Predsednica Narodne skupštine čestitala Kurban bajram\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković čestitala je građanima islamske veroispovesti Kurban bajram uz želju da praznik provedu u miru, toleranciji i ljubavi.\nPredsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova čestitao Kurban bajram\nPovodom Kurban bajrama, predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Meho Omerović uputio je čestitku:\nPredsednica Narodne Skupštine na Konferenciji parlamenata Dunavskog regiona\nPredsednica Narodne Skupštine Republike Srbije Maja Gojković učestvovaće na Drugoj konferenciji parlamenata Dunavskog regiona pod nazivom „Uloga parlamenta u Strategiji EU za Dunavski region“, koja se održava u Budimpešti 3. oktobra.\nOdržana Twinning konferencija „Transparentnost rada parlamenta“\nKonferencija u okviru Twinning projekta „Jačanje kapaciteta Narodne skupštine u procesu evrointegracija“ okupila je stručnjake iz grčkog Parlamenta, Vlade Grčke, Narodne skupštine, nevladinih organizacija i medija.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sazvala je prvu sednicu redovnog zasedanja Skupštine Republike Srbije za sredu, 1. oktobra u 10 časova, sa 11 tačaka dnevnog reda.\nStudijska poseta predstavnika službi za finansije iz parlamenata BiH Narodnoj skupštini\nPredstavnici Službe Narodne skupštine razgovarali su sa predstavnicima službi za finansije iz parlamenata BiH, koji borave u dvodnevnoj studijskoj poseti Narodnoj skupštini.\nUtorak, 23. septembar 2014.\nOdržana radionica za unapređenje kapaciteta Službe Narodne skupštine\nU Narodnoj skupštini održana je dvodnevna radionica pod nazivom „Jačanje kapaciteta Službe Narodne skupštine Republike Srbije“ koja predstavlja nastavak saradnje Narodne skupštine i Fondacije Konrad Adenauer, u okviru Regionalnog programa „Pravna država“.\nGeneralni sekretar Narodne skupštine na sastanaku generalnih sekretara parlamenata Saveta Evrope\nNa Konferenciji predsednika parlamenata Saveta Evrope u Oslu, održan je redovan sastanak generalnih sekretara parlamenata članica na kojem je učestvovala Jana Ljubičić, generalni sekretar Narodne skupštine Republike Srbije.\nPredsednica Narodne skupštine učestvovaće na Konferenciji predsednika parlamenata zemalja Saveta Evrope\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković učestvovaće na Konferenciji predsednika parlamenata zemalja Saveta Evrope u Oslu 11. i 12. septembra.\nDelegacija Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku na Evropskoj međuparlamentarnoj konferenciji\nDelegacija Odbora Narodne skupštine za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku učestvuje na Evropskoj međuparlamentarnoj konferenciji „Izazovi održivog turizma: promocija kulturnog nasleđa i zaštita životne sredine“, koja se održava u Hrvatskoj od 10. do 13. septembra 2014. godine.\nPoseta Odbora za kontrolu službi bezbednosti Kancelariji Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka\nOdbor za kontrolu službi bezbednosti posetiće Kancelariju Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka, u sredu, 10. septembra 2014. godine.\nDelegacija Narodne skupštine na konferenciji regionalne Mreže parlamentarnih odbora za ekonomiju, finansije i evropske integracije Zapadnog Balkana\nDelegacija Narodne skupštine učestvovaće na konferenciji regionalne Mreže parlamentarnih odbora za ekonomiju, finansije i evropske integracije Zapadnog Balkana (NPC), koja se održava 6. i 7. septembra 2014. godine u Budvi, Crna Gora.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Deveto vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Šestu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sazvala je posebnu sednicu Skupštine Srbije za sredu, 3. septembra, na čijem dnevnom redu će biti izbor i polaganje zakletve ministra privrede.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Osmo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sazvala je Osmo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije na zahtev Vlade Srbije za petak, 29. avgust u 10 časova.\nOdbijen zahtev predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova za posetu Oliveru Ivanoviću\nUprava zatvora u Kosovskoj Mitrovici nije odobrila posetu predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Mehe Omerovića, Oliveru Ivanoviću, koji se više od šest meseci bez podignute optužnice nalazi u pritvoru. Omerovićeva poseta bila je planirana za utorak, 5. avgusta 2014. godine.\nSubota, 2. avgust 2014.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Petu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sazvala je za ponedeljak, 4. avgusta Posebnu sednicu na čijem dnevnom redu će biti izbor i polaganje zakletve člana Vlade Srbije.\nČlanovi Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Narodne skupštine u poseti Sigurnoj kući u Beogradu\nU cilju obeležavanja stupanja na snagu Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici 1. avgusta ove godine, članovi Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Narodne skupštine, posetiće beogradsku Sigurnu kuću.\nPonedeljak, 28. jul 2014.\nSazvano Sedmo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini\nUčešće delegacije Odbora za evropske integracije na Konferenciji odbora za evropske poslove zemalja članica EU - KOSAK\nU okviru parlamentarne dimenzije italijanskog predsedavanja Evropskom unijom, 17. i 18. jula 2014. godine, u Rimu će biti održan sastanak predsednika odbora za evropske poslove zemalja članica Evropske unije, KOSAK.


Djeca sa posebnim potrebama dobila prehrambene pakete\nHome / Srebrenica•Bratunac / Dešavanja / Djeca sa posebnim potrebama dobila prehrambene pakete\nU prostorijama Udruženje roditelja hendikepirane djece i omladine “Leptir” Srebrenica danas je uručeo 30 prehrambenih pekata za roditelje sa jednim i više djece sa posebnim potrebama.\nPaketa je obezbijedila humanitarna organizacija Misija bez granica koja je više od 20 godina prisutna je u našoj zemlji i pomaže socijalno ugrožene građane.\n“Posebno nama je drago da ćemo pakete uručiti porodicama iz Srebrenice i Bratunca koje imaju djecu sa poteškoćama u razvoju”, kaže Nives Pavić, koordinatorka za Tuzlu Misije bez granica koja se zahvalila Udruženju “Leptir” na saradnji i organizaciji.\nŽeljka Katanić iz Udruženja “Leptir” kaže da su obuhvaćene porodice sa jednim ili više djece sa hendikepom i da je uručeno 30 prehrambenih paketa.\nOna kaže da su povodom novogodišnjih praznika, zajedno sa svojim donatorima i prijateljima za svu djecu organizovali podjelu paketiča i time pokazali da ih ni ove godine nisu zaboravili.


Vesti online / Vesti / Srbija / GIK: Proglašene 24 liste - konačan broj\nGradska izborna komisija proglasila je 24 liste od ukupno 25 predatih za beogradske izbore 4. marta, izjavio je danas predsednik GIK-a Zoran Lukić. On je istakao na konferenciji za medije da je to konačan broj lista i da će se na zbirnoj listi nalaziti 24 proglašene liste.\nBirači će na izborima moći da glasaju na 1.185 biračkih mesta: Članovi GIK\nJedino nije proglašena lista Novog komunističkog pokreta Jugoslavije, a Lukić je objasnio da nisu bili ispunjeni minimalni zakonski uslovi za njeno proglašenje.\nKako je istakao Lukić, GIK je sprovela sve tehničke pripreme u skladu sa zakonom i predviđenim rokovima za beogradske izbore. Rok za predaju lista je istekao u ponoć - petak na subotu. Konačnu izbornu listu za predstojeće beogradske izbore GIK treba da utvrdi do 21. februara u ponoć, odnosno 10 dana pre dana održavanja izbora, koji su raspisani za 4. mart.\n* Dube na glavi za glasove\n* Šamaranje po spisku birača\n- Zvanično, mi smo dužni do 21. februara da utvrdimo zbirnu izbornu listu na kojoj će biti 24 proglašene izborne liste - rekao je Lukić novinarima.\nKako je rekao, izborna lista (broj 22) "Ljubiša Preletačević Beli - Zato što volimo Belovgrad" je proglašena jer je ispunjavala sve formalne uslove za proglašenje.\nNa pitanje novinara o spornim izbornim listama, Lukić kaže - "Šta je mera zablude i dokle može da se razgovara nekoj o zabludi... Mi smo imali primer izborne liste broj 1 i izborne liste Belog, Zato što volimo Beograd i Zato što volimo Belovgrad. Stav većine u GIK-u je da takav naziv koji je dosta sličan ne može dovesti nikog u zabludu".\nLukić je rekao da je isto tako proglašena i izborna lista broj 23 "Dosta je bilo pljačke, korupcije i lopovluka - Radulović Milorad", kao i izborna lista broj 7 "Dosta je bilo i Dveri - Da ovi odu, a da se oni ne vrate".\nBirači će na izborima moći da glasaju na 1.185 biračkih mesta.\nGovoreći o tome kako se kretao ukupan broj birača, Lukić je kazao da je ove godine upisano ukupno 1.606.693 birača, dok je u Beogradu na predsedničkim izborima 2017. bilo upisano 1.620.648, zatim na gradskim izborima 2014. godine 1.597.503, dok je na gradskim izborima 2012. godine bilo upisano 1.576.812 birača.\nKako je rekao, GIK sprovodi izbore, a kontrolu izbornog procesa rade članovi GIK-a u proširenom sastavu, koji su predstavnici podnosilaca izbornih lista, kao i njihovi članovu biračkih odbora na terenu koji učestvuju u sprovođenju izbora.\n- Takođe, tu su i strani i domaći posmatrači koji će biti angažovano, tu su i mediji i stranke, tako da je kompletan izborni proces maksimalno transparentan i maksimalno je omogućena konstrola od svih zainteresovanih lica - naveo je Lukić.\nRekao je da svi ovlašćeni predlagači izbornih lista imaju pravo na određivanje proširenih sastava biračkih odbora i da će na svakom biračkom mestu biti po 30 ljudi, pošto po petnaestak izbornih lista imaju pravo na po dvoje - člana i zamenika koji će prisustvovati utvrđivanju rezultata i sprovođenju izbora na samom biračkom mestu.\nPrema njegovim rečima, takođe uvedena je mogućnost da svi predstavnici, predatih izbornih lista koji nemaju pravo na prošireni sastav, imaju pravo da odrede svoje posmatrače i ovlašćena lica koja će pratiti sav proces primopredaje izbrnog materijala između GIK i biračkih odbora, kao i između biračkih odobra i koordinatora GIK-a koji će biti u gradskim opštinama.\n- Tako smo obezbedili potpunu transparentnost i kontrolu izbornog procesa - naglasio je Lukić.\nProglašene su izborne liste:\n- izborna lista broj 11 "Dragan Đilas - Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju!",\n- izborna lista broj 18 "Jedinstvena stranka pravde (JSP) - Jekhutno Ćidimos Čaćimasko (JĆČ),\nGIK je zaključio i deo Jedinstvenog biračkog spiska za područje grada Beograda.\nSRBIJA GIK: Usvojen jedan prigovor, izbori ponovo na četiri mesta\nSRBIJA Proglašene još četiri liste za Skupštinu Grada Beograda


„Sačuvajmo Dunav“ studentski eko kamp tradicionalno na velikom ratnom ostrvu\n21 student sa 17 fakulteta ove godine učestvuje u studentskom eko kampu u organizaciji Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine – Republičke direkcije za vode i Coca-Cola sistema u Srbiji.\nBeograd 21. jul 2015 – U okviru tradicionalne proslave Međunarodnog dana Dunava, na Velikom ratnom ostrvu, održava se studentski eko kamp „Sačuvajmo Dunav”. Tradicionalni osmi kamp okupio je 21 studenta sa 17 fakulteta iz raznih krajeva Republike Srbije, koji od 13. do 22. jula imaju priliku da steknu nova iskustva i znanja i dobiju praktične savete kako da doprinesu zaštiti i očuvanju eko-sistema. Studentski kamp organizuju Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine – Republička direkcija za vode i Coca-Cola sistem u Srbiji u saradnji sa brojnim partnerima.\nMađunarodni dan Dunava se obeležava u 14 evropskih zemalja potpisnica Međunarodne konvencije o saradnji na zaštiti i održivom korišćenju reke Dunav, zaštiti druge najveće evropske reke na čijem slivu živi 80 miliona ljudi. Svake godine broj partnera, gradova i građana koji su uključeni u kampanju je sve veći i na taj način poruka o važnosti očuvanja i zaštite reka i racionalnoj upotrebi vodenih resursa stiže do sve većeg broja ljudi. Osnov za organizaciju kampanje i eko kampa Dan Dunava u Srbiji jeste „Partnerstvo za zeleni Dunav” koje su kompanija Coca-Cola i njen najveći evropski proizvođač Coca-Cola Hellenic potpisali početkom 2005. godine sa Međunarodnom komisijom za zaštitu reke Dunav (ICPDR), a u cilju unapređenja očuvanja te reke i njenog ekosistema.\n*** Dodatne informacije\nProfesori sa Fakulteta za primenjenu ekologiju „Futura“, Šumarskog, Ekonomskog, Hemijskog, Tehnološko-metalurškog, Rudarsko-geološkog fakulteta i Fakulteta organizacionih nauka; predstavnici Republičke direkcije za vode, Svetskog Fonda za prirodu - WWF, JKP Zelenilo Beograd, JP Srbijašume, Lige za ornitološku akciju, Instituta za hemiju, tehnologiju i metalurgiju, Instituta za vodoprivredu „Jaroslav Černi“, Instituta za ratarstvo i povrtarstvo, Sekretarijata za zaštitu životne sredine grada Beograda i AISEC-a.


"Zadržavanje postojećeg izbornog sistema povreda zahtjeva Evropske konvencije" - N1\n“Zadržavanje postojećeg izbornog sistema povreda zahtjeva Evropske konvencije”\nSvijet Autor:FENA10. jun. 202110:381 komentar\nOdbor ministara Vijeća Evrope o provedbi presude Sejdić i Finci donio je odluku u kojoj je izražena najveća zabrinutost zbog nedostatka opipljivog napretka u usvajanju mjera predviđenih da osiguraju da Ustav Bosne i Hercegovine i njegovo izborno zakonodavstvo budu u potpunosti usklađeni s presudama Evropskog suda za ljudska prava.\nOdbor je podsjetio da je u ovim presudama Sud utvrdio diskriminaciju osoba koje nisu povezane sa konstitutivnim narodima u Bosni i Hercegovini ili onih koje ne ispunjavaju kombinaciju zahtjeva za etničkim porijeklom i mjestom prebivališta u pogledu njihovog prava da se kandidiraju za Dom naroda i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine.\nNaglasio je da zadržavanje postojećeg diskriminatornog izbornog sustava predstavlja očitu povredu zahtjeva Evropske konvencije o ljudskim pravima i to nije samo otežavajući faktor u pogledu odgovornosti države prema Konvenciji, nego također predstavlja prijetnju djelotvornosti mašinerije Konvencije.\nIzrazili su najveću zabrinutost zbog nedostatka opipljivog napretka u usvajanju mjera predviđenih da osiguraju da Ustav Bosne i Hercegovine i njegovo izborno zakonodavstvo budu u potpunosti usklađeni s presudama Evropskog suda. Još jednom je ponovljena presudna važnost obaveze tužene države, preuzete prema članu 46. Konvencije, da se odmah, u potpunosti i djelotvorno pridržava presuda Suda kako bi osigurala maksimalnu moguću nadoknadu za utvrđene povrede; te se podsjeća na rezolucije Komiteta ministara u kojima je Odbor snažno apelirao na vlasti i političke vođe Bosne i Hercegovine da izmijene Ustav i izborne zakonodavstvo.\nIako duboko žaleći što vlasti nisu u pisanom obliku dale nikakve informacije od posljednjih odluka Odbora, sa zanimanjem su zabilježene informacije pružene tokom sastanka o nedavnom uspostavljanju Interresorne radne grupe zadužene za pripremu izmjena i dopuna izbornog zakonodavstva i Odbor je pozvao vlasti da ga redovno obavještavaju o daljnjim koracima poduzetim u provođenju ovih presuda.\nOdbor je pozvao bh. vlasti da ubrzaju proces izborne reforme kako bi se Ustav i zakonski propisi u potpunosti uskladili s presudama Europskog suda. Naglašava se u ovom kontekstu da će izmjene Izbornog zakona bez pratećih promjena Ustava ostaviti diskriminacijske odredbe osporene presudama Suda.\nOdbor je na kraju pozvao vlasti Bosne i Hercegovine da osiguraju da se do 1. septembra 2021. pripremi nacrt prijedloga izmjena Ustava i Izbornog zakona tako da se izbori 2022. održe pod uvjetima koji su u skladu s Konvencijom.\nizborni sistemsejdic finciVijeće Evrope\nPucnjava u Berlinu, ranjena tri muškarca "srpskog porijekla ili državljanstva"


Povratak čvrste ruke u bivšim socijalističkim državama | Talas.rs\nFoto: Radosław Pachowicz 731786/11iStock\nPre tačno 30 godina u Berlinu, Dejvid Haselhof je obučen u kožnu jaknu sa svetlećim lampionima i šalom sa dizajnom klavirskih dirki pevao svoju hit „Looking for Freedom“ („U potrazi za slobodom“). Ova pesma odlično se uklapala u simboliku rušenja Berlinskog zida i pada socijalizma u Istočnoj Evropi. Želja za slobodom stanovnika iza „gvozdene zavese“ pobedila je policijsku čizmu totalitarnih vlasti istočnoevropskih vladajućih komunista i SSSR-a. Nakon 30 godina, budućnost izborene slobode i liberalne demokratije u Istočnoj Evropi izgleda kao i pevačka karijera Dejvida Haselhofa: prilično maglovito. U prethodnih deset godina, ova društva zabeležila su sve veće udaljavanje od tada postavljenih pravaca, budući da idu ka specifičnoj formi autoritarizma.\nDržave Centralne i Istočne Evrope su nakon pada socijalizma uspele da se ekonomski približe proseku svojih komšija iz Zapadne Evrope pre svega zahvaljujući protržišnim reformama, otvaranju ka slobodnoj trgovini i uz ozbiljnu podršku koja je dolazila iz Evropske unije. Države koje su donedavno imale komandnu privredu i fabrike sa sulundarama, postajale su funkcionalne kapitalističke privrede. Primer je svakako Poljska koja od 1990. nije zabeležila godinu privrednog pada, čak ni tokom globalne recesije. Današnje članice Evropske unije iz Istočne Evrope po studiji EBRD-a iz 2018. nalaze se bliže evropskom proseku sa od 50% do 70% od potpune konvergencije. U Poljskoj je nezaposlenost danas kao u susednoj Nemačkoj na oko 3%, dok je u Češkoj Republici čak i niža.\nNa drugoj strani, koliko god da se Istočna Evropa približila zapadnim liberalnim demokratijama u polju ekonomskog razvoja, u poslednjim godinama se sve više udaljava od samog koncepta liberalne demokratije. Demokratizacija je počela relativno uspešno, sa pojavom višepartijskog sistema i strankama koje su se brzo adaptirale u skladu sa evropskim političkim okvirima. Vladajući socijalisti su se od partija koje su istovremeno bile stranka/država/tajna služba transformisale u socijaldemokratske stranke po evropskom modelu. Nastale su i nove konzervativne i liberalne partije. Stranke su dolazile do vlasti na demokratskim izborima i delovalo je da će se i u sferi demokratizacije ostvariti konvergencija. Međutim, iznenada javio se uspon autoritaraca, a ova društva postala su dodatno zatvorena i konzervativna.\nTehnologija vlasti prosečnog savremenog lidera u istočnoevropskoj EU članici bazira se na obezbeđivanju patronažne mreže. Gotovo sve vladajuće stranke, od mađarskog Fideza, preko poljskog „Prava i pravde“ do doskora vladajućih socijaldemokrata u Rumuniji, bazira svoj rad na rasprostranjenoj mreži uticaja pomoću lokalnih i regionalnih barona. Uz političke barone ide i kriminalna ili partijski povezana privrednička garnitura koja brsti delove od oko 65 milijardi evra koliko iznose EU subvencije za poljoprivredu, originalno namenjene da održe posustajuće ruralne zone živim. U slučaju država Istočne Evrope, poput Mađarske, dobrim delom služe za održavanje vladajuće partijske mašinerije i kronizam. Aktuelni premijer Češke, Andrej Babiš, lično je primio nekoliko desetina miliona evra na ovoj način. Zabeleženi su i slučajevi gde su prijatelji iz detinjstva premijera postajali najbogatiji ljudi u državi.\nParalelno sa tim, vladajuće stranke se trude da oslabe institucije i ojačaju kontrolu u medijskoj sferi. Vlast Kačinjskog konstantno vrši napad na nezavisno sudstvo i vladavinu prava, dok je manje efikasna od Viktora Orbana u medijskoj kontroli. Suzbijanje demokratije legitimisano je manjim poverenjem u demokratiju kao uređenje od strane stanovništva, političkom retorikom i populističkom javnom potrošnjom. Autoritarci po pravilu su usmereni na napade na Brisel koji definišu kao otuđen od potreba prosečnog građanina ili kako bi to definisao Kačinjski „koji je opsednut političkom korektnošću, dženderizmom (teorija roda) i migrantima“. Opozicija je najčešće definisana da pripada određenim elitama, a druge vidove protivnika vlasti kao deo globalističke mreže, u mađarskom slučaju personifikovane u Džordžu Sorosu. Podilazi se i ksenofobnim sentimentima u društvu kroz stalnu satanizaciju migranata i islama i predstavljanjem njih kao centralne pretnje.\nOvu retoriku upotpunjuje neretka populistička javna potrošnja, gde se ili cene određenih javnih usluga daju gotovo besplatno ili se dele jednokratna budžetska davanja. Kroz ove mere ciljaju se biračke baze gubitnika tranzicije iz malih gradova i ruralnih sredina. Sa druge strane, trebalo bi i naglasiti da je ta tranzicija promenila svoj smer. Od totalitarnih socijalističkih režima krenula je ka kapitalističkim liberalnim demokratijama, a skrenula je ka konzervativnom i autoritarnom kronizmu.\nNove demokratske institucije uspostavljene nakon propasti socijalizma pokazale su se kao ranjive na uspon autoritarnog populizma, a evropske nadnacionalne institucije kao slabe da ga spreče. Kao najveće baze otpora prema ovom vidu vlasti i retorike ostaju veliki urbani centri, mlađe stanovništvo i visokobrazovani. Vladajućim populistima ide i na ruku što je opozicija mahom podeljena na ekstremnu etnonacionalnu i evroskeptičnu desnicu i proevropske socijlademokratske i liberalne stranke.\nOno što može delovati ohrabrujuće je što ove države više nisu totalitarne diktature koje kontrolišu sve sfere društva, uz ideološku indoktrinaciju, sa spoljnom supersilom koja je garant svega toga. Sadašnji autoritarci su u suštini više lideri labavih interesnih grupacija, koje se održavaju pomoću prevarantskih šema i populističke retorike, a ni jedno ni drugo ne može trajati večno. Iz tog razloga, budućnost liberalne demokratije u ovim državama može delovati maglovito, ali daleko od toga da može delovati mračno kao što je delovalo građanima ovih država dok su još bili u „U potrazi za sobodom“. Međutim, važno je naglasiti da koliko god ovi autoritarci delovali ranjivije nego prethodna totalitarna socijalistička vlast, njihovi spoljni i unutrašnji protivnici imaće ozbiljan izazov pred sobom u narednim godinama.\nTAGS: autoritarizam Berlinski zid Istočna Evropa pad Berlinskog zida populizam


"Jura" seli deo proizvodnje iz Leskovca u Albaniju? - Bizlife.rs\n„Jura“ seli deo proizvodnje iz Leskovca u Albaniju?\n09:32 Leskovac, 24/09/2018\nKorejska kompanija „Jura“ će deo pogona za proizvodnju kablova za automobile iz Leskovca premestiti u Albaniju, i to nakon isteka petogodišnjeg ugovora za subvencije koje je država davala kompaniji za svakog zaposlenog radnika.\nKako piše lokalni portal Jugmedia, u fabric u Leskovcu navodno je menadžment radnicima saopštio da će deo proizvodnje iz Leskovca biti prebačen u Albaniju, tačnije proizvodnja kablova za podne instalacije na kojoj rade, a bez posla će ostati 350 radnika.\nRadne knjižice će, po svemu sudeći, biti vraćene onima koji su često koristili bolovanja i onima koji nisu uspeli da se ukope u ritam rada.\nIpak, menadžment fabrike pokušava da uteši radnike. Korejska Jura je u Leskovcu pored postojeće podigla je i drugu fabriku za oko 500 ljudi, sa savremenom tehnologijom, pa su menadžeri zaposlenima objašnjavali da će jedan deo radnika biti prebačeni u novu fabriku, dok će ostali biti raspoređeni na drugim radnim mestima u postojećoj fabrici.\nleskovac proizvodnja jura\nPingback: Jura demantuje selidbu u Albaniju - Bizlife.rs


Metju Fild, ambasador Velike Britanije BiH, komentarisao je zasedanje ambasadora PIK u BiH i dodao da domaći političari moraju pokazati istinsku volju za rešavanje problema.\n– Članovi PIK (sa jednim izuzećem) su poslali jasnu poruku o potrebi za inkluzivnim reformama koje se fokusiraju na zahteve građana. Pred ovom zemljom su veliki izazovi, i političari na njih trebaju odgovoriti sa istinskom voljom ili će doći do većih frustracija i odlazaka – smatra Fild, prenosi Srpskainfo.\nUpravni odbor PIK podsetio je sve strane na obavezu da u potpunosti poštuju Mirovni sporazum, sve njegove anekse i odluke visokog predstavnika.\nRusija se kao i obično usprotivila zaključcima ambasadora PIK.


Dizart objavio poziv na obuku za programiranje i rad na CNC i laserskim mašinama - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 26/03/2019 Ekonomija\nCentar za edukaciju “DIZART” objavio je treći Javni poziv za prijavu zainteresovanih nezaposlenih lica za pohađanje stručnog usavršavanja za programiranje i rad na CNC i laserskim mašinama. Poziv objavljujemo u cjelosti a za više informacija i formular za prijavu posjetite web stranicu kompanije.\nCentar za edukaciju “DIZART” je upisan u Registar organizatora obrazovanja odraslih Kantona Sarajevo i realizuje Program stručnog usavršavanja za programiranje i rad na CNC i laserskim mašinama u oblasti drvne i metalske industrije.\nObuku su već završile dvije grupe polaznika\nCentar za edukaciju “DIZART” poziva zainteresovana nezaposlena lica koja imaju potrebu za obuku i sticanje novih vještina i sposobnosti za rad i programiranje na CNC i laserskim mašinama da se prijave za pohađanje Programa stručnog usavršavanja u datoj oblasti.\nNastavni plan i program implementirat će kompetentna lica koja imaju dugogodišnje radno iskustvo u ovoj oblasti u savremeno opremljenim edukativnim kapacitetima sa fokusom na sticanje praktičnog znanja. Stručno usavršavanje ima za cilj povećati mogućnosti za zapošljavanje nezaposlenih lica unapređenjem njihovih kompetencija i sposobnosti, odnosno obezbijediti kvalifikovanu radnu snagu prema tekućim potrebama tržišta rada u sektoru drvne i metalske industrije.\nNa Javni poziv se mogu prijaviti nezaposlena lica koja minimalno imaju formalno srednje obrazovanje iz oblasti tehničkih zanimanja (CNC operater/programer, mašinski tehničar, elektro tehničar i srodna zanimanja) i koja su registrovana u evidenciji JU Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo – Biro Novi Grad Sarajevo. Program podrazumijeva obuku grupe od 5 lica po jednom ciklusu.\nU sklopu obuke su teoretska i praktična nastava\nLokacija i vremenski okvir trajanja stručnog usavršavanja\nProgram stručnog usavršavanja će se realizovati u kapacitetima Centra za edukaciju DIZART na adresi Halilovići br. 45, poslovni objekat broj 21. u okviru Centra za edukaciju, sport i rekreaciju Safet Zajko u trajanju od tri mjeseca, odnosno 150 sati.\nFinansijski okvir i potrebna dokumentacija\nStručno usavršavanje po ovom Javnom pozivu za krajnje korisnike, tačnije nezaposlena lica koja se nalaze na evidenciji JU Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo je besplatno.\nUvjerenje sa evidencije nezaposlenih JU Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo\nCV sa slikom i opisom poslova koje ste do sada obavljali\nPrijave po ovom Javnom pozivu sa pratećom dokumentacijom dostaviti mailom na dizart@bih.net.ba, u roku od 15 dana od dana objavljivanja Poziva na web stranici kompanije Dizart doo Sarajevo. Centar za edukaciju “DIZART” zadržava pravo produženja roka za prijavu po Javnom pozivu uz aktivno posredovanje JU Služba za zapošljavanje KS u cilju obezbjeđenja potrebnog broja prijava.\nKandidati koji zadovoljavaju kriterije iz tačke III. ovog Javnog poziva će biti obaviješteni isključivo mailom o terminu usmenog razgovora. Za sve dodatne informacije u vezi ovog Javnog poziva možete se obratiti Organizatoru obrazovanja – Centar za edukaciju DIZART putem maila dizart@bih.net.ba.


Hotel Fontana Vrnjacka Banja Vrnjačka Banja - Hotel Fontana - Vrnjačka Banja - Srbija\nRazvoj moderne Vrnjačke Banje započeo je 1868. godine radom „Osnivačkog društva“, najstarije turističke organizacije na Balkanu. Danas je Vrnjačka Banja najveće banjsko lečilište u Srbiji i cenjeni turistički centar. Šira oblast Vrnjačke Banje predstavlja najbogatije i najzanimljivije turističko područje Srbije. To je područje gde se na svakom koraku srednji vek susreće sa modernim tokovima. Na severu je pitoma plodna oranica zapadnog Pomoravlja, a na jugu, preko 100 km duga klisura Ibra koji se hučno probija planinskim klancima prastare Dardanije, kasnije Raške, gde je nastala srpska država. Tu su i visoke planine sa poznatim zimskim sportskim centrima, među kojima se naročito ističe Kopaonik. Najzad, ovo je regija sa najznačajnijim spomenicima srpske srednjevekovne kulture, posebno manastirima s monumentalnim fresko slikarstvom, od kojih je neke, kao svetsku kulturnu baštinu, zaštitio UNESCO.


Ljajić: Od Šešeljevog napada nemate odbranu, razmišljam o izlasku iz Vlade Srbije - Jutarnji GLASnik\nPotpredsednik Vlade Srbije Rasim Ljajić izjavio je da je posle optužbi lidera radikala Vojislava Šešelja da je deo organizovane kriminalne grupe, razmišljao o izlasku iz Vlade Srbije.\nNavodeći da od takvog napada „nemate odbranu“, Ljajić je za novi „Nedeljnik“ ocenio da je to pokušaj njegove kriminalizacije u cilju smanjenja političkog uticaja.\n„Ovaj poslednji napad nema nikakve veze sa politikom i zato je mnogo teži od onoga iz uslovno ‘bivšeg života’ kada sam bio proskribovan u jednoj maloj zajednici kao izdajnik. Iskreno, pomislio sam da je to deo šire priče, ali sada mi je više nego jasno da je to političko-finansijska akcija Šešelja i Zukorlića“, naveo je Ljajić.\nOn je kazao da institucije treba da izađu i kažu da li je bilo šta od Šešeljevih navoda, istina.\n„Ovo je kao da dokazujete da nekog niste ubili. Ako postoji bilo šta, ne u političkoj karijeri, nego od mog detinjstva do moje 54 godine, ako sam jabuku nekom ukrao, ako sam se potukao sa nekim, ako postoji bilo šta, neka izađu sa tim i ja ću se povući“, kazao je potpredsednik Vlade Srbije.\nLjajić je najavio da neće preduzimati nikakve konsekvence protiv lidera radikala.\n„A šta mogu da preduzmem? Šta Šešelj može da izgubi u ovom ratu sa mnom? Svi su navikli da vam Šešelj u medijima tovari blato u lice, a meni to apsolutno ne treba. On može samo da dobije, a ja mogu samo da izgubim, bez obzira i na izjave Vučića i Stefanovića i svih ostalih“, kazao je Ljajić.\nOn je naveo da „nijedan minut“ ne bi sedeo u Vladi Srbije da sumnja da iza optužbi stoji predsednik Aleksandar Vučić i dodao da nije želeo da uđe u vladu ni 2012. ni kada je Vučić postao premijer 2014.\n„Išao sam kod Vučića i rekao mu da bih voleo da ne budem deo njegove vlade, nego da predložim nekog iz svoje stranke. On je rekao da treba još neki ozbiljni poslovi da se završe, i da su, zbog svega što nas očekuje, potrebna jaka imena u vladi. A da li sam umoran od učešća u vlasti? Apsolutno jesam, preumoran sam, ali nadam se da neću još dugo biti u vladi i da ću nekima to da skinem s dnevnog reda“, rekao je Ljajić.\nIzvor: Novi Magazin Foto: Screenshot\nTagged rasim ljajić, ŠEŠELJ, VLADA SRBIJE\nTači u Briselu razgovora sa Vučićem iako bi „radije vodio dijalog s đavolom“?\nVučić odgovorio na poruku SPC o Kosovu: Razumeo sam, ali neću promeniti mišljenje


Morvai: Učešće građana ključno za Berlinski proces - European Western Balkans\nHedvig Morvai; Foto: Civil Society Forum Tirana\nBEOGRAD – Izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan Hedvig Morvai izjavila je, povodom predstojećeg Foruma civilnog društva koji se 11. i 12. jula održava u Trstu, da je učešće građana ključno za uspeh Berlinskog procesa.\nU intervjuu za European Western Balkans (EWB), koji navodi da se ovaj forum po treći put organizuje u okviru samita o Zapadnom Balkanu Berlinskog procesa, ona je kazala da je “uključivanje Foruma civilnog društva više neophodnost nego uspeh”.\n“To je zato što održivost Berlinskog procesa – međusobna povezanost Zapadnog Balkana i evropeizacija regiona – nije moguća ukoliko proces nije podržan širim društvenim konsenzusom”, rekla je Morvai.\nOna je dodala da “konsenzus jedino može da bude postignut ukoliko je Proces inkluzivan”.\n“Takvo uključivanje civilnog društva omogućeno je kroz Forum civilnog društva, koji obezbeđuje jedinstvenu platformu za direktno učešće građana u Berlinskom procesu, koji je trenutno najvažniji format političkog dijaloga na visokom nivou između regiona i ključnih zemalja članica EU”, kazala je Izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan.\nNa pitanje kako ocenjuje uspehe Foruma civilnog društva iz dosadašnje serije samita o Zapadnom Balkanu, Morvai je podsetila da su na “inicijativu civilnog društva, vlade regiona potpisale Deklaraciju o bilateralnim pitanjima u Beču 2015. kojom su se obavezale da će rešavati otvorena pitanja i da neće blokirati jedni druge u procesu evropskih integracija”.\n“Danas, kada projekti koji su rezultati regionalne saradnje polako oživljavaju, postalo je jasno koliko je to važno. Zbog toga, ove godine u Trstu, još jednom ćemo pozvati naše zvaničnike da ponovo potvrde posvećenost regionalnoj saradnji i zajedničkom radu u duhu Deklaracije”, navela je ona.\nOna se usprotivila konstataciji EWB da su teme poput bilateralnih pitanja i saradnje mladih izostavljene iz radnih grupa ovogodišnjeg Foruma civilnog društva.\n“Ove teme nisu izostavljene, upravo suprotno. Još od prošlogodišnjeg samita, obe teme su razrađene na u međuvremenu održanim sastancima Foruma civilnog društva i komunikaciju koja je usledila, a kao rezultat toga pripremljene su preporuke koje će biti predstavljene na samitu u Trstu”, rekla je Morvai.\nOna je dodala da je “fokus takođe bio na temama samita 2017. poput: vladavine prava i borbe protiv korupcije, promene životne sredine i klime, komunikacija Berlinskog procesa u vreme rastućeg populizma”.\n“Tome smo dodali pitanja koja se pojavljuju, a za koja verujemo da su važna, kao i medijske slobode i uticaj Bregzita na evropsku perspektivu Zapadnog Balkana, o čemu će se raspravljati u formi radionica tokom Foruma”, kazala je izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan.\nUpitana da li smatra da su ispunjena očekivanja koja su polagana u Berlinski proces, Morvai je navela da su “očekivanja od Berlinskog procesa visoka”.\n“Uspeh Berlinskog procesa je u tome što ohrabruje čvrstu i trajnu regionalnu saradnju koja donosi dugoročnu stabilnost Balkanu. S druge strane, ovaj proces ima mnoge nedostatke zbog kojih konkretni rezultati nedostaju. Na primer, primena projekata je ometena činjenicom da instrumenti za finansiranje ne mogu da budu lako preusmereni kako bi odmah doneli dobrobit onima kojima je to najviše potrebno i pogođena je društvenim i ekonomskim uslovima u regionu”, kazala je ona.\nMorvai je dodala da je “zbog toga nemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel objavio takozvani ”Berlin plus” kao dodatak Berlinskom procesu”.\nBerlin plusEvropski fond za BalkanHedvig MorvaiSamit u TrstuZapadni BalkanZigmar Gabrijel


„Vlada Republike Srbije proglasila je 2020. za godinu solidarnosti i saradnje, želeći da naglasi koliko su ove vrednosti važne. ’Dečija nedelja’ koja je pred nama biće u tom duhu, posebna pažnja biće usmerena na decu kojoj je najviše potrebna solidarnost. Stoga je slogan ovogodišnje ’Dečije nedelje’ – ’Podeljena sreća dva puta je veća’, iz kratke pesme ’Dobar drug’ našeg velikog Jovana Jovanovića Zmaja, više od poruke, to je životna mudrost, pouka za budućnost“, istakao je danas gradonačelnik Subotice Stevan Bakić u subotičkoj Osnovnoj školi „Sonja Marinković“, otvarajući tradicionalnu manifestaciju „Dečija nedelja“ tokom koje će i naš grad, do 11. oktobra, biti u znaku dece i aktivnosti posvećenih njihovom stvaralaštvu i pravima.\nU ovoj teškoj godini, koju je obeležila pandemija korona virusa, nismo očajavali, nego smo se oslonili jedni na druge, kao pravi školski drugovi, kazao je gradonačelnik Bakić, i podsetio da su nam pritekli u pomoć i dobri ljudi iz velikog sveta, da smo zarazu uspeli da stavimo pod kontrolu i omogućimo deci da nastave da idu u školu i budu jedni sa drugima u njihovim učionicama.\n„Vaši predavači nose veliku odgovornost brige o vama dok ste u školi. Pomozite im da sačuvaju vaše zdravlje i sprovodite sve mere zaštite koje traže od vas da poštujete“, istakao je gradonačelnik Bakić.\nPosebno sam srećan danas, dodao je, što smo okupljeni u Osnovnoj školi „Sonja Marinković“, koja je temeljno obnovljena pre dve godine.\n„Vlada Srbije uložila je skoro 50 miliona dinara u taj projekat. Danas 800 učenika ove škole svoje detinjstvo i obrazovanje provodi u neuporedivo boljim uslovima. Grad Subotica je, tokom protekle četiri godine, više uložio i više sredstava obezbedio za svoje škole, nego nekoliko prethodnih decenija. Danas mogu da kažem da ćemo sa projektima i ulaganjima nastaviti i u narednom periodu, uprkos svim teškim okolnostima u celom svetu. Nećemo stati dok svaka škola ne bude izgledala kao ’Sonja Marinković“, poručio je gradonačelnik Stevan Bakić.\nDirektor OŠ „Sonja Marinković“, Pajica Bašić, izrazio je zadovoljstvo što se ovogodišnja ’Dečija nedelja’ otvara baš u njihovoj školi i istakao da će zbog specifičnih uslova, odnosno trenutne epidemiološke situacije, biti ispoštovane sve preporuke nadležnih institucija.\n„Kao i ranijih godina, raznim aktivnostima skrenućemo pažnju na decu, njihova prava i potrebe. U našoj školi organizovaćemo sportski dan, manja grupa učenika učestvovaće u likovnoj radionici zajedno sa učenicima OISŠ 'Žarko Zrenjanin', skrenućemo pažnju na važnost očuvanja životne sredine i tim povodom će u dvorištu naše škole biti posađeno drvo i održano predavanje“, rekao je Pajica Bašić.\nSve planirane aktivnosti, podvukao je, imaju cilj da podsete da država, grad, škola i porodica treba zajedno da rade na tome da svako dete ima srećno i bezbrižno detinjstvo.\nU periodu trajanja „Dečije nedelje“, značajno mesto imaće deca kojima je najviše potrebna solidarnost: deca sa smetnjama u razvoju i deca sa invaliditetom, deca sa Kosova i Metohije i iz dijaspore, deca bez roditelja, deca pripadnici nacionalnih manjina, bolesna deca.\nDrugi dan „Dečje nedelje“, utorak, 6. oktobar, posvećen je sportu. U saradnji sa školama organizovan je sportski dan u okviru koga deca mogu da se druže sa poznatim lokalnim sportistima. Aktivnosti će se odvijati u OŠ „Kizur Ištvan“ (rukomet, od 11.00 do 12.00 časova), OŠ „Sveti Sava“ (fudbal, od 11.00 do 12.00 časova) i OISŠ „Žarko Zrenjanin“ (stoni tenis, od 12.00 do 13.00 časova).


Sportska sećanja: Kučevljanin kao Ronaldo\nPOČETNA ZANIMLJIVOSTI Sportska sećanja: Kučevljanin kao Ronaldo\nSećate li se bivšeg veziste Obilića i reprezentativca Srbije Nenada Grozdića? Verovatno da, ali njegovog evrogola u Španiji verovatno ne…\nReč je o bivšem fudbaleru rođenom 1974. godine u Kučevu. Proslavio se kao fudbaler šampionskog Obilića iz 1998. godine, a za reprezentaciju Jugoslavije odigrao je 11 utakmica. Pre Obilića nosio je dres Majdanpeka i Rudara iz Kostolca, a posle titule sa ‘vitezovima’, igrao je za Vitese, Lens, Rasing Ferol, Rad, Bursu, Pandorf, Švadorf i Pašing.\nSjajnog omalenog veziste se sigurno sećate, bio je sjajan tehničar, veoma brz, ali se njegovog gola iz dresa Rasing Ferola retko ko seća. Tada je Nenad Grozdić podsetio na Ronalda, Zubu koji je takođe znao da naniže nekoliko fudbalera protivničkog tima pre no što postigne gol. Ko nije imao priliku da vidi majstoriju Nenada Grozdića, to može da učini sad…\nPRETHODNI ČLANAKONI SU ZASLUŽNI – Svečano dodeljena priznanja za doprinos razvoju i širenju kulture u Požarevcu\nSLEDEĆI ČLANAK8. VITAMINIJADA – Spretnost i znanje pokazali najmlađi Požarevljani /foto, video/\nPogledajte istorijski gol Mitrovića za pobedu


Ibis-Instruments proslavio 20 godina uspešnog poslovanja | Ibis Instruments\nIbis Instruments Beograd\t• Ibis-Instruments proslavio 20 godina uspešnog poslovanja\nIbis-Instruments proslavio 20 godina uspešnog poslovanja\nPočetna > Vesti > Ibis-Instruments proslavio 20 godina uspešnog poslovanja\nKompanija Ibis Instruments je u petak 16.septembra 2016. godine na splavu Gabbiano Yachting Club proslavila 20 godina uspešnog poslovanja. Jubilej je obeležen velikom proslavom u krugu poslovnih partnera, korisnika i svih zaposlenih kompanije Ibis Instruments. Za ovih 20 godina poslovanja izdvojili smo se sa znanjem, iskustvom i predanošću u dostizanju najviših nivoa tehnološkog razvoja, u vremenu rapidnih promena i visokih standarda komunikacijskih sistema. Želimo da i sledeći jubilej svi dočekamo u zdravlju i veselju, da međusobna saradnja, rezultati i uspesi u buduće budu još veći.\nPrethodnoOdržana uspešna prezentacija na ANGA.COM\tSledećeOdržana druga Data Science konferencija u Beogradu


Napravite bazu za svoje poslovanje u privatnoj kancelariji od 15 m2 na lokaciji Regus USCE Tower, idealnoj za 3-4. Naše srednje kancelarije potpuno su opremljene i u njima smo se pobrinuli za sve detalje – od nameštaja do WiFi veze velike brzine, kako biste Vi mogli da se fokusirate na vođenje i razvoj svog poslovanja. Pronađite fleksibilne kancelarije za iznajmljivanje na samo jedan dan ili ostanite duže vreme i personalizujte svoj prostor tako da on odgovara jedinstvenim potrebama Vašeg poslovanja.\n⦁\tCene počinju od iznosa 126500RSD\nRezervišite potpuno opremljenu kancelariju za 3-4 osobe, a mi ćemo se pobrinuti da sve neometano funkcioniše. Napravite bazu za svoje poslovanje u privatnoj kancelariji od 15 m2 na lokaciji Regus USCE Tower, idealnoj za 3-4. Naše srednje kancelarije potpuno su opremljene i u njima smo se pobrinuli za sve detalje – od nameštaja do WiFi veze velike brzine, kako biste Vi mogli da se fokusirate na vođenje i razvoj svog poslovanja. Pronađite fleksibilne kancelarije za iznajmljivanje na samo jedan dan ili ostanite duže vreme i personalizujte svoj prostor tako da on odgovara jedinstvenim potrebama Vašeg poslovanja. Regus privatna kancelarija obuhvata: ⦁\tPristup našoj globalnoj mreži sa više hiljada lokacija širom sveta ⦁\tStručno obučeni tim centra i tim za podršku ⦁\tBezbednu tehnologiju poslovne klase i WiFi ⦁\tŠtampače i pristup administrativnoj podršci ⦁\tČišćenje, komunalne usluge i obezbeđenje ⦁\tRadno mesto dostupno na sat, dan ili mesec ⦁\tRedovne događaje u zajednici I mogućnost umrežavanja ⦁\tJednostavne rezervacije i upravljanje nalogom preko naše aplikacije ⦁\tPrilagodljive i fleksibilne rasporede rada ⦁\tMogućnost promene veličine prostora ili lokacije tako da odgovara Vašim potrebama ⦁\tVisokokvalitetan ergonomski nameštaj ⦁\tDodatni pristup zajedničkom radnom prostoru od 60 m2 ⦁\tCene počinju od iznosa 126500RSD *Sve slike prikazane u ovoj listi pripadaju našim lokacijama, ali se možda ne odnose na ovaj konkretni centar. Pošaljite upit sada


Svijet, 18. mart/ožujak 2020.\nStanovnici male ruske enklave Kalininjingrad moraće da se naviknu na novi nivo izolacije pošto su susedne Poljska i Litvanija zatvorile svoje granice zbog pandemije korona virusom. Za ljude naviknute da idu češće u Evropsku uniju nego u ostatak Rusije, predstojeće nedelje donose izazove.\nIzdvajamo iz specijalnog izdanja DNEVNO@RES_O korona virusu: Rad od kuće koji je sve učestaliji zbog mera u borbi protiv korona virusa donosi nove izazove i probleme – od tehnoloških do psiholoških.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu pretrpeo je udarac u pokušaju da ostane na vlasti pošto je predsednik poverio mandat za sastavljanje vlade njegovom rivalu. Istovremeno se suočava s kritikama da pokušava da iskoristi krizu s korona virusom da konsoliduje svoju moć.\n‘Novi ekosistem’: Nezavisno novinarstvo uči kako preživjeti u Putinovoj Rusiji\nVisokokvalitetno nezavisno novinarstvo i dalje postoji u Rusiji i poprima nove oblike u cijeloj zemlji, prilagođavajući se naizgled nezavidnom medijskom okruženju.


Poslednji polazak sa Glavne železničke, od sutra iz Prokopa - Jutarnji GLASnik\nŽeleznički saobraćaj u Glavnoj železničkoj stanici Beograd od nedelje će u potpunosti biti obustavljen i biće preusmeren u stanicu Beograd Centar, a poslednji voz koji će krenuti iz Glavne stanice je međunarodni voz za Budimpeštu večeras 21.45 sati.\nFoto: Dave Collier\nTo znači da se od 1. jula ukida železničko službeno mesto Beograd Glavna stanica, kao i da će za vozove u međunarodnom i unutrašnjem putničkom železničkog saobraćaju polazna i dolazna stanica biti stanica u Prokopu, navodi se u saopštenju preduzeća Infrastruktura železnice Srbije.\nDva para međunarodnih vozova, koji saobraćaju između Beograda i Bara od 16. juna već su preusmereni u železničku stanicu Topčider.\nFoto: mapio.net, Teča sa Dunava\nOd 1. jula u stanici Beograd Centar dnevno će saobraćati 195 vozova, i to 16 međunarodnih, 56 lokalnih i daljinskih, 90 vozova na lini BG Voza između Batajnice i Ovče i 33 voza na liniji BG Voza između Beograd Centra i Resnika.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ od 1. jula u stanici Beograd centar organizuje i nadzor nad obavljanjem saobraćajne službe, navodi se u saopštenju.\nNakon realizacije velikog broja aktivnosti, i železnička stanica „Vukov spomenik“ u potpunosti je pripremljena da od sutra kroz nju dnevno prolazi 100 vozova, i to 90 vozova na liniji BG Voza Batajnica – Ovča i 10 vozova na relaciji Beograd Centar – Vršac.\nTagged GLAVNA ŽELEZNIČKA STANICA, PROKOP, TOPČIDER, VOZOVI, ŽELEZNICA


IZRAEL TRAŽI IZVINJENJE OD RUSIJE – Televizija srpske dijaspore\nRazlog je izjava Sergeja Lavrova da je 'Hitler imao jevrejske korene'\nFoto: Goran K. Nikolić\nIzrael je osudio ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova zbog sugestije da je nacistički lider Adolf Hitler imao jevrejske korene i zatražio izvinjenje od Moskve.\n“Ovakve laži imaju za cilj da optuže same Jevreje za najstrašnije zločine u istoriji koji su počinjeni nad njima,” naveo je izraelski premijer Naftali Benet u saopštenju.\n“Korišćenje Holokausta u kome je stradao jevresjki narod u političke svrhe mora odmah prestati,” dodao je on.\nIzraelsko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je pozvalo ruskog ambasadora na “težak razgovor” zbog komentara koje je Lavrov dao u nedelju u intervjuu za italijansku televiziju.\nIzraelski ministar spoljnih poslova Jair Lapid rekao je da je Lavrov dao “neoprostivu, skandaloznu izjavu i učinio užasnu istorijsku grešku”.\n“Jevreji nisu ubijali sami sebe u holokaustu”, rekao je Lapid.\n“Najniži nivo rasizma prema Jevrejima je da same Jevreje okrive za antisemitizam,” dodao je šef izraelske diplomatije.\nIz ruske ambasade za sada nema komentara.\nTokom intervjua italijanskom kanalu Rete 4, Lavrov je upitan kako Rusija može da tvrdi da treba da “denacifikuje” Ukrajinu kada je predsednik zemlje, Volodimir Zelenski Jevrejin.\n“Kada kažu ‘kakva je ovo nacifikacija ako smo Jevreji’, ja mislim da je i Hitler imao jevrejsko poreklo, tako da to ništa ne znači”, rekao je Lavrov.\n“Već dugo slušamo kako mudri jevrejski narod govori da su najveći antisemiti sami Jevreji,” dodao je šef ruske diplomatije.\nDani Dajan, predsednik Jad Vašema, izraelskog memorijalnog centra u kome se čuva sećanje na šest miliona Jevreja ubijenih u holokaustu, nazvao je Lavrovljeve izjave “apsurdnim, opasnim i teškim udarcem za žrtve pravog nacizma”.\nDajan je rekao za izraelski radio Kan da Lavrov širi “bez osnova antisemitsku teoriju zavere”.\n“Lavrov propagira inverziju Holokausta — pretvaranje žrtava u zločince na osnovu promovisanja potpuno neosnovane tvrdnje da je Hitler jevrejskog porekla,” navodi se u saopštenju Jad Vašema\n“Podjednako ozbiljno je nacistima nazivati Ukrajince uopšte, a posebno predsednika (Volodimira) Zelenskog. Ovo je, između ostalog, potpuno izvrtanje istorije i uvreda za žrtve nacizma,” dodaje se u saopštenju.\n“Ukrajinci nisu nacisti. Samo su nacisti bili nacisti i samo su oni sistematski uništavali jevrejski narod,” rekao je šef diplomatije Lapid, čiji je deda stradao u Holokaustu.\nIdentitet jednog od Hitlerovih dedova nije poznat, ali su postojale spekulacije, koje nikada nisu potkrijepljene ikakvim dokazima, da je on možda bio Jevrejin.\nUkrajina i Nemačka osuđuje Lavrovljevu izjavu\nUkrajina je takođe osudila Lavrovljevu izjavu.\nZvanični Kijev je saopštio da su Lavroljeve “gnusne izjave” uvredljive za Zelenskog, Izrael, Ukrajinu i Jevreje.\n“Šire gledano, one pokazuju da je današnja Rusija puna mržnje prema drugim nacijama,” naveo je na Tviteru je ukrajinski ministar spoljnih poslova Dmitro Kuleba na Tviteru.\nPortparol nemačke vlade rekao je da je stav da Hitler ima jevrejsko poreklo “apsurdna” propaganda.\nDrugi svetski rat, u kojem je Sovjetski Savez izgubio oko 27 miliona ljudi i pomogao u pobedi nad nacističkom Nemačkom, jedna je od centralnih tačaka ruskog nacionalnog identiteta. Neprekidno posezanje za istorijskim narativom koji Rusiju postavlja kao spasioca od zlih sila pomoglo je Kremlju da pridobije podršku Rusa za ovaj rat, navodi AP.\nOprezne reakcije Izraela prema ratu u Ukrajini\nZa Izrael, Holokaust je centralni deo njegovog nacionalnog etosa i globalnih napora da se se očuva sećanje na njega i bori protiv antisemitizma.\nAli ti se ciljevi ponekad sukobljavaju sa drugim nacionalnim interesima. Rusija je vojno prisustvo u susednoj Siriji, a Izrael, koji izvodi česte udare na neprijateljske ciljeve u toj zemlji, oslanja se na Rusiju za tamošnju bezbednosnu koordinaciju. Zbog toga uzdržano komentarišu rat u Ukrajini.\nIako je uputio humanitarnu pomoć Ukrajini i izrazio podršku njenom narodu, Izrael je bio odmeren u svojim kritikama prema Rusiji i nije se pridružio međunarodnim sankcijama protiv nje. To je otvorilo put premijeru Naftaliju Benetu da pokuša da posreduje između dve strane, ali nije bilo konkretnih poteza jer se Izrael suočava sa unutrašnjim nemirima.\nLapid je prošlog meseca optužio Rusiju da je počinila ratne zločine u Ukrajini, a Izrael je pristao da isporuči šlemove i prsluke ukrajinskim spasilačkim službama, signalizirajući promenu svoje pozicije u pogledu obezbeđivanja takve opreme.\nHolokaust i stalna manipulacija njegovom istorijom tokom sukoba u Ukrajini izaziva nezadovoljstvo u Izraelu.\nU video obraćanju izraelskom parlamentu (Kneset) u martu, Zelenski je uporedio rusku invaziju na njegovu zemlju sa akcijama nacističke Nemačke, optužujući Putina da pokušava da realizuje “konačno rešenje” protiv Ukrajine.\nOva poređenja su izazvala oštru reakciju Jad Vašema, koji je saopštio da Zelenski banalizuje Holokaust.\nadolf hitlerizraelizvinjenjekorenirusijasergej lavrov


Podrška Srbiji iz Fuđimija - Glas Podrinja\n28. jul 2021.28. jul 2021.\nfoto: Iz Japana Srbiji s ljubavlju (foto: RTS)\nOlimpijski rvački turnir uskoro startuje u Tokiju, a formu za veliku scenu srpski rvači dodatno podižu u gradu Fuđimi, gradu koji gotovo četiri decenije ima potpisanu povelju sa našim gradom o bratimljenju.\nOsim povelje, istinski bratksi odnosi vežu dva grada, a koliko cene i poštuju daleku državu i grad, učenici Osnovne škole "Haragaja" pokazali su posetom treningu srpske reprezentacije kada su sve iznenadili programom koji su pripremili, dok su snimke druženja prosledili Klubu prijateljstva "Šabac - Fuđimi". Naučili su reči srpske himne, otpevali je, poželeli Srbiji sreću i želje podelili sa prijateljima u Šapcu.\n-Mislim da je već 2018. bilo poznato da će deo ekspedicije Srbije biti u Fuđimiju i odmah su počeli da uče naš jezik, engleski naravno, oni su izuzetno organizovan i predan narod, gostoljubiv i sve to pokazuju i na ovaj način - rekla je Dragana Petrović, sekretar Kluba prijateljstva.\nPovelja o bratimljenju potpisana je 1982. godine, dok Klub prijateljstva postoji deceniju i po.


Dnevne novine u Republici Srpskoj - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nOd ukupno devet dnevnih listova u Bosni i Hercegovini, Republici Srpskoj pripadaju četiri: Glas Srpske, Nezavisne novine, Euro Blic i Press RS. Večernje novosti iz Srbije imaju posebno izdanje za Republiku Srpsku, pa se može smatrati da u ovom entitetu tržište deli pet listova, jer novine iz Federacije BiH nemaju veliku čitanost. Takođe, potrebno je znati da Glas Srpske i Nezavisne novine imaju istog vlasnika, tako da se njihove uređivačke politike mnogo ne razlikuju.\nU Republici Srpskoj ne postoji jedinstveni registar štampanih medija u kojem bi bilo moguće proveriti tiraže i remitende navedenih listova. Zbog toga ćemo se poslužiti podacima iz istraživanja koja je sproveo Institut za društvena istraživanja Fakulteta političkih nauka u Banja Luci (u daljem tekstu: Institut), u okviru projekta „Medijska slika Republike Srpske“.\nZnačajan polazni podatak za kulturu čitanja dnevnih novina u Republici Srpskoj je procenat onih koji kupuju i procenat onih koji čitaju štampu. Prema podacima Instituta, nešto više od 14% ispitanika redovno čita dnevnu štampu, dok nešto više od 10% redovno kupuje štampu; više od 42% ispitanika povremeno čita štampu, dok 30% povremeno kupuje dnevne listove; procenat onih koji retko i kupuju i čitaju je oko 20%; dnevne listove nikada ne čita više od 22%, dok novine nikada ne kupuje gotovo 40% ispitanika. Ovi podaci govore u prilog tezi koja kaže da dnevna štampa postaje medij koji gubi čitalačku publiku zbog pojave novih medija. Novine se najčešće prelistavaju i selektivno čitaju na poslu ili kafićima, bez prave posvećenosti.\nPrema prvom istraživanju Instituta, na osnovu pitanja koje je nudilo mogućnost višestrukog biranja, najčitaniji dnevni list u Republici Srpskoj je Press RS sa 35,21%, na drugom mjestu je Euro Blic sa 32,10%, a na trećem Glas Srpske sa 31,26%. Uzimajući u obzir da je ovom metodom nemoguće doći do podatka o najčitanijem listu, u drugom istraživanju ispitanici iz Republike Srpske birali su samo jedan list.\nPrema podacima, najčitaniji list je Euro Blic (22,52%), a zatim slijede:\nGlas Srpske (22,17%)\nPress RS (16,63%)\nVečernje novosti (9,93%)\nNezavisne novine (9,82%)\nNeke druge (9,47%).\nNa prvi pogled, iznenađujuće izgleda podatak da su Večernje novosti čitanije od Nezavisnih novina. Međutim, Glas Srpske je ubedljivo na drugom mestu, pa je moguće da su ispitanici pravili malu razliku između listova sa istim vlasnikom i sličnim uređivačkim politikama.\nDakle, jasno je da postoji medijska publika koja retko kada svoju pažnju posvećuje samo jednoj dnevnoj novini. U tom slučaju, Press RS možda nije najčitanija dnevna novina, ali je najčešće deo lepeze novina koje publika čita svaki dan. S druge strane, kada publika odlučuje o samo jednom listu kojeg najčešće čita, onda je to Euro Blic, ali Glas Srpske ne zaostaje mnogo.\nPrvo istraživanje je sprovedeno u periodu od 15. do 19. avgusta 2014. godine na uzorku od 1.114 slučajno odabranih punoletnih građana i građanki Republike Srpske, a drugo od 26. do 28. septembra, na uzorku od 1.136 ispitanika. U prvom istraživanju je učestvovalo 9 istraživača – anketara, a u drugom 15. U istraživanju je korišten višefazni skupni slučajni uzorak (multi-stage cluster random sample) u koji je bilo uključeno šezdeset naseljenih mesta i mesnih zajednica širom Republike Srpske. Granica greške na ovom uzorku iznosi +/- 3%.\nTags:čitanost novina, dnevne novine, Euro Blic, Fakulteta političkih nauka u Banja Luci, Glas Srpske, Medijska slika Republike Srpske, Nezavisne novine, Press RS, Republika Srpska, Večernje novosti\n» Novinarstvo » Dnevne novine u Republici Srpskoj


Naslovna Hronika Korisnik Gerontološkog centra preminuo nakon tuče zbog TV programa\nOn se posvađao sa Životom Kostićem (70) oko TV programa, udario ga, posle čega je ovaj preminuo.\nOsumnjičeni se u nedelju, 15. aprila, posvađao sa pokojnim Kostićem (70) iz Paraćina oko programa koji će da gledaju na televiziji. Došlo je do žučne svađe tokom koje je osumnjičeni pesnicom udario Životu u predelu lica. Zaposleni iz staračkog doma su ga odmah prebacili u jagodinsku bolnicu u kojoj je ustanovljeno da ima prelom nosnih kostiju, pišu „Novosti“.\nŽivota je potom prebačen u Opštu bolnicu u Ćupriji, u kojoj je preminuo 19. aprila. Na obdukciji, dan kasnije, utvrđeno je da je smrt nastupila usled krvarenja u mozgu.\nPolicija je odmah uhapsila osumnjičenog.\nSudija za prethodni postupak Višeg suda u Jagodini odredio mu je pritvor do 30 dana.\nPrethodni tekstDa cveće u saksiji nikada ne uvene potreban je jednostavan trik\nSledeći tekstGimnazijalce očekuju značajne novine


e-novine.com - Exit: Vodovod nas ucenjuje\n20.06.2012 - 19:20\nNovi Sad uoči najvećeg festivala\nExit: Vodovod nas ucenjuje\nOrganizatori festivala Egzit saopštili su u sredu da su "šokirani" najavama iz novosadskog Javnog komunalnog preduzeća (JKP) Vodovod i kanalizacija da postoji mogućnost da će Novosađanima isključivati vodu ukoliko kamp festivala bude postavljen na istom mestu kao prošle godine, u blizini gradskih izvorišta vode\n"Očigledno se i ove godine Egzit pokušava uvući u političke sukobe i intrige. Ukoliko ovo JKP istraje na suludoj i neodgovornoj uceni, mi svakako nećemo dopustiti da Novosađani trpe i pronaći ćemo neko drugo, sigurno lošije rešenje za smeštaj hiljada ljudi iz celog sveta", piše u saopštenju.\nOni su postavili pitanje zašto Vodovod i kanalizacija ne reaguje na činjenicu da na istoj lokaciji već godinama postoji "divlja plaža", kao i naselje od tridesetak objekata bez priključka na kanalizaciju.\n"Javnosti bi sigurno bilo zanimljivo da čuje detalje o stanju i funkcionalnosti postojećih izvorišta, vodovodne mreže i o kvalitetu vode u Novom Sadu", navodi se u saopštenju za javnost.\nOrganizatori su uz saopštenje dostavili i različite saglasnosti nadležnih institucija na mogućnost da kamp Egzita bude na toj lokaciji.\nTo JKP saopštilo da je bilo suočeno sa "konstantnim pritiscima", kao i sa jasnom porukom da će kamp biti priključen na vodovodnu mrežu, sa ili bez saglasnosti tog preduzeća.\nVodovod i kanalizacija je tada naveo da nisu bili ispunjeni uslovi za legalno priključenje Egzitovog kampa na vodovodnu mrežu, pa su radnici te firme neprestano nadzirali i kontrolisali izvorište vode.


► Izidžet namerava da nastavi pojedine letove od 15. juna\nFoto: Beta/AP/Salvatore Di Nolfi/Keystone\nIzidžet, britanska niskobudžetna aviokompanija, objavila je danas da planira da nastavi određene letove od 15. juna, uglavnom na unutrašnjim linijama u Velikoj Britaniji i u Francuskoj, uz sanitarne mere na letelicama.\n"Jedan mali broj letova će se nastaviti na linijama gde mislimo da je tražnja dovoljna da bi bili rentabilni", navela je kompanija u saopštenju.\nGotovo svi avioni Izidžeta su sada prizemljeni zbog pandemije koronavirusa koja je paralisala svetski aviosaobraćaj.\nIzidžet će uvesti mere zdravstvene bezbednosti na svojim letelicama: nošenje maski, poboljšana dezinfekcija aviona, delenje dezinfekcionih sredstava, a biće i bez služenja hrane, makar u prvo vreme.\nDodatni letovi će biti objavljeni u nedeljama koje dolaze kako tražnja bude rasla i restriktivne mere u Evropi budu ublažavane, dodaje se u saopštenju.\nIrska rivalska niskobudžetska aviokompanija Rajaner (Ryanair) je najavila obnovu letova od jula.\nBritiš ervejs je pominjao takođe juli, ali direktor Vili Volš je ocenio da postoji rizik da ti planovi budu poremećeni zbog mera karantina koje britanska vlada namerava da uvede putnicima koji dolaze iz inostranstva.\nIziDžet uveo letove od Beograd do Bazela\nBritanska niskotarifna aviokompanija IziDžet (easyJet) danas je uvela direktne letove na relaciji Beograd-Bazel koji će se obavljati tri puta nedeljno, utorkom, četvrtkom i nedeljom.\nEvropska niskotarifna aviokompanija Izidžet (easyJet) uspostaviće novu liniju od Beograda do aerodroma Tegel u Berlinu od 10. avgusta ove godine, najavila je danas ta kompanija.\nOkršaj radnika i putnika sa detetom na aerodromu u Nici (FOTO)\nAerodrom u Nici, na jugu Francuske saopštio je da je tokom vikenda došlo do prepirke između jednog radnika i putnika sa bebom.\nIzidžet osniva novu kompaniju s sedištem u Austriji\nNiskobudžetni avioprevoznik Izidžet (EasyJet) objavio je danas da formira novu aviokompaniju Izidžet Jurop (EasyJet Europe) koja će biti bazirana u Beču i koja će omogućiti toj britanskoj...\nIzidžet: Od sutra dva člana posade sve vreme u kokpitu\nBritanska aviokompanija "Izidžet" (easyJet) saopštila je danas da je, na osnovu saznanja u istrazi o padu "erbasa" nemačkog "Džermavingsa", donela odluku da od...


Zdrav život, ishrana i vežbanje: Bol u leđima i kako ga eliminisati, vežbe za donji deo leđa\nBol u leđima i kako ga eliminisati, vežbe za donji deo leđa\nSigurno je svako od nas bar jednom u životu osetio bol u leđima. Bol se obično javlja u donjem (lumbalnom) delu kičme koji trpi najveće opterećenje prilikom skoro svih naših aktivnosti. Najčešće se bol javlja zbog slabosti spinalnih erektora - to su mišići koji se protežu duž cele kičme odgovorni za savijanje i ispravljanje trupa. Spinalni erektori su uglavnom slabi usled nedostatka fizičke aktivnosti i/ili dugotrajnog sedenja u iskrivljenom položaju.\nRaznorazne kreme, masti i analgetici mogu pomoći kod bolova, ali to je samo privremeno olakšanje koje ne eliminiše pravi uzrok problema - potrebno je raditi vežbe koje će vam ojačati spinalne erektore.\nSpinalni erektori se poput kablova protežu duž celog kičmenog stuba\nZa apsolutne početnike preporučujem ove vežbe:\nKada vam početne vežbe postanu lake, treba povećati broj ponavljanja ili preći na nešto zahtevnije pokrete:\nHyperextension (hiperekstenzija) je dobar izbor\n(ako nemate pristup teretani, vežbu možete raditi i na podu tako što ćete samo podizati trup sa zemlje čime pokret postaje lakši)\nOva varijanta hiperekstenzije je kod nas poznatija pod nazivom leđnjaci\nGood Morning vežba\nI kada savladate sve ove pokrete, probajte ovu deadlift varijantu (mrtvo dizanje)\nNeke od ovih vežbi možete raditi i sa tegovima (deadlifts, good mornings), ali to ne bih nikako preporučio dok propisno ne ojačate donji deo leđa bez tovarenja dodatne težine.\nMoje iskustvo je - ako redovno radite vežbe za spinalne erektore par puta nedeljno i istrajete u tome, bol u leđima (može da se javi posle dugog sedenja ili izvođenja teških vežbi, podizanja tereta sa zemlje i sl.) će nestati za 2-3 nedelje i neće se više javljati prilikom nabrojanih aktivnosti.\nNaravno, potrebno je održavati kontinuitet i vežbati, probati zahtevnije pokrete i sl. - ako budete prestali, postepeno ćete se vratiti opet na početak.\nI dok sedite, trudite se da leđa budu što uspravnija, pravite pauze svakih sat vremena i malo se razmrdajte ili se opružite kako bi odmorili leđa! Kada stojite takođe gledajte da budete što uspravniji - čovek svakako mnogo bolje izgleda kada ima dobro držanje tela, što se lako da proveriti i pomoću ogledala.\nPosted by Mladen Stepanović at 23:00\nLabels: treniranje, zdravlje\nBol u leđima i kako ga eliminisati, vežbe za donji...


RTS :: Fondacija Divac obezbedila pomoć 550.000 dolara građanima Srbije\nDonacije Fondacija Divac obezbedila pomoć 550.000 dolara građanima Srbije\nutorak, 19. maj 2020, 12:00 -> 12:11\nFondacija Ana i Vlade Divac 13 godina pomaže građanima u najtežim situacijama. Fondacija je do sada obezbedila 550.000 dolara za humanitarnu pomoć i pomoć zdravstvenim institucijama, organizacijama civilnog društva, medijima i neformalnim grupama građana.\n"Fondacija Ana i Vlade Divac je još pre uvođenja vanrednog stanja bila pripremljena na izazov koji nas očekuje. Već prvog dana smo kroz svoju mrežu saradnika u lokalnim organizacijama i lokalnim samoupravama i uz podršku naših volontera na terenu, počeli da prikupljamo podatke o potrebama građana i dostavljamo humanitarnu pomoć", rekla je Ana Košel, direktorka Fondacije Ana i Vlade Divac.\nNavodi da je prva aktivnost vrlo brzo realizovana i korisnici Crkvene narodne kuhinje u Beogradu su dobili prvih 1.000 osnovnih higijenskih paketa, zahvaljujući dugogodišnjim donatorima iz dijaspore, kompanijama i građanima koji su samo za ovu vrstu pomoći izdvojili 1.6 miliona dinara a za mesečno snabdevanje korisnika kuhinje higijenskim sredstvima.\nFondacija nije zaboravila koliko je važno pomoći onima koji motivišu druge kada je najteže i pomogla je 17 organizacija civilnog društva, neformalnih grupa i medija koji promovišu građansku solidarnost i duh zajedništva u vremenu krize izazvane pandemijom koronavirusom. Ukupan fond za ovu vrstu podrške od 1.87 miliona dinara obezbeđen je u saradnji sa Balkanskim fondom za demokratiju i Ambasadom Kraljevine Norveške koja je dodatno izdvojila 23.5 miliona dinara za 10.000 paketa osnovnih namirnica i higijenskih sredstava najugroženijim građanima.


U 402. emisiji Slobodno srpski gostovala je predsednica Udruženja poslovnih žena “Avenija” Gordana Đorić. U intervjuu Budimiru Ničiću, ona je rekla da “ljudi kojima je uzurpirana imovina na Kosovu prolaze težak put do ostvarivanja prava na svoju imovinu”. Smatra da su za to najodgovornije kosovske institucije i međunarodne organizacije.\n“Meni su na prvom mestu krivci međunarodne organizacije koje su tu da nadgledaju sprovođenje zakona, jer da se zakon poštuje i da se poštuje vladavina prava mi ne bismo imali probleme nego bi sistem funkcionisao kako treba i onda bi znali kome da se javimo i to bi normalno funkcionisalo na pravi način, ali to ne funkcioniše i posle dvadeset i više godina. Korupcija je na vrlo visokom nivou, a to znate i sami da ne možete korupciju ovako da dokažete, ali možete kroz te predmete - zašto se neki predmeti brže završavaju, a zašto se neki odugovlače?”\nOna ističe da veliku odgovornost snose i predstavnici Srba u kosovskim institucijama.\n“Sigurno da i oni snose jedan veliki deo krivice što se ovo nije rešavalo na pravi način, sve ono što predstavlja problem svih sugrađana koji žive ovde, naročito srpske zajednice i nevećinskih zajednica”.\nĐorićeva koja je ispred udruženja “Avenija” proteklih meseci pomagala Mariji Novaković da “oslobodi” svoj uzurpirani stan u Prištini, navela je da Marija hoće da se vrati u svoj rodni grad, ali da je sada na potezu Ministarstvo za zajednice I povratak, koje bi prema njenim rečima trebalo da opremi taj stan.\n“Ministar Rakić je nama rekao da će oni kompletno da opreme Mariji Novaković stan i da će se postarati da njen povratak bude održiv”\nGovoreći o nezaposlenosti Srba na Kosovu Đorićeva je navela da postoji mogućnost zapošljavanja, ne samo u “državnim institucijama, prosveti i zdravstvu”, već u mnogim drugim oblastima. Ona je podsetila da je na to ukazala predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću kada je 2018. godine razgovarao sa građanima u Lapljem Selu.\n“Ja sam tada jasno predložila i projekti stoje u Kancelariji za Kosovo i Metohiju, kako mogu da se reše mnoge stvari, da se otvore nova radna mesta, a ne da svi budu zaposleni u državnim institucijama, bolnicama, školstvu nego da sistemski pomognemo one ljude koji imaju nekretnine, zemljište, da zajednički sa firmama koje se nude ovde pokrenu nešto. Međutim mora država da odvoji subvencije za te firme koje će ovde pokrenuti fabrike zajedno sa nama koji imamo zemljište, prostor, da pokrenemo proizvodnju i da tako otvaramo nova radna mesta, to sam tada predložila predsedniku. Da ne govorimo o predstavništvima firmi iz uže Srbije, Vojvodine koje mogu da otvore predstavništva u srpskim sredinama. Postoje ovde jako sposobni ljudi, privrednici koji mogu da potpuno jednako rade i ispune sve kriterijume kao što ispunjavaju albanske firme, ali jednostavno nema razumevanja, nema sluha i ponekad imam osećaj kao da svi zajedno jedva čekaju - ajde nećemo imati glavobolju, nek se isele što pre, jer vidite i sami da se stalno prodaje imovina, da je sve manje đaka po školama a političari baš ih briga, da li ovi lokalni naši ili ovi iz Beograda što odlaze toliki ljudi”, rekla je Gordana Đorić u emisiji Slobodno srpski.


U Beogradu je danas održan sastanak predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i člana Predsjedništva BiH i predsjednika SNSD-a Milorada Dodika.\nVučić i Dodik su ocijenili da su mir i stabilnost od ključnog značaja za cijeli region, prenose srbijanski mediji.\nDodik je istakao da se protiv Republike Srpske i srpskog naroda u BiH vodi besprizorna politička i medijska kampanja, ne samo u Sarajevu, već i u brojnim zapadnim centrima moći. Kao primjer za to, ukazao je na obilježavanje neustavnog dana RS-a i najbrutalnije uvrede koje su tim povodom uslijedile iz Sarajeva i iz usta mnogih zapadnih političara.\n– Običan događaj na kome su prisustvovale regularne i legalne policijske snage Republike Srpske predstavili su kao prijetnju miru, dok stvarno ugrožavanje mira od strane muslimanskih paravojnih jedinica, Zelenih beretki, i njihovo okupljanje u Sarajevu i Bužimu, nisu ni pomenuli. Srpskom narodu gotovo je nemoguće da se izbori za pravdu i dosljedno provođenje Dejtonskog sporazuma zbog jednostranog i pristrasnog pristupa, prije svega Sjedinjenih Američkih Država – rekao je Dodik.\nVučić je zamolio Dodika i sve političke snage u Republici Srpskoj da učestvuju u radu institucija u BiH i na najbolji način štite interese srpskog naroda i Republike Srpske. Istakao je i da je svaka odluka na rukovodstvu Republike Srpske, ali da i Dodika i sve političke predstavnike u RS-u moli da razmotre njegov prijedlog.\n– Jasno je da neki politički činioci koji suštinski ugrožavaju stabilnost cijelog regiona, neistinama i insinuacijama, krivicu pokušavaju da prebace na srpski narod i RS. Moja molba predsjedniku Dodiku i svim političkim faktorima u Republici Srpskoj nije zahtjev da se sa bilo čim saglase, ili za bilo šta glasaju, naprotiv, moja molba je da sto gdje treba da sjede predstavnici Republike Srpske ne bude prazan i da se na najbolji mogući način bore za interese entiteta i srpskog naroda – pojasnio je Vučić.\nVučić je ponudio da Dodiku i svim institucijama i političkim predstavnicima u Banjoj Luci da obrazloži svoj prijedlog.\nRazgovarali su i o tome da Republika Srbija priprema značajnu finansijsku podršku Republici Srpskoj, te da će o tome njihovi kao i timovi Vlada Srbije i entitetske Vlade ubrzati razgovore i u najskorijem roku obavijestiti javnost.\nTakođer, oni su dogovorili i održavanje velikog sabora Republike Srbije i Republike Srpske, uključujući i zajednički sastanak vlada, za 27.januar, kada će se odlučivati o strateškim ekonomskim projektima i daljem unapređenju saradnje u svim oblastima između Republike Srbije i Republike Srpske.\nSastanak u vili Mir na Dedinju je trajao je više od dva sat i bio je zatvoren za javnost.


Čad i Niger pokrenuli vojnu akciju protiv Boko harama - 09.03.2015, Sputnik Srbija\nVojne snage Čada i Nigera pokrenule su u nedelju zajedničku akciju protiv nigerijske terorističke grupe Boko Haram u pokušaju da uguše šestogodišnju pobunu ove... 09.03.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, niger, čad, nigerija, boko haram\n16:40 09.03.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nBoko Haram je poslednjih meseci proširio svoje terorističke prekogranične operacije na Kamerun, Niger i Čad. To je podstaklo nigerijske susede na odmazdu, iako su njihovi odnosi sa Abudžom ograničeni i povremeno zategnuti.\nJučerašnja ofanziva je prva operacija koju je Niger izveo na teritoriji Nigerije u borbi protiv Boko Harama. Do sada su sve vojne operacije bile ograničene na odbijanje napada na nacionalnim granicama.\nNigerijska vlada apelovala je na veću međunarodnu pomoć posle subotnje "zakletve" vođe Boko Harama na vernost samoproglašenoj Islamskoj državi i njenom "kalifatu".\nVojne snage Čada, podržane avijacijom, već su angažovane na teritoriji severoistočne Nigerije i uspele su da povrate teritorije koje su džihadisti zauzeli u blizini nigerijsko — kamerunske granice.\n"Možemo da potvrdimo da su snage Čada i Nigera jutros pokrenule ofanzivu iz Nigera. Ofanziva je u toku", rekao je pukovnik Azem Bermandoa portparol vojske Čada.\nIzvori iz Nigera rekli su da su nigerijske vlasti dale zeleno svetlo za akciju.\nKris Olakolejd, portparol glavnog štaba nigerijske armije, rekao je u izjavi su pokrenute određene preventivne akcije u regionu i da u operacijama učestvuje i nigerijska armija. Očevici iz nigerskog grada Dife kažu da su videli više od 300 vojnih vozila, uključujući i teško naoružane džipove, kao i kamione sa vodom i gorivom, kako, po noći napuštaju kasrnu i kreću se u pravcu granice.\nVojni izvori iz Nigera saopštavaju da se borbe vode na graničnoj reci Komadugu, dodajući da je plan da združene armije krenu prema jugu ka gradovima Damasak i Malam Fatori.\nČlanice Afričke unije saglasile su se još krajem januara po pitanju osnivanja združenih snaga za borbu protiv džihadista i pokušavaju da za operaciju dobiju mandat od Saveta bezbednosti UN. Nejasno je, međutim, kolikog su obima snage koje su uključene u akciju, koja je pokrenuta dan pošto je u bombaškom napadu u nigerijskom gradu Maiduguri ubijeno 50 ljudi. Za napad je okrivljen Boko Haram. To je bio najteži napad na grad, u kome je Boko Haram osnovan.\nMaiduguri, prestonica nigerijske savezne države Borno, već je bio meta napada krajem januara i početkom februara, kada su džihadisti pokušali da ga zauzmu. Ovaj grad je viđen kao prestonica "kalifata" koji džihadisti pokušavaju da osnuju u severoistočnoj Nigeriji. Boko Haram trenutno u Nigeriji kontroliše tritoriju veličine Belgije, a nigerijske vlasti pozvale su na oslobođenje celokupne državne teritorije do 28. marta, za kada su zakazani opšti izbori.\nAnalitičari se slažu da je operacija ove vrste u zapadnoj Africi potrebna, ali ne gaje preveliku nadu da će ova konkretna akcija postići neki veliki uspeh. Filip van Nikerk, direktor konsultantske kuće Kalabar Afrika, za magazin Biznis dej kaže da je najvažnije zarobiti vođe Boko Harama.\n"Zarobljavanje ključnih vođa Boko Harama moglo bi da vodi do hvatanja sponzora koji su ostali nedodirljivi uprkos nesreći koju su prouzrokovali milionima afrikanaca. To bi bila prilika da ih identifikujemo, uhapsimo i izvedemo pred sud; ili, u najmanju ruku, da presečemo tokove novca i dotur oružja. Ukoliko se to ne desi, Boko Haram će se vratiti", smatra Filip van Nikerk.\nZa Simona Tizdala iz Gardijana, jednostrano proglašena alijansa od strane vođe Boko Harama Abubakra Šehaua ne znači mnogo u pogledu neposredne saradnje na zajedničkim operacijama sa Islamskom državom:\n"To više liči na plač za pomoći, uzimajući u obzir poslednje poraze koje je Boko Haram pretrpeo", kaže Simon Tizdal.\n7 Mart 2015, 22:10\nHilari Matfes iz Al džazire kaže da međunarodna zajednica ima odgovornost da ublaži pretnju od Boko Harama i drugih regionalnih pobunjenika. Međutim, Matfesova kaže da osnaživanje "neodgovornih aktera" kao što je Čad putem vojne pomoći može više nauditi nego učiniti dobra.


Planinarenje je jedna od najljepših sportskih aktivnosti koja poslednjih godina okuplja sve više zaljubljenika u prirodu, kako iz Crne Gore, tako…\nNa starim stazama, istorijskim putevima i udobninm asfaltiranim cestama, Mojkovac nudi vrhunsko uživanje za poklonike biciklizma – skrivena…\nSvakako najveće prirodno bogastvo opštine Mojkovac je najljepša evropska rijeka Tara, koju pjesnici prozvaše „Suzom Evrope“. Ona je najduža…\nNa prostoru opštine Mojkovac nalaze se djelovi dva nacionalna parka: Durmitor sa kanjonskim dijelom Tare na području opštine Mojkovac i Biogradska…\nU aprilu 2008. godine urađen je pilot projekat “Uvođenje kajakaštva na Tari” uz pomoć Kancelarije za razvoj UN u Podgorici. Ovaj projekat ima za…\nParaglajding je rekreativni i takmičarski sport popularan u čitavom svijetu. Slobodno letenje iznad čarobnih predjela Mojkovca i doživljaj…\nZabojsko jezero okruženo gustom četinarskom i bukovom šumom, nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Sinjajevine na nadmorskoj visini od 1 477 metara.…\nU kanjonskoj dolini rijeke Tare, između Bistrice i Dobrilovine, na visini od 950 metara nalazi se prašuma crnog bora - Crna Poda, jedan je od…\nProšćenske planine pružaju se sjeverno od desne obale Tare. Pretežno su izgrađene od paleozojskih škriljaca (filiti, argofiliti i konglomerati).…\nBjelasica se prostire sa desne obale Tare i njeni sjeverozapadni djelovi pripadaju mojkovačkoj opštini. Ona geografski predstavlja nastavak…\nSinjajevina je prostrana crnogorska planina koja leži između kanjona Tare, Jezera drobnjačkih, rijeke Tušine i strana Gornje Morače i Pčinje.…\nNajveća vrijednost ovakvog razvoja Bjelasice jeste u tome što se radi o ekološki opravdanim i održivim rješenjima.…


Sijetl pregazio Nju Orleans i najavio juriš na Superboul\nEkipa Sijetl Sihouksa obezbedila je učešće u NFL plej-ofu pobedom nad Nju Orleansom od 34:7, a sjajna partija protiv napadačke mašinerije Sejntsa bila je ujedno i javna kandidatura za pobedu u ovosezonskom Superboulu.\nSa druge strane, njegov mladi kolega i novi lider Sijetl Sihouksa, Rasel Vilson, nastavio je da briljira. Ne samo zbog tri tačdauna, ili činjenice da je kompletirao 22 od 30 dodavanja, uz osvajanje 310 jardi, već i zbog lakoće sa kojom je predvodio domaćina do važne pobede.\nA ova pobeda označila je da je Sijetl već obezbedio učešće u plej-ofu Nacionalne fudbalske konferencije, u kojoj sa učinkom 11-1 ima dve pobede više od Nju Orleansa i Karoline.\nNaročito je bila impresivna odbrana Sihouksa, koja u pozadini nije mogla da računa na povređenog Brendona Braunera i suspendovanog Valtera Turmonda, ali su ih Bajron Maksvel i Džeremi Lejn odlično odmenili. Pored ovih defanzivnih bekova, posebno se istakao lajnbeker Kej-Džej Rajt, koji je maestralno čuvao najjače Brisovo oružje, tajt enda Džimija Grejema. Grejem je postigao svoj 12. ovosezonski tačdaun hvatanjem u drugoj deonici, ali je praktično ostao neprimetan u ovom meču, baš kao i ostatak napada inače ofanzivno vrlo moćnog Nju Orleansa.


Inter želi dovesti Anela Ahmedhodžića i traži klub u koji bi ga poslao na posudbu – Sport Centar Inter želi dovesti Anela Ahmedhodžića i traži klub u koji bi ga poslao na posudbu – Sport Centar\nAnel Ahmedhodžić i dalje privlači veliki interes brojnih evropskih klubova, a Gazzetta dello Sport piše da je za reprezentativca Bosne i Hercegovine zainteresovan milanski Inter.\nSkauti Nerazzurra već neko vrijeme prate Ahmedhodžića, a izvještaji su pozitivni i klub sa Giuseppe Meazze je krenuo po bosanskohercegovačkog stopera.\nNavodi se da bi bilo dovoljno oko šest miliona eura da Malmo pusti Ahmedhodžića, s kojim ima ugovor do decembra 2023. godine.\nGazzetta dello Sport također navodi da su Nerazzurri u potrazi za klubom u koji bi Ahmedhodžića poslali na posudbu, ukoliko bi otkupili njegov ugovor od Malmoa.\nAhmedhodžić je počeo igrati fudbal u Malmou, a potom je jedan period nastupao za Nottingham Forest i vratio se u švedski klub, koji ga je slao i na polugodišnju posudbu u danski Hobro.\nPoslije povratka sa posudbe postao je standardan u prvom timu Malmoa, a partijama se izborio i za poziv u reprezentaciju BiH, dok je ranije predstavljao Švedsku u omladinskim kategorijama.


Snup Dog isprozivao Kanje Vesta - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nKanje Vest je pored svoje muzičke karijere uspeo da postane i bitan faktor u svetu mode, jer njegova modna linija postiže neverovatnu popularnost i zarađuje velike sume novca. Najbolji primer za to su popularne Adidas Yeezy patike koje je pevač kreirao i koje postaju jedne od najpopularnijh patika svih vremena.\nOvoga puta, Kanje je odlučio da kreira nešto i z a svoje najmlađe fanove, pa je dizajnirao papuče za decu. Njegova žena i tv ličnost, Kim Kardašijan, pokazal je na Instagramu kako ove papuče izgledaju i rekla je da njena deca obožavaju da nose stvari koje njihov tata napravi.\nMeđutim, slavni reper, Snup Dog, video je ove papuče i isprozivao Kanje Vesta. Snup je rekao da su nove papuče odvratne i da liče na zatvorske papuče, pa mu nije jasno da li su ovo papuče za decu ili za okorele zatvorenike. Fanovi su podržali Snupa i njegov komenar dobio je preko 20.000 lajkova na Instagramu, što samo pokazuje da se ljudi slažu sa njim i da misle da su nove dečije papuče zaista odvratne.\nKanje Vest i Kim Kardašijan se dalje nisu oglašavali i nisu iznosili nikakve detalje u vezi ovih dečijih papuča, a mi se nadamo da će Kanje dodati neke novine, jer ove papuče zaista izgledaju zabrinjavajuće.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Najbolji horor filmovi koje možete pogledati za NOĆ VEŠTICA


Oko 20 žena sa Kosova učestvuje u borbama u Siriji i Iraku na strani militantne grupe 'Islamska država', saopštili su kosovski organi.\nNa debati Kosovskog centra za bezbednosne studije održanoj u Vučitrnu, u blizini Mitrovice, nadležni organi su rekli da se svakodnevno radi na sprečavanju odlaska Albanaca na strana ratišta.\n"Uloga žene u sprečavanju nasilnog ekstremizma", bila je tema debate.\nFljorim Šatroli iz Odeljenja za sprečavanje nasilnog ekstremizma u Policiji Kosova, kažu da se žene koje su otišle za Siriju i Irak tretiraju kao žrtve, pošto se smatra da su one pod pritiskom pristale da se pridruže toj grupi.\n"Oko 20 žena je bilo ili su i dalje uključene u borbe u Siriji. Stare su u proseku 24 godine. Njihovo ekonomsko stanje uglavnom je teško. Nažalost, imaju samo osnovno obrazovanje", kazao je Šatroli.\nOn je dodao da je Policija Kosova evidentirala nekoliko slučajeva koji se tiču zajedničkog odlaska muškaraca i žena na strana ratišta.\n"Činimo sve napore kako bismo tako nešto sprečii. Trudimo se da vratimo te osobe koje su pod pritiskom otišle, tako što su bile zloupotrebljene i loše informisane o veri", kazao je Šatroli.\nOn je zatražio od Odbora Islamske zajednice na celom Kosovo da posebno mlađoj generaciji jasno objasne obaveze i pravila religije.\n"Islamska zajednica i mi kao društvo imamo obavezu da objasnimo svakoj mladoj osobi, svakom čoveku, učešće u ovakvim borbama. Treba da im se objasni šta je tačno podrazumeva religija, a kada se radi o 'džihadu'", naveo je Šatroli.\nPredsednik Odbora Islamske zajednice u Vučitrnu, Šemsi Rahimi, navodeći da uloga žena u spečavanju nasilnog ekstremizma treba da bude suštinska, istakao je da u džamijama na Kosovu nije bilo slučajeva u kojima se neko poziva da učestvuje na ratišta.\n"Ne postoji imam koji je rekao 'Idite u Siriju', ili ko je propovedao o tome. Ukoliko mislite da takvi postoje, javite nam ko su oni. Ukoliko se za jednog imama sumnja tako nešto, to ne znači da je kriv sve dok sud to ne odluči", kazao je on.\nAferdita Mikulovci, zamenica direktora regionalne policije u Južnoj Mitrovici, kazala je da se policija bori protiv ove pojave i pored nedostatka podrške ostalih institucija. Ona je od građana zatražila, a naročito od žena, da dokažu jaku ulogu u društvu, čuvajući tako svoje porodice od štetnih pojava, kao što su nasilni ekstremizam.\nOrganizator debate, Kosovski centar za bezbednosne studije, počeo je i kampanju podizanja svesti u svim opštinama, a u vezi sa tim šta žena može da učini da spreči nasilni ekstremizam.\nInače, prema zvaničnim podacima, oko 300 osoba sa Kosova bilo je uključeno u rat u Siriji ili Iraku.\nZabrinuti smo zbog Kosovara u sirijskom ratu


AKOS: Peticija za Havu i sve žrtve saobraćajnih nesreća u Sarajevu\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo AKOS: Peticija za Havu i sve žrtve saobraćajnih nesreća u Sarajevu\nSarajevo – Nevladina organizacija AKOS (Asocijacija za kulturu, obrazovanje i sport), rodbina i prijatelji 27. godišnje Have Šljivić-Dovadžija koja je smrtno stradala 1. aprila na raskrsnici u Nedžarićima kada ju je udario automobil kojim je upravljao Semir Rastoder, traže da se MUPKS i pravosudni organi odrede prema zahtjevima koji su upućeni na protestu organiziranom u nedjelju, te otkriju činjenice i razjasne okolnosti njenog stradanja.\nU saopćenju apeliraju na medije da objektivnim izvještavanjem onemoguće svaki pokušaj obmanjivanja i dezavuiranja javnosti.\nTakođer mole da se u izvještajima ne objavljuju fotografije članova porodice Dovadžija, te pokažu potreban obzir prema, nažalost, već uništenom snu o sretnom i bezbrižnom djetinjstvu.\n-Ne odustajemo od nastojanja da u ovom slučaju postignemo istinu i pravdu, sjećajući se svih prethodnih žrtava sarajevskih ulica. Naša sredstva i metode djelovanja ostat će u granicama civiliziranog građanskog i demokratskog prava na izražavanje nezadovoljstva, uprkos svim objedama i provokacijama- kaže se u poruci AKOS-a.\nU saopćenju najavljuju da će narednih dana građani Sarajeva imati priliku potpisivanja peticije kojom će podržati zahtjeve za razjašnjenje okolnosti stradanja Have Šljivić-Dovadžija, a također je data mogućnost potpisivanja online peticije.


SPORT | Page 31 of 34 | Radio Gradiška 98,8 MHz\nFudbaleri „Kozare“ gostuju ko...\nU prvom kolu Lige za prvaka Prve lige Republike Srpske, fudbaleri gradiške „Kozara“ gostuju sutra od 16 časova i 30 minuta kod ekipe „Rudara“ u Prijedoru. U okviru 23. kola Druge lige „Zapad“, „Jedinstvo“ iz Žeravice\nOKK “Kozara” organizuje košar...\nU sportskoj sali Srednje stručne i tehničke škole u Gradišci sutra u 10 časova biće održan turnir u košarci za pionire. Na turniru će, osim domaće ekipe Omladinskog košarskaškog kluba “Kozara“ Gradiška, učestvovati ekipe košarkaških klubova\nU nedelju memorijalni turnir...\nDrugi memorijalni fudbalski turnir pionira „Velimir Veljo Sombolac“ biće održan u nedelju 21. aprila na gradskom stadionu u Gradišci. Na turniru učestvuju ekipe „Vojvodina“, „Čukarički“, „Sarajevo“ i domaćin „Kozara“. Turnir će u 9.45 časova otvoriti načelnik za društvene djelatnosti\nU nedelju fudbalski turnir pi...\nDrugi memorijalni fudbalski turnir pionira „Velimir Veljo Sombolac“ biće održan u nedelju 21. aprila na gradskom stadionu u Gradišci. Na turniru učestvuju ekipe „Vojvodina“, „Čukarički“, „Sarajevo“ i domaćin „Kozara“. Svečano otvaranje turnira planirano je u 9.45 časova,\nU Novoj Topoli u nedelju turn...\nKošarskaški klub „Top basket“ iz Nove Topole organizuje u nedelju 21. aprila Treći tredicionalni turnir u mini basketu „Basketom u proljeće“, za košarkaše uzrasta 10 i 11 godina. Na turniru, koji će biti održan u sportskoj\nPolufinale Kupa Republike Srp...\nPrve utakmice polufinala Kupa Republike Srpske biće odigrane u srijedu 17. aprila, sa početkom u 16 časova i 30 minuta. Fudbaleri „Jedinstva“ će u Žeravici ugostiti ekipu „Radnika“ iz Bijeljina, a „Ljubić“ je u Prnjavoru domaćin\nКод 105 особа у Републици Српс...\nOd desetogodišnje djevojčice t...


Tri osobe povređene u pucnjavi kod splava na Novom Beogradu\nM. D.\t 16. juna 2016. 09:06\nTri osobe zadobile su povrede iz vatrenog oružja protekle noći kod splava na Novom Beogradu, od kojih su dve lakše, a jedna teže povređene, rekla je portparol Hitne pomoći Nada Macura.\nPo pozivu u 02.45 sati, jedna lekarska ekipa je mušku osobu koja je tom prilikom povređena prevezla na VMA, dok je druga ekipa u istu ustanovu prevezla povređenu žensku osobu, a treća, transportna ekipa je iz Urgentnog centra do VMA prebacila treću povređenu osobu.\nU 22.10 sati dogodila se i jedna saobraćajna nezgoda u Radničkoj ulici kod Šećerane, pri čemu je lakše povrede sa istegnućem vrata zadobio 55-godišnji muškarac.\nHitna pomoć je protekle noći imala 145 intervencija od kojih 22 na javnom mestu, dodala je Macura.\nPrema njenim rečima, tokom noći su se za pomoć najčešće javljali astmatičari, ali i hipertoničari i srčani bolesnici sa bolom u grudima, dok su se, u manjem broju, javljali i oboleli od maligniteta i dijabetesa.\nMacura je navela i da juče zabeleženo ukupno 126 intervencija Hitne pomoći od kojih 48 na javnom mestu, uključujući četiri saobraćajne nezgode.


Ima Prostora Za Dijalog Sa SPC\nMinistar spoljnih poslova Crne Gore Srđan Darmanović izjavio je danas da postoji prostor za dijalog između države i Srpske pravoslavne crkve o primeni Zakona o slobodi veroispovesti, koji je izazvao tenzije u zemlji.\nDarmanović je za agenciju Mina istakao da je najvažnije sačuvati mir i stabilnost, navodeći da nema bojazni da će biti bilo kakvog ataka na pravo svojine, ali i da je propaganda iz različitih političkih struktura iz Srbije u velikoj meri doprinela destabilizaciji situacije.\nOdgovarajući na pitanje da li je saglasan sa ocenama da odnosi dve zemlje nisu bili lošiji od 2006, Darmanović je rekao da Crna Gora nastoji da vodi politiku koja će doprineti stabilnosti regiona, naglašavajući dobre odnose sa susedima kao jedan od stubova njene spoljne politike.\n“To se, naravno, odnosi i na Srbiju, koja je naš sused i značajan partner”, rekao je Darmanović, uz ocenu da dešavanja u vezi sa zakonom ne idu u prilog dobrim odnosima dve zemlje, već “u najmanju ruku značajno otežavaju situaciju”.\nOn je ocenio da sve što se povodom toga dešavalo predstavlja “vid značajnog mešanja u unutrašnje stvari jedne suverene zemlje, članice NATO i ozbiljnog kandidata za članstvo u EU i ne ide u prilog dobrosusedskim odnosima i stabilnosti regiona”.\n„Nakon prvih ohrabrujućih izjava predsednika Srbije Aleksandra Vučića, usledila je neviđena propaganda iz raznih delova srpske političke strukture, koja je dostigla vrhunac još od vremena Miloševićevih ratova i referenduma 2006. godine”, kazao je Darmanović.\nOn je ponovio ocene crnogorskih vlasti da su u tu propagandu bili uključeni najviši državni funkcioneri Srbije i da je reakcija srpskih državnih organa na pokušaj paljenja crnogorske zastave na ambasadi u Beogradu bila “vrlo mlaka, da ne kažem neadekvatna”.\nPodsećajući na Bečku konvenciju, prema kojoj se diplomatsko-konzularna predstavništva odlučno štite, on je naglasio da se to u ovom slučaju nije desilo.\n“Imali smo maltene pozive na lov na našeg ambasadora u Beogradu, što stvara mučnu situaciju, sa ciljem uticaja na događanja u Crnoj Gori”, rekao je Darmanović.\nDodao je da se nada da postoji dosta prostora da se odnosi dve države vrate u normalne okvire, pre svega saradnji na planu evropskih integracija i u mnogim regionalnim inicijativama.\n„Potrebno je da nastavimo sa intenzivnim ekonomskim odnosima, a da ovo što je raspirilo mnoge strasti i izazvalo loše događaje ostavimo po strani“, kazao je Darmanović.\nKomentarišući primenu Zakona o slobodi veroispovesti, on je rekao da su ispoštovane sve obavezujuće preporuke Venecijanske komisije, uključujući i one o pitanjima imovine, navodeći da Zakon ne dovodi u pitanje ničije pravo na imovinu.\n“Nema revolucionarnog oduzimanja imovine. Zakon je regulisao da se ono što je kulturno blago Crne Gore vrati u državne ruke, a upotreba te svojine nije dovedena u pitanje”, rekao je Darmanović.\nPrema njegovim rečima, tako je u većini zemalja Evrope, pa je tako katedrala Notr Dam vlasništvo Francuske, a hramovi u Srbiji vlasništvo te zemlje, ali niko ne dovodi u pitanje ko će biti korisnik.\n„Neće država graditi škole i bolnice na mestima na kojima su crkve, one ostaju tamo gde jesu da služe vernicima i verskim zajednicama i nema nikakve bojazni ni od kakvog oduzimanja svojine“, istakao je Darmanović.\nNaglasio je da postoji prostor za dijalog između države i SPC oko temeljnog ugovora, ili drugih mogućnosti kojima se može obezbediti međusobno poverenje.\n„Najvažnije je sačuvati mir i stabilnost i da država preuzme vlasništvo nad objektima koji su joj i ranije pripadali, a da ih onda ostavi na korišćenje kao dobro svih građana Crne Gore. Nema bojazni da će biti bilo kakvog ataka na pravo svojine i to je ono što uporno odbijaju da shvate u ovoj priči“, naveo je Darmanović.\nNa pitanje kako komentariše izjavu srpskog ministra spoljnih poslova Ivice Dačića u vezi sa statusom Crnogoraca u Srbiji, Darmanović je kazao da je ona suprotna Ustavu Srbije i međunarodnom pravu.\n„Dačić je iskusan političar, dugogodišnji ministar i obrazovan čovek i dobro zna šta je izgovorio. Kada se strasti malo stišaju, verujem da neće biti ponosan na tu izjavu“, zaključio je Darmanović.\nPrethodni tekstDODIK: Nisam poveo zemlju u NATO\nSledeći tekstKFOR organizovao skup o civilno-vojnoj saradnji\nBIJELJINA: Molebanom i litijom pruža podršku Srbima u Crnoj Gori


Od kraja oktobra hirurške i internističke ambulante KC u Nišu biće u jednom objektu - JUGPRESS\nOd kraja oktobra hirurške i internističke ambulante KC u Nišu biće u jednom objektu\nPostavio: Jugpress 11 Oktobra, 2018\nU toku je poslednja faza renoviranja stare zgrade niške hirurgije, sagrađene 1938.godine. U novi objekat biće smeštene sve hirurše i internističke ambulante, a pacijentii će sve preglede moći da obave na jednom mestu\nJedan sprat biće namenjen Klinici za očne bolesti, a na jednom od spratova biće i dnevna bolnica – rekao je direktor Kliničkog centra prof. dr Zoran Radovanović koji je danas sa načelnicom Nišavskog upravnog okruga Draganom Sotirovski i inspektorima, u prisustvu novinara obišao radove.\n„ U prizemlju će biti smeštene sve hirurške ambulante koje su neophodne pacijentima. Na ovom spratu gde je bila nekadašnja ortopedija nalaziće se sve internističke ambulante koje su sada na nekoliko punktova u starom Kliničkom centru. Na spratu će biti preseljena očna klinika a iznad nje ORL a u prostoru gde je nekada bila, sa jedne strane urologija, a sa druge intenzivna nega neurohirurgije, biće prostor dnevne bolnice internističkih grana“ “, istako je direktor Kliničkog centra profesor dr Zoran Radovanović. “Tako ćemo na jednom mestu, u jednoj zgradi, smestiti sve ambulante koje su neophodne pacijentima. Posebna prednost ovoga što radimo je to što je zgrada povezana sa zgradom radiologije, pa se i aparati koji su potrebni kolegama zbog dijagnostike nalaze na jednom mestu“.\nU opremu koja je potrebna očnoj klinici investirano je 250. 000 evra, a radi se o sredstvima Ministarstva zdravlja. Klinika će biti opremljena najsavremenijim aparatima“, dodao je Radovanović.\nRadove je obišla i načelnica Nišavskog okruga Dragana Sotirovski zajedno sa republičkim inspektorima .\n„Kada se neko pita šta je uloga načelnika Nišavskog okruga ili inspektora, onda je ovo pravi odgovor na to pitanje. Uloga naših inspektora nije samo da pišu kazne, već i da daju savete i oni su danas ovde, upravo, iz tog razloga. Na njima je da rukuvodstvu Kliničkog sentra daju određene sugestije dok radovi još traju. Mi smo danas na terenu da bi praksu i propise uskladili”, kazala je Dragana Sotirovski.\nOna je dodala da je najbitnije to da oko dva i po miliona ljudi sa jugoistoka Srbije koji gravitiraju ka ovoj zdravstvenoj ustanovi budu zadovoljni jer će na jednom mestu moći da završe nekoliko pregleda kada dođu kod lekara. Više neće morati da se šetaju od lokacije do lokacije, da čekaju i tako izgube ceo dan.\nZadatak inspektora je da na vreme uoče nepravilnosti ukoliko ih ima i da daju savet kako da se one prevaziđu. Iz Nišavskog okruga ističu da je saradnja sa Kliničkim centrom do sada bila na najvišem nivou.\n„Ono što je najvažnije sada je da će zdravstveni radnici imati mnogo bolje uslove za rad. , kao što su to dobili i u novom Kliničkom centru, jer moramo da se složimo da takva ulaganja jeu istorijska, jer nisu viđna toliko godina i decenija unazad. To treba pozdraviti. Očekujem da zdravstveni radnici sa osmehom u budućem periodu budu pozitivniji prema pacijentima i da se pacijenti sa što manje primedbi se obraćaju inspektorima “, kazao je dr Goran Stamenković, načelnik zdravstvene inspekcije. On je dodao da je ovo samo nastavak dobre saradnje koja postoji sa Kliničkim centrom i ovo je pravi način uloge inspekcije koja je savetodavna i preventivna.\nRadica Nikolić, šef sanitarne inspekcije Nišavskog okruga kazala je da je zadovoljna onim što je ovde videla i čula.. “ Nadalje nam ostaje da osmotrimo situaciju koja se tiče eventualnih ukrštanja puteva, sanitrnih uslova i slično, a znam da to neće biti problem jer naša saradnja traje godinama” , rekla je Radica Nikolić\nPo preseljenju Klinike za očne bolesti i Klinike za bolesti uha, grla i nosa, u KC Niš najavljuju i preseljenje Klinike za onkologiju, koja je ostala u Knez selu, tako da će, kako je rečeno i to poboljšati uslove za pacijente Centra.\nPacijenti će od kraja oktobra, za kad je najavljen završetak radova, internističke i hirurške preglede moći da obave na jednom mestu.\nSredstva su obezbeđena iz donacija a radnike je obezbedio niški Kazneno popravni zavod.


Sutra počinje isplata penzija za avgust - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n08. sep. 2016. 16:42 Objavljeno u FINANSIJE, NAJAVE DOGAĐAJA\nBIJELJINA, Isplata penzija za avgust počeće sutra, najavljeno je iz Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske.\nIsplatom je obuhvaćeno 255.745 korisnika prava, od čega se u Republici Srpskoj isplata vrši za 208.933 korisnika, a van Republike za 46.812 korisnika prava.\nZa isplatu penzije za avgust potrebno je 82,3 miliona KM u neto iznosu, odnosno 83,4 miliona KM u bruto iznosu, a sredstva se obezbjeđuju iz Budžeta Republike u skladu sa propisima koji uređuju budžetski sistem i trezorsko poslovanje.\nIznos prosječne penzije za puni staž osiguranja iznosi 497,53 KM, što čini 59,37 odsto od prosječne plate.\nProsječna penzija za avgust 2016. godine iznosi 341,77 KM i predstavlja 40,78 odsto prosječne plate u Republici Srpskoj.\nPrihod po osnovu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje u avgustu 2016. godine iznosio je 62,9 miliona KM.\nZbog nedostavljanja potvrde o životu, za korisnike van Republike Srpske /1.022 korisnika/, nedostavljanja školske potvrde za djecu školske dobi 15-26 godina /195 korisnika/, nepodizanja penzije tri mjeseca uzastopno, sa računa Banke Srpske /16 korisnika/ i nedostavljanja tekućeg računa iz Federacije BiH /54 korisnika/ iz isplate penzije za avgust privremeno je isključeno 1.287 korisnika, a istovremeno, u skladu sa Zakonom o PIO, u isplatu je uključeno 184 korisnika.\nBroj korisnika u odnosu na decembar 2015. godine veći je za 3.532.\nU ukupnoj strukturi, po vrstama prava, starosne penzije učestvuju sa 54,39 odsto, porodične sa 30,02 odsto, invalidske sa 15,47 odsto i ostala prava sa 0,11 odsto.\nOsim aktivnih korisnika penzije u isplatu za avgust 2016. godine uključeno je i 292 korisnika ostalih prava – pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje i naknada za tuđu pomoć i njegu. Srna\nKljučne riječi: isplata, penzije, penzioneri, vazno


Koalicioni odnosi DEMOS-a i SNSD-a stabilni i usmjereni ka zacrtanim ciljevima - Demos - Zvornik - Demokratski savez\nDemos - Zvornik - Demokratski savez > Novosti > Koalicioni odnosi DEMOS-a i SNSD-a stabilni i usmjereni ka zacrtanim ciljevima\nBANjALUKA, 26. marta – Koalicioni odnosi SNSD-a i DEMOS-a su stabilni na republičkom i lokalnom nivou i usmjereni ka sprovođenju zacrtanih ciljeva, zaključeno je danas na sastanku delegacija dvije političke partije u Banjaluci.\nPredsjednik DEMOS-a Nedeljko Čubrilović izjavio je nakon sastanka da će koalicioni partneri, predvođeni SNSD-om, za opšte izbore u BiH koji bi trebalo da budu održani 2022. godine, osmisliti najbolje programe.\nOn je, takođe istakao da SNSD i DEMOS nemaju različite političe stavove.\n“Cilj nam je da svi u Srpskoj budu što zadovoljniji. Želimo da što lakše realizujemo zacrtane programske ciljeve, a DEMOS ne traži ono što mu u koalicionom odnosu ne pripada”, rekao je Čubrilović.\nOn je napomenuo da se u pojedinim segmentima mora konkretno djelovati, a posebno u javnim preduzećima.\n“Moramo otvoriti Republiku Srpsku kao što je bilo od 2006. do 2012. godine kada smo postali mnogo vidljiviji na politčkoj sceni, ali i u ekonomiji”, rekao je Čubrilović.\nLider SNSD-a Milorad Dodik istakao je da dvije političke partije imaju najviše usaglašene ciljeve.\n“Moramo intenzivno raditi na poboljšanju određenih stvari, kao što je situacija u `Šumama Republike Srpske`”, rekao je Dodik novinarima nakon sastanka.\nPrema njegovim riječima, neophodno je da saradnja dvije političke partije bude dodatno poboljšana, kao i situacija u društvu.\n“Razgovarali smo o situaciji u javnim preduzećima, a postoji problem adekvatne kadrovske politike i liderstva. Bilo je riječi i o ekonomskim odnosima i zajedničkoj borbi protiv pandemije virusa korona koja je načinila značajnu štetu”, rekao je Dodik.\nOn je naglasio da se priprema struktura za saradnju dvije političke partije za opšte izbore u BiH.\n“Vjerujemo da zajedničkim nastupom ne bi trebalo da imamo problema na opštim izborima”, kaže Dodik.