pronađene na području naše opštine, a koje čuva Narodni muzej u Smederevskoj Palanci – izložene su na međunarodnoj izložbi u Udinama. Od 11. novembra do 11. februara naredne, 2018. godine, trinaest antropomorgfnih figurina iz fundusa palanačkog muzeja, činiće deo velike međunarodne postavke pod naslovom Donne, madri, dee (Žene, majke, boginje), upriličene u dvocu Udine u severoistočnoj Italiji.\nNa Konferenciji za medije u palanačkom Narodnom muzeju, na kojoj su govorili direktor Stevan Martinović, arheolog Nenad Šošić i Dragana Đurđević, između ostalog je rečeno da predmeti iz našeg Narodnog muzeja predstavljaju skoro tri četvrtine ove izložbe, na kojoj su zastupljeni praistorijski arheološki nalazi iz Mađarske, Poljske, Slovenije, Nemačke, Italije, i drugih zemalja južne i centralne Evrope. Za razliku od Muzeja Vovodine, koji je ustupio repliku Crvenokose boginje, i replika artefakata iz Lepenskog Vira, palanački Narodni muzej ustupio je originalne predmete, koji svojom lepotom i arheološkim značajem zauzimaju središnjo mesto ove međunardone izložbe.\nKolekcija predmeta iz neolita Narodnog muzeja u Palanci, koju osim antropomorfnih čine i zoomorfne figurine, iz različitih perioda Vinčanske kulture (od starčevačkog do bronzanog perioda), plod je višegodišnjih sistematskih iskopavanja na više lokaliteta na području naše opštine. Pažnju stručnjaka za neolit, skrenuli su Radovan Milošević, osnivač i dugogodišnji direktor Narodnog muzeja, i Voja Novaković, autor prvih članaka o ovim arheološkim nalazima u našoj opštini. Usledila su velika istraživanja, u kojima su, osim stručnjaka Srpske akademije nauka i Odeljenja za arheologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu, učestvovali i strunjaci iz SAD, a rezultati ovih naučnih opservacija prezentovani su na velikom međunarodnom skupu «Vinča i njen svet», 1990. godine. Predmeti iz ove zbirke Palanačkog muzeja do sada su izlagani u više zemalja sveta, a posetioci postavke u Udinama, deo ove zbirke moći će da vide do 11. februara naredne godine.\nSaradnja sa muzejom u Udinama, ostvarena preko Narodnog muzeja iz Beograda, počela je još ovog proleća, pa su organizovane posete stručnjaka iz Italije, a arheolog Narodnog muzeja, Nenad Šošić, napisao je tekst za katalog, i u Italiji učestvovao u dizajnu same postavke, čijem je svečanom otvaranju, u subotu 11. novembra, prisustvogvao direktor Narodnog muzeja u Palanci, Stevan Martinović.\nU velikom dvojezičnom katalogu, na italijanskom i engleskom jeziku, zastupljen je tekst koji su napisali Nenad Šošić i njegovi saradnici iz Odeljenja za arheologiju palanačkog Narodnog muzeja, a ovaj prilog je bogato ilustrovan kolor fotografijama izloženih predmeta.\n„Kuba – tirkiz Kariba“ u Biblioteci „Milutin Srećković“\n„Tetovirane duše“ druge u Kuli\nU Galeriji savremene umetnosti izložba grafika Veljka Mihajlovića\nNext story Konferencija za štampu predsednika Opštine Smederevska Palanka: ISPUNjENO DATO OBEĆANjE\nPrevious story DESETO KOLO LIGE SRBIJE U PREFERANSU


Vreme 1360 - SAD – Burni start Donalda Trampa: Amerika na prvom mestu\nSa predizbornim sloganom "Amerika na prvom mestu" stiglo se i do uvek s velikom pažnjom praćenog obraćanja naciji predsednika koji je netom položio zakletvu. Taj govor, svojevrsni okvir rada buduće administracije, u Trampovom izvođenju zvučao je kao najava sudnjeg dana za sporazume o slobodnoj trgovini – za one koji se već primenjuju, koliko i za one o kojima se još pregovara.\n"Svaka buduća odluka o trgovini, porezima, imigraciji i spoljnim poslovima biće doneta u korist američkih radnika i američkih porodica. Druge zemlje su nam pričinjavale štetu proizvodeći naše proizvode, privlačeći naše kompanije i uništavajući naše poslove", poručio je Tramp napominjući da će "ovom zemljom nadalje upravljati nova vizija – Amerika na prvom mestu".\nTrampovo nastojanje da se odrekne slobodne trgovine sa 11 država pacifičkog regiona (bez Kine) i briga za američkog radnika, imaju razloga da se nađu u istoj rečenici: procene Petersonovog instituta za međunarodnu ekonomiju iz Vašingtona predviđale su da bi u godinama nakon stupanja na snagu tog sporazuma oko 170.000 Amerikanaca ostalo bez posla. U Trampovu, čini se, korist idu i procene o skromnom ekonomskom benefitu od samog sporazuma: do 2030. godine, procena je Svetske banke, slobodna trgovina s pacifičkim regionom donela bi rast američkog BDP-a za manje od 1 odsto.\nRanije izjave novog predsednika signalizirale su opredeljenje o sklapanju bilateralnih umesto multilateralnih trgovinskih sporazuma, od kojih bi, govorio je, svi drugi imali više koristi od same Amerike. Nakon napuštanja TTP-a, američki mediji prognoziraju da će Tramp uskoro napustiti i pregovore o sklapanju Transatlantskog partnerstva o trgovinskom ulaganju sa Evropskom unijom i da će gledati da povoljan trgovinski sporazum sklopi sa Ujedinjenim Kraljevstvom, koje je na putu da napusti EU. Neoptimistične prognoze vezane su i za pregovore o TISA sporazumu sa 50 država.\nPROZIVKA: Uz jasan poklič o "Americi na prvom mestu", Trampov govor je, međutim, implicirao i da se na pijedestalu ubuduće moraju naći i obični Amerikanci. Obraćajući se građanima SAD iz centra Vašingtona, Tramp je istom tom Vašingtonu, kao sinonimu za centar moći i donošenje odluka, objavio, u najmanju ruku, zemljotres. Moć se prenosi na američki narod, a ne sa stare na novu administraciju, rekao je Tramp.\nTa poruka nije bila upućena samo političkim elitama, već svima kojima je bilo omogućeno da se osećaju toliko moćno da decenijama unazad utiču na kreiranje zvaničnih stavova. Mnogo pre ulaska u Belu kuću Tramp je sve učinio da bi se mnogi sami pronašli prozvanim: lobisti, bankari, novinari pa čak i obaveštajna zajednica. U svojstvu predsednika, Tramp je najpre posetio sedište Centralne obaveštajne agencije, u pokušaju da izgladi tenzične odnose nakon uvredljivih komentara na njihov račun, a onda je svojski napao "zle" medije optužujući ih za sejanje razdora (i) sa špijunima. Sa kritika se na dela prešlo već prvog radnog dana kada Trampov sekretar za medije, suprotno "dobrim običajima", nije dozvolio novinarima najvećih američkih medija da među prvima postave pitanja.\nIstini za volju, političari u Vašingtonu imali su razloga da se osete najviše prozvanima u Trampovim rečima. Oni u napuštanju Transpacifičkog trgovinskog sporazuma, čini se, manje vide ispunjenje obećanja iz izborne kampanje, a više udarac davno uspostavljenom bazičnom međupartijskom konsenzusu o podsticanju slobodne trgovine i sklapanju odgovarajućih sporazuma. Republikanci su u tim procesima, logično, uvek pokazivali više strasti i posvećenosti.\nSARADNJA SA KONGRESOM: Otuda i nije toliko čudno što su najveći saveznici bivšeg predsednika Obame u legislativnim akcijama, koje bi trebalo da omoguće jednostavniju proceduru ratifikacije sporazuma, bili upravo zakonodavci iz Republikanske stranke. Isti oni koji danas mirno posmatraju kako nestaje rezultat dugogodišnjih pregovaračkih napora, do jesenas su tražili saveznike u rivalskoj stranci. Demokrate su pak iz oportunih razloga okrenule leđa svom predsedniku, čak i njihova kandidatkinja za predsednika, iako je kao državna sekretarka učestvovala u pregovorima sa predstavnicima zemalja obuhvaćenih sporazumom. To što su republikanci još sredinom prošle godine ignorisali Trampove poruke iz kampanje upućuje na zaključak da su intimno verovatno očekivali drugačijeg stanara Bele kuće nakon januara 2017. godine.\nOno što Tramp može samostalno da uradi po pitanju ostvarivanja svoje agende može da ima simboličan i ograničen efekat, poput izvršne naredbe o usporenijoj primeni Obamakera. Konkretne akcije moguće su samo u Kongresu – samo zakonodavno telo, naime, može da ukine Obamaker i da usvoji odgovarajuću zamenu za taj zakon. U tom smislu, Tramp na Kapitol Hilu mora da ima saveznike.\nZa same republikance, koji od ove godine kontrolišu oba kongresna doma, mantra "Amerika na prvom mestu" biće značajna onoliko koliko bude procenjeno da sprovođenje Trampovih ambicioznih planova donosi kapital za naredne izbore. Na mnogim poljima zakonodavci i predsednik odavno imaju usaglašene pozicije, poput smanjenja poreskih stopa, ukidanja Obamakera i nastavka naftaških projekata koje je Obama stopirao, i tu poruku birača obe strane su dobro razumele.\nRAZVLAŠĆIVANJE VAŠINGTONA: Možda najjasniju poruku političkim elitama u Vašingtonu Tramp je poslao izborom u javnim poslovima neiskusnih pojedinaca za pozicije u svom kabinetu. Tramp je svoj mandat počeo s tek dva popunjena mesta u kabinetu, a ono što je mogao da čuje tokom propitivanja svojih pikova pred senatorima nisu bila samo neugodna pitanja, koja su dolazila i od samih republikanaca, već i simbolično upiranje prstom na Ustav koji propisuje i podelu vlasti i njihovu uzajamnu kontrolu.\nRazvlašćivanje Vašingtona u korist naroda sigurno je nešto s čim se elite u glavnom gradu neće lako pomiriti. Ali, ma koliko im to pričinjavalo veliku nelagodu, teško je zamisliti da će, osim otporom niskog intenziteta, iz republikanskih krugova poticati akcije koje bi u javnosti mogle biti protumačene kao podrivanje novog predsednika na početku mandata.\nIstorijski nizak rejting izabranog predsednika pred preuzimanje dužnosti (po Galupu, jedva je 44 odsto Amerikanaca pozitivno ocenilo Trampa, dok je u drugim istraživanja taj procenat i niži) mogao bi, ako se značajno ne popravi, dovesti do implozije Trampove sujete i da on, po svom običaju, krivce traži svuda oko sebe. Svoje zakonodavce, u slučaju da ovi dignu prst, javnosti bi mogao da predstavi kao one kojima su privilegije u Vašingtonu bitnije od naroda, "kome zapravo pripada moć".\nU igri oko moći između "starosedelaca" i "došljaka" u Vašington primirje će biti uspostavljeno oko zajedničke procene o tome šta će i jednima i drugima zadržati sadašnje pozicije i nakon Trampovog prvog mandata. Drugim rečima, šta će sve iz Trampove agende biti moguće ostvariti uz najmanje žrtve. Potpuno ukidanje Obamakera bez odgovarajuće zakonske zamene koja ne bi naudila milionima građana, među kojima su i brojni Trampovi glasači, svakako ne spada u tu kategoriju.\nOsećaj nemalog broja republikanaca da je Donald Tramp tu stranku "kidnapovao" i da ne obazirući se na njena ideološka uporišta to uporno dokazuje, mogao bi da eskalira u nezadovoljstvo pred inicijativama koje podrazumevaju velike budžetske izdatke, kao što je obnova infrastrukture (koju Tramp opisuje kao sličnu onoj iz zemalja "trećeg sveta"), ili daljim protekcionističkim inicijativama koje će se, s jedne strane, dodvoravati poniženom američkom radniku, ali će, s druge strane, ugrožavati ekonomsku perspektivu zemlje. Biće to prilika da se neko drugi pozove na isti imperativ o "Americi i Amerikancima na prvom mestu", ali s drugačijim značenjem od onog iz Trampovog govora na dan inauguracije.


PORTAL KRUG - SARADNJA BOLNICE SA ŠKOLOM IZ ĆUPRIJE\nPrevious Article SIMULATORI SAOBRAĆAJNIH NEZGODA\nNext Article AFRIKANAC SA KRALJEVOM U SRCU\nSaradnja Opšte bolnice u Kraljevu i Visoke škole zdravstvenih studija iz Ćuprije podrazumevaće školovanje srednjeg medicinskog kadra, kako bi viši i visoko obrazovan sestrinski kadar preuzeo terapijski i drugi deo poslova vezanih za brigu o pacijentima\nProšle sedmice v.d. direktora Opšte bolnice'' Studenica'' Zoran Mrvić i direktor Zdravstvenog centra Vranje Dragan Veličković posetili su Visoku medicinsku školu strukovnih studija (VMŠSS) u Ćupriji, a povod je bilo potpisivanje Ugovora o saradnji između ove dve zdravstvene ustanove i Visoke škole iz Ćuprije.\n- Kada kažemo da medicina napreduje i da su nam potrebni stručnjaci, mislimo na to da su nam potrebne i visoko obrazovane medicinske sestre i tehničari. Naš izbor je, kada je u pitanju ovakav vid saradnje, Visoka medicinska škola strukovnih studija iz Ćuprije, jer je to državna, akreditovana, visokoškolska ustanova, sa tradicijom dugom 19 godina. Opšta bolnica ''Studenica'' će kroz ovakav oblik saradnje dodatno unaprediti svoju delatnost i omogućiti stručno usavršavanje sestrinskog kadra, posebno jer ispunjava kriterijume za obrazovanje medicinskih sestara po savremenom standardima - rekao je direktor kraljevačke bolnice.\nDirektor VMŠSS u Ćupriji Hristos Aleksopulos je upoznao svoje kolege sa infrastrukturom i uslovima za realizaciju nastave u samoj školi, kao i sa planovima za poboljšanje kvaliteta nastave. Nakon ove posete u Kraljevu je održana prezentacija ove škole, namenjena medicinskim sestrama i tehničarima koji žele da nastave školovanje.\n- Naša saradnja podrazumevaće školovanje srednjeg medicinskog kadra, jer je taj kadar najpotrebniji našoj ustanovi. U perspektivi, srednja medicinska služba će od bolničara preuzeti poslove vezane za negu pacijenata, a viši i visoko obrazovani sestrinski kadar će biti zadužen za terapijski i drugi deo poslova koji su vezani za brigu o pacijentima - rekao je Zoran Mrvić.\nVMŠSS ove godine upisuje devetnaestu generaciju studenata i obrazuje medicinske stručnjake za šest studijskih profila: strukovna medicinska sestra, strukovna medicinska sestra – babica, strukovni farmaceut, strukovni fizioterapeut, strukovni radiolog i strukovni kozmetičar – estetičar.\n- U saradnji sa Opštom bolnicom '' Studenica'' odlučili smo da u Kraljevu, školujemo i obrazujemo strukovne medicinske sestre – istakla zamenica direktora VMŠSS Ljiljana Antić.\nTeoretska predavanja i vežbe će se odvijati u kraljevačkoj bolnici, a saradnici u nastavi će biti strukovne medicinske sestre iz Opšte bolnice ''Studenica. Dr Zoran Mrvić je u ime rukovodstva obećao punu podršku budućim studentima u njihovim nastojanjima da usavrše znanje.


NATO: „Branilac Evrope 2020“ nije usmeren protiv Rusije, preklapanje sa paradom u Moskvi slučajnost - 03.02.2020, Sputnik Srbija\nVelike vojne vežbe „Branilac Evrope“, koje su planirane za 2020. godinu, nisu usmerene protiv Rusije, izjavio je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg. 03.02.2020, Sputnik Srbija\nAh, pa naravno, znamo mi da je NATO veliki "prijatelj" Rusije.\nCC BY 2.0 / DVIDSHUB Follow / NATO vojne vežbe\nCC BY 2.0 / DVIDSHUB Follow /\nVelike vojne vežbe „Branilac Evrope“, koje su planirane za 2020. godinu, nisu usmerene protiv Rusije, izjavio je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\n„’Branilac Evrope‘ nije usmeren protiv bilo koje konkretne zemlje“, izjavio je Stoltenberg za agenciju „Frans pres“.\nPrema podacima agencije, u vežbama koje će biti održane u maju i junu tekuće godine, najvećim delom na teritoriji Nemačke, Poljske i baltičkih država, učestvovaće 37.000 vojnika iz 18 zemalja.\nGeneralni sekretar NATO-a izjavio je da će to biti „najveće raspoređivanje američkih trupa u Evropi u poslednjih 25 godina“ kako bi se zaštitili drugi NATO saveznici ako za time bude potrebe, kao i da vežbe pokazuju „potpunu privrženost SAD Alijansi, slobodi i zaštiti Evrope“.\nPredstavnik NATO-a je istakao da je to što će se vojne vežbe održati za vreme proslavljanja 75. godišnjice pobede nad nacističkom Nemačkom u Moskvi — slučajnost.\n„Vežbe će trajati od februara do juna. Svake godine u tom periodu pokazuje se veliki broj vojnih vežbi“, rekao je činovnik NATO-a, dodavši da Alijansa „priznaje glavnu ulogu Sovjetskog Saveza u pobedi nad Nemačkom“.\n3 Februar 2020, 16:48


Zeleni u pismu Borelju: Zbog odnosa prema Kini, sumnjamo da je Beograd iskreno zainteresovan za članstvo u EU - European Western Balkans\nZeleni u pismu Borelju: Zbog odnosa prema Kini, sumnjamo da je Beograd iskreno zainteresovan za članstvo u EU\nAutor EWB 19. 04. 2022. 19. 04. 2022.\nBRISEL – Petoro poslanika Evropskog parlamenta iz redova Zelenih obratilo se danas visokom predstavniku EU za spoljnu politiku i bezbednost Đuzepu Borelju zbog isporuke kineskog naoružanja Srbiji. Kako prenosi N1, oni su u pismu Borelju naveli da “zbog odnosa Srbije prema Kini sumnjaju da je Beograd iskreno zainteresovan za članstvo u Evropskoj uniji”.\n“Izveštaji naglašavaju da kineska vojna isporuka – raketni sistem zemlja-vazduh, uporediva sa američkim Patriot sistemom. Strateška odluka da kupi ovaj sistem i da joj bude isporuče u sred najozbiljnije bezbednosne krize u Evropi pokreće veoma važna i ozbiljna pitanja o tome da li Srbija zaista želi političku integraciju u EU i za koje vojne svrhe joj je potreban takav sistem jer je geografski okružena sa zemljama EU i NATO”, stoji u pismu poslanika u koje je N1 imao uvid.\nPoslanici traže od Borelja da hitno razgovara o tome sa srpskom vladom na sledećem Savetu za spoljne poslove, “posebno o srpskim vojnim ciljevima” kao i da ima iskrene i direktne razgovore sa reizabranim predsednikom Aleksandrom Vučićem o “kratkoročnim, srednjeročnim i dugoročnim vojnim strategijama Srbije, kao i o tome da li je ona spremna i da li želi da se uskladi u spoljnopolitičkim i bezbednosnim pitanjma sa EU ili neće”.\nPrema rečima poslanika EP, Srbija kao zemlja kandidat za članstvo u EU “na nesreću” nije želela da se uskladi sa sankcijama EU protiv Rusije, a Vlada Srbije nije “čak ni osudila ruski rat ili agresiju i ogroman broj žrtava i ratnih zločina koje su počinile ruke snage.\nOni su izrazili zabrinutost i zbog činjenice da je u prošlosti Srbija takođe kupovala velike ruske siteme naoružanja, dodajući da ovakve nabavke rizikuju da potkopaju regionalni bezbednosni poredak u regionu.\nPoslanici EP su podsetili u pismu da se Srbija Generalnim okvirnim sporazumom za mir u BiH obavezala na sporazum kao kontrolu naoružanja koji treba da služi izgradnji stabilnog mira u regionu. Dodaje se da je istim sporazumom propisan regionalni sporazum o kontroli naoružanja o regionalnoj ravnoteži, uključujući redovne inspekcije. Pismo su potpisali poslanici Rajnhard Butikofer, Viola fon Kramon, Romeo Franc, Tomas Vajc i Tineke Štrik.\nVojna isporuka iz Kine dogovorena 2019. godine, stigla je u Srbiju 9. aprila u Beograd. Reč je o šest kineskih transportnih aviona divizionog raketnog sistema protvvazdušne odbrane.\nĐuzep BoreljEvropski parlamentKinaSrbijaZeleni\nBrisel računa da Srbija podrži Evropsku uniju u odbrani mira\nVlasti i opozicija u sporu oko uključenosti Srbije u nabavku vakcine protiv COVID-19


Čas iz istorije na engleskom jeziku o Holokaustu | Regionpress\nMeđunarodni čas engleskog jezika\nPraktična nastava rezidbe šljiva u Poljoprivrednoj školi\nRaspisan tradicionalni konkurs za učenike -„Krv život znači“\nU Opštoj bolnici „Dr Aleksa Savić“ na lečenju 38 lica\nČas iz istorije na engleskom jeziku o Holokaustu\n23 februara, 2021 RegionPress\t0 Comments\nPo prvi put je u Osnovnoj školi „Nikodije Stojanović Tatko“ na engleskom jeziku, čas iz istorije o Holokaustu, učenicima osmog razreda, održala profesor engleskog jezika dr Svetlana Maksimović.\nOna je završila obuku Međunarodnog centra za studije o Holokaustu „Yad Vashem“ u Izraelu, u saradnji sa Ministarstvom prosvete Republike Srbije, kao i obuku sa muzejom “Memorial de la Shoa“ iz Pariza.\n-Prvi put su se učenici susreli sa ovom temom, imajući u vidu da se u okviru redovne nastave veoma malo izučava o stradanju Jevreja i samom zločinu u Holokaustu. Ovo je bio način da oni saznaju nešto novo o ovoj temi, ali i da razviju svest o zločinima protiv čovečnosti. Cilj je takođe da se razume koliko je važna i značajna pomenuta tema i misao da se Holokaust i zločini više nikada ne ponove, ali i stradanja ne zaborave, rekla je profesor Svetlana Maksimović.\nNa pomenutom času, učenici „Tatkove škole“, imali su priliku da pogledaju izložbu o Holokaustu, a sve materijale za istu, odobrio je Memorijalni centar „Yad Vashem”. Sertifikovan nastavnik za predavanje iz ove oblasti, dr Svetlana Maksimović, je takođe sa učenicima pogledala ovu izložbu.\n-Bilo mi je veliko zadovoljstvo da svojim učenicima, pored engleskog jezika, koji im predajem i svih mogućih inovacija u nastavi, predstavim i ovu veoma značajnu temu najvećeg genocida i zločina u istoriji, koji se ikada dogodio ljudskom rodu. Drago mi je da sam bila deo ove priče i da sam onima, na kojima svet ostaje, a to su naši mladi, prenela važnost poštovanja i pamćenja nekih događaja, koji ne smeju da se zaborave. Sve ovo je realizovano u saradnji sa najznačajnijim i najvećim centrom o Holokaustu na svetu, kakav je „Yad Vashem” u Izraelu, njihovim stručnjacima i predavačima. Fotografije za izložbu ustupio je i odobrio Centar za učenje o Holokaustu „Yad Vashem“ u Izraelu, naglasila je profesorka Maksimović.\nOna se zahvalila njima, ali i našem Ministarstvu prosvete na pruženoj mogućnosti da učestvuje u ovako značajnoj međunarodnoj i edukativnoj saradnji Srbije i Izraela.\nOvo je svakako bila i prilika da đaci iznesu svoja mišljenja i zapažanja sa izložbe i filmova, koje su pogledali. U saradnji sa Izraelom i centrom „Yad Vashem“ šef za učenje o Holokaustu za Balkan, Lea Micha, svojim prisustvom času je dala i međunarodnu notu. Ona se uživo uključila u program i ukratko svojim predavanjem upoznala učenike sa temom Holokausta.\nPrema rečima profesora engleskog jezika u Osnovnoj školi „Nikodije Stojanović Tatko“ Svetlane Maksimović, saradnja sa Memorijalnim centrom „Yad Vshem” u Izraelu, biće nastavljena, uz podršku Ministarstva prosvete Republike Srbije.\n← Pucnjava u Prokuplju\n„Pogledajte kako izgleda voda koju piju deca Kuršumlije“ →\n17 decembra, 2020 RegionPress\t0\nPredsednik opštine Kuršumlija Radoljub obišao porodicu Jovanović u selu Kravare\n26 januara, 2021 RegionPress\t0\nBlace: Obaveštenje o izborima za članove saveta mesnih zajednica na teritoriji opštine Blace\n7 februara, 2021 7 februara, 2021 RegionPress\t0\nVetar: 21km/h NNW


SINIŠA MALI I MMF Srbija nosilac rasta u regionu, penzije po "švajcarskom modelu" | Dunav.at\nSINIŠA MALI I MMF Srbija nosilac rasta u regionu, penzije po “švajcarskom modelu”\nPo pognoznama MMF i Svetske banke Srbija je viđena kao nosilac rasta u regonu sa porosečnom stopom rasta od četiri odsto do 2023. godine, rekao je Mali na zajediničkoj konferenciji za novinare.\nGovoreći o direktnim stranim investicijama, Mali je rekao da je Srbija sa 3,5 milijardi evra, koliko je ostvarila prošle godine, šampion u regionu, i dodao da je u prvom kvartalu ove godine ostvarila 1,2 milijarde evra.\nŽelimo da sistemski rešimo fiskalnu politku u smislu ograničenja i kontrole, kako bismo na taj način obezbedili dugoročnu stabilnost naše zemlje, naveo je Mali i dodao da će u junu biti objavljena i fiskalna strategija za narednu godinu.\nAustrija zadržava kontrole na granici uprkos odluci EU\nAuthor EmaPosted on 13. Septembra 2018. 13. Septembra 2018.\nNa početku konferencije ministara unutrašnjih poslova članica EU i zemalja Zapadnog Balkana u Beču, on je poručio da ukidanje kontrole granica, koja je uvedena...\nDjeca migranti u Europi prisiljena seksom plaćati prelazak granice\nAuthor EmaPosted on 28. Jula 2018. 28. Jula 2018.\nU zamjenu za seksualne usluge djeci se, osim prijevoza, nudi i hrana te sklonište. Organizacija tvrdi da ima niz dokaza za ove tvrdnje sakupljene...\nPrava granica na ulazu u Austriju, u budućnosti bez šengena\nOčigledno da niko više ne veruje da su to samo privremene mere, a to dokazuje i aktuelna situacija na najvećem prelazu između Austrije i...\nAuthor EmaPosted on 29. Avgusta 2019.\nOn je rakao fanovima da je turneja “Divide” njegova posljednja te da će se nakon nje povući sa scene kako bi mogao provesti više...


Politico: Da li je Sandžak „crna ovca“ Srbije? - European Western Balkans\nAutor EWB Saradnici 11. 09. 2017.\nMuamer Zukorlić, Dušan Janjić; Foto: Media centar\nBRISEL – U „pismu iz Sandžaka“, briselski Politico detaljno i sa lica mesta prikazuje stanje u Sandžaku, regionu u Srbiji u kojem su muslimani etnička većina i koji je po mnogo čemu drugačiji od ostatka zemlje.\nKako se u uvodnim rečima ističe, to što ovo područje nije bilo zahvaćeno građanskim ratovima na prostoru bivše Jugoslavije ne znači da ne nosi ožiljke tog vremena. Naime, ova pretežno muslimanska regija danas se prostire u dve zapadno balkanske države, Srbiji i Crnoj Gori, a u prvoj, kako ističe Politico, suočava se sa mnogobrojnim problemima.\nOno što predstavnici muslimanske većine ističu je osećaj odbačenosti. Kako jedan od njih, tridesetjednogodišnji Dženan Hajrović, kaže za Politico „U ovom području nije bilo sukoba, ali ako se Novi Pazar spominje na vestima, to je u negativnom kontekstu. Sandžak je crna ovca Srbije.“ Ipak, region je poznat po konstantoj težnji za ostvarivanje autonomije, pa nas članak podseća na nezvanični referendum za nezavisnost održan u oktobru 1991. godine, koji je podržalo više od 90% izašlih, ali je od države Srbije uskoro označen kao neustavan. Danas bi, kako politiički analitičar iz Sarajeva, Srećko Latal, ističe „bilo kakav pokušaj dobijanja nezavisnosti Sandžaka bio završen krvavim obračunima“.\nIpak, ranije pomenuti Hajrović zajedno sa sugrađanima radi na promeni percepcije o njihovom gradu i zajednici kojoj pripadaju, iscrtavanjem murala na kojima su prikazani heroji njihove zajednice, odnosno obični ljudi današnjice koji se bore za lepšu sliku njihovog Novog Pazara. Tako i mladi arhitetka Tarik Brunčević, povratnik iz Nemačke, ističe da pored mnogo problema, poput nefunkcionalnog sistema i korupcije, borba za isticanje pravih heroja i dalje traje.\nZa Politico je govorio i gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac i istakao da je „Novi Pazar bio centar trgovačkih puteva sve dok sa padom Jugoslavije nije postao granično područje između Kosova, Crne Gore, Bosne i Srbije.“ Kako bi se takvo stanje popravilo, a čitava regija prosperirala neophodno je da Sandžak postane prekogranična regija po ugledu na primere regionalizacije u Evropskoj Uniji, piše Politico. Tako bi put do razvojnih fondova EU bio olakšan. Ovo bi omogućilo ekonomski prosperitet ovoj oblasti, zbog čega je upravo ova inicijativa bila nosilac programske platforme Božnjačke demokratske zajednice i njenog predsednika Muamera Zukorlića na parlamentarnim izborima u Srbiji 2016. godine. Kako ističe Biševac, Zukorlić- koji podržava srpskog premijera Aleksandra Vučića je sada kao predstavnik u parlamentu uključen u sve. Ostaje da se vidi da li će Zukorlićev angažman doneti preko potrebne investicije u Sandžak.\nI ako je činjenica da postoji viševekovni suživot Bošnjaka i Srba na ovom geografskom području ono i danas nosi razne probleme, poput onog o prihvatanja kulturoloških razlika i praksi kao što je nošenje hidžaba. To Politico ističe kroz svedočenje mlade novinarke Nusrete Hudović koja kaže da „kada odem u drugi grad u Srbiji sa hidžabom, gledaju me kao da sam sa marsa“ . Loša slika o Bošnjacima, podseća Politico, podsticana je informacijama o desetinama ljudi koji su otišli da ratuju u Siriji, ali i time što je jedan od glavnih organizatora napada na ambasadu SAD 2011. godine bio Mevlid Jašarević, Novopazarac. Takođe i podsećanjem da je značajan broj Bošnjaka iz Pazara učestvovao u građanskim ratovima 90ih, iako nisu vođeni na njihovom području.\nZa razliku od starih vremena kojih se obični građani rado sećaju, kao „dobrog Titovog vremena kojeg sada nema“, mladi Bošnjaci gledaju u potpuno drugom smeru. U skladu sa istaknutim religijskom osećanjem njihovi pogledi mnogo su više usmereni prema Sarajevu i Istanbulu, nego prema Beogradu. Takođe, oni blagonaklono posmatraju izbeglice koje uglavnom dolaze iz muslimanskih područja i koliko je moguće brinu o njima.\nIpak, Politico „Pismo iz Sandžaka“ zaključuje u pozitivnom tonu navodeći reči Hrmak Cemala: „Milošević je želeo da nas razdvoji, ali nije uspeo u tome. Želeli su da podstaknu neslaganja ovde, ali nije uspelo. Čak ni sada ne gledamo jedni na druge (srpska i bošnjačka strana zajednica) na taj način. Živimo zajedno.“


EU već zaustavila finansijsku podršku BiH - TPtimes.news\nInformacija je potvrđena je nakon što je ove sedmice iz Brisela stiglo upozorenje da bi sankcije mogle biti odgovor na secesionističku politiku vlasti RS\nEvropska komisija zaustavila je isplatu 125 miliona eura koje su entiteti u Bosni i Hercegovini trebali dobiti kao pomoć za oporavak od posljedica pandemije, objavila je u srijedu Hina, pozivajući se na lokalne medije.\nTa je informacija potvrđena je nakon što je ove sedmice iz Brisela stiglo upozorenje da bi sankcije mogle biti odgovor na secesionističku politiku vlasti Republike Srpske.\nEvropska komisija i vlasti BiH su u decembru 2020. potpisali sporazum o paketu pomoći, vrijednom 250 miliona eura, namijenjenom Federaciji BiH, RS-u i distriktu Brčko. Polovica tog iznosa isplaćena je 2021, a ostatak je trebao biti prebačen na račune u BiH tokom januara ove godine, no to se nije dogodilo, a neizvjesno je kada i hoće li uopće taj novac biti isplaćen.\nPredstavnici Delegacije EU u BiH za banjolučke Nezavisne novine su pojasnili kako je isplata drugog dijela paketa pomoći Unije suspendirana temeljem kriterija o uvjetovanosti te pomoći poduzimanjem mjera na planu ekonomskog upravljanja i izgradnje institucija, stabilnosti finansijskog sektora, transparentnosti, ali i borbi protiv korupcije, kao i boljeg funkcioniranja tržišta rada.\n“Provedba ovih mjera i politika zahtijevat će blisku saradnju svih nivoa vlasti. EU će u narednim mjesecima izvršiti procjenu usklađenosti s uvjetima za dodjelu makrofinansijske pomoći”, pojašnjenje je Delegacije EU.\nBiH je do sada iz evropskih fondova dobila pomoć od 345 miliona eura za suočavanje s posljedicama pandemije prouzrokovane korona virusom. Od toga su nepovratna sredstva iznosila 95 miliona eura, a ostatak su bili povoljni krediti.\nCjelokupna privreda BiH najvećim je dijelom oslonjeno na tržište EU gdje plasira više od dvije trećine svog izvoza, a takav omjer vrijedi i za bosanskohercegovački entitet Republiku Srpsku.\nPortparol Evropske komisije Peter Stano u utorak je potvrdio kako bi zaoštravanje političke krize u BiH, prouzrokovane destruktivnim postupcima vlasti RS usmjerenim na izdvajanje tog entiteta iz ustavno-pravnog poretka BiH, moglo navesti Uniju na posezanje za kaznenim mjerama protiv odgovornih.\n“Opredijeljeni smo omogućiti dijalog koji bi doprinio uklanjanju zapreka stvarnom napretku na evropskom putu BiH za dobrobit svih građana i zemlje. Ukoliko se situacija dodatno pogorša EU raspolaže širokim paketom alata, uključujući postojeći okvir sankcija EU i reviziju ukupne pomoći EU”, kazao je Stano.\nOdmah nakon te njegove izjave šef Delegacije EU u BiH Johann Sattler potvrdio je kako Unija smatra vlasti u Banjoj Luci izravno odgovornima za eskalaciju krize u zemlji, koja je uslijedila obilježavanjem 9. januara kao dana RS.\nNa svom Twitter nalogu Sattler je napisao kako oštro osuđuje negativnu i zapaljivu retoriku lidera RS, izrečenu 9. januara. “Takva retorika i postupci ugrožavaju stabilnost i prosperitet zemlje te su u potpunoj suprotnosti s njenom EU perspektivom”, upozorio je Sattler.\nSAD je prošle sedmice, zbog postupaka koji ugrožavaju stabilnost BiH i mir u zemlji, sankcijama kaznile srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika i njegovog pravnog savjetnika Milana Tegeltiju, a očekuje se kako će popis osoba pod američkim kaznenim mjerama biti proširen.\nPortparol Evropske komisije Stano najavio je kako će se tema mogućih sankcija protiv osoba odgovornih za krizu u BiH naći na dnevnom redu Vijeća za vanjske poslove Unije, zakazanom za 24. januar.\nNeke članice Unije poput Mađarske upozorile su ranije kako su spremne blokirati uvođenje evropskih sankcija Dodiku i drugim političarima iz reda bosanskih Srba, dok velike zapadne države poput Njemačke jasno podupiru nametanje kaznenih mjera.\nHrvatski ministar vanjskih i evropskih poslova Gordan Grlić Radman ranije je kazao kako bi prije sankcija trebalo iskoristiti sve druge opcije. “Treba najprije iscrpiti sve mogućnosti koje proizlaze iz razgovora i dijaloga pa onda utvrditi ostale instrumente koji bi trebali djelovati da se nastave reformski procesi u BiH”, kazao je Grlić Radman prije nego što je Washington objavio svoje sankcije protiv Dodika.\nPrevious articleTwitter joj blokirao profil a ona se smetnula\nNext articleNovak Đoković igrat će u prvom kolu tog turnira protiv svog sunarodnjaka Miomira Kecmanovića


Biomasa – budućnost daljinskog grejanja u Srbiji | Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · Published November 23, 2013 · Updated November 23, 2013\nUčesnici trećeg CEDEF Javnog dijaloga Daljinsko grejanje u Srbiji – kogeneracija i naplata toplotne energije prema utrošku, potvrdili su da je potencijal biomase kao najvećeg izvora obnovljive energije u Evropi i dostupnog resursa u Srbiji izuzetan, ali neiskorišćen. Danas je više od 90% proizvodnje toplotne enegije u sistemima daljinskog grejanja u Srbiji je zasnovano na direktnom korišćenju fosilnih goriva, dok se u EU fosilna goriva koriste samo u 15% slučajeva za proizvodnju toplotne energijie.\nSvaki megavat iz obnovljivih izvora energije nam je važan i mi ćemo kao ministarstvo sve učiniti da Srbija bude energetski nezavisna i energetski efikasna – izjavio je otvarajući skup Vladimir Atanacković iz Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije. On je potvrdio da bi za 15 toplana u Srbiji u naredne četiri godine trebalo ispitati mogućnosti, kroz izradu prethodnih studija izvodljivosti koje su u toku, da pređu sa korišćenje mazuta, uglja i gasa na biomasu: Bajina Bašta, Čačak, Jagodina, Kikinda, Kladovo, Knjaževac, Kosjerić, Negotin, Nova Varoš, Novi Pazar, Priboj, Šabac, Trstenik, Velika Plana i Zrenjanin. Ovim opštinama i svim drugim koje su napravile analizu o isplativosti prelaska biće dostupna sredstva u iznosu od 100 miliona evra koja su obezbeđena preko Nemačke razvojne banke KfW. Trenutno postoje takve studije u Pančevu, Kruševcu i Rumi, dok je Subotica na pragu odluke o izgradnji CHP postrojenja na biomasu – rekao je Atanacković.\nTakođe, jedan od ciljeva Trećeg CEDEF Javnog dijaloga bio je da razmotri ekonomske efekte primene naplate toplotne energije prema utrošku, načine kojima će to biti sprovedeno, kao i prednosti za lokalnu zajednicu i toplane.Takav model naplate, prema Zakonu o efikasnom korišćenju energije, toplane u Srbiji će morati da uspostave do 2015. godine.Za sada, takav obračun u Srbiji imaju Subotica, Šabac, Bečej i Sombor, a od ove grejne sezone to najavljuju i toplane u Čačku, Nišu i Pirotu.\nOvo treći put kako CEDEF organizuje Javni dijalog na temu daljinskog grejanja u Srbiji, ovog puta sa ciljem da ukaže na potencijal biomase u sistemima grejanja kao najvećeg izvora obnovljive energije u Evropi i dostupnog resursa u Srbiji, ali i razmotri ekonomske efekte primene naplate toplotne energije prema utrošku. Sve su veće potrebe za korišćenjem obnovljivih izvora energije i povećanjem energetske efikasnosti. Srbija se obavezala da do 2020. godine poveća učešće obnovljivih izvora energije na 27% u ukupnom energetskom bilansu. Povećanje energetske efikasnosti i korišćenje alternativnih goriva u proizvodnji toplotne i električne energije postaje imperativ kako na nacionalnom tako i na nivou gradova i lokalnih samouprava. Javni dijalog upravo stavlja u fokus biomasu kao energent budućnosti Srbije i ukazuje na primere dobre prakse u zemlji, regionu i EU – istakla je Arsić-Karišić predsednik UO CEDEF-a.\nStanje energetske efikasnosti u Beogradu je nezadovoljavajuće. Najveća neefikasnost u sektoru daljinskog grejanja beleži se u sektoru potrošnje energije u zgradama. Uvođenjem naplate toplotne energije prema potrošnji očekuju se smanjenje potrošnje energije, goriva i emisije štetnih materija za oko 15-20%. Pored toga, uvođenje ovakvog sistema naplate prati i energetsko sređivanje objekata, na prvom mestu izolacije i fasade objekata. Ovaj kompleksan proces će u Beogradu biti fazan, uz poštovanje realnog vremenskog okvira. Pri tome, akcenat se stavlja na socijalnu odgovornost i praktičnu edukaciju svih zainteresovanih strana – rekao je Marko Stojanović direktor Uprave za energetiku Grada Beograda. On je naglasio da je izgradnja kogenerativnih postrojenja potrebna Beogradu zbog povećanja energetske efikasnosti u proizvodnji energije, smanjenja potrošnje goriva u odnosu na pojedinačnu proizvodnju električne i toplotne energije, smanjenja emisije štetnih materija i potrebe za diversifikacijom izvora koja obezbeđuje sigurnost snabdevanja potrošača energijom. Međutim, da bi izgradnja ovakvog postrojenja bila opravdana potrebno je obezbediti letnji konzum, tj. dovoljan broj potrošača u letnjem periodu i izgraditi deo nedostajuće infrastrukture – naglasio je Stojanović.\nNemačka prisutna u sektoru daljinskog grejanja u Srbiji još od 2001. godine i da je od tada finansijsku potporu dobilo 22 toplane u Srbiji u iznosu većem od 100 miliona evra.\nNovi projekat “Promocija obnovljivih energija – razvoj tržišta biomase u Srbiji“ obuhvata kredit od 100 miliona evra sa umanjenom kamatnom stopom zajedno sa bespovratnu pomoć od 2 miliona evra za mere podrške, što se realizuje preko KfW-a. Uz ovo, obezbeđena je bespovratna tehnička pomoć vredna 8 miliona evra, što se realizuje preko Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju – GIZ. Cilj projekta je podrška razvoju tržišta biomase i održive upotrebe biomase u proizvodnji toplotne i električne energije u Srbiji. Samu implementaciju Projekta sprovodi Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine, a formiranja je lista od 15 toplana koje su izrazile spremnost da se uključe u projekat – rekao je Bora Obradović iz nemačke razvojne banke KfW.\nU susret pridruženju Srbije EU, danas se još jednom, na primeru Škotske, pokazuje da saradnja među zemljama i nauka mogu da budu od koristi srpskom narodu.\nVelike industrijske toplotne pumpe nisu nova ideja, ali je Star Refrigeration iz Glazgova uspešno dokazao da tri puta više toplote može biti proizvedeno putem velikih toplotnih pumpi, nego što bi bilo potrošeno električne energije. U Beogradu bi ovaj odnos bio još veći, a troškovi za gorivo bi mogli biti smanjeni na pola – rekao je David Pearson, direktor inovacije u kompaniji Star Refrigeration iz Glazgova.\nIzvor grejanja za Beograd bi mogla biti reka Sava, koja je neznatno toplija od okoline, zahvaljujući toploti koja potiče iz elektrana Tesla A i Tesla B.\nNAPLATA TOPLOTNE ENERGIJE PREMA UTROŠKU (43.5%)\nINDIVIDUALNO I DALJINSKO GREJANJE U SRBIJI (22.9%)\nUPRAVLJANJE KOMUNALNIM OTPADOM U SRBIJI U KRITIČNOM STANJU (22.8%)\nKAFA KAO ENERGENT (20.8%)\nZagađenje u Užicu nije elementarna nepogoda (20.4%)\nTags: BeogradbiogorivoCentralno-evropski forum za razvoj (CEDEF)dijalogeko vestiekologijaenergetska efikasnostgrejanjeMinistarstvo energetike razvoja i zaštite životne sredineNemačka razvojna banka (KfW)Projekatpromocija\nNext story Partnerstvom za prirodu kroz nove programe o zaštiti prirode\nPrevious story KG eko bilten broj 43


Fakultet vizuelnih umjetnosti Univerziteta Mediteran je osnovan 2006. godine kao prvi privatni fakultet iz oblasti umjetnosti u Crnoj Gori. Fakultet je licenciran od strane Ministarstva prosvjete Crne Gore, a od svog osnivanja je dva puta (2008. i 2013. godine) veoma uspješno prošao proces reakreditacije studijskih programa u skladu sa nacionalnim propisima. U prilog kvalitetu studijskih programa govori i činjenica da je Vlada Crne Gore oba studijska programa na Fakultetu vizuelnih umjetnosti prepoznala kao programe od javnog interesa. Godine 2013. i 2018.\nFakultet je izuzetno ocijenjen i od strane Evropske univerzitetske asocijacije (EUA) koja je realizovala proces eksterne institucionalne evaluacije (IEP) na ovoj visokoobrazovnoj instituciji. Fakultet vizuelnih umjetnosti je mjesto umjetničkog nadmetanja u više polja kreativnih industrija: grafički dizajn, ilustracija, fotografija, dizajn scene i enterijera, digitalna umjetnost i animacija, video i novi mediji, likovna umjetnost i dizajn zvuka. U toku dva ciklusa studija (osnovne BA i postiplomske MA) studenti imaju priliku da stiču znanja i vještine iz oblasti klasičnih i savremenih umjetničkih disciplina.\nNastavni planovi i programi koji zapravo predstavljaju simbiozu umjetnosti, nauke, IT tehnologija i drugih naučnih i umjetničkih disciplina su usklađeni sa najsavremenijim međunarodnim trendovima, kao i potrebama savremenog tržišta rada. Naši studenti izlaze sa reprezentativnim portfoliom koji im otvara vrata profesije u kreativnim industrijama. Zahvaljujući međunarodno priznatim diplomama, naši studenti se usavršavaju i u inostranstvu (Britanija, Italija, Španija, Francuska, Njemačka, SAD itd.). Osim toga, studenti već u toku studija koriste razne programe međunarodne mobilnosti, a od 2016. godine i bilateralnu razmjenu putem mreže Erasmus+ sa punim iznosom stipendije i pokrivenim troškovima puta.\nTako je samo u toku prethodne studijske godine desetak naših studenata provelo po jedan semestar na nekoj od najprestižnijih evropskih umjetničkih akademija. Fakultet vizuelnih umjetnosti je prvi fakultet u Crnoj Gori sa sprovedenom politikom tzv. ishoda učenja evropskog obrazovnog prostora, prvi fakultet u Crnoj Gori koji je uveo praksu u kurikulume, prvi fakultet u Crnoj Gori koji je uveo koncept servisnog učenja u nastavni proces, kao i inicijator prve stručne visokoškolske kvalifikacije u polju umjetnosti- land art umjetnik/umjetnica.\nFakultet vizuelnih umjetnosti su osnovali i stvarali mladi, talentovani kreativni ljudi koji su u nastavne planove i programe utkali svu svoju stručnost, znanje, talenat i iskustvo, a u nastavni proces energiju, kreativnost i ogromnu ljubav, ne samo prema umjetnosti, već i prema pedagoškom pozivu što nas godinama unazad čini najboljim umjetničkim fakultetom u Crnoj Gori. Ponosni na tu činjenicu, od srca vam preporučujemo upis na Fakultet vizuelnih umjetnosti.


Izvršni odbor N/FS BiH odlučio: Premijer liga od sezone 2016/17 sa 12 klubova - Portal 072info\n19. Marta 2015. Vrijeme objave: 17:12 sati\nČlanovi Izvršnog odbora Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH) na današnjoj sjednici u Zenici odlučili su da se Premijer liga skrati sa 16 na 12 klubova od sezone 2016/17, saznaje Anadolu Agency.\nČlanovi Izvršnog odbora Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH) na današnjoj sjednici u Zenici odlučili su da se Premijer liga skrati sa 16 na 12 klubova od sezone 2016/17, saznaje Anadolu Agency (AA).\nIO N/FS BiH tako je dao preporuku da Premijer liga od sezone 2016/17 broji 12 klubova, a definitivnu potvrdu reorganizacije takmičenja u bh. društvu najboljih treba izglasati Skupština N/FS BiH na sjednici 16. aprila ove godine.\nIsto tako, IO N/FS BiH odluku je donio uz obrazloženje da će se “naknadno definisati zaštite mehanizama regularnosti takmičenja”, s tim da će se o prijedlogu o skraćenju Premijer lige BiH izjasniti skupštine entitetskih saveza prije održavanja skupštinskog zasjedanja N/FS BiH 16. aprila.\nShodno današnjoj odluci napravljen je veliki korak smanjenju broja klubova u bh. eliti, ali put do konačne odluke još uvijek je popločan mogućim opstrukcijama na “nižim instancama fudbalske vlasti” u BiH, piše Anadolu Agency.


Od danas normalizacija saobraćaja na severu\nNormalizacija saobraćaja na administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak, i početak primene režima nalepnica za vozila, očekuju se danas od osam časova, posle dve nedelje prekida.\nJarinje (Foto Reporteri)\nNa Jarinju je parkirano nekoliko kamiona koji čekaju na otvaranje saobraćaja, putničkih vozila nema jer je patrola srpske policije zaustavila saobraćaj i pustiće vozila ako krene saobraćaj u 8 časova.\nZa manje od sat vremena očekuje se potpuna normalizacija saobraćaja. Na punktovima se očekuje primene nove mere obeležavanja registarskih oznaka na automobilima čime prestaje obaveza korišćenja probnih tablica.\nNalepnice postoje u dve veličine i stavljene su table kako se koriste, javlja reporter RTS-a.\nNakon povlačenja specijalnih jedinica Rosu i nezadovoljnih građana koji su organizovali proteste, na prelazima Jarinje i Brnjak su vojnici Kfora.


Srpskim poljoprivrednicima od 175 milona evra pomoći iz EU fondova odobreno tek 47,4 miliona - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tSrpskim poljoprivrednicima od 175 milona evra pomoći iz EU fondova odobreno tek 47,4 miliona\n„Kada pogledate statistiku korišćenja fondova u EU, vidite da je pik u šestoj ili sedmoj godini. Pretpostavljam da će sada doći do značajnijih povlačenja sredstava. Neki od problema su što poljoprivredni proizvođači ne mogu ni uz pomoć banaka zatvoriti finansijsku konstrukciju. Radi se i o prekomplikovanim procedurama koje mogu da uspore proces“, kazala je Gelo novinarima iz Srbije koji su posetili Hrvatsku u okviru projekta „Puls Evrope – medijske posete EU“ koji finansira Delegacija EU u Srbiji.\nI konsultanta sufinansira EU\n„Postoji neki poljoprivrednici koji su napredni, koji to mogu da urade sami, ali to je izuzetno mali broj i zato je savet da se, pogotovo tokom prvih aplikacija, obrate konsultantima koji im u tome mogu pomoći. Njihove usluge se po pravilu sufinasiraju iz pretpristupnih i postpristupnih fondova, tako da se trošak izrade projektne aplikacije raspodeli između proizvođača i fondova EU“, rekla je Gelo.\nKoliko sredstava mogu da povuku naši poljoprivrednici?\nIako je poslednji važeći IPARD program vredan 175 milona evra zvanično završen krajem 2020. godine, podsticaji po tom osnovu mogu da se povlače do kraja 2023. godine. Do sada su isplaćena sredstva za 431 projekat sa iznosom podrške od 23,8 miliona evra, od čega je udeo iz IPARDA bio 17,8 miliona evra, a srpskog budžeta 5,9 miliona evra.\nObustavljeno je i 197 zahteva sa zahtevanim iznosom od ukupno 29,1 milion evra, a u skoro svim slučajevima razlog je bio odustanak stranke od zahteva, naveli su iz Ministarstva poljoprivrede.\nNovi IPARD program\nPodnošenje finalne verzije IPARD 3 programa Evropskoj komisiji, kako su naveli u Ministarstvu poljoprivrede, predviđeno je za poslednji kvartal ove godine, a nakon usvajanja IPA regulative. Tokom 2023. godine očekuje se raspisivanje prvih javnih poziva u okviru IPARD 3 programa.\nU Ministarstvu poljoprivrede su rekli i da nemaju evidenciju o konsultantskim kućama u Srbiji koje pomažu poljoprivrednicima da konkurišu za sredstva EU, ali su naveli da se od samog početka sprovođenja projekta IPARD ulažu veliki napori u organizovanje i održavanje radionica u cilju podizanja nivoa znanja konsultanata, čime se direktno utiče na kvalitet podnetih zahteva srpskih poljoprivrednika.


Vesti 20.06.2017. - 09:19h Autor: Kurir\nPavel Durov, ruski osnivač popularne aplikacije Telegram otkrio je u niz tvitova kako su američke bezbednosne agencije dva puta pokušale da da ga potkupe kako bi oslabio enkripciju po kojoj je aplikacija i poznata.\nNjegova pretpostavka jeste to da agencije poput NSA, CIA i FBI žele da preuzmu kontrolu nad svim većim platformama ovog tipa kako bi što efikasnije motrile na korisnike istih.\nPrema najnovijim istraživanjima, aplikacija koja vam može pružiti maksimalnu zaštitu tokom komunikacije preko vaših mobilnih telefona je Biocoded aplikacija. Potražnja za nekom aplikacijom koja će pružiti sigurnost i slobodu prilikom komunikacije je završena, jer su stručnjaci iz ove firme uspeli da naprave najveću moguću zaštitu vaših podataka. Biocoded je aplikacija koja vam omogućava trenutno najviši mogući stupanj zaštite tokom komunikacije. Ova aplikacija poseduje dvostruki zaštitni protokol koji vam omogućava potpuno bezbednu komunikaciju.\nBiocoded aplikacija je proverena i odobrena od strane nezavisnih bezbednosnih agencija. Dok koristite ovu aplikaciju vaše poruke i pozivi su enkriptovani, a najzanimljivija opcija u okviru Biocoded aplikacije su kriptovan “group chat” i vremenski ograničene samo-uništavajuće poruke. Praktično svi podaci koje pošaljete ili razmenite u okviru ove aplikacije su potpuno zaštićeni i niko im ne može pristupiti čak iako vam ukradu telefon ako imate podatke zaključane unutar ove aplikacije.\nEdvard Snouden je preporučio Signal, kao aplikaciju koja nudi najveći stepen sigurnosti podataka. Međutim, pojavom Biocoded aplikacije, Signal je je dobio realnu konkurenciju i možda čak izgubio vodeću poziciju, jer Biocoded štiti vaše podatke bolje čak i od Signal aplikacije, što potvrđuje i činjenica da je sigurnostne sile nekih zemalja koriste za internu komunikaciju. Na taj način svaki korisnik ove aplikacije praktično ima najvišu moguću zaštitu podataka na svom telefonu I u komunikaciji preko interneta. Aplikacija je dostupna na svim mobilnim uređajima (Android, iOS i Windows), a više informacija možete pogledati OVDE\nBiocodedbiocoded aplikacijapavle durovtelegramnadzorSigurnostKomunikacijaCIANASAFBIbezbednosna agencija


Nacionalni savet srpskog rasejanja | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Amarcord Nacionalni savet srpskog rasejanja\nNacionalni savet srpskog rasejanja\n10. августа 2009.\nStotine hiljada gradana Srbije pripadnici su nacionalnih manjina koje, i imaju, i osnivaju svoje nacionalne savete. Treba im dati podršku za sva delovanja koja su od sveobuhvatne koristi Srbiji i svim njenim gradanima. Prpadnici tih nacionalnih manjina su fizicki u Srbiji, ali su (vecina od njih) srcem i mislima izvan nje, kao naprimar pripadnici madarske manjine u Vojvodini, što je i normalno i razumljivo.\nZa razliku od nekoliko stotina hiljada gradana, pripadnika manjina u Srbiji, oko tri miliona Srba živi rasuto po svetu (deo dobrovoljno deo prisilno) ali Srbija im je primarno i u srcu i u mislima. Tim pre je neshvatljivo, nedemokratski je i neprihvatljivo, da srpsko rasejanje nema svoj Nacionalni savet?! Bez takvog saveta dijaspora nikada nece imati ni ona, Zakonom o savetima nacionalnih manjina, zagarantovana ista prava, a samim tim ni srazmerno identicnu pomoc države Srbije, da delujemo na ocuvanju našeg jezika, naše kulture, na obrazovnom i na medijalnom polju. Dakle na istim podrucjima koja su obuhvacena predlogom zakona o Savetima nacionalnih manjina u Srbiji. Tada bi razlika medu nama bila prihvatljiva, odnosno: država Srbija omogucuje savetima nacionalnih menjina, izmedu ostalog, da u Srbiji efikasnije deluju na ocuvanju njihovog maternjeg jezika, njihove kulture, školstva i otvaranja medija na njihovom maternjem jeziku… ali isto to omogucuje i srpskom rasejanju. Ili postoji od nekog prihvatljiv razlog da matica Srbija ne prihvati Nacionalni savet srpskog rasejanja ? Ili da odbije da našoj dijaspori u Nemackoj, Engleskoj, Švedskoj, Americi, Australiji i… omoguci ista i prava i uslove, kao manjinama u matici, da i mi u rasejanju možemo da delujemo na ocuvanju srpskog, našeg maternjeg jezika i naše kulture? Da naša deca u belom svetu uce srpski jezik i da u tim zemljama funkcionišu medije na srpskom?\nDešavanja u Srbiji su jasan pokazatelj da je krajnje vreme da se rasejanje, bar po ovom pitanju, ujedini i organizuje. Da od matice zahtevamo da najbrojniju srpsku „manjinu“ u svetu (srpsku dijasporu) država Srbija tretira na isti nacin kao što se u Srbiji poštuju i tretiraju manjine i uvažavaju njihova politicka, demokratska i ljudska prava. Ni manje ni više. I ne samo zbog toga. Nacionaln savet srpskog rasejanja bi otvario mogucnost osmišljenog delovanja za dobrobit svih gradana Srbije i sveobuhvatng srpskog naroda. Bez obzira da li živimo u rasejanju, u Srbiji ili u Republici Srpskoj.\nTokom zadnje dve decenije mnoga dešavanja na prostorima bivše SRJ predstavljana su svetskoj, ali i gradanima u bivšim jugoslovenskim republikama, a danas državama, selektivno i jednostrano, pristrasno i netacno. Neadekvatno reagovanje srpske strane, kao i neshvatljiva i neprihvatljiva pasivnost sadašnje države Srbije, ali i srpskog rasejanja, omogucilo je i omogucuje i dalje da se neosnovano negativna, vecim delom režirana i netacna slike o Srbiji i Republici Srpskoj, kao i o srpskom narodu u celini, sve više ucvršcuje. A trebalo bi da je suprotno. Deo medija i mnogi politicari u demokratskim zemljama su u osmišljenoj nameri da složen mozaik raspada bivše Jugoslavije i gradanskog rata, predstave kao jednobojno platno. U tome su išli toliko daleko (a istim putem koracaju i dalje) da se i za istinita i za neistinita dešavanja i zlocine, osuduje samo jedan, citav narod (srpski) što je civilizacijski neprihvatljivo.\nPotreba osnivanja Nacionalnog saveta srpskog rasejanja je mnogobrojna:\n· Ispravljanje negativne i nekorektne slike o srpskom narodu u svetskoj javnosti.\n· Informisanje javnosti zapadnih zemalja o nepoštovanju sprazuma, dogovora i obaveza potpisanih od strane novonastalih država, na primer Hrvatske, egzistencijalno važnih za srpsku populaciju u toj zemlji, kao i za izbegle, i iz Hrvatske prognane Srbe.\n· Informisati Vlade i Parlamente zemalja Evropske Zajednice, i druga relevantna odredišta, i zahtevati da reaguju za što hitnije rešavanje pitanja isplate stecenih penzija prognanih i izbeglih iz Hrvatske; vracanje njihovog stanarskog prava i garantovanje imovinske i licne sigurnosti za sve koji su se vratili ili koji ce se, eventualno, vratiti u Hrvatsku.\n· Pracenje i informisanje o dešavanjima u Bosni, odnosno, u, i sa Republikom Srpskom.\n· Pracenje i informisanje o (ne)dešavanjima na Kosovu i svakodnevnim pritiscima kojima je i dalje izloženo nealbansko stanovništvo, prvenstveno Srbi.\n· Zakonom omoguceno delovanje Nacionalnog saveta srpskog rasejanja, i u Srbiji, i izvan nje, pod istim premisima kojima se omogucuje delovanje i aktivnosti Saveta nacionalnih manjina u Srbiji.\nNavedeni primeri su samo nekoliko na brzinu nabacanih primera, a potreba i spektar delovanja Nacionalnog saveta srpskog rasejanja je isto tako važan i neophodan i na polju ocuvanja kulture, jezika, obrazovanja i etnickih medija…\nPrimarni cilj Nacionalnog saveta srpskog rasejanja je:\n· Povratiti ugled srpskog naroda u svetu\n· Razoblicavati i ukazivati na neprihvatljivo prisutne suprotnosti u izvestajima NGO i drugih institutivnih predstavnika Evropske zajednice i Amerike, koji su prisutni u Srbiji i državama u okruženju.\n· Kontinuirano, koordinirano i masovno, uz pomoc organizacija našeg rasejanja i uticajnih pojedinaca u svetu, informisati o realnom dešavanju i životu u Srbiji, posebno na Kosovu i Raškoj oblasti, ali isto tako i u Bosni i Republici Srpskoj.\n· Pokrenuti srpsko rasejanje da bude korektno informisano. Da zahtevaju od medija i politickih i društvenih struktura u tim respektivnim državama, da se Srbija i srpski narod uvažavaju isto kao i svi ostali narodi i države, što je u skladu sa važecim zakonima tih zemalja i medunarodnim i ljudskim pravima.\n· Prioritet u godinama koje su pred nama je da naše rasejanje bude cinjenicno i detaljno upoznato sa pravima i životu nacionalnih manjina u našoj matici. Prvenstveno Albanaca i Bošnjaka u Raškoj oblasti, kao i Madara u Vojvodini. Da ustavom zagarantovana prava tih manjina u Srbiji uporeduju sa pravima Srba u državama u okruženju, ali i sa pravima drugih manjina u drugim državama u svetu, i da o tome informišu njihovo okruženje.\n· Da se angažuje za omogucavanje da srpsko rasejanje može da utice na politicka i druga dešavanja u matici. Onoliko koliko to cine nacionalne manjine u Srbiji, mada je srpsko rasejanje skoro desetostruko brojnije od najbrojnije nacionalne manjine u Srbiji.\nNerešenost pitanja o nekonstruktivnom i parcijalnom informisanju o srskim žrtvama u gradanskom ratu u bivšoj Jugoslaviji:\nNa internetu postoji veliki broj stranica o srpskim žrtvama tokom proteklog gradanskog rata i bombardovanja Srbije i Crne Gore. Nažalost te stranice i dobronamerno pokrenute aktivnosti nisu postigle i ne postižu željeni cilj. Razlog tome su:\n· Nedovoljni kvalitet informacija,\n· Nedovoljni kvantitet informacija,\n· Nedovoljna povezanost aktivnosti,\n· Izbegavanje dostavljanja, deljenja i širenja medu nama, Srbima, materijala i dokaze o zlocinima nad srpskim civilima u Hrvatkoj, Bosni i na Kosovu.\n· Nemoralna izdvojenost pojedinaca koji smatraju da su oni jedina institucija koja može da objavi ili prosledi eventualni dokaz koji oni poseduju o stradanju srpskog narod, a svesni su da za to nemaju adekvatne i realne mogucnosti. Zbog tih i takvih ljudi danas na hiljade dokaza, istina o dešavanjima sa srpskim civilima, i dalje je u mnogim fiokama i regalima, a istovremeno se hiljade laži o Srbima sve više ucvršcuju kao jedina istina.\nDalji razvoj i transformacija portala www.serbianvoice.eu koji ce se po potrebi staviti na raspolaganje Nacionalnom savetu srpskog rasejanja:\n· I nformacije ce biti zasnovane na profesionalnom i istraživackom radu i prevedene na strane jezike , prvenstveno engleski.\n· Raštrkane informacije ce se objediniti u jedinstvenu bazu.\n· Organizacije i pojedinci ce preko Nacionalnog saveta i portala www.serbianvoice.eu moci korektno da saraduju, da dele iskustva i podatke, i da objavljuju materijale od važnosti za izmenu negativnog imidža srpskog naroda i naših matica.\n· Informacije se predstavljaju na korektan nacin, a opozicija/zlocinac/žrtva se cisti od primarnosti nacionalnih i politilkih primesa.\n· Aktivnosti dobijaju novu, eti cku podlogu: pomirenje putem istine i objektivnosti.\n· Anacionalni pristup je paradoksalno i najsrpskiji, jer donosi nespornu reviziju u korist srpskog naroda.\n· U slucajevima kršenja etickih pravila novinarske profesije, kršenja medunarodnoh i ljudskih prava i civilizacijskih vrednosti, Nacionalni savet srpskog rasejanja ce odlucno da kritikuje takva dešavanja i da postavlja pitanje odgovornosti (preko NVO, nadležnih institucija i sudova…).\nKasnija faza i finalizovanje procesa jacanja www.serbianvoice.eu uz saradnju sa profesorom, gospodinom Andrijom Fajgelj:\n· Pravljenje novog veb portala za postavljanje opširne baze podataka.\n· Objavljivanje multimedijalnih materijala i omogucavanje konstruktivne komunikacije sa posetiocima i korisnicima sajta.\n· Razvoj informatickih alata radi napredne pretrage dogadaja, lokaliteta, žrtava i zlocinaca, i njihovog izlistavanja po višestrukim kriterijumima.\n· Korišcenje baze za naucnu analizu cinjenica\n· Korišcenje www.serbianvoice.eu kao portala za sprovodenje zajednickih projekata sa partnerskim organizacijama…\nProcitali ste (nadam se) samo deo onoga o cemu ce grupa ljudi iz rasejanja i matice, u neobaveznom dijalogu, diskutovati dvadesetog avgusta u Beogradu. Ukoliko smatrate da vašim predlogom, znanjem i stavom, možete i vi doprineti konstruktivnom zakljucku sa ovog skupa, dobro ste došli da se vašim predlogom, savetom ili pitanjem, javite do srede 12.08.2009. na e- meil: janic@telia.com\nInicijator osnivanja Nacionalnog saveta srpskog rasejanja i\ndomacin druženja i razgovora 20-tog avgusta u Beogradu\nSvim srcem uz Novaka