Autor: Danko Kalkan, ekspert za zeleno finansiranje i upravljanje u zaštiti životne sredine u ProCredit banci\nKoje su sličnosti i razlike između klimatske i pandemijske krize i zašto je klimatska kriza potcenjena? Iako postoje mnoge sličnosti između ove dve krize, one su suštinski različite. U svakom slučaju, možemo izvući nekoliko lekcija koje je neophodno primeniti u borbi sa klimatskim promenama.\nU vreme kada ljudi svakodnevno gube živote zbog trenutne pandemije veoma je izazovno nametati druge teme i pisati o drugim problemima. Međutim, ne treba biti previše mudar i znati da ovo nije ni prva ni poslednja kriza čovečanstva. Iz tog razloga neophodno je, ipak, podsetiti koje nas opasnosti čekaju „iza ćoška“.\nZašto je klimatska kriza potcenjena\nSvest o uticaju klimatskih promena teže dopire do ljudi jer se posledice uglavnom osećaju sporadično, vremenski nesinhronizovano i na različitim geografskim lokacijama (npr. požari, poplave, itd.). Dodatno, neke od promena izazvanih klimatskim promenama veoma se sporo ispoljavaju ili nisu toliko vidljive u jednoj generaciji (npr. izumiranje vrsta, umanjenje prinosa useva, podizanje nivoa mora i okeana, itd.).\nNeke od promena izazvanih klimatskim promenama veoma se sporo ispoljavaju ili nisu toliko vidljive u jednoj generaciji, na primer izumiranje vrsta, umanjenje prinosa useva i podizanje nivoa mora\nTakođe, u slučaju sporadičnih ispoljavanja negativnih posledica klimatskih promena u najvećem broju slučaja saniraju se isljučivo posledice tih događaja, a vrlo retko se sistemski pristupi „lečenju“ uzroka tih pojava. Tako se stvara lažni osećaj da smo sposobni da rešimo probleme, dodatno zaboravljajući na uzrok.\nSve u svemu, ljudska priroda je takva da uglavnom reagujemo na trenutnu opasnost, na ono što nas u datom momentu ugrožava. Tada smo spremni da veoma brzo promenimo način života i navike.\nSuštinska razlika između pandemijske i klimatske krize je u povezivanju uzroka i posledice\nIako postoje mnoge sličnosti, između ove dve krize postoji suštinska razlika. Korona virus je prisutan i može da se se oseti svakodnevno. Stoga, ako se ne reaguje odmah posledice se ogledaju u gubitku velikog broja ljudskih života u kratkom periodu.\nIako klimatske promene takođe utiču na povećanje smrtnosti, nije lako direktno povezati umiranje s emisijama štetnih gasova\nSa druge strane, posledice klimatskih promena zahtevaju širu sistemsku akciju, za koju su potrebne godine za punu implementaciju. Upravo zbog toga je izazovno da se oseti potreba da se brzo i efikasno reaguje.\nIako klimatske promene takođe utiču na povećanje smrtnosti, za čoveka je u ovom slučaju izazovno povezati samu smrt sa emisijama štetnih gasova i posledicama njihove preterane akumulacije u atmosferi. Sa druge strane, kod zaraznih bolesti ta veza između uzroka (virus) i posledice (bolest, smrt) je mnogo kraća i jednostavnija za shvatanje i prihvatanje.\nKoje lekcije možemo izvući iz korona krize\nKriza izazvana ekstremno brzim širenjem korona virusa navela nas da razmišljamo šta možemo iz nje naučiti. Sledećih deset lekcija može nam pomoći u borbi sa klimatskim promenama:\nPotrebno je blagovremeno formirati fleksibilne i otporne institucije. Fokusirajući se na prioritete razvoja, potrebno je na vreme uspostaviti fleksibilne i otporne institucije. Ove institucije moraju da koriste rane indikatore upozorenja na opasnosti, jer se ispostavlja da nedovoljno dobro predviđamo koje sve opasnosti mogu da se ispolje iz pojedinih rizika. Činjenica je da je pandemija, kao i klimatske promene, kriza koja je bila predvidiva. Dodatno, potrebno je više koristiti kompjuterske modele i praktikovati stres testiranja različitih budućih potencijalnih scenarija.\nPandemijska kriza se mogla predvideti, kao i klimatske promene\nBudućnost zavisi od novih saznanja i inovacija. Znanje stečeno u svim prethodnim godinama očigledno nije dovoljno da se adekvatno odgovori na sve aspekte rizika i način njihovog ispoljavanja. Dok je za novi virus potrebno pronaći novi tretman i vakcinu, za borbu protiv klimatskih promena je neophodno pronaći nove holističke alate koji dovode do sistemskih rešenja – do nultih emisija, energetske efikasnosti, održivog načina korišćenja resursa i proizvodnje hrane i sl.\nGlobalna saradnja i solidarnost moraju se podići na viši nivo. Ono što je korona kriza pokazala jeste poprilično nejedinstvo u suzbijanju zaraze. Čak se dešava da geografski bliske zemlje sa sličnim intenzitetom zaraze primenjuju potpuno drugačije metode borbe. Kao i zaraza, klimatske promene ne poznaju granice država, pa se nameće zaključak da bez međunarodne saradnje nema ni uspeha. Deljenje informacija i najboljih praksi neohodno je svetu više nego ikada, a velike sile moraju da napuste politiku konfrontacije.\nČak i geografski bliske zemlje sa sličnim intenzitetom zaraze primenjuju potpuno drugačije metode borbe\nPodaci, informacije, znanje, komunikacija i transparentost predstavljaju pet stubova uspeha. Ono što vodi do uspeha u borbi sa krizama jeste poverenje u sistem, a ono se formira isključivo ako je komunikacija zasnovana na naučnim činjenicama. Nažalost, kao i u slučaju klimatskih promena, političari vide svoju šansu u krizi, te ugrožavaju pomenute stubove uspeha, ne ostavljajući naučnicima dovoljno slobode i prostora, dok teoretičari zavere dobijaju svojih 5 minuta slave. Kako god, korona kriza je veliki test i za naučnike i prilika da se promene i ojačaju načini komunikacije činjenica o klimatskim promenama, koji moraju biti ubedljivi i prihvatljivi većini.\nPotrebno je naći rešenje koje je primenljivo i za bogate i za siromašne zemlje. Opšte je poznato da krize najviše pogađaju siromašne zemlje. Ono što je dodatno poražavajuće je činjenica da ove zemlje najmanje utiču na izbijanje kriza. Konačno je vreme da se pronađu adaptibilna rešenja koja štite sve regione i zemlje podjednako.\nKao i u slučaju klimatskih promena, političari ugrožavaju postignute stubove uspeha, ne ostavljajući naučnicima dovoljno slobode i prostora, dok teoretičari zavere dobijaju svojih pet minuta slave\nEkstremne mere mogu da mobilišu milione ljudi i da daju brze rezultate, ali… Procenjuje se da će, kao posledica znatno umanjenog kretanja robe i ljudi zbog „lockdown“-a, emisije gasova sa efektom staklene bašte ove godine smanjiti za 8%. Kako bi se ispunili ciljevi Pariskog sporazuma, ovaj nivo godišnjeg smanjenja štetnih gasova je poželjan i ubuduće. Međutim, jasno je da kompletno „zaključavanje“ ne može da traje sve do 2050. godine, jer bi ekonomija i društvo bili devastirani. Ne smemo da zaboravimo da održivi razvoj traži balans između ekonomskih, društvenih i ekoloških ciljeva. Svakako povoljnija opcija jeste da što pre zamenimo upotrebu fosilnih goriva sa obnovljivim izvorima i da unapredimo energetsku efikasnost.\nNove krize uvek istaknu slabosti koje su nisu uspešno prevazišle u prošlosti. Nagomilani problemi koji su gurani „pod tepih“ u novim krizama se pojavljuju kao „kosturi iz ormana“. Svedoci smo da je tokom ove godine ponovo aktuelizovani problemi rasizma, gladi, lošeg obrazovanja i sl. Neophodno je tako imati na umu da jedna kriza ne dolazi sama, te je potrebno predvideti i upotrebu dodatne energije, znanja i liderstva kako bi se više problema istovremeno rešavalo.\nKriza ne dolazi sama te je potrebno predvideti i upotrebu dodatne energije, znanja i liderstva\nPandemija nije nastala zbog klimatskih promena, ali klimatske promene potpomažu intenziviranju širenja zaraze. Pogoršanje klimatskih uslova može značajno da ugrozi zdravstvene uslove (npr., u slučajevima ekstremnih vremenskih uslova, kao što su oluje, požari i sl., mnogo ljudi može ostati bez doma i zdravstene zaštite i da tako budu izloženi zaraznim bolestima). Rešavanjem problema klimatskih promena značajno se smanjuje potencijal širenja zaraznih bolesti.\nKrize navode na razmišljanje šta nam je zaista neophodno za život. Takođe, potvrđuje se neophodnost što veće samodovoljnosti u hrani, lekovima, resursima i energiji. Pored odgovorne, održive proizvodnje, vrlo je važno ne zaboraviti i odgovornu potrošnju.\nVećina sastanaka se može obaviti onlajn – na saobraćaj otpada 25 odsto globalnih emisija štetnih gasova\nAdaptibilnost poslovnog sektora je ogromna. Korona je pokazala da neki sastanci i putovanja itekako mogu da se reorganizuju – većina neophodnih sastanaka se može obaviti preko onlajn alata. Kako samo transport učestvuje sa oko 25 odsto u globalnim emisijama štetnih gasova, nove okolnosti mogu pomoći da poslovni sektor dodatno doprinese borbi sa klimatskim promenama.\nTagovi: COVID-19, Danko Kalkan, emisije gasova sa efektom staklene bašte, klimatske promene, korona virus\nPočetna » U fokusu » Deset lekcija iz pandemijske krize koje moramo primeniti u borbi protiv klimatskih promena


Vijesti , CDM\nBaranin Jovan Klisić ubijen je danas oko 10.30 u Baru u pucnjavi ispred lokala Savoia, a u istoj pucnjavi ranjen je i Velizar Gardašević.\n"Vijestima" je iz vrha Uprave policije rečeno da su obojica prevezeni u barsku bolnicu, a kako javljaju crnogorski portali, reč je o dobro poznatim muškracima koji su označeni kao bezbednosno interesantne osobe.\nCrnogorski mediji prenose da su nepoznati napadači, bežeći sa lica mesta, napravili karambol u Ulici Jovana Tomaševića i tom prilikom oštetili više parkiranih vozila i nekoliko kontejnera.\nNedugo zatim, u Bjelišima je pronađen zapaljen automobil marke "seat" za koji se pretpostavlja da je korišćen u obračunu.\nPolicija je i u avgustu proveravala da li je maskirani, naoružani muškarac koji je utrčao u taj kafić tražio upravo Gardaševića. Ipak, zvanično nikada nije saopšteno ko je tog jutra trebao bio meta.


Svečanosti povodom početka školovanja 8. klase polaznika Visokih studija bezbednosti i odbrane – Balkanekspresrb.rs\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je da je ponosna na naš sistem vojnog obrazovanja i polaznicima osme klase Visokih studija bezbednosti i odbrane (VSBO) poručila da će oni u narednoj deceniji politički i profesionalno biti odgovorni za razvoj sistema bezbednosti.\nNasvečanosti u Domu garde Brnabićeva je uručila srednjovekovne srpske mačeve polaznicima prethodnih klasa među kojima su, osim oficira Vojske Srbije i policijskih generala, i aktuelni ministri odbrane, policije i finansija Aleksandar Vulin, Nebojša Stefanović i Siniša Mali.\nAna Brnabić na svečanosti u Domu garde, kao izaslanica predsednika Aleksandra Vučića a u prisustvu načelnika Generalštaba Vojske Srbije Milan Mojsilović, potsetila da bezbednosni izazovi i rizici danas traže jedinstven pristup u oblasti spoljne i ekonomske politike, unutrašnje bezbednosti, politike odbrane i svih društvenih oblasti.\nIzrazila je zadovoljstvo što se na VSBO, osim predstavnika Srbije, usavršavaju i polaznici iz zemalja regiona kao što su Hrvatska, Slovenija, BiH, Makedonija, ali i drugih zemalja kao što je Alžir.\n”Svi oni se školuju zajedno sa kolegama iz naše zemlje i to je jedna od potvrda kvaliteta i poverenja koje imaju naš Univerzitet odbrane i naše vojno-obrazovne institucije”, rekla je Premijerka.\nDiplomu VSBO do sada je stekao 101 polaznik, a ove godine u novoj klasi je njih devet – pet iz državnih struktura i vladinih institucija, tri iz Vojske Srbije i jedan iz oružanih snaga BiH.♦\nSurdulica: Uhapšeni zbog proizvodnje i stavljanje u promet opojnih droga


Vesti online / Sport / Odbojka / Partizan Vizura "prosula" pobedu protiv Kana\nPartizan Vizura "prosula" pobedu protiv Kana\nOdbojkašice Partizan Vizure poražene su u Beogradu od Kana sa 3:2 (25:22, 18:25, 19:25, 25:20, 15:12) u utakmici drugog kola grupe E Lige šampiona. Kod crno-belih najefikasnija bila je Bjanka Buša sa 13 poena, dok je Maja Savić zabeležila 12.\nPosustale posle velike borbe: Odbojkašice Partizan Vizure\nNajefikasnija u ekipi Kana bila je Logan Tom sa 17, a 16 je upisala Viktorija Rava.\nOdbojkašice Partizan Vizure u odlučujućem setu imale su prednost od 10:7, ali je ekipa Kana onda napravila seriju od 5:0, kojom su prelomile taj period igre i tako došle do druge pobede u Ligi šampiona.\nU grupi E na liderskom mestu je Kan sa četiri boda, druga je ekipa Vakifbank sa tri boda, ali i utakmicom manje, dok Pjaćenca treća sa jednim, koliko ima i Partizan Vizura, ali lošijim set količnikom.\nPartizan Vizura će u narednom kolu, 9. decembra, dočekati Pjaćencu.\nŽenska Liga šampiona u odbojci


"Prointer" preuzeo "Kalderu", Minić novi direktor | Banja Luka 24 sata\nHome Biznis “Prointer” preuzeo “Kalderu”, Minić novi direktor\nKompanija “Prointer” iz Banjaluke postala je većinski vlasnik kompanije “Kaldera” iz Laktaša a cijeli posao je ozvaničen danas potpisivanjem ugovora o poslovnoj saradnji.\nNa ovaj način potvrđeno je pisanje portala CAPITAL koji je ovaj poslovni potez najavio još prije nekoliko sedmica, a koje su tada iz “Prointera” ocijenili kao špekulacije.\nPrema nezvaničnim informacijama do kojih je CAPITAL došao, novi direktor “Kaldere” biće Savo Minić, aktuelni direktor Agencije za agrarna plaćanja RS i član SNSD-a.\nDvije kompanije bliske porodici Dodik, nakon potpisivanja ugovora najavile su napad na elektroenergetski sektor Srpske.\n“Odlučili smo se na ovaj korak na prvom mjestu zbog toga što smo procijenili da u našem širenju poslovanja postoji prostor da se nastupi i u drugim sektorima kao što je energetika. U tom kontekstu smo tražili adekvatnog partnera sa kojim možemo da razmjenjujemo znanja i najbolje prakse koje imamo a Kaldera je bila naš izbor”, kazao je Bojan Vujić, direktor Prointera koji je otkrio kako ova kompanija preuzima 65 odsto vlasničkog udjela u “Kalderi”.\nMilenko Čičić, osnivač i vlasnik “Kaldere” je kazao kako će ovo preduzeće raditi na hardverskim rješenjima a “Prointer” na softveru. Zajednički proizvodi nada se on mogli bi da se plasiraju i van Republike Srpske.\n“Zapošljavaćemo oko 300 ljudi, što je ogromna snaga. Sa poslom nećemo biti stacionirani samo u Republici Srpskoj jer imamo snagu da idemo do Rusije, Bjelorusije, Njemačke i Švajcarske u kojima već radimo”, poručio je Čičić.\nPodsjećamo, CAPITAL je u tekstu „Prointer preuzima Kalderu nakon što legne 10 miliona od ERS-a“ polovinom ovog mjeseca objavio da će banjalučka IT kompanija preuzeti Čičićevu firmu nakon što „Elektroprivreda Republike Srpske“ uplati više od 10 miliona KM za udio u „Hidroelektranama Bistrica“.\nČičić je novinarima potvrdio da je taj posao završen.


U Izraelu otkriven prvi slučaj novog visoko mutiranog soja korona virusa - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U Izraelu otkriven prvi slučaj novog visoko mutiranog soja korona virusa\nZastava Izraela Foto: Pixabay/ Buecherwurm_65\nPrvi slučaj novog visoko mutiranog soja korana virusa koja se najpre pojavio u Južnoj Africi otkriven je danas u Izraelu, saopštilo je Ministarstvo zdravlja, prenose izraelski mediji i navode da su se toga eksperti plašili.\nOsoba zaražena novim sojem, trenutno poznatim samo po naučnom nazivu B.1.1.529, je Izraelac koji se vratio iz Malavija, a ministarstvo je saopštilo da se sumnja da su još dve osobe zaražene tim sojem i da se čekaju konačni rezultati testa.\nNovi soj je otkriven uprkos naporima da se spreči da stigne do Izraela.\nPremijer Izraela Naftali Benet (Bennett) je sinoć izdao instrukcije da se nekoliko zemalja (Južna Afrika, Lesoto, Bocvana, Zimbabve, Mozambik, Namibija i Esvatini) u južnoj Africi označi crvenim i da se dolazak iz njih strogo ograniči.\nNa takvoj listi šest nedelja nije bilo nijedne zemlje, a sada Izraelci, uključujući i vakcinisane koji se vraćaju iz tih država moraju biti u izolaciji dok ne dobiju dva negativna PCR testa.\nNaučnici u Južnoj Africi objavili su juče da su otkrili novi soj kovida-19 sa vrlo visokim brojem mutacija koji se krivi za „eksplonencijalni rast infekcija“.\nBroj zaraženih u jednom danu povećao se deset puta u odnosu na početak meseca.\nU Izraelu je u četvrtak objavljeno da je prethodnog dana zabeleženo 543 novih slučajava zaraze, a da je testirano gotovo 84.000 ljudi.\nU bolnici su 163 pacijanta, uključujući i 120 u ozbiljnom stanju, a među njima je 85 odsto nevakcinisanih.\nZvaničnici Ministarstva zdravlja upozorili su poslanike ove nedelje da će možda biti potrebne nove restrikcije ako broj novozaraženih za 24 sata premaši 1.000.\nIzraelKorona virusnovi soj\nBaltičke zemlje Estonija, Letonija i Litvanija planiraju da pošalju...


Početak rada fabrike R-S Silikon u septembru - www.mrkonjic-grad.com\nPočetak rada fabrike R-S Silikon u septembru\nFabrika za preradu metal-silicijuma "R-S Silikon" trebala bi, prema planu, da počne sa radom u septembru mjesecu ove godine. Izgradnja i opremanje fabrike koštaće 30 miliona eura, a projekat realizuje italijanska kompanija "Metalege".\nDirektor "R-S Silikona" Đanmikaele Folja kaže da se radovi odvijaju planiranom dinamikom.\n"U maju prošle godine postavljen je kamen temeljac za izgradnju fabrike i mogu reći da radovi zaista napreduju dobro i da sve ide svojim tokom, a početak rada je planiran za septembar“, rekao je Folja i dodao da je u toku proces zapošljavanja i obuke radnika.\n"Zapošljavanje je u toku, jedan dio radnika je zaposlen direktno na gradilištu, a drugi dio je na obuci u našoj fabrici u Jajcu. Trenutno su zaposlene 43 osobe, ali do septembra mjeseca ćemo bez problema dostići broj od stotinu i više ljudi, mislim negdje oko 120“, kazao je on.\nKada je riječ o nabavci sirovine kako bi se proizvodnja mogla nesmetano odvijati Folja ističe da će sve biti spremno na vrijeme.\n"Što se tiče nabavke sirovina za proizvodnju, mogu reći da je u toku nabavka drveta i drvne mase, a kada je riječ o ostalim sirovina njihova isporuka je dogovorena za drugu polovinu juna mjeseca. Takođe, želim reći da sama priča o osnovnim sirovinama koje nam trebaju za proizvodnju znači uposlenje i drugih firmi, jer se svakako sve to doprema kamionima što znači da će druge lokalne firme imati povećan obim posla i možda i dodatna zaposlenja ljudi", istakao je Folja. Naglasio je da će mnoge lokalne firme kao što su transportne firme, neke mašinske radionice, vodooprema i rezni rezervni dijelovi kao i mnogi drugi direktno ili indirektno biti uključene u proces rada kada počne proizvodnja fabrike.\nNačelnica opštine Mrkonjić Grad Divna Aničić kaže da je ovaj projekat veoma važan za mrkonjićku opštinu, ali i cijelu Republiku Srpsku.\n"Izgradnja fabrike u Bjelajcu će doprinijeti razvoju privrede naše opštine. Direktnu korist će imati opština Mrkonjić Grad i Republika Srpska kroz zapošljavanje velikog broja radnika i plaćanje poreza, a indirektnu korist će imati privreda cijele regije obavljanjem raznih poslova za ovu kompaniju. Svi gotovi proizvodi će biti plasirani za inostrano tržište pa će naša opština biti jedan od najvećih izvoznika u regiji", rekla je Aničićeva.\nFabrika "R-S Silikon" će proizvoditi 15 hiljada tona metal silicijuma godišnje, koji se koristi za potrebe medicinske i farmaceutske industrije, ali i građevinarstva i metalne industrije i biće jedna od najmodernijih fabrika za te namjene u svijetu sa tehnologijom novije generacije koja neće zagađivati životnu sredinu. Svi proizvodi će biti plasirani na tržište zapadne Evrope, u Njemačku, Poljsku, Mađarsku, Italiju i Slovačku.


Novine broj 1042 - Naslovne vesti - Novine Toronto - Headline News\nKAKO TO VIDE DRUGI...\nMladić lociran, pregovori u toku?\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za saradnju sa medijima Srđan Đurić ponovo je demantovao da vlada pregovara sa haškim optuženikom Ratkom Mladićem.\nNema sumnje da je Vlada Srbije poslednjih meseci stegla obruč oko odbeglog haškog optuženika Ratka Mladića, piše londonski "Tajms".\nBritanska štampa objavljuje tekstove o spekulacijama da srpska vlada pregovara s generalom Mladićem o njegovoj dobrovoljnoj predaji.\nTako i dnevnik "Gardijan" piše da su se proteklih dana "umnožili znakovi da su Mladićevi dani odbrojani".\nĐurić demantovao da vlada pregovara s Mladićem o predaji\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za saradnju sa medijima Srđan Đurić, na slici dole, demantovao je da vlada pregovara sa haškim optuženikom Ratkom Mladićem.\nŠef holandske diplomatije Bernard Bot izjavio je juče da srpske vlasti pregovaraju sa Mladićem o predaji Haškom tribunalu, javila je holandska agencija ANP. U međuvremenu je i holandsko Ministarstvo inostranih poslova demantovalo tu agencijsku vest.\nĐurić je ponovio da "Vlada Srbije ne pregovara sa Ratkom Mladićem".\n"Tu informaciju ministar Bot sigurno nije dobio od Vlade Srbije, a od koga je dobio takav podatak treba pitati njega", rekao je Đurić agenciji Beta.\nPrema njegovim rečima, netačne su tvrdnje da je Mladić lociran, da vlada pregovara sa njim ili da je već uhapšen. Đurić je ponovio i da je Vlada Srbije "rešena da što pre uspešno završi saradnju sa Haškim tribunalom".\nŠef holandske diplomatije izjavio je u danas holandskom parlamentu da su mu tokom posete Beogradu, 20. februara, srpski sagovornici ukazali da su u toku pregovori sa Mladićem.\nBot je u ponedeljak u Beogradu razgovarao sa ministrom inostranih poslova SCG Vukom Draškovićem, predsednikom Srbije Borisom Tadićem i premijerom Srbije Vojislavom Koštunicom.\nNekoliko medija u Srbiji i Bosni i Hercegovini javilo je u utorak da je Mladić uhapšen u Srbiji, a pojedini su preneli da je već prebačen u bazu Eufora u Tuzli.\nVlada Srbije je demantovala te informacije.\nMladić je pred Haškim tribunalom optužen za zločine protiv čovečnosti i genocid u BiH. EU zapretila je da će pregovori o stabilizaciji i asocijaciji sa SCG biti obustavljeni ako Mladić ne bude uhapšen.\nI "Tajms" i "Dejli telegraf" prenose nepotvrđene izveštaje da se pregovori s bivšim komandantom vojske bosanskih Srba vode u nekoj lovačkoj kući, manastiru ili podzemnoj raketnoj bazi.\nNeimenovani međunarodni izvori rekli su "Gardijanu" da se Mladić nalazi u Srbiji, a ne u srpskom delu Bosne, i da srpske službe bezbednosti pregovaraju s njim. Ti izvori su, međutim, kazali da nije izvesno da li će ishod tih pregovora biti brz i konačan.\nIsti list citira i drugog "dobro obaveštenog" neimenovanog stranog diplomatu, koji navodi da je "sve i dalje u domenu glasina", ali da "pregovori definitivno jesu u toku" i da su "Srbi pod ogromnim međunarodnim pritiskom da nađu Mladića".\nGen. Mladić i gen. Gvero\n"Oni su u kontaktu s njim", kazao je taj izvor "Gardijanu".\n"Telegraf" podseća da, prema anketama, 60 odsto Srba podržava predaju Mladića Haškom tribunalu da bi zemlja mogla da nastavi na putu ka integraciji u Evropsku uniju.\nBritanska štampa takođe navodi da je glavna haška tužiteljka Karla del Ponte upozorila srpsku vladu da brzo nešto preduzme, jer Mladić mora biti uhapšen odmah.\nDel Ponteova je, kako navodi "Gardijan", protekle nedelje neumorno lobirala u EU da se izvrši pritisak na Srbiju da uhapsi Mladića do kraja meseca, jer će u suprotnom rizikovati da pregovori sa Briselom budu obustavljeni.\nKarla del Ponte je takođe žestoko kritikovala vladu Austrije, koja trenutno predsedava Unijom, zato što nije izvršila dovoljan pritisak na Srbiju, dodaje list.\n"Ima čak i navoda da je Vlada Srbije možda i sama inspirisala glasine (o hapšenju) da bi stvorila utisak da 'nešto preduzima'. Ona nešto i mora preduzeti, jer jedan faktor koji je bez sumnje bio povod za priče jeste rok koji ističe idućeg utorka, koji je EU odredila Srbiji da izruči generala Mladića", piše "Tajms".\nBudućnost Srbije, kako nastavlja "Tajms", zavisi od ishoda pregovora sa EU jer, ako ministri Unije ocene da Srbija odugovlači sa potragom za Mladićem, "njeno nastojanje da se pridruži EU biće zamrznuto i Srbija će ostati država-parija, sa svim ekonomskim posledicama koje to povlači".\nDezinformacije o Mladiću dižu tenzije\nAnalitičar Aleksandar Radić ocenio je da je niz dezinformacija o hapšenju haškog begunca Ratka Mladića pušten javnosti "kako bi se podigla tenzija oko konačnog rešenja tog slučaja".\n"Mogao bih da pretpostavim da je reč o nastojanju da se dovrši psihološka preparacija za konačno rešenje tog slučaja u narednim danima. Na osnovu neodređenih medijskih izveštaja koji su ipak ukazivali na to da se, u najmanju ruku, preduzela ozbiljna akcija hapšenja ako to već nije učinjeno, moglo se proceniti kakva će biti reakcija javnog mnjenja", rekao je on .\nRadić je ocenio da u Srbiji postoji mnogo veći strah od reakcije javnog mnjenja nego što realne okolnosti na to ukazuju.\nKomentarišući mogućnost da vlada pregovara o predaji sa Mladićem, Radić je naglasio da "neka forma kontakta" sa Mladićem mora da postoji i da je samo tehničko pitanje kako će se to nazvati.\nAko se ispostavi da je Mladić ipak bio u Srbiji, to bi bilo neugodno jer bi kompromitovalo postupke države i to različitih vlada, rekao je on i dodao da je veći broj relevantnih ličnosti, do sada, sa sigurnošću tvrdio da se Mladić ne nalazi u Srbiji.\n"Ako se desi takav scenario, do sada se pokazalo da niko ne snosi odgovornost za greške načinjene u prošlosti. Kod nas se lako prelazi preko političkih grešaka i zabluda", kazao je Radić.\nPROCENE MEĐUNARODNE KRIZNE GRUPE ZA KOSOVO I METOHIJU\nUslovna nezavisnost izvesno rešenje\n"Uslovna nezavisnost je jedino rešenje i o tome unutar Kontakt grupe postoji visok stepen saglasnosti", rekao je Garet Evans prilikom diskusije o budućnosti Kosova održanoj na Diplomatskoj akademiji.\nUslovna nezavisnost je izvesno rešenje za budući status Kosova, ocenio je u sredu uveče u Beču direktor Međunarodne krizne grupe (ICG) Garet Evans (na slici dole sa Rugovom).\nPrema njegovim rečima, postoji više oblika uslovne nezavisnosti, pa treba videti za koju će se odlučiti međunarodna zajednica, ali jedno je sigurno da će preduslovi sigurno biti poštovanje prava i zaštita srpske manjine.\nEvans je ocenio da je gotovo sigurno da Beograd i Priština neće biti u stanju da postignu dogovor oko budućeg statusa, te da on mora biti nametnut.\nS tim u vezi on je pozvao međunarodnu zajednicu da što pre shvati da nema dogovora, već da je potrebno nametnutno rešenje, koji bi bio paket mera, sa čijom implementacijom treba što pre početi.\nHolandski poslanik u Evropskom parlamentu Jost Lagendajk ocenio je da EU na Kosovu mora preuzeti vodeću ulogu.\nOn je rekao da EU mora da se pripremi i već počne da razmišlja o paketu rešenja za Kosovo.\nIstovremeno i Lagendajk je podvukao da kosovski Albanci na putu ka nezavisnosti moraju ispuniti svoje obaveze.\nSvi učesnici diskusije složili su se da ne treba očekivati primenu sile od strane Srbije u slučaju nezavisnosti Kosova, ukazujući da postoji umor od ratovanja kod stanovništva, kao i da Beograd zna šta ga očekuje od UN u slučaju vojne intervencije.\nGRAD BUDUĆNOSTI JUŽNE EVROPE ZA 2006/2007\nBeograd najbolja investiciona lokacija u regionu\nNominacije za prvi krug poslalo je 89 gradova, od kojih je odabrano 13 pobednika prvog kruga među kojima je i Beograd.\nUgledni britanski ekonomski dnevnik, "Fajnenšel tajms", proglasio je Beograd za najbolju investicionu lokaciju u regionu jugoistočnog dela centralne Evrope u okviru izbora za "Evropske gradove i regione budućnosti u 2006/2007. godini".\nOdluke žirija za izbor koji organizuju "Fajnenšel tajms" i njegov specijalizovani magazin za strana ulaganja FDI, objavljene su u internet verziji izdanja tog magazina za februar/ mart.\nKonkurs ima tri faze. Najpre su odabrani pobednici u 13 evropskih regiona, koji će se takmičiti u narednoj fazi, kada će biti odabrani najbolji gradovi u pet "širih regiona", od kojih će samo jedan u trećoj fazi poneti tituli "Evropskog grada budućnosti".\nŽiri je birao gradove na osnovu jedinstvenih kriterijuma za sve - ekonomskih potencijala, troškova poslovanja, stručnosti kadrova, razvijenosti informatičke tehnologije, telekomunikacija i saobraćaja, kvaliteta života i promovisanja direktnih stranih investicija.\nU obrazloženju odluke da Beograd bude grad koji je prošao u narednu fazu konkursa, žiri je naveo da je privreda Srbije porasla na 8,6 odsto u 2004. godini i da se očekuje da će bruto domaći proizvod u 2005. biti veći od šest odsto.\n"Ukupna ulaganja u Srbiju u 2005. procenjena su na 1,65 milijardi eura, a među najnovijim značajnim investitorima su italijanska Banka Inteza, američka kompanija "Bol pekidžing" i nemački "Metro keš end keri", navodi žiri "Fajnenšel tajmsa"\nObjekat "Metroa" u Beogradu bila je, kako se navodi, najveća direktna strana investicija u jugoistočnoj Evropi u 2004. godini, a uz to je i "Majktosoft" upravo u Beogradu otvorio svoj prvi centar za razvoj softvera u jugoistočnoj Evropi.\nNominacije za prvi krug poslalo je 89 gradova, od kojih je odabrano 13 pobednika prvog kruga. U regionu zapadna Evropa-Francuska pobednik je Pariz, u regionu zapadna Evropa-Nemačka - Berlin, za zapadnu Evropu-Iberijsko poluostrvo pobednik je Barselona, a za severnu Evropu-Skandinavsko poluostrvo - Kopenhagen.\nU regionu severna Evropa-Ujedinjeno Kraljevstvo pobednik je London, a za severnu Evropu-Irsku - Dablin. U oblasti istočna Evropa-Baltik pobednik je Viljnus u Litvaniji, a u regionu istočna Evropa-zapad Zajednice Nezavisnih Država - Baku u Azerbejdžanu, koji je uspeo da pobedi kandidate iz Ukrajine.\nU oblasti centralne Evrope-Austrije, pobednik je Beč, a centralne Evrope-Švajcarske - Cirih, u regionu istočne Evrope-Višegradske grupe - Brno u Češkoj, koje je procenjeno kao za investicije privlačnije mesto od, recimo, Budimpešte.\nPored Beograda kao pobednika u oblasti južna Evropa-jugoistok centralne Evrope, među odabranim gradovima je i Manisa, grad budućnosti u regionu južne Evrope-Turske.\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza Republike Srbije (SIEPA) saopštila je, nakon pobede Beograda u prvom krugu takmičenja, da je u stalnom kontaktu sa predstavnicima "Fajnenšel tajmsa" i da je dobila informaciju da je "Beograd veoma ozbiljan kandidat i za novu nagradu".\nProglašenje pobednika za "Grad budućnosti južne Evrope u 2006/2007", posle druge faze konkursa, biće održano 16. marta u Kanu.\nOSNIVANJE SRPSKOG PROFESIONALNOG FUDBALSKOG TIMA U TORONTU\nSrpski Beli Orlovi ponovo lete sa Šekularcem\nDragoslav Šekularac bio je jako uzbuđen ponovnim povratkom u Toronto, gradu u kome je nekada i igrao i bio trener tima "Belih Orlova". Njegova rečenica da jedva čeka da otpočne rad bila je melem na dušu sportskih entuzijasta i članova tima.\nU četvrtak 23. februara ove godine obnovljena su krila “Srpskih Belih Orlova”, fudbalskog tima koji će se takmičiti u profesionalnoj fudbalskoj ligi Kanade. Tim povodom organizovana je konferencija za novinare, na kojoj su bili zastupljeni kanadski i srpski mediji, i na kojoj je javnosti predstavljena ideja ponovnog okupljanja nekadašnjeg najvažnijeg predstavnika srpskog timskog sporta u Kanadi.\nNa pres-konferenciji u srpskoj sali na Delavaru, dobro organizovanoj od strane glavnog sponzora "Vestern Juniona" i uz pomoć uprave kluba, najpre je uvodnu reč dao predsednik kluba i nekadašnji igrač Mića Bakić, koji je rekao da su bivši igrači, članovi stručnog i upravnog tima, pre šest meseci došli do ideje da se ponovo organizuju i ponovo zavrede pažnju sportske publike. Za vođu su, rekao je Bakić, izabrali Dragoslava Šekularca, popularnog fudbalskog maga i jednu od najvećih fudbalskih legendi, koji će biti trener tima.\nDragoslav Šekularac bio je jako uzbuđen ponovnim povratkom u Toronto, gradu u kome je nekada i igrao i bio trener tima "Belih Orlova". Njegova rečenica da jedva čeka da otpočne rad bila je melem na dušu sportskih entuzijasta i članova tima. Uz to, on je najavio otvaranje Fudbalske akademije, koja će raditi pod njegovom upravom, a gde će deca učiti prve driblinge od majstora u svetskom fudbalskom zanatu.\nKanadska profesionalna fudbalska liga (CPSL.ca) od naredne sezone imaće povećan broj timova kojima je dozvoljeno da nose nacionalne boje, što do sada nije bio slučaj. Internacionalna liga i utakmice počinju u maju, na Sentenijal stadionu u Etobiku. Keri Kaplan, zastupnik profesionalne lige, predsednik kluba Bakić i trener Šekularac na ovoj konferenciji potpisali su i zvanični ugovor o prijemu Srpskih Belih Orlova u Kanadsku profi ligu.\nBilo je lepo poslušati lepe želje Vincenta Ursinija iz amaterskog Fudbalskog Udruženja Kanade, ali su reči člana FIFE, svetskog fudbalskog udruženja, Dik Hauarda zaista podsetile na stari sjaj i nezaboravne momente u međunarodnom sportu vezane za legendarnog Šekularca. On je rekao da je jednom razgovarao sa proslavljenim Peleom, koji je rekao da je "Šeki" jedan od najboljih fudbalera svih vremena. Kao iskusnom članu tima za razvoj fudbala u okviru FIFE, Hauard je podsetio i na to da fudbal sve više zanima mlade generacije u Kanadi, na šta ukazuje i osnivanje novog srpskog tima. Najbolje želje za uspeh izrekao je i generalni konzul Srbije i Crne Gore Zoran Pavlović.\nTim je, za sada, sklopio ugovore sa sledećim igračima: Saša Viciknez, Milan Janošević, Milan Medić, Milić Bozo i Dušan Belić. Do maja tim će biti popunjen. Upravu Fudbalskog kluba "Srpski Beli Orlovi" čine predsednik Mića Bakić, Potpredsednici Milorad Vezmar, Bora Mijović i Miško Zdravković, administrator Srećko Klisara, sekretar Dragiša Latinić, blagajnici Zoran Bojković i Dragan Kalaba, dok će stručni tim sačinjavati trener Dragoslav Šekularac, pomoćni trener Stevan Mojsilović i tehnički direktor Dragan Janković. Za više informacija obratite se klubu na tel: (416) 252-1459.\nKonferencija za štampu bila je odlično organizovana uz pomoć "Vestern Juniona", članova kluba, a posebnu ulogu za medije imali su Dragiša Latinić i Voja Jurišić.\nKOLIKO JOŠ TERORISTA IMA PASOŠ BOSNE I HERCEGOVINE\nKome su sve vlasti BiH davale državljanstvo\nPotrebu za hitnim revidiranjem BiH državljanstava još jednom je potvrdilo hapšenje teroriste Marokanca Saida Atmanija u Sarajevu, koji je ranije osuđen za terorizam u Francuskoj na šest godina zatvora.\nRevizija državljanstava koja su vlasti BiH davale strancima tokom rata od 1992. do 1996. godine uskoro treba da počne, čime će, kako se očekuje, biti riješen "problem rušenja ugleda BiH u svijetu".\nZamjenik ministra sigurnosti BiH Dragan Mektić izjavio je da će oko 2.000 osoba biti predmet ispitivanja legalnosti sticanja državljanstva.\nPotrebu za hitnim revidiranjem BiH državljanstava još jednom je potvrdilo prošlosedmično hapšenje teroriste Marokanca Saida Atmanija u Sarajevu, koji je ranije osuđen za terorizam u Francuskoj na šest godina zatvora.\nAtmani je posjedovao državljanstvo BiH koje mu je dodijeljeno na osnovu učešća u Armiji BiH, a oduzeto 2001. godine, kada je izručen vlastima Francuske. Atmani se u Bosnu ponovo vratio i dobio legalnu ličnu kartu zahvaljujući teškim administrativnim propustima.\nJedan od najpoznatijih evropskih terorista, Francuz Lionel Dimon (Dumont), koji se tokom rata borio u jedinici "El mudžahid", takođe je posjedovao pasoš BiH. Bio je oženjen Bosankom, a u Zenici je 1997. godine osuđen na 20 godina zatvora zbog razbojništva.\nBiH još nije odgovorila na pitanja o zatvorima CIA-e\nPet zemalja, uključujući BiH, još uvek nije odgovorilo na pitanja Saveta Evrope o dosijeima o postojanju tajnih zatvora CIA-e, saopšteno je iz Strazbura.\n"Vlade Belgije, BiH, Gruzije, Italije i San Marina još uvek nisu odgovorile", navodi se u saopštenju i dodaje da je ambasador Italije obećao da će njegova vlada odgovoriti danas.\nSavet Evrope je krajem novembra poslao pitanja evropskim vladama o postojanju tajnih zatvora CIA-e ili preleta preko njihove teritorije.\nGeneralni sekretar SE Teri Dejvis naveo je da je 41 zemlja odgovorila pre isteka roka u utorak u ponoć.\nU saopštenju se dodaje da će odgovori biti analizirani i da će u roku od nekoliko dana biti objavljeni.\nPet dana uoči izručenja Francuskoj, u julu 1999. godine, Dimon je pod do danas nerazjašnjenim okolnostima, uspio da pobjegne iz sarajevskog Centralnog zatvora. Nedavno je uhapšen u Fancuskoj i osuđen na 30 godina zatvora zbog terorizma.\nBiH je poslednjih mjeseci opet u centru svjetske medijske pažnje nakon hapšenja Alžirca Mohameda Mehdavija. On je prije mjesec dana lišen slobodne na Tajlandu. Prilikom hapšenja, uz više desetina falsifikovanih pasoša evropskih zemalja, jedina validna putna isprava koju je imao kod sebe bio je pasoš BiH. I Mohamed Mehdavi je sve do nedavno živio u Zenici, a posjedovao je i uredne lične BiH dokumente.\nI Sirijac Ahmed Zuhair Handala, koji je bio optužen za postavljenje auto bombe u septembru 1997. godine u Mostaru, imao je državljanstvo BiH. Handala je uhapšen prije pet godina u Jemenu, pod sumnjom da pripada međunarodnoj terorističkoj mreži. Trenutno se nalazi u američkom zatvoru Guantanamo na Kubi.\nPosljednje medijske spekulacije prema kojima je i Osama bin Laden imao pasoš BiH demantovalo je ministarstvo civilnih poslova BiH. Međutim, nije demantovana informacija da je bliski saradnik Osame bin Ladena, Mehrez Auduni, koji je u Turskoj uhapšen 1999. godine, imao državljanstvo BiH.\nI na crnoj listi Ministarstva sigurnosti Saudijske Arabije, na kojoj se nalaze imena 36 terorista, pripadnika Al Kaide, utvrđeno je da najmanje dvojica imaju državljanstvo BiH. Rijec je o šefu Al Kaide za Saudijsku Arabiju Junuzu Muhamedu al Hajariju, koji je prošle godine ubijen u Saudijskoj Arabiji prilikom pokušaja hapšenja, kao i Zaidu Sadu al Šamariju.\nDržavljanstvo BiH imao je i Sirijac Enam Arnaut koji je u Čikagu osuđen za terorizam. Arnaut je postao bosanski državljanin 1996. godine, a njegova lična karta izdata je u Sarajevu. Bio je direktor navodne humanitarne organizacije BIF, za koju su Amerikanci utvrdili da je služila kao sredstvo putem koje se direktno finansirala Al Kaida.\nDragan Mektić smatra da se jedino revizijom može u potpunosti utvrditi ko je sve tokom rata dobio državljanstvo BiH.\nOn kaže da su državljanstva BiH uglavnom davana na osnovu učešća u Armiji BiH, ali je problem što je određeni broj ljudi došao do falsifikovanih dokumenata o učešću u armiji i po tom osnovu nelegalno dobio državljanstvo.\nIako se Stranci demokratske akcije (SDA) BiH pripisuju "zasluge" za dovođenje mudžahedina u BiH, nekadašnji bliski saradnik osnivača SDA Alije Izetbegovića, Mirsad Ćeman, tvrdi suprotno.\n"Ako se šta može prigovoriti SDA i vlasti u to vrijeme, jeste nedovoljna opreznost, a ni u kojem slučaju namjera", rekao je Ćeman.\nOn tvrdi da je u ratno vrijeme tadašnja vlast, na čelu sa Izetbegovićem, imala problem da uvjeri međunarodnu zajednicu da Armiji BiH ukine embargo na uvoz oružja.\n"Onda niko ne bi imao potrebu da dolazi u BiH i da bilo koga brani jer je bilo dovoljno momaka dobrovoljaca i patriota, ali malo oružja", rekao je Ćeman.\nPrema njegovom mišljenju, revizijom državljanstava trebala bi biti obuhvaćena i ona koja su davana dobrovoljcima iz Rusije i Ukrajine koji su se borili u vojsci Republike Srpske.\nPrema nezvaničnim podacima, svake godine oko pet hiljada rođenih Bosanaca i Hercegovaca traže ispis iz državljanstva BiH, jer se opredjeljuju za druga.\nS druge strane, postoje i oni koji su zainteresovani za državljanstvo BiH, ali je očito da veliki broj njih tu putnu ispravu koristi samo kao pomoćno sredstvo za ulazak u treće zemlje i obavljanje kriminalnih i terorističkih aktivnosti.\nDŽEJMS BISET SVEDOČIO U HAGU\nMilošević činio sve da sačuva SFRJ\nPoložaj Srba u Hrvatskoj bio je "zabrinjavajući", nakon što je predsednik Franjo Tuđman objavio da će težiti obnovi "istorijskih granica, koje su uključivale dobar deo BiH" i "vratio u upotrebnu ustaške simbole", rekao je Biset.\nSvedočeći u odbranu Slobodana Miloševića pred Haškim tribunalom, bivši ambasador Kanade u Beogradu Džejms Biset rekao je da je Milošević u periodu 1990-92. godine činio sve da sačuva SFRJ i spreči nasilje.\nNa Miloševićevo pitanje zašto je želeo da svedoči, Biset je odgovorio: "Zato što sam, dok sam 1990-92. bio ambasador Kanade u SFRJ, uvideo da ste vi činili sve što ste mogli da sačuvate Jugoslaviju... Čudno je da lider koji se trudio za očuva zemlju bude optužen pred ovim sudom. Postoje drugi lideri koji su razbijali zemlju i pokrenuli su nasilje i sukobe, a vi ste pokušavali da to na sve načine sprečite".\nPenzionisani ambasador Biset, koji se više puta sastajao sa Miloševićem, rekao je da je izbijanje rata u Sloveniji i Hrvatskoj posledica propusta Zapada i preranog priznavanja tih republika od tadašnje Evropske zajednice, pod pritiskom Nemačke.\nPo njegovim rečima, Slovenija i Hrvatska su se, pošto su izrazile nameru da se osamostale, ilegalno naoružavale i formirale paravojne snage.\nPoložaj Srba u Hrvatskoj bio je "zabrinjavajući", nakon što je predsednik Franjo Tuđman objavio da će težiti obnovi "istorijskih granica, koje su uključivale dobar deo BiH" i "vratio u upotrebnu ustaške simbole", rekao je svedok.\n"Srbi su se plašili ponavljanja genocida iz Drugog svetskog rata, u kojem su stradali njihovi preci... Uzeli su oružje i rekli: Ako Hrvatska izađe iz SFRJ, mi nećemo", kazao je Biset.\nOn je negirao navod iz optužnice da je Milošević kontrolisao savezne institucije i JNA, rekavši da za to tokom službe u Beogradu nije video nikakve dokaze.\nSudije odbile da puste Miloševića na lečenje u Moskvu\nSudsko veće Haškog tribunala odbilo je zahtev bivšeg predsednka Srbije i SRJ Slobodana Miloševića da ga privremeno iz sudskog pritvora pusti u Moskvu na lečenje.\nNa početku jutrošweg zasedawa, Milošević je zatražio reč i kazao: "Ja sam upravo dobio odluku kojom da mi odbijate lečewe u Moskvi. Smatram tu odluku krajnje nepravednom".\nSudija Patrik Robinson je prekinuo Miloševića, rekavši da to dalje ne želi da sluša i da optuženi nastavi ispitivanje svedoka odbrane Džejmsa Biseta.\nMilošević je odgovorio "dobro, ali zahtevam da žalbeno veće razmotri vašu odluku".\nZahtev da bude privremeno oslobođen radi lečenja u Moskvi, Milošević je podneo sredinom decembra prošle godine.\nBiset je naglasio i da je 1999. godine bio "zgrožen" učešćem Kanade u NATO bombardovanju SR Jugoslavije, "suverene zemlje koja nije nikom u susedstvu pretila, nije imala oružje za masovno uništenje i činila je ono što bi i svaka druga država - pokušavala da suzbije oružanu pobunu formacije koju je samo godinu dana ranije Stejt department nazvao terorističkom".\nMilošević je ispitivanje Biseta počeo pošto se sudskom veću ponovo požalio da se ne oseća dobro, a tužilac Džefri Najs završio unakrsno ispitivanje prethodnog svedoka Marka Atlagića.\n"Ja sam vam juče rekao da se ne osećam dobro, a vi ste to odbili da uvažite", rekao je on predsedavajućem sudiji Patriku Robinson.\nRobinson je to odbacio kao netačno, podsećajući Miloševića da je naložio da ga pregledaju lekari specijalisti, ali da to nije učinjeno juče i da će biti pregledan danas popodne.\nSudija Robinson pitao je i Miloševićevog sudski postavljenog branioca Stivenak Keja može li on ispitivati sledećeg svedoka odbrane, a Kej je odgovorio negativno.\nNa pitanje da li je u stanju da ispita svedoka, Milošević je odgovorio: "Ja svakako imam nameru da ispitam svog svedoka, jer to ne može da učini niko drugi... Prema tome, ako vi smatrate da je neophodno da sad nastavljamo, ja ću ga ispitati".\nSvedočenje ambasadora Biseta na suđenju Miloševiću, optuženog za zločine nad nesrbima u Hrvatskoj i na Kosovu i genocid u BiH, biće nastavljeno .\nODBIJENA KRIVIČNA PRIJAVA PROTIV UNMIK-A\nUNMIK nije potpisnik Međunarodne konvencije o ljudskim pravima\nKrivična prijave protiv UNMIK-a koju je Evropski centar za prava Roma podneo Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu odbijena je zbog toga što UNMIK nije potpisnik Međunarodne konvencije o ljudskim pravima, saopštili su predstavnici tog centra.\nKrivična prijava podneta je zbog teških uslova u kojima zive Romi u tri kampa na severu Mitrovice. Kod stanovnika tih kampova je otkrivena velika količina olova u krvi.\nNa konferenciji za novinare u Prištini, Diana Post koja je zadužena za pravna pitanja u Evropskom centru za prava Roma rekla je da je sud začuđujućom brzinom odgovorio na krivičnu prijavu.\n"Nama je žao što su oni imali tako formalan pristup, jer smo mi znali da UNMIK nije potpisnik međunarodne konvencije o zaštiti manjina", rekla je ona, ističući da UNMIK na Kosovu ipak vlada.\nOna smatra da je, pošto su u pitanju prava pojedinca, sud morao da uzme u obzir zakonske argumente.\nPost kaže da ima osnova da nije poštovan član 3 Konvencije o ljudskim pravima, posebno kada se ima u vidu činjenica da su zbog uslova života i velike količine olova u krvi preminule tri osobe.\n"UNMIK je znao za ovaj problem i za šest godina ga nije rešio. Oni treba da se prebace na sigurnije mesto, treba da dobiju adakvatnu medicinsku negu i UNMIK treba da nadoknadi štetu koja je izazvana", rekla je Post.\nŠef UNMIK-a Soren Jesen-Petersen i njegovi saradnici su nekoliko puta obišli Rome koji žive u kampovima na severu Mitrovice i od njih zatražili da se privremeno presele u bivši francuski vojni kampu Osterod, dok se ne izgrade kuće u romskom naselju na jugu Mitrovice.\nRomi su taj zahtev odbili uz obrazloženje da je stanje zagađenosti u kampu Osterod isto kao u kampovima u kojima se sada nalaze.\nAMERIČKE OBAVEŠTAJNE ORGANIZACIJE SVE VEĆE\nŠpijuni u digitalnoj eri\nDok CIA prikuplja podatke sa terena do kojih dolaze agenti, desetine hiljada inženjera, fizičara, matematičara, lingvista i kompjuterskih eksperta NSA sluša svetske komunikacije.\nPre više od 220 godina Džordž Vašington je uputio prve američke tajne agente da prikupljaju podatke o aktivnostima Britanaca za vreme američkog rata za nezavisnost.\nMnogo kasnije, vodeća američka obaveštajna organizacija je postala Nacionalna bezbednosna agencija (NSA), osnovana 1952. godine.\nZa razliku od Centralne obaveštajne agencije (CIA), koja prikuplja podatke sa terena do kojih dolaze agenti, desetine hiljada inženjera, fizičara, matematičara, lingvista i kompjuterskih eksperta NSA sluša svetske komunikacije.\nOni analiziraju podatke sa špijunskih satelita, razvijaju tajne šifre i dešifruju kodove drugih zemalja. Pored podzemnih prostorija sa super-kompjuterima na blizu pet hektara između Vašingtona i Baltimora, NSA širom sveta ima svoje punktove za prisluškivanje i satelite koji kruže oko Zemlje.\nDžejms Bamford, autor dve knjige o NSA, kaže za Glas Amerike da je prvobitna misija organizacije bilo špijuniranje Sovjeta.\n"NSA je formirana sa jednim ciljem - da rano upozori na eventualni sovjetski nuklearni napad. Sovjetski Savez je uvek imao intenzivne komunikacije. Mornarica je komunicirala sa brodovima, vazduhoplovstvo sa pilotima, a armija sa jedinicama na terenu. NSA je samo sedela i prikupljala te podatke. Čitav Sovjetski Savez bio je okružen stanicama za prisluskivanje", kaže Bamford.\nDanašnji neprijatelji Amerike su, međutim, sasvim drugačiji. Piter Ernest, izvršni direktor Međunarodnog muzeja špijunaže u Vašingtonu, koji je 36 godina radio za CIA, ukazuje da su neprijatelji poput Al Kaide i drugih terorističkih organizacija teži za praćenje od neprijatelja iz doba hladnog rata.\n"S vremena na vreme možete da dobijete podatke o nekom od 'džepova' terorističkih organizacija, ali su to pokretne mete. To su ljudi u raznim zemljama koje povezuje jedna ideja, bilo da je reč o Al Kaidi, talibanima ili islamskom zakonu. Postoji čitav niz ideja koje privlače ljude, posebno one otuđene od ostatka svog društva", kaže Ernest.\nDrugi analitičari naglašavaju da u eri digitalne tehnologije, neprijatelji kao što je Osama bin Laden imaju jednake šanse u borbi, jer imaju lak pristup najsavremenijoj tehnologiji - internetu, mobilnim telefonima i mejlovima.\nU SAD je u toku žestoka debata o onome što Bela kuća naziva "programom prisluškivanja terorista", koji je sprovodila NSA. Erik Dal, penzionisani obaveštajni oficir i stručnjak sa fakulteta prava i diplomatije na Univerzitetu u Masačusetsu, priznaje da je diskutabilno pitanje kako regulisati rad NSA u digitalnoj eri.\nMnogi takođe ukazuju da su teroristički napadi 11. septembra zamaglili liniju između stranih obaveštajnih agencija i domaćih službi reda i zakona.\nGregori Treverton, analitičar sa Fakulteta RAND u Santa Moniki, kaže:\n"Morali smo da pretrpimo neuspeh delom i zbog brojnih odredbi koje smo doneli imajući u vidu građanske slobode. Posebno smo bili skeptični prema koncentrisanju obaveštajnih podataka ili jačanju policijske moći, strepeći da bi to narušilo građanske slobode. Onda su se, međutim, pojavili teroristi koji ne poštuju ni jednu od tih kategorija".\nTreverton kaže da je u SAD u toku proces izmene propisa kako bi mere u borbi protiv terorizma bile u skladu sa zakonom. On dodaje da je, iako su Patriotski zakon i drugi propisi promenili standarde prisluškivanja, cilj i dalje da se očuva balans između bezbednosti i građanskih sloboda.\nGUGL NUDI PRETRAGU S KOMPJUTERA NA KOMPJUTER\nKaži zbogom privatnosti\nKompanija "Gugl" nudi novu mogućnost kojom se podaci automatski prebacuju sa jednog kompjutera na drugi. Međutim, svako ko želi to da koristi mora dozvoliti "Guglu" da njegove informacije čuva do 30 dana.\nKompanija "Gugl", koja je korisnicima interneta pružila najpopularniji pretraživač svetske kompjuterske mreže, sada nudi novu mogućnost kojom se podaci automatski prebacuju sa jednog kompjutera na drugi. Međutim, svako ko želi to da koristi mora dozvoliti "Guglu" da njegove informacije čuva do 30 dana.\nTakav kompromis, predviđen novim besplatnim softverom koji je od nedavno u "Guglovoj" ponudi, možda će biti teži za prihvatanje među Amerikancima sada, kada administracija predsednika SAD Džordža Buša zahteva da sazna kakve su informacije korisnici pokušavali da pronađu preko "Gugl" pretraživača, javlja AP.\nKompanija nastoji da pred federalnim sudom pobije obavezujući nalog američkog Ministarstva pravde i zbog tog suđenja javnost u SAD posvetila je više pažnje riziku da internet kompanije proslede privatne podatke nekome spolja, uključujući vladu.\nInformacije su na zahtev Bušove administracije već prosledile firme "Jahu", "Majkrosoft" i AOL, tvrdeći pritom da time nisu prekršile pravilo o poverljivosti podataka svojih korisnika.\nMogućnost da "izdaleka" pretražite neki kompjuter i pronađete željeni dokument - i-mejl, instant poruke ili druge informacije koje se nalaze na hard disku - sadržana je u najnovijem poboljšanju "Guglovog" softvera.\nDa bi upotrebio funkciju pretrage s kompjutera na kompjuter, korisnik treba da navede kakvu vrstu podataka traži i onda da se složi sa tim da "Gugl" prebaci sav materijal u sopstvenu arhivu. "Gugl" planira da kodira te fajlove i da pristup omogući samo nekolicini svojih zaposlenih. Takođe obećava da neće dalje prenositi ni jednu od tih informacija.\nKada se drugi kompjuter uključen u ličnu mrežu nekog korisnika uključi, "Gugl" automatski prebacuje sve informacije koje se mogu pretražiti. Kompanija je objavila da će podatke brisati ubrzo nakon što ih dostavi onome ko ih je tražio i da ništa neće čuvati duže od 30 dana.\nUprkos očekivanim primedbama zbog mogućeg narušavanja privatnosti, rukovodioci u "Guglu" veruju da će proizvod biti interesantan mnogima koji, na primer, žele da sa kompjutera u kući dođu do informacija koje imaju u računaru u kancelariji, ili obratno.\n"Mislimo da će to biti veoma korisna alatka, ali moraćete da se odreknete dela svoje privatnosti", rekla je potpredsednica "Gugla" Marisa Majer.\nPored pretraga s kompjutera na kompjuter, poboljšani softver će korisnicima omogućiti da uspostave niz mini-aplikacija, koje se nazivaju i "vidžeti" (widget) i koje prate informacije na određenu temu poput vremenskih prilika, izveštaja sa berze ili novinskih tekstova.\nNovi "Guglov" softver omogućava da se ti "vidžeti", kao i druge informacije, proslede prijateljima i kolegama, čime kompanija nastavlja napore da proširi krug svojih korisnika i tako se bori protiv svog najvećeg rivala, "Jahua", i drugih sličnih sajtova.\nU odgovoru na pritužbe na ranije verzije "Guglovog" pretraživača, novi softver ima i zaštitu lozinkom, što treba da spreči da podatke koje je unosio korisnik čitaju uljezi.\nNovi paket, koji se može skinuti sa adrese http://desktop.google.com biće još jedan značajan korak u nastojanju "Gugla" da stvori kompjutersku platformu koja će biti rival "Majkrosoftovom" operativnom sistemu "Vindous", izjavio je analitičar tržišta softvera Alen Vajner.\nNovi "Guglov" program radiće samo u "Vindousovim" paketima XP ili 2000.\n"Mislim da 'Gugl' ima jasnu viziju i da shvata da će pristup bilo čemu sa bilo kog mesta biti veoma vredan", kazao je Vajner.\nCrnogorska vlast traži da EU preispita svoj predlog\nVlast Crne Gore zatražila je od zemalja Evropske unije da preispitaju predlog da kvalifikovana većina za priznavanje odluke na crnogorskom referendumu o nezavisnosti bude 55 odsto izašlih građana.\nKako je navedeno u ed memoaru, objavljenom na Internet sajtu Vlade Crne Gore, predlog EU koji je preneo specijalni izaslanik Miroslav Lajčak "značajno odstupa od poznate evropske prakse i uporednih pravnih rešenja".\nU ed memoaru crnogorske vlade dodaje se da za određivanje kvalifikovane većine treba primeniti najviši standard koji je poznat u zemljama EU, takozvani danski model, koji predviđa da mora postojati većina od 40 odsto od ukupnog broja registrovanih birača ojačan za dodatni procenat.\n"Mi, dakle, i na ovaj način potvrđujemo našu spremnost da na referendumu u Crnoj Gori, da bi imali legalnu i legitimnu odluku, mora učestvovati najmanje 50 odsto plus jedan od ukupnog broja registrovanih glasača, ali i da mora biti ispunjen drugi, specijalni uslov: da je za nezavisnost Crne Gore opredeljena i kvalifikovana većina od 41 odsto od ukupnog broja registrovanih glasača", navedeno je dokumentu.\nNa veb-sajtu vlade nije navedeno kome je ed memoar upućen, ali je u crnogorskom Ministarstvu spoljnih poslova rečeno da su ad-memoar najviši crnogorski zvaničnici premijer Milo Đukanović, predsednik parlamenta Ranko Krivokapić i predsednik Crne Gore Filip Vujanović uputili ministrima inostranih poslova zemalja EU.\nU ed memoaru se upozorava da bi, ako sadašnji predlog EU bude prihvaćen, u slučaju da na referendumu za nezavisnost glasa, na primer, 54,9 odsto građana, "bio narušen temeljni demokratski princip da odluku opredeljuje većina".\n"Na taj način bi se suočili sa situacijom da demokratskoj većini koja je za nezavisnost nametnemo rešenje koje podržava manjina, a koje bi značilo jaču državnu zajednicu sa Srbijom", navodi se u dokumentu i dodaje da bi takav ishod referenduma bilo nemoguće sprovesti u praksi.\nJoš se lome koplja o 55 odsto izašlih\nVladajuća Demokratska partija socijalista (DPS) odložila je za sledeću nedelju sednicu Glavnog odbora na kojoj će doneti konačnu odluku o predlogu EU da većina za uspeh referenduma bude 55 odsto izašlih birača.\nGlavni odbor Narodne stranke juče je odlučio da prihvati predlog EU, a takvu odluku najavila je i Srpska narodna stranka koja nije učestvovala u pregovorima o uslovima održavanja referenduma.\nGlavni odbor Socijalističke narodne partije (SNP) odlučiće u subotu da li prihvata predlog Evropskoj uniji o uslovima za održavanje referenduma u Crnoj Gori, potvrdio je portparol Miomir Vojinović.\nPredsednik (SNP) Predrag Bulatović, desno, izjavio je da crnogorska vlast vodi politiku čiji je cilj - opstanak na vlasti uprkos porazu na referendumu.\nBulatović je kazao da aktuelena vlast unapred stvara alibi, da nakon pobede na referendumu zajedničke države, nastavi sa destrukcijom državne zajednice i to u kratkom periodu do redovnih parlamentarnim izborima, saopšteno je iz SNP-a.\n"Ako ne dobije referendum, po uslovima EU, režim će biti dužan da se povinuje rezultatima refereduma i bude u potpunosti kooperativan u primeni rezultata.\nSve drugo je nepoštovanje zakona i sukobljavanje sa međunarodnom zajednicom i predstvljalo bi uvlačenje Crne Gore u zonu opasne destabilizacje", kazao je Bulatović.\nŠef poslaničke grupe DPS-a Miodrag Vuković rekao je da će vanredna sednica Skupštine Crne Gore na kojoj je 25. februra trebalo da se raspravlja o referendumskim uslovima, najverovanije biti otkazana.\nLideri suverenističkog bloka nisu na sastanku postigli konačan dogovor o tome da li treba prihvatiti predlog EU da kvalifikovana većina za priznavanje odluke na referendumu o državnom statusu Crne Gore bude 55 odsto izašlih birača, saznaje agencija Beta.\nPredsednik Demokratske partije socijalista Milo Đukanović, predsednik Socijaldemokratske partije Ranko Krivokapić, lider Liberalne partije Miodrag Živković i predsednik Građanske partije Krsto Pavićević sastali su se u sredu po drugi put, ali je sastanak završen bez konačnog dogovora.


Rusija, Turska i Iran potpisale sporazum o formiranju “zona bez sukoba” u Siriji - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz svijeta > Rusija, Turska i Iran potpisale sporazum o formiranju “zona bez sukoba” u Siriji\nZemlje garanteri Turska, Rusija i Iran su danas, drugog dana četvrte runde pregovora u kazahstanskom glavnom gradu Astani potpisale sporazum o formiranju “zona bez sukoba” na području Sirije, javlja Anadolu Agency (AA).\nOvaj sporazum je potpisan u okviru glavnog sastanka četvrte runde pregovora u Astani, koja je počela jučer. Podsjetimo, vojna delegacija sirijske opozicije je na samom početku suspendirala svoje učešće u četvrtoj rundi mirovnih pregovora u Astani.\nDelegacija naoružanih sirijskih opozicionih grupa je stranama u pregovorima dostavila spisak prijedloga i napustila pregovore zbog zračnih napada koje Rusija izvodi u Hami i Deri i zbog “teških uvjeta” za pregovaranje.\nMinistar vanjskih poslova Rusije Sergej Lavrov ranije je izjavio je kako bi formiranje zona bez sukoba u Idlibu, moglo otvoriti put za potpuni prekid sukoba u Siriji.\n“Formiranje zone bez sukoba bilo bi bitan korak za potpuni prekid sukoba u Siriji”, naveo je Lavrov.\nTagovano: Iran (31) Rusija (89) Sirija (198) Turska (649)\nMeđunarodni sajam privrede u Tešnju u maju okuplja 200 izlagača


DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER - Idealno.rs\nPočetna / Nameštaj / Spavaće sobe / Naddušeci / DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER\nPonuda prodavnice Tri-O za proizvod DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER i izberi najbolju. Naddušeci iz kategorije Spavaće sobe je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda DORMEO. Opis i tehnički podaci proizvoda DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER je dostupan u prodavnici Tri-O po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za DORMEO PROSTIRKA 140x200 ALOE VERA TOPPER je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nKrevet NATUR 140x200


BIRODI: Za 45% građana Srbije Članstvo u EU najprihvatljiviji spoljnopolitički prioritet - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo BIRODI: Za 45% građana Srbije Članstvo u EU najprihvatljiviji spoljnopolitički prioritet\nBeograd, 21. oktobar 2019. – Za 45,5% građana Srbije najprihvatljiviji spoljnopolitički prioritet je članstvo u EU, dok 17,6% smatra da Srbija treba da bude članica Evroazijske unije.\nIstraživanje je BIRODI sproveo od 22. do 25. aprila i od 2. do 5. maja na reprezentativnom uzorku od 1.006 građana Srbije bez Kosova.\nIstovremeno nešto više od trećine anketiranih smatra da Srbija ne treba da bude član ni EU, ni NATO, ni Evroazijske unije, rezultati su istraživanja Biroa za društvena istraživanja (BIRODI).\n“Posmatajući po delovima Srbije, članstvo Srbije u EU ima najveću, statistički značajnu podršku među građanima koji žive u istočnoj i južnoj Srbiji. S druge strane u ovom delu Srbije je statistički značajno manja podrška politici nesvrstavanja Srbije. Građani Beograda statistički značajnije su za ‘nesvrstavanje’ Srbije, ali i najmanje podržavaju članstvo Srbije u Evroazijskoj zajednici“, navode iz ove organizacije.\n“U pogledu informisanja, među onim ispitanicima koji gledaju dnevnik RTS dominira stav da Srbija treba da bude član EU. Isti stav prema EU imaju gledaoci dnevnika na TV Happy i TV Prva. Ispitanici koji se informišu preko dnevnika TV Pink statistički značajno manje podržavaju članstvo Srbije u EU, odnosno statistički značajnije više podržavaju da Srbije ne bude član ni EU ni Evroazijske zajednice. Ovaj nalaz važi i za gledaoce nekadašnje TV B92, odnosno sadašnje TV O2“, navodi se u saopštenju.\n“Posmatrajući po izbornom ponašanju, sedam od deset ispitanika koji su u maju 2019. bili neodlučni je za članstvo Srbije u EU. Među glasačima Srpske napredne stranke taj procenat je 45,1% uz 29%onih koji su za neutralnost i četvrtinu za Evroazijsku zajednicu. Relativno sličan odnos je kod Socijalističke partije Srbije. Slično viđenje spoljne politike Srbije imaju glasači Pokreta Slobodnih građana“, navodi se u saopštenju.\nOznakeBIRODIEvroazijska unijaevropske integracijeistraživanje\nPrethodno Pokrenuta inicijativa za promenu politike finansiranja kulture u Srbiji\nSledeće Vladimir Bilčik novi izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju\nTop Tags Civilno društvo Evropska komisija Vlada Republike Srbije lokalna samouprava Društvo mediji vladavina prava OCD Evropska unija Srbija i Evropska unija ljudska prava mladi konkurs istraživanje evropske integracije


Ðurić: Sporazum je ogroman uspeh Srbije - Kosovo Online\nÐurić: Sporazum je ogroman uspeh Srbije\n4. Septembar 2020. • 18:23\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić izjavio je da je ono što je delegacija Srbije postigla u Vašingtonu izuzetan uspeh, posebno s obzirom na to šta su bila očekivanja druge strane, te da je sporazum za unapređenje ekonomskih odnosa Beograda i Prištine, zapravo i više od toga - to je plan koji za naše ljude na Kosovu, ali i za celu Srbiju stvara mogućnosti za koje, kaže, nismo verovali da će biti dostižne.\nÐurić je u izjavi za Tanjug iz Vašingtona istakao da je na prvom susretu jednog predsednika Srbije sa predsednikom SAD, posle mnogo decenija, između ostalog, dogovoreno da Priština u potpunosti pristupi inicijativi "mini Šengen", koji je inicirao predsednik Aleksandar Vučić, sa kolegama iz regiona.\n"To smo sada otklonili i pristupanje Prištine 'mini Šengenu', na koje se obavezala, daće ključni zamajac ovoj inicijativi", rekao je Ðurić za Tanjug iz Vašingtona.\n"Ovo je ključna prekretnica u realizaciji ove, za Srbiju vitalno važne inicijative", podvukao je Ðurić.\n"Ovo je važno zbog nedavnih pokušaja da se uzurpira imovina i naruši miran život manastira Visoki Dečani, Pećke patrijaršije i drugih naših svetinja. Ovo predstavlja prvi važan korak i pisanu garanciju za dalji rad na poboljšanju položaja naše crkve na KiM", naglasio je Ðurić i dodao da sigurnost uliva to što je sporazum potpisan u prisustvu predsednika SAD.\n"Ovo je veoma snažan signal za američke i evropske investitore", rekao je Ðurić i dodao da se može očekivati podrška američke "Eksport import" banke za investiranje u Srbiji.\n"Centralna Srbija do sada nije imao ni kilovat električne energije sa Gazivoda, sva je ostajala na KiM, a sada je dogovoreno da se deo proizvodnje deli među stranama", dodao je Ðurić.\nÐurić je istakao da je najvažnije od svega i prva vest sa današnjih razgovora delegacija Srbije, da je predsednik Aleksandar Vučić, kao politički lider delegacije i Srbije, imao juče i danas političke hrabrosti i snage da zaustavi nastojanja da se u okiviru ovoga implementira tačka 10, koja je postojala u ranijim nacrtima, a koja je govorila o međusobnom priznanju Beograda i Prištine.\n"S obzirom na okolnosti, smatram ogromnim uspehom to što je delegacija Srbije, na čelu sa Vučićem, koji je pokazao vrstu političke kuraži i spremnosti i na političko požrtvovanje, i uspeo da dovoljno čvrstim stavom izbaci, što je bilo jasno i domaćinima i svima da nema šanse da prođe, tačku 10, odnosno priču o međusobnom priznanju", rekao je Ðurić.\n"Čast mi je i ponosan sam što sam bio svedok borbe koja je vođena i što je Srbija na ovako teškim razgovorima predstavljao čovek, ljudi koji su tome bili dorasli i imali hrabrosti da u datim okolnostima izvuku najbolji mogući rezultat i otklone opasnosti koje su pretile", zaključio je Ðurić.\nMarko Đurić Kosovo Srbija sporazumi\nVučić u Beloj kući, poslednja provera pred potpisivanje sporazuma\nŠta stoji u sporazumu: Priština postaje deo "mini Šengena", zaštita imovine SPC\nStefanović: Srbija mora da iskoristi priliku u Vašingtonu


Ruskinja optužena za špijunažu u SAD mogla bi da bude oslobođena u februaru - 25.12.2018, Sputnik Srbija\nRuskinja optužena za špijunažu u SAD mogla bi da bude oslobođena u februaru\nRuska državljanka Marija Butina, koja je uhapšena u SAD zbog sumnje da je radila kao tajni agent za ruske vlasti, mogla bi u februaru da bude puštena iz zatvora... 25.12.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, marija butina\n15:42 25.12.2018 (Osveženo: 16:10 25.12.2018)\nRuska državljanka Marija Butina, koja je uhapšena u SAD zbog sumnje da je radila kao tajni agent za ruske vlasti, mogla bi u februaru da bude puštena iz zatvora, rekao je u Moskvi njen otac Valerij Butin.\nRusija: Pružaćemo podršku Butini, optužbe protiv nje neosnovane\n14 Decembar 2018, 11:32\n„Nade, strategija i taktika koje njen advokat sada koristi u sudskom procesu orijentisani su na to da u februaru žele da je vide na slobodi. Kako će priča teći u stvarnosti treba pitati sud“, rekao je Butin i dodao da je zadovoljan radom odbrane i da će biti zadovoljan ako se sudski proces okonča deportacijom njegove kćerke iz SAD.\nButina je u SAD optužena da je radila kao tajni agent, odnosno da je sarađivala sa stranom vladom, a da se nije registrovala pri Ministarstvu pravde SAD.\nU optužnici se navodi da je Butina pokušavala da u SAD uspostavlja kontakte s američkim državljanima, čiji je cilj bio da se unaprede rusko-američki odnosi.\nTužioci su prvobitno tražili kaznu od 15 godina zatvora, ali se optužena nagodila sa sudom, tako da joj sada preti najviše pet godina lišavanja slobode.\nRuski predsednik Vladimir Putin je rekao da za optužbe na račun Marije Butine u SAD nema nikakvih osnova i da ona nema šta da prizna, jer nije ispunjavala nikakve zadatke državnih organa Rusije.\nOn je naglasio da će Rusija pratiti taj slučaj i da će pružiti pomoć svojoj državljanki.


Ima li u poslovnom okruženju mesta brizi o mentalnom zdravlju zaposlenih? - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Saveti Ima li u poslovnom okruženju mesta brizi o mentalnom zdravlju zaposlenih?\nSve veći broj istraživanja govori o stresu kao jednom od glavnih uzročnika narušenog psihofizičkog zdravlja.\nProcenjuje se da će depresija do 2050. godine zauzeti prvo mesto na listi najrasprostranjenijih bolesti, i u tome „preteći“ kardiovaskularna oboljenja.\nIako pojam „burnout“ sindroma odavno nije nov, tendencija „sagorevanja“ na radnom mestu postaje sve prisutnija u današnje vreme.\nNijedan od ovih podataka nije nov, i već odavno ne izaziva čuđenje.\nMeđutim, kada se zna da je mentalno zdravlje u direktnoj vezi sa produktivnošću na radnom mestu, navedene činjenice ne bi trebalo olako shvatati. To pogotovo važi za rukovodioce i nadređene, koji bi trebalo da budu svesni toga da psihološka dobrobit zaposlenih predstavlja i važan preduslov za uspešno funkcionisanje preduzeća.\nIako je ovo često i dalje tabu tema – kako među poslodavcima, tako i u radnom kolektivu – to ne znači da kompanije nemaju odgovornost za brigu o mentalnom zdravlju svojih zaposlenih. Kada se uzme u obzir da ljudi veći deo dana provode upravo na radnom mestu, nisu iznenađujući ni rezultati jednog ovogodišnjeg istraživanja koje je obuhvatilo 30 hiljada zaposlenih iz 19 zemalja. Zaposleni koji su lošijeg zdravlja (uključujuči tu i narušeno psihičko zdravlje), i sami su ocenili da su manje angažovani prilikom ispunjavanja radnih zadataka.\nS jedne strane, prava zaposlenih garantuju privatnost po pitanju osetljivih tema – međutim, pitanje mentalnog zdravlja na radnom mestu nikako ne bi trebalo da predstavlja tabu. Ono što kompanije mogu učiniti povodom brige o svojim zaposlenima na prvom mestu podrazumeva podsticanje otvorene međusobne komunikacije i negovanje pozitivne atmosfere i zdravih međuljudskih odnosa u radnom okruženju. Sem toga, omogućavanje različitih vidova podrške takođe je od koristi, i može se postići na nekoliko načina:\nEdukacija zaposlenih o problemima mentalnog zdravlja\nS obzirom na njihovu rasprostranjenost, šanse da se neko od vaših zaposlenih suočava sa problemima vezanim za mentalno zdravlje nisu ni malo zanemarljive. Čest je slučaj i da se pojedini psihološki problemi ne prepoznaju kao takvi, a ukoliko su ih svesni, zaposleni možda ni sami nisu sigurni na koji način da ih prevaziđu. Takođe, još uvek postoji stav da se to drugih ne tiče, te da sami treba da se izbore sa eventualnim psihološkim poteškoćama. Ipak, bez obzira na to da li se suočavaju sa blažim oblicima akutnog stresa ili ozbiljnijih stanja poput hronične anksioznosti, od ključnog je značaja za zaposlene da pronađu načine i nauče kako da prevaziđu problem.\nJedno od rešenja leži u ohrabrivanju zaposlenih na razgovor i poticanje otvorene diskusije o mentalnom zdravlju na radnom mestu. Ukoliko za to postoji mogućnost, organizovanje edukativnih predavanja može biti od višestruke koristi. Na njima se zaposleni mogu informisati o tome kako da prepoznaju simptome koji prate neke od najčešćih psiholoških tegoba, ali i načinima na koje se sa njima mogu izboriti.\nPružanje uslova za unapređivanje mentalnog zdravlja\nIstraživanje koje je protekle godine sprovela Američka psihološka asocijacija pokazalo je da je, od oko 3 hiljade radno angažovanih Amerikanaca, njih gotovo polovina osećala simptome depresije u periodu od prethodnih 30 dana. Da stvar bude gora, isti procenat ispitanika je izjavio i da pri tome nisu imali nikakvu (emotivnu) podršku.\nKoliki izazov može predstavljati ispunjavanje svakodnevnih radnih obaveza kada se zaposleni istovremeno suočavaju i sa psihičkim problemima bilo koje vrste, najbolje znaju oni koji su se u takvoj situaciji već našli. Pri tome, i kada su svesni toga da im je mentalno zdravlje ugroženo, određen broj zaposlenih ne poseduje dovoljno informacija o sistemima zaštite mentalnog zdravlja koji su mu na raspolaganju. Upravo zato je važno obezbediti adekvatnu podršku koju može ponuditi služba za ljudske resurse i pružiti zaposlenima saznanja o tome na koji način se mogu izboriti sa različitim poteškoćama.\nReduciranje stresa u radnom okruženju\nRadno vreme koje traje 8 ili više časova, prekovremeni rad, „tesni“ rokovi i narušeni odnosi u kolektivu – većina zaposlenih će ove stavke navesti kao glavne uzročnike stresa na radnom mestu. Svakako, ne treba zaboraviti da život postoji i van kancelarije, te nije redak slučaj da na smanjenu produktivnost i motivisanost zaposlenih utiču i okolnosti koje ne moraju biti direktno vezane za poslovni ambijent.\nStoga bi i već pomenuta činjenica o provođenju većeg dela dana u kancelariji trebalo da bude dodatni motiv poslodavcima i nadređenima da svojim zaposlenima obezbede prijatno radno okruženje. Iako postoji mišljenje da određena količina pritiska na radnom mestu može predstavljati podsticaj za ulagaunje više truda i ostvarivanje boljih rezultata, ovakva „teorija“ ima smisla jedino ukoliko zaposleni pri tome osećaju dovoljno motivacije i znaju da će poslodavci ceniti njihovo zalaganje. Nema sumnje da bi svaki poslodavac „pozdravio“ dodatne napore svog tima; međutim, mnogo su veće šanse da će rad pod pritiskom – pogotovo ukoliko je konstantan – vremenom ostaviti negativne posledice po mentalno zdravlje zaposlenih.\nBudući da pretrpanost brojnim obavezama neretko dovodi i do već pomenutog „burnout“ sindroma, u važan deo brige o dobrobiti zaposlenih spada i uspostavljanje optimalne ravnoteže između vremena posvećenog radnim obavezama i povremenih predaha. Takođe, jasno definisanje različitih zaduženja i postavljanje razumnih rokova za njihov završetak predstavlja jedan od dokazanih načina za postizanja maksimalne produktivnosti, koji istovremeno daje i pozitivne rezultate u borbi protiv stresa na radnom mestu.\nPoslednja izmena dana\t27. januara 2017. u 22:56


To je navedeno u reagovanju predsednice Republike Srpske, Željke Cvijanović, na odluku Ustavnog suda BiH o Zakonu o šumama RS, piše Srpskainfo.\n– Neustavni pokušaj postepene centralizacije BiH, i to od strane institucije za koju bi Dejtonski Ustav, trebao da bude svetinja, nepovratno urušava kako poverenje među narodima u BiH, tako i same temelje na kojima ona počiva – navodi u saopštenju.\nO kakvoj uređenoj pravnoj državi možemo govoriti ako institucija koja je zadužena za zaštitu ustavnosti u kontinuitetu krši ovaj princip na kojem počivaju sve savremene i uređene zemlje sveta, pita Cvijanovićeva.\n– Poštujući ustavni poredak BiH, kao i njen najviši pravni akt, Republika Srpska je dužna da odgovarajućim odlukama svojih institucija zaštiti svoju imovinu i vrati stvari u ustavne okvire, popravljajući štetu koju su neustavnim delovanjem ili odlukama naneli visoki predstavnici ili Ustavni sud BiH – zaključuje predsednica Cvijanović.\nUstavni sud je, odlučujući o zahtevu sedam delegata Veća naroda Republike Srpske za ocenu ustavnosti Zakona o šumama Republike Srpske, utvrdio da osporene odredbe citiranog zakona, u delu koji glasi „u vlasništvu Republike“, nisu u skladu s Ustavom Bosne i Hercegovine.\nNaime, prema mišljenju Ustavnog suda, pitanja koja se odnose na utvrđivanje vlasničkog statusa državne imovine, kao i nadležnost u vezi s tim između državnih i entitetskih organa trebaju se regulisati zakonom koji će biti donesen na državnom nivou jer su ta pitanja, prema relevantnim odredbama Ustava Bosne i Hercegovine, u isključivoj nadležnosti države Bosne i Hercegovine.


Debi za pamćenje tinejdžerke Bošković, odbojkašice pobedile Tursku na startu SP\nOdbojkašice Srbije uspešno su započele takmičenje na Svetskom prvenstvu u Italiji, pošto su u prvom kolu B grupe savladale selekciju Turske sa 3:1 (25:15, 20:25, 25:19, 25:22), i uz pobedu dobile novu zvezdu - 17-godišnju Tijanu Bošković.\nBio je to samo poslednji trzaj, jer je loš servis Rašićeve i zatim blok Turske odveo protivnice na dva poena prednosti, te su ubrzo izjednačile u setovima - 20:25.\nOdlična akcija za Boškovićevu koja je poentirala iz odbrambene zone šest bila je dovoljna za 16:9 prilikom drugog tehničkog tajm-auta, ali je do kraja među najraspoloženijima bila Rašić, pa je Srbija došla na set od pobede - 25:19.\nBlok Rašić - Mihajlović bio je neprobojan za 23:18, pa su Terzićeve izabranice ubrzo sa 25:22 došle do veoma važne pobede na startu šampionata u Italiji.\nNarednu utakmicu Srbija igra u sredu od 20 časova protiv Bugarske. U prvoj utakmici B grupe Kanada je pobedila Kamerun takođe sa 3:1 (25:12, 25:15, 20:25, 25:14), a u preostalom meču, u utorak od 20 sati igraju Brazil i Bugarska.


LUXURI & PARTNERI IZNAJMLJUJE ODLICAN STAN NA ATRAKTIVNOJ LOKACIJI :\nStan se nalazi na drugom spratu ,nebodera koji posjeduje lift i parking za stanare objekta. Ima lijepu orijentaciju , nalazi se pored Vilsonovog setalista ,tako da pruza dodatni ugodjaj za buduceg zakupca koji voli setnje i rekreaciju ,a nadomak je centra i svakodnevne vrve urbanog dijela grada.\nKompletan stan je adaptiran i namjesten , funkcioanalnost i lokacija su mu dodatne pozitivne stavke.\nGrijanje u stanu je centralno, gradske toplane.\nNalazi se na jednoj od boljih lokacija grada, u neposrednoj blizini su javni prevoz (tramvaj i trolejbus), TC SCC, TC Alta, Vilsonovo setaliste, mnogobrojni Univerziteti , Osnovne skole, Obdanista, apoteke , ordinacije i zaista jako puno drugih javnih ustanova koje cine opcine Novo Sarajevo i Centar.\nUkoliko ste zainteresovani pogledati stan , mozete nas kontaktirati na jedan od brojeva :\nID (broj nekretnine) 8619\nUlica -Kemala Kapetanovica\nCijena -650 KM


Baskonija traži novog pleja, Grejndžer završio sezonu - Admiral Bet SPORT\nMarko Đinđić Posted on 10. januara 2019. 17:35 10. januara 2019. 17:27\nDžejson Grejndžer, plejmejker i jedan od najboljih igrača Baskonije, doživeo je tešku povredu članka, zbog koje je najverovatnije završio sezonu.\nGrejndžer je ove sezone na 12 utakmica u Evroligi beležio prosečno 7,2 poena i 2,4 asistencije, daleko lošije nego prošle sezone, ali je i dalje veoma bitan igrač u španskoj ekipi.\nZbog povrede članka moraće na operaciju, što će ga odvojiti od parketa najmanje četiri meseca.\nVelimir Perasovič, trener Baskonije, može da računa na Luku Vildozu i vetarana Marselinja Uertasa na poziciji pleja, ali Grejndžer je pokrivao i bekovsku poziciju, zbog čega će Baskonija morati da reaguje i što brže dovede novog igrača, koji može da pokriva obe pozicije.\nOve sezone fajnal-for igra se u Vitoriji i Baskonija je domaćin, ali izgleda da ih očekuje velika borba da uđu i u top 8.\nTagovi : baskonija, džejson grejndžer


Batistuta: Još uvek trpim bolove - Sportske novosti\nNaslovna Intervjui Batistuta: Još uvek trpim bolove\nBatistuta: Još uvek trpim bolove\nProslavljeni argentinski fudbaler, Gabriel Omar Batistuta otkrio je javnosti da ima velikih problema sa hodanjem, kao posledica svih godina provedenih na fudbalskim terenima.\n“Ima problema sa kretanjem, jer sa fudbalu dao više nego što sam trebao. Volim ovu igru, treninge, utakmice i sve drugo povezano sa fudbalom. Nažalost, to je ostavilo velike posledice u mom životu, kao i po moje zdravlje. Dao sam mnogo više nego što je moje telo moglo da podnese i zbog toga danas plaćam tu cenu”, rekao je Batigol.\nBatistuta je svoje najbolje igračke godine proveo u redovima italijanske Fiorentine, a nosio dres “Viole” od 1991. do 2000. godine. Za “Gaučose” ostvario je 78 nastupa na kojima je postigao 56 pogodaka.\nPrethodni tekstAPOEL pozajmio od Torina svog bivšeg igrača!\nSledeći tekstOgnjen Kuzmić u Real Madridu!


Simbiozom biljaka i riba do visokih prinosa i ekološke proizvodnje - Agromedia\nPočetna » Agro teme » Ribarstvo » Simbiozom biljaka i riba do visokih prinosa i ekološke proizvodnje\nOblasti poljoprivrede i zaštite životne sredine tesno su povezane, te se u zavisnosti od načina poljoprivredne proizvodnje koji se primenjuje može izvršiti znatan uticaj na okolinu. Srđan Radin, poljoprivredni proizvođač iz Stapara, pokazao je da ekološka proizvodnja koja se zasniva na svojevrsnoj simbiozi dveju vrsta može da rezultira visokim prinosima i kvalitetom proizvoda, a da se pritom vrši pozitivaj uticaj na prirodu.\nFoto: Srđan Radin\nPorodica Radin se u mestu Stapar, nadomak Sombora, bavi akvaponik proizvodnjom. Reč je o sistemu simbioze biljaka i životinja, a njihova saradnja podrazumeva da riba đubri biljku, a biljka filtira vodu za ribu. Ova međusobna saradnja predstavlja zatvoren sistem kruženja azota, vode i hranljivih sastojaka.\n„Akvaponija može biti jednostavan ili složen sistem. Voda se upumpava iz rezervoara sa ribom u rezervoar za uzgoj biljaka, curi preko medija za rast pored korena biljaka i drenira se nazad u rezervoar sa ribom. Biljke izvlačeći iz vode hranljive materije koje su im potrebne za rast, čiste vodu za ribe“, objašnjava Srđan Radin.\nOrganska proizvodnja paradajza\nOsnovne smernice za bavljenje organskim ratarstvom\nAkvaponijom obezbeđuju velike prinose na maloj površini\nOn je istraživanje sistema akvaponije sam započeo 2015. godine i kroz niz godina uspeo da uspostavi funkcionalan sistem akvaponije koji maksimalno koristi prostor. Ideja da se uspostavi čista priroda na malom, strogo kontrolisanom prostoru i urbanom okruženju, bez zemlje i zemljine podloge, vodila ga je kroz čitav istraživački proces.\n„Privukla me je činjenica da na malim površinama bez zemlje i zemljine podloge mogu da se proizvedu velike količine čistih i svežih biljnih proizvoda prve klase, kao i veoma kvalitetne i zdrave ribe. Na taj način uspeo sam da za sebe, suprugu i naših četvoro dece obezbedim ukusno, zdravo i sveže voće, povrće i ribu sa malo prostora. Dodatno sam obezbedio posao za sebe i suprugu, tako da se može reći da živimo na samoodrživom poljoprivrednom gazdinstvu, a ipak se nalazimo u urbanom okruženju“, rekao je naš sagovornik.\nNa ovom imanju sistem akvaponije je uspostavljen na 200 kvadratnih metara na kojima uzgajaju biljke i ribu. Uzgojna površina za biljke zauzima 70 kvadratnih metara, a preostali prostor koriste prolazi, osnovni bio reaktor sa filterima i pogonskim pumpama, bazeni za uzgoj ribe i ostalo.\nNa uzgojnoj povšini za biljke imaju 500 sadnica paradajza i jedan deo sa vertikalnim sistemom u kojem se nalazi 1 000 sadnica jagode. Iz ukupnih 200 kvadratnih metara koje ove sezone dodatno poboljšavaju, dobijaju tri do četiri tone paradajza, blizu jedne tone jagoda i preko jednu tonu ribe.\n„Rezervoar za uzgoj punjen medijima kao što su šljunak, perlit, hidroton kuglice, uobičajen je metod gajenja biljaka u akvaponik sistemu, ali postoji mnogo različitih metoda koji se mogu primeniti. Biljke mogu da se gaje u plutajućim splavovima na površini vode ili u drugim različitim medijima kao što su kokosov treset, vermikulit i slični sastavi“, objašnjava ovaj proizvođač.\nAkvaponski sistem se, kako ističe naš sagovornik, pravi od postojećih PVC materijala, smešta se u zaštićen prostor u vidu plastenika što obezbeđuje potpunu kontrolisanost mikroklime. Podloga ne zahteva plodno tlo jer se biljke nalaze u lejama sa rečnim šljunkom, ona mora da bude čvrsta u vidu tucanika, koji obezbeđuje dovoljnu otpornost na težinu uzgojnih jedinica.\nPoljoprivredni i ekološki benefiti akvaponije\nNaš sagovornik ističe da organske materije koje su uspostavljene u vodi obezbeđuju biljkama nesmetan način usvajanja svih hranljivih mineralnih i nemineralnih elemenata, a pritom se vrši veoma brz trasnport šećera kroz biljku.\n„Biljke rastu dvostruko brže zbog prirodno uspostavljenog đubriva u vodi od ribe, a pritom nema uklanjanja korova. Ribe su najbrži konvertor biljnog proteina, a takođe sa ovakvom proizvodnjom nema prevare jer kod akvaponije ne mogu da se koriste hemijski pesticidi, oni bi doveli do pomora ribe“, objašnjava naš sagovornik.\nNe treba zanemariti ni ekološke prednosti ovakve poljoprivredne proizvodnje, a to su očuvanje vode i zemljišta, kao i energetska učinkovitost.\n„Ovakvi sistemi koriste 90 posto manje vode, jer se voda i hranljive materije recikliraju u zatvorenoj petlji koja čuva vodu. Sva energija u akvaponiji je električna, pa i alternativni sistemi kao što su solarni sistemi, vetrenjače i hidroelektrane mogu da se koriste za napajanje“, istakao je ovaj proizvođač iz Vojvodine.\nAkvaponska poljoprivredna proizvodnja je dokaz da se uz primenu samoodrživosti može postići velika produktivnost i smanjiti fizički rad na dnevnom nivou. Rezultat akvaponije su dva proizvoda – riba i biljna kultura, a kvalitet istih se obezbeđuje njihovom međusobnom saradnjom. Takođe, veoma važno je istaći i ekološki značaj ovakvog načina proizvodnje koji se ogleda u maksimalnom korišćenju prostora i uštedi vode.\nAgro akvaponik ekološka proizvodnja gajenje jagode gajenje paradajza proizvodnja na gazdinstvima samoodrživost simbioza uzgoj ribe zaštita životne sredine


NATO dva puta povećao intenzitet vojnih vežbi u blizini Rusije - 14.08.2018, Sputnik Srbija\nVojne vežbe koje izvodi Ministarstvo odbrane Rusije zajedno s državama-partnerima u Zajednici nezavisnih država, ODKB-u i Šangajskoj organizaciji za saradnju... 14.08.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, aleksandar fomin, nato\n© Sputnik / Natalья Seliverstova / Uđi u foto-galerijuZgrada Ministarstva odbrane Rusije u Moskvi\nVojne vežbe koje izvodi Ministarstvo odbrane Rusije zajedno s državama-partnerima u Zajednici nezavisnih država, ODKB-u i Šangajskoj organizaciji za saradnju imaju odbrambeni karakter i nisu usmerene protiv drugih zemalja, izjavio je zamenik ruskog ministra odbrane, general-pukovnik Aleksandar Fomin.\n8 Jul 2018, 13:19\n„Zajedničke vežbe nisu usmerene protiv drugih država, imaju isključivo odbrambeni karakter i treba da osiguraju suverenitet, bezbednost i teritorijalnu celovitost Rusije i njenih saveznika. To je adekvatna i proporcionalna reakcija na dejstva koja danas, nažalost, preduzima NATO, koji intenzivira svoju vojnu delatnost u blizini ruskih granica“, rekao je Fomin na sastanku s učesnicima međunarodnog obrazovnog foruma „BaltArtek“ u Kalinjigradskoj oblasti.\nPrema njegovim rečima, samo od 2012. godine brojnost vojnog kontingenta Severnoatlantske alijanse u blizini zapadnih granica Rusije uvećana je tri puta. U baltičkim zemljama i Poljskoj razmeštene su taktičke grupe i oklopne tenkovske brigade Kopnene vojske SAD, a u Rumuniji i Poljskoj razmešteni su štabovi višenacionalnih divizija NATO-a. Broj vojnika Alijanse porastao je za deset do četrdeset hiljada ljudi.\nZamenik ministra je naveo da je u Evropi stvoren sistem „vojni Šengen“ koji omogućava brz prolazak vojne tehnike i inostranih vojnih odreda i jedinica celom Evropom i prebacivanje na granice s Rusijom.\n„Severnoatlantski blok je dva puta povećao intenzitet vojnih vežbi kod ruskih granica. Godina još nije završena, a već je bilo blizu 100 vežbi. Desetine hiljada vojnika učestvuju u njima. U Poljskoj se nalazi jedna oklopna tenkovska brigada SAD. Uočavamo stalnu koncentraciju vojnika, stvaraju se komandni punktovi na teritoriji Poljske i Rumunije, kako bi se brzo razmestila vojna grupacija za koju sada procenjujemo da broji tri hiljade ljudi“, rekao je Fomin.\nPočele velike vojne vežbe na zapadu Rusije\n9 Jul 2018, 11:51\nPrema njegovim rečima, Rusija je spremna za dijalog sa svima, pa i s NATO-om, ali dijalog mora biti zasnovan na uzajamnom poštovanju i interesima svih strana.\nFomin je, takođe, rekao da Rusija neposredno poštuje sve zahteve Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, te da saopštenja o navodnim narušavanjima nisu potkrepljena činjenicama i da predstavljaju planiranu permanentnu kampanju dezinformisanja.\nZamenik ministra je naveo da ruska strana ima primedbe na to kako američka strana ispunjava taj sporazum.\n„Na primer, za ispitivanja SAD redovno koriste rakete-ciljeve s karakteristikama identičnim balističkim raketama srednjeg i malog dometa kopnenog baziranja koje potpadaju pod dejstvo Sporazuma i treba da budu likvidirane. To predstavlja narušavanje Sporazuma. Pored toga, u bazama za protivraketnu odbranu SAD u Evropi razmešteni su sistemi MK-41 (uređaji za vertikalno lansiranje) dvojne ili višefunkcionalne namene, a to predstavlja najgrublje narušavanje tog sporazuma“, izjavio je Fomin.\nOn je dodao da su ove godine SAD usvojile odluku o početku finansiranja izrade mobilnih kompleksa za krstareće rakete kopnenog baziranja dometa od 500 do 5.500 kilometara, a na koje se Sporazum takođe odnosi.\nsporazum o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa\n17:16Uživo: Može li Srbija da se osveti šampionu Evrope i sveta?


Britanija vojnicima na Kipru šalje milion evra\nVelika Britanija je avionom Kraljevskih vazduhoplovnih snaga svojim vojnicima i njihovim porodicama na Kipru poslala milion evra, u slučaju da, zbog spornog poreza na depozite, ne budu mogli da podignu novac iz banke.\nBritanski zvaničnici su rekli u utorak će novac moći da pozajmi britansko vojno osoblje stacionirano na Kipru, u slučaju da bankomati i debitne kartice prestanu da rade.\nNa Kipru će banke biti zatvorene do četvrtka, a ne rade od subote, kada su se zvaničnici EU dogovorili o novom planu finansijske pomoći Kipru, koji mora da uvede porez na bankarske depozite da bi dobio zajam od 10 milijardi evra i time izbegne bankrot.\nTim sporazumom je predviđeno da svi građani koji na svojim računima imaju manje od 100.000 evra plate jednokratni porez od 6,75 odsto, a na veće depozite porez od 9,9 odsto. Mnogi građani su posle toga požurili na bankomate da podignu svoju ušteđevinu pre nego što odluka o porezima počne da važi.\nKiparska vlada je u utorak odlučila da zaštiti štediše s depozitima do 20.000 evra, koji neće morati da plate porez.


» EU nastavlja ulaganje u unapređenje turističke ponude Golupca\nU Golupcu se uz podršku Evropske unije preko razvojnog programa EU PRO radi na dodatnom unapređenju uslova za organizaciju kulturnih i sportskih manifestacija. U okviru radova ukupne vrednosti 120.000 evra, biće sanirani sportski tereni i izgrađen krov na letnjoj pozornici.\n„Sada će svi stanovnici opštine imati bolje uslove za bavljenje sportom, a imaće i priliku da uživaju u još bogatijem kulturnom i umetničkom programu”, kaže predsednik opštine Golubac Nebojša Mijović. Radovima na putnoj infrastrukturi, izgradnji biciklističko-pešačke staze od vikend naselja Vinci-Usije do tvrđave Golubački grad i izgradnjom plaže u Golupcu, koja će započeti u ovoj godini, nastavlja se ulaganje u turizam koji je jedan od strateških ciljeva razvoja opštine, dodaje on.\n„Ono što je najvažnije, ulaganjem u turizam i bogatom turističkom ponudom mi doprinosimo razvoju lokalne zajednice kao i unapređenju privrede, što znači otvaranje novih radnih mesta i priliku za mlade da ostanu da žive i rade u Golupcu”, kaže Mijović.\nTokom realizacije projekta, posebna pažnja biće usmerena na aktivnosti koje se odnose na primenu principa dobrog upravljanja, što podrazumeva donošenje pravilnika o upravljanju i korišćenju sportskih terena i pozornice. Između ostalog ovim pristupom đacima iz obližnje škole tereni će biti dostupni za časove fizičkog vaspitanja a osobama sa invaliditetom za rekreaciju. Ove aktivnosti se sprovode u partnerstvu sa programom Swiss PRO koji podržava Vlada Švajcarske.


Tranzit gasa preko Ukrajine pod znakom pitanja - 27.02.2015, Sputnik Srbija\nTranzit gasa preko Ukrajine pod znakom pitanja\nRusija i Evropska komisija svakodnevno razgovaraju o tranzitu gasa preko Ukrajine. Obe strane izražavaju zabrinutost u slučaju da Ukrajina obustavi kupovinu... 27.02.2015, Sputnik Srbija\n21:22 27.02.2015 (Osveženo: 10:01 02.08.2021)\nRusija i Evropska komisija svakodnevno razgovaraju o tranzitu gasa preko Ukrajine. Obe strane izražavaju zabrinutost u slučaju da Ukrajina obustavi kupovinu ruskog gasa, izjavio je novinarima ministar energetike Ruske Federacije Aleksandar Novak.\nUkrajina, prema zimskom planu usvojenom krajem oktobra 2014. godine, nakon dugotrajnih pregovora uz učešće Evropske komisije, dobija ruski gas avansnim plaćanjem. Uplaćena sredstva „Naftogaza“ na račun „Gasproma“ dovoljna su samo do ponedeljka, 2. marta. Tog dana planiran je trostrani ministarski sastanak o gasu u Briselu u formatu Rusija-Ukrajina-EK.\nRusija spremna da isporučuje gas Donbasu\n26 Februar 2015, 12:10\n„Da bi gas stigao u ponedeljak, novac treba da bude uplaćen danas, u petak“, naveo je Novak.\n„Ukrajinska strana još uvek nije u mogućnosti da sebi obezbedi potrebe iz svojih gasnih skladišta, u kojima je gas već podignut tokom zimskog perioda, i tamo je pritisak u potpunosti drugačiji. Danas, ako ukrajinska strana ne bude dobijala gas iz Rusije za obezbeđivanje sopstvenih potreba, postoji rizik da će posegnuti u izvoznu cev. To izaziva zabrinutost, pre svega kod nas i kod Evropske komisije u pogledu pouzdanog snabdevanja i tranzita gasa evropskim potrošačima", rekao je ministar.


Istraga vodi do Srbije, Kipra i Belgije - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Istraga vodi do Srbije, Kipra i Belgije\nŠpanski mediji tvrde da su fiktivni transferi fudbalera Faljija Ramadanija obavljani i na Balkanu\nIstraga vodi do Srbije, Kipra i Belgije\nIstražni organi Španije zatražili su pomoć Europola kada su ustanovili da je Falji Ramadani fiktivne transfere fudbalera obavljao preko klubova u Srbiji, Belgiji i na Kipru.\n0Piše: Vlada Živanović 27. februara 2020. 12.26 Izmenjeno: 12.27\n„Civilna garda“ (krilo španske policije zaduženo za organizovani kriminal) koja vodi istragu saopštila je da su Falji Ramadani i Nikola Damjanac pod sumnjom još od 2017. godine od kada se prate njihovi tokovi novca i proverava dokumentacija u vezi sa transferima koje vodi agencija „Lian sports“.\nNJih dvojica su prema saopštenju „Civilne garde“ pod sumnjom da su finansijskim malverzacijama naneli štetu i drugim zemljama, osim Španiji, među kojima je Srbija.\n– Nakon detaljnog pregleda i praćenja porekla novca na međunarodnom nivou otkrilo se da su ti zastupnici formirali kriminalnu organizaciju koja je bila sposobna da kontroliše razne fudbalske klubove u zemljama poput Srbije, Kipra ili Belgije, sprovodeći odatle fiktivne transfere za koje se saznalo iz dokumenata koje su otkrili mediji i platforma „Football Leaks“. Na taj način su se obogatili Ramadani i Damjanac i naneli velike finansijske štete klubovima i državnim proračunima u zemljama gde su utajili porez – saopštila je „Civilna garda“, a preneo „El Pais“.\nMUP Srbije do zaključenja ovog broja nije odgovorio na pitanja Danasa da li je Europol zatražio informacije o transferima Ramadanijevih igrača iz srpskih klubova. Fudbalski savez Srbije još uvek nije odgovorio na pitanja našeg lista da li poseduje saznanja ili ima sumnje u odlaske igrača u inostrane klubove u kojima je posredovala Ramadanijeva agencija, kao i da li je MUP Srbije tražio dokumentaciju o njegovim transferima.\n„El Pais“ citirajući „Fotball Leks“, platformu sličnu portalu „Wikileaks-u“ koju je 2016. osnovao portugalski novinar Rui Pinto u cilju istraživanja sumnjivih fudbalskih transakcija u evropskim klubovima, izražava sumnju da je među spornim transferima i prelazak Luke Jovića iz Crvene zvezde u Apolon iz Limasola 2016. godine.\nPodsetimo, kiparski klub je prethodno kupio 74 odsto ugovora igrača od srpskog kluba, a potom i ostalih 24 odsto, pa je kao 100 odsto vlasnik prava na igrača obavio njegovu prodaju portugalskoj Benfici.\nZvezdin fudbaler tada nije ni video dres kluba sa Limasola iako je nekoliko dana bio njegov član.\nSličan put su ranijih godina prošli i Nikola Maksimović, kada je iz Zvezde prelazio u Torino preko Apolona, kao i Andrije Živkovića koji je Partizan napustio kao slobodan igrač, ali je potom postao igrač kiparskog tima, a nakon toga je potpisao za Benfiku bez ijednog meča u dresu tima iz Limasola.\nSumnju da se ovakvim načinom transfera zaobilazi plaćanje poreza i pere novac izrazio je svojevremeno i serijal „Pravila igre“ redakcije Insajdera.\nPredsednik Sindikata profesionalnih fudbalera Mirko Poledica objašnjava za Danas da je FIFA još 2016. godine zbog niza malverzacija zabranila pojavu trećih lica u ugovorima igrača, poput toga da menadžer poseduje 50 ili više procenata ugovora.\n– Novi pravilnik čiji jedan deo stupa na snagu 1. marta, a drugi 1. juna, uvešće i striktnu zabranu premošćavanja transfera, odnosno mogućnosti da igrač ode u klub i napusti ga kroz recimo samo pet dana. Još od 2016. klub je jedini vlasnik igrača i menadžer može dobiti samo proviziju od transfera koja ne može biti viša osam odsto. Nije tajna da mnogi menadžeri gledaju kako da zaobiđu to pravilo jer im je uglavnom malo da zarade na primer 80.000 evra na transfer od milion evra – priča Poledica.\nMenadžerima je zbog novih pravila onemogućeno da na legalan način uzimaju novac od igrača, kao što je to u slučaju Luke Modrića radio tadašnji predsednik Dinamo Zagreba Zdravko Mamić koji ga je ugovorom uslovljavao da se u njegovu korist odrekne dela buduće zarade.\n– Sada je u Istočnim zemljama uobičajeno pravilo da se igrač na primer dogovori da igra za platu od 10.000 evra, a kroz ugovor se ona napiše na 15.000. Potom igrač svakog meseca tu razliku od 5.000 predaje na ruke menadžeru ili s kim se iz kluba već dogovorio. Takve transakcije je teško dokazati u istrazi jer je u pitanju verbalni dogovor dve strane i ne postoji pisani trag – dodaje Poledica.\nSrpske vlasti će u slučaju da Španci zatraže dokumentaciju o transferima igrača iz naših klubova po njegovom mišljenju verovatno sarađivati sa Europolom.\n– Ovde se po svemu sudeći niko neće ozbiljno baviti time sam od sebe. Ako Španci zatraže saradnju preko Europola, pretpostavljam da će im naši organi pružiti punu saradnju. Svuda u svetu se štiti javni interes i ako ne platiš porez smatra se da si oteo od građana te zemlje. Mi ovde nažalost uglavnom imamo političku fudbalsku ligu i do sada nismo videli da se neko ozbiljnije bavio tokovima novca – zaključuje Poledica.\nFalji Ramadani poslednjih nekoliko decenija tesno sarađuje sa Crvenom zvezdom i Partizanom i jedan je od glavnih menadžera za transfere igrača večitih rivala u inostranstvo.\nSrpski istražni organi svojevremeno su optužnice za malverzacije u vezi sa transferima igrača podigli protiv Dragana DŽajića i Zvezdana Terzića. Prvog je pre izricanja sudske presude abolirao bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić, dok se protiv drugog još uvek vodi postupak, ali ročište nije održavano duže od dve godine.\nFrancuski istražni organi su prošle godine preko Europola tražili saradnju MUP-a Srbije u vezi sa vođenjem istrage povodom sumnje u nameštanje meča Lige šampiona između Pari Sen Žermena i Crvene zvezde, ali je srpska strana prema navodima „Frans futbola“ ignorisala zahtev da se saslušaju lica koju su navodno učestvovala u nečasnim radnjama.\nIgrači ne mogu da odgovaraju\nMirko Poledica objašnjava da se na igrače ne može odraziti istraga koju vode španski organi.\n– Igrač samo daje svoj pristanak u vezi sa prelaskom iz jednog kluba u drugi i ovlašćuje menadžera za pravne poslove. Sa tog aspekta igrač ne može snositi odgovornost za eventualne nečasne radnje svog menadžera – tvrdi Poledica.\nSlučaj Luke Jovića\nCrvena zvezda je 74 odsto prava na ugovor Luke Jovića prodala za 1,4 miliona evra još 2015. godine. Obrazloženje uprave kluba odnosilo se na to da nije bilo novca za isplatu potraživanja bivšeg fudbalera Gžegorža Bronovickog, te da bi Zvezda ponovo bila izbačena iz Evrope da nije uspela da hitno dođe do novca za isplatu tog duga. Crveno-beli su od kasnije transfera u Benfiku zaradili oko 600.000 evra. Srpski mediji su 2016. godine objavljivali tekstove u kojima se sumnjalo da su menadžeri Falji Ramadani i Pini Zahavi oštetili Zvezdu koja je na vunderkidu zaradila premalo.\nOdao ih preveliki luksuz\n„Civilna garda“ je istragu protiv Faljija Ramadanija i Nikole Damjanca započela zbog gradnje velikog broja nekretnina u Španiji u koje su investirali visoke svote novca. Pažnju je prema pisanju „El Paisa“ izazvala i kupovina luksuznih jati i automobila od strane drugih zaposlenih lica u „Liam sportsu“ za koje objektivno nisu imali dovoljno legalno zarađenih sredstava. Najveće troškove navodno su pravili zaposleni u filijali „Liam sportsa“ na Malti.\nFalji Ramadani, Fudbal, fudbaleri, Fudbalski transferi, Nikola Damjanac


Kraj projekta „Ja sam kompetentan“ – GLEDAMO SRCEM – Udruženje slepih i slabovidih osoba\nKraj projekta „Ja sam kompetentan“\nPovodom uspešno završenog projekta „Ja sam kompetentan“ želeli bismo da se neizmerno zahvalimo Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a posebno Sektoru za zaštitu osoba sa invaliditetom koji su nas podržali i omogućili da saznamo kako možemo biti uspešni na tržištu rada i u društvu uopšte.\nTokom tri meseca, koliko je trajao ceo projekat, naučili smo mnoge stvari koje će nam u budućnosti mnogo pomoći da budemo ravnopravni na konkursima za posao. Nadamo se, takođe, i budućoj saradnji Sektorom za osobe sa invaliditeom koji prepoznaju naše ideje i pomažu nam da ne ostanu samo ideje.\nIskoristili smo, prilikom gostovanja u emisiji VESTI u 15:30h na TV Pink-u, daobeležimo kraj projekta, a ujedno i da najavimo Dan „Belog štapa“ za 15.10.2021. Ovom prilikom se zahvaljuemo ljudima iz emisije Vesti na gostoprimstvu kao i na pruženom vremenu i prostoru.