Obama dobio Nobelovu nagradu za mir – The Kiosk\nby adminin Aktuelnoon Posted on 09/10/2009 09/10/2009\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država, Barak Obama, ovogodišnji je dobitnik Nobelove nagrade za mir, saopšteno je u Oslu.\nNobelov komitet, u obrazloženju nagrade, navodi da je predsednik Obama uložio izuzetne napore da ojača međunarodnu diplomatiju i saradnju među narodima. Komitet smatra da je vizija predsednika Obame izuzetno važna kao i njegov rad na stvaranju sveta bez nuklearnog oružja.\nOvogodišnji izbor je po mnogo čemu bio izuzetan, jer je pristiglo čak 205 nominacija za nagradu, podseća BBC. Među favoritima za osvajanje ove prestižne nagrade bio je premijer Zimbavea Morgan Cvangiraj.\nLaureat dobija zlatnu medalju, diplomu i 1.4 miliona dolara, prenosi BBC.\n“Retko kada se dešava da neka osoba zadobije toliku pažnju sveta i pruži nadu u bolju budućnost”, istaknuto je u poruci Komiteta za dodelu Nobelovih nagrada.\nObama počastvovan zbog nagrade\nPredsednik SAD Barak Obama probuđen je jutros vešću da je dobio ovogodišnju Nobelovu nagradu za mir. Obamin portparol Robert Gibs nazvao je telefonom Obamu nešto pre šest sati ujutru po lokalnom vremenu, a nepunih sat nakon što je vest o dobitniku objavljena u Oslu:\n“Predsednik je bio izuzetno počastvovan što ga je komitet izabrao”, naveo je Gibs.\nObamin viši savetnik Dejvid Akselrod rekao je da su i oni, kao i mnogi ljudi širom sveta, iznenađeni što je predsedniku SAD dodeljena Nobelova nagrada za mir. Akselrod je rekao da pretpostavlja da će Obama otići u Oslo da primi nagradu.\n“Ovo je sve za nas novo, tako da ne znam šta ćemo da učinimo po tom pitanju. Pretpostavljam da će da ode”, kazao je Akselrod.\nObami će nagrada biti uručena 10. decembra u Oslu. Obama je četvrti američki predsednik kome je dodeljena Nobelova nagrada za mir – pre njega su je dobili Džimi Karter, Vudro Vilson i Teodor Ruzvelt.\nDemokrata Barak Obama prvi je Amerikanac afričkog porekla koji je izabran za predsednika SAD. Na funkciju američkog predsednika, izabran je na izborima 2008. godine. Rođen je 4.avgusta 1961. godine na Havajima u mešovitom braku, od oca Kenijca i majke Amerikanke, koji su se razveli dve godine posle njegovog rođenja. Otac, koji se vratio u Keniju, poginuo je 1982. godine u saobraćajnoj nesreći. Obama je bio odličan đak i student. Diplomirao je političke nauke na Kolumbija Univerzitetu, a zatim je završio prava na prestižnom Harvardu, gde je bio prvi tamnoputi glavni i odgovorni urednik “Harvardskog pravnog pregleda”.\nTokom karijere koju je započeo u Čikagu, radio je kao pravnik za organizacije koje su pomagale siromašnom crnačkom stanovništvu, a potom i u firmama koje su branile prava gradjana, ignorišući u medjuvremenu unosne ponude velikih korporacija. Predavao je ustavno pravo na pravnom fakultetu Univerziteta u Čikagu. Izabran je u Senat države Ilinois 1996.godine, a 2000. se prvi put, mada neuspešno, kandidovao za američki Kongres.\nPosle terorističkih napada na SAD 11.septembra 2000, Obama se usprotivio kampanji predsednika SAD Džordža Buša za rat u Iraku i učestvovao je na antiratnim skupovima u Čikagu.\nŠiroj američkoj javnosti postao je poznat posle govora koji je održao na poziv tadašnjeg demokratskog predsedničkog kandidata Džona Kerija na Demokratskoj nacionalnoj konvenciji u Bostonu 2004.godine, ističući potrebu prevazilaženja podela u demokratskom bloku. Postao je senator u januaru 2005.godine. Od 1992. godine oženjen je bivšom koleginicom, advokaticom Mišel i imaju dve ćerke Maliju i Sašu.


Mirovne misije - Reforma - strana 2\n29. 12. 2011. - 29. decembar 2011.\n26. 09. 2011. - 26. septembar 2011.\nVod Vojske Srbije, sa dva oficira, 12 podoficira i 22 profesionalna vojnika iz 21. pešadijskog bataljona Druge divizije iz Raške, pridružio se mirovnoj misiji UN na Kipru. Ovo je najveći kontigent Vojske Srbije koji učestvuje u mirovnim misijama do sada.\n08. 06. 2011. - 8. jun 2011.\nPredstavnici Srbije i EU-e potpisali su okvirni sporazum o učešću Srbije u civilnim i vojnim misijama EU. Sporazum su potpisali u Beogradu Šef Delegacije Evropske Unije u Srbiji Vensan Dežer i ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić. Sporazumom se, kako je saopštilo Ministarstvo spoljnih poslova Srbije, utvrđuju opšti uslovi učešča Srbije u operacijama EU za rešavanje kriza, ali to ne obavezuje Srbiju na učešće u […]\n01. 03. 2011. - 01. mart 2011.\nSkupština je u ponedeljak usvojila godišnji plan o učešću vojnih i odbrambenih snaga u mulrtinacionalnim operacijama u 2011. Članovi Vojske Srbije i policije će učestvovati u EU operacijama u Ugandi i Somaliji i misijama UN u Kongu, Liberiji, Haitiju, Obali Slonovače, Libanu, Kipru i Bliskom Istoku. Plan predviđa učešće do 265 pripadnika Ministarstva odbrane i 11 pripadnika Ministarstva policije u mirovnim operacijama.\n28. 02. 2011. - 28. februar 2011.\nNarodna skupština je na prvom vanrednom zasedanju u 2011. godini, usvojila Odluku o usvajanju Godišnjeg plana upotrebe Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2011. godine i Odluku o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2011. godine. Takođe, usvojena je i Odluka o izmeni i dopuni Poslovnika Narodne skupštine, koju je podnelo 99 poslanika. Ovim je utvrđena obaveza Skupštine da […]\n31. 01. 2011. - 31. januar 2011.\nZamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić sastao se danas u Madridu sa visokim zvaničnicima Ministarstva unutrašnjih poslova Španije, sa kojima je razmenio iskustva o pitanjiima kao što su mirovne misije, civilna zaštita i upravljanje kriznim situacijama, saopštio je MUP. Kako se navodi, zvaničnici španskog Ministarstva prezentovali su Dačiću organizaciju pojedinih službi. Ministar Dačić je obišao i Generalnu upravu naučne policije, koju čini kompleks […]\n13. 01. 2011. - 13. januar 2011.\nSrbiju će predstavljati 265 oficira Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, kao i 11 pripadnika Ministarstva unutrasnjih poslova u multinacionalnim operacijama UN-a u 2011. u Kongou, Liberiji, Obali Slonovace i Bliskom Istoku. Srbija će finansirati učešće svojih oficira sa oko 545,2 miliona dinara (oko 5,2 miliona evra), dok će deo troškova, nekih 107,9 miliona dinara (oko 1,027 miliona evra) finansirati UN, na osnovu predloga koji je […]


Početak Aktuelno Pod lupom Nedovršeni poslovi u borbi protiv korupcije\nDatum kreiranja: četvrtak, 11 decembar 2014\nTransparentnost Srbija podseća da se danas obeležava Međunarodni dan borbe protiv korupcije. Taj dan ustanovila je Generalna skupština UN jer je 9. decembra 2003. godine počelo potpisivanje Konvencije UN protiv korupcije (UNCAC) .\nMnogi zakoni koje imamo su u proteklih 11 godina usklađeni sa ovom Konvencijom, ali je preostalo da se uradi puno posla, naročito kada je reč o stvaranju delotvornih antikorupcijskih mehanizama u praksi. Sistem zapošljavanja i napredovanja u mnogim delovima javnog sektora nije u potpunosti zasnovan na objektivnim kriterijumima, a tokom prethodne godine propuštena je šansa da se napravi krupna promena u sistemu rada javnih preduzeća, primenom novog zakona.\nJavnost podataka o donošenju odluka i dalje je ostvarena u nezadovoljavajućoj meri, a „zaštita lica koja prijavljuju činjenice u vezi sa korupcijom“ je tek nedavno uređena zakonom. Nasuprot usvojenim propisima, politički uticaj je i dalje presudan ne samo kod izbora rukovodilaca u javnom sektoru nego i mnogih nosilaca isključivo profesionalnih ovlašćenja, a brojne sumnje na partijsko zapošljavanje, usled kojeg je javni sektor predimenzioniran, i dalje su neispitane. Uticaji na donošenje odluka u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti su i dalje najčešće skriveni usled nepostojanja propisa o lobiranju i neorganizovanja javnih rasprava pre donošenja zakona u velikom broju slučajeva, čak i kada su one bile obavezne.\nPoseban problem predstavlja direktno pregovaranje predstavnika Vlade sa investitorima, nakon čega građani ostaju uskraćeni za saznanje o tome da li je odabrano rešenje najbolje moguće. Zakon o zaštiti uzbunjivača, usvojen prošlog meseca, donosi korisne novine, ali je propuštena prilika da se u njega ugrade neka važna rešenja koja bi doprinela da broj prijavljenih slučajeva korupcije bude veći. Brojne sumnje u vezi sa izvorima finansiranja izborne kampanje, zloupotrebom javnih resursa i kupovinom glasova iz 2012. i 2014. nisu dobile sudski epilog.\nVažno je imati u vidu da Konvencija UN protiv korupcije poziva države članice da u svoj pravni sistem uvedu krivično delo nezakonito bogaćenje, odnosno "znatno uvećanje imovine javnog funkcionera/službenika koje on ne može razumno objasniti s obzirom na njegova zakonita primanja". Transparentnost - Srbija je više godina neuspešno pozivala da se ovo krivično delo uvede u Krivični zakonik. Namera da se to učini je uvrštena u Strategiju za borbu protiv korupcije. Prema rokovima iz Akcionog plana, do juna 2014. Ministarstvo pravde je trebalo da pripremi dopunu Krivičnog zakona, a Skupština je te izmene trebalo da usvoji ovog meseca, što se očigledno neće dogoditi.\nTransparentnost Srbija smatra da je neophodno, uporedo sa uvođenjem ovog krivičnog dela u pravni sistem, razrešiti sve dileme oko više puta najavljivanog donošenja Zakona o ispitivanju porekla imovine i objaviti podatke o dosadašnjoj primeni mera unakrsnog ispitivanja imovine i prihoda koja je još od 2003. predviđena Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji.


Velt: Raspisivanje vanrednih izbora na Kosovu deo političke igre DPK\n► Velt: Raspisivanje vanrednih izbora na Kosovu deo političke igre DPK\nRaspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu deo je političke igre preko leđa građana, piše danas nemački list Velt.\nKosovo je, navodi se, ostvarilo određeni ekonomski napredak, ali se zemlja survala u političku krizu čime je ugroženo ono što je do sada postignuto.\n"Predsednik države Hašim Tači raspustio je parlament i otvorio put za održavanje novih izbora... To izgleda kao normalna politička procedura. Međutim, iza toga su igre oko vlasti, korupcije i zaštite ratnih zločinaca", ocenjuje Velt, a prenosi Dojče vele.\nList navodi da je "žrtva svega vrlo uspešan premijer Isa Mustafa, ekonomista s dugogodišnjim iskustvom kao ministar privrede i finansija, koji je bio i gradonačelnik Prištine".\nOn je, dodaje se, iz Demokratskog saveza Kosova (DSK) koji je zajedno sa Demokratskom partijom (DPK) formirao koalicionu vladu.\nVelt dodaje da je DPK veća i finansijski jača stranka, proistekla iz Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) i da je sadašnji predsednik Hašim Tači dugo bio njen predsednik kao i da su "mnoge veličine DPK pod sumnjom da su preko mafijaških veza i resursa zemlje veliki deo privrede podvele pod svoju kontrolu".\nDodajući da Specijalni tribunal u Hagu vodi istragu protiv različitih osoba iz DPK Velt navodi da bi ta stranka u slučaju pobede na izborima mogla da stane u zaštitu tih ljudi.\n"Izgleda da je to bila kalkulacija kada je DPK takođe glasala za obaranje sopstvene vlade. No, te političke igre se igraju preko leđa građana koji su mogli da se raduju određenim poboljšanjima ekonomske situacije otkako je Mustafa 2014. postao premijer", piše Velt.\nAustrijski Kurir prenosi da "oko mesec dana pred prevremene parlamentarne izbore na Kosovu mediji izveštavaju o nepravilnostima na biračkim spiskovima". Prema RTK, upada u oči da je broj građana sa pravom glasa – računajući i u inostranstvu – oko 1,9 miliona, što je više od broja stanovnika Kosova koji iznosi 1,8 miliona.\nMediji tu veliku razliku tumače time što izborni spiskovi već godinama nisu aktuelizovani, a Kurir prenosi i pisanje Zerija da su te nepravilnosti u prošlosti vodile u manipulacije na izborima.\nvanredni izbori /\nTači na Bezbednosnom forumu u Budvi\nPredsednik Kosova Hašim Tači doputovao je danas u Budvu gde će na poziv Atlantskog saveza Crne Gore i Vlade te zemlje učestvovati na bezbednosnom forumu "To be Secure" (2BS).\nĐurić sa poslanikom Bundestaga o dijalogu Beograda i Prištine i povratku Srba na Kosovo\nDirektor vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić razgovarao je danas sa poslanikom nemačkog Bundestaga Manuelom Sarazinom o toku dijaloga Beograda i Prištine kao i o problemima...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da bi bilo dobro da one zemlje koje su učestvovale u stvaranju kosovske nezavisnosti utiču na Prištinu kako bi se ponašala ozbiljnije i...\nArta Rama Hajrizi ponovo predsednica Ustavnog suda Kosova\nDosadašnja predsednica Ustavnog suda Kosova Arta Rama Hajrizi je ponovo danas izabrana na tu funkciju.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da postoji pritisak na Srbiju da tokom ove ili sledeće godine postigne neki sporazum sa Prištinom ali je i dodao da Beograd neće trgovati...


Novi udarac talibana mirovnim naporima za Avganistan – Sandžaklija\nTalibani su u ponedeljak, 12. aprila, saopštila da nisu spremni da učestvuju na samitu o avganistanskom mirovnom procesu ako će biti održan ove nedelje kako je planirano.\nOdluka talibana da ne učestvuju ove nedelje na konferenciji u Istanbulu o mirovnom planu za Avganistan donela je novi neuspeh međunarodnim naporima da se okonča dvadesetogodišnji rat u toj zemlji, dok se očekuje da predsednik SAD Džo Bajden najavi povlačenje američkih tripa iz te zemlje do 11. septembra, iako je prethodno krajnji rok bio 1. maj, pišu svetski mediji.\nTalibani su u ponedeljak, 12. aprila, saopštila da nisu spremni da učestvuju na samitu o avganistanskom mirovnom procesu ako će biti održan ove nedelje kako je planirano, prenosi Rojters.\nIzaslanik SAD za Avganistan Zalmaj Halilzad obilazio je region poslednjih dana pokušavajući da obezbedi podršku za prekid vatre i mirovno rešenje koje bi moglo da uključi privremenu vladu.\nZvaničnici strahuju da će, ako se sporazum ne postigne uskoro, nasilje porasti u Avganistanu. Predsednik SAD rekao je ranije da će biti teško povući trupe do maja, kako je s talibanima dogovorila administracija Donalda Trampa.\nOdustajanje talibana od učešća na mirovnoj konferenciji ugrozilo je američke napore da se uskoro dogovori mirovni plan za Avganistan, ocenjuje Asošiejtid pres.\nBlinkenov mirovni plan pozvao je na zaštitu prava žena i manjina i omogućio ustavnu reformu. Takođe se traži uspostavljanje privremene administracije, koja bi bila poznata kao “vlada mira”. Plan predviđa i Islamsko savetodavno veće koje bi davalo preporuke o zakonima kako bi se osiguralo da se budu u okviru islamskih načela, što je, kako navodi AP, očigledni ustupak talibanima.\nMeđunarodni napori na postizanju mirovnog sporazuma u Avganistanu pretrpeli su neuspeh pošto su talibani povukli učešće na samitu za koji se Bajdenova administracija nadala da će ubrzati posustali mirovni proces pokrenut prošle godine, ocenjuje Volstrit džurnal.\nBajden je odlučio da povuče sve američke vojnike iz Avganistana do 11. septembra, na 20. godišnjicu terorističkih napada na SAD koji su i uvukli Ameriku u njen najduži rat, piše Vašington post pozivajući se na izvore koji su rekli da će predsednik objaviti odluku u sredu, 13. aprila.\nBlinken i ministar odbrane Lojd Ostin borave u Briselu gde o odluci obaveštavaju kolege u NATO, dok predstavnici administracije razgovaraju i s avganistanskim zvaničnicima i talibanima. Zasad, dodaje Vašington post, nije jasno kada će zemlje NATO-a povući svoje vojnike, ali je osoba upućena u planove sugerisala da će povlačenje koordinirati sa SAD. Mnoge od tih vlada rekle su da nemaju ni želju niti mogućnost da ostanu u Avganistanu bez logističke, bezbednosne i druge podrške SAD.\n‘Mirovni sporazum malo verovatan u narednih godinu dana’\nNovi obaveštajni izveštaj objavljen u utorak, 13. aprila, ponudio je sumornu procenu za Avganistan s ocenom obaveštajnih agencija SAD da je malo verovatno da će mirovni sporazum biti postignut u narednih godinu dana, dok će talibani napredovati na bojnom polju, piše Njujork tajms.


August 2017 - LAJKOVAC NA DLANU\nBACIO ŽENU KROZ PROZOR\nAug 31, 2017 Snežana Bilić\nZnog incidenta koji se dogodio u Centru za tražioce azila u Bogovađi, lajkovačka policija uhapsila je azilanta R.H. (37) iz Avganistana. Kako saznajemo, uhapšeni azilant posvađao se navodno sa svojom rođakom iz Avganistana, 22.-ogodišnjom devojkom, potom ju je nekoliko puta udario i na kraju izbacio kroz prozor zgrade. Devojka iz Avganistana zadobila je teške telesne povrede i nalazi se na lečenju valjevskoj bolnici. Kako saznajemo, u pitanju je ozbiljna povreda kičme, zbog koje se u bolnici ostaje najmanje šest meseci. Akteru incidentne situacije, azilantu iz Avganiszana, sledi krivična prijava.…\nBIOSKOP POD ZVEZDAMA U BOGOVAĐI\nAug 30, 2017 Snežana Bilić\nNakon Lajkovca i Ćelija, “Bioskop pod zvezdama”, u organizaciji Kulturnog centra “Hadži Ruvim” večeras stiže u Bogovađu, na sportske terene kod pošte. Prva projekcija rezervisana je za najmljađe. Od 19 sati na repertoaru bioskopa na otvorenom je dugometražni sinhronizovani crtani film, a druga od 20:30 rezervisana je za igrani film.\nKrak od 70 kuća, od podstanice u Slovcu, biće bez vode od 8-11 časova.\nBIOSKOP POD ZVEZDAMA U ĆELIJAMA\nAug 29, 2017 Snežana Bilić\nNakon uspešne premijere u Lajkovcu, meštani Ćelija će u čarima projekta “Bioskop pod zvezdama”, koji realizuje Kulturni centar “Hadži Ruvim” Lajkovac, imati priliku da uživaju u utorak 29. avgusta. Projekcije filmova na otvorenom su na sportskim terenima FK “Ćelije”: – 19:00h – dugometražni sinhronizovani crtani film – 20:30h – igrani film\n13. OTVORENA ZABAVNA ŠKOLA FUDBALA\nNa stadionu Fudbalskog kluba ”Železničar”u Lajkovcu , ove sedmice po 13.-ti put realizuje se sportska manifestacija pod nazivom ”Otvorena zabavna škola fudbala” (Open Fun Football School) , u kojoj učestvuju oko 100 dečaka i devojčica iz Lajkovca. Škola je namenjena dečacima koji ne treniraju fudbal i zainteresovanim devojčicama uzrasta od 5-10 godina. Tokom četvorodnevne škole, od ponedeljka do četvrtka u vremenu od 9-11 časova, polaznici će biti animirani igrama baziranim na fudbalu. Sve sportske aktivnosti sa decom realizuju profesori i treneri. Oganizator i ovogodišnje “Otvorene zabavne škole fudbala ”…\nAug 27, 2017 Snežana Bilić\nKulturni centar ”Hadži Ruvim” Lajkovac, organizuje krajem avgusta program pod nazivom ”Bisokop pod zvezdama”. Ljubitelji filma imaće priliku da uživaju u projekcijama u centru Lajkovca , ali i na seoskom području, u Ćelijama i Bogovađi. Prve projekcije filmova u okviru projekta “Bioskop pod zvezdama” su u ponedeljak 28. avgusta na platou Gradske kuće, u dva termina. Prva projekcija rezervisana je za najmljađe. Od 19 sati na repertoaru bioskopa na otvorenom je dugometražni sinhronizovani crtani film, a druga od 20:30 rezervisana je za igrani film. “Bioskop pod zvezdama” u Ćelijama je…\nAug 26, 2017 Snežana Bilić\nU drugom kolu Srpske lige Zapad FK Železničar u nedelju 27. avgusta od 17 sati na domaćem terenu igra protiv ekipa Karađorđa iz Topole. U drugom kolu Zone Drina FK Zadrugar u subotu 26. avgusta od 17 sati takođe na domaćem terenu igra protiv FK Drina iz Ljubovije.


Turska: Grčka štiti zaverenike\nTurski vojnici u Vrhovnom sudu Grčke\nTursko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je danas da Grčka štiti zaverenike i da ne postiže uspeh u borbi protiv terorizma nakon što je Vrhovni sud te zemlje donio odluku da prebegli vojnici neće biti isporučeni u Tursku.\nOsam muškaraca sleteli su helikopterom na severu Grčke 16. jula i zatražili politički azil, rekavši da strahuju za svoje živote u Turskoj.\nU saopštenju turskog Ministarstva spoljnih poslova ističe se da sve ukazuje na to da je odluka suda u Grčkoj politički motivisana, protivna međunarodnom pravu i da se time krše prava žrtava neuspelog vojnog puča 15. jula.\nU saopštenju se napominje da će Turska nastaviti da ulaže napore da vojnici budu isporučeni i krivično gonjeni.\n"Protestujemo zbog odluke suda koja sprečava ove osobe da se pojave pred turskim pravosuđem. Grčka, koja je saveznik i sused, nije uspela u borbi protiv terorizma", kaže se u saopštenju u kojem je Atina optužena da skriva ekstremiste iz redova krajnje levice i pripadnike kurdskih militanata.\nTurska insistira da Grčka izruči vojnike jer su umešani u pokušaj vojnog udara, a sud u Ankari ih je optužio za izdaju.\nVojnici su odbacili umešanost u pokušaj svrgavanja turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.\nGrčki sud je obrazložiio svoju odluku da turskim oficirima verovatno ne bi bilo obezbeđeno pošteno suđenje ako se vrate u Turskoj.


Gasprom nudi 2,8 miliona evra onome ko napravi tablet za Alekseja Milera\nGasprom nudi 2,8 miliona evra onome ko napravi tablet za Alekseja Milera\nRuski gasni monopolista Gasprom objavio je tender za izradu mobilne radne stanice za predsednika upravnog odbora kompanije, Alekseja Milera. Kako je navedeno u zvaničnoj dokumentaciji koncerna, maksimalna cena ugovora koju je spreman da plati iznosi bezmalo 120 miliona rubalja (2,8 miliona evra) uključujući i porez na dodatu vrednost, objavio je dnevnik “Izvestija“, a prenosi “telegra.rs“.\nPrema tenderskoj dokumentaciji, mobilna radna stanica treba da radi na Eplovom operativnom sistemu iOS, da pruži informacionu podršku odlukama rukovodstva za povećanje efikasnosti grupe Gasprom i da bude u interakciji sa korporativnim sistemom za skladištenje podataka, uključujući obradu informacija koje predstavljaju poslovnu tajnu i druge poverljive informacije Gasproma. On treba da podrži rad u mrežama 3G, GPRS i Wi-Fi.\nU skladu sa zahtevima kupca, pokretanje svake aplikacije na tabletu ne sme da traje duže od pet sekundi, a zadrška prilikom prelaska između ekrana ne sme da bude više od tri sekunde. Pretpostavlja se da će normalan režim rada tableta biti non-stop, sedam dana u nedelji, 365 dana u godini. Maksimalno vreme oporavka sistema u slučaju otkaza hardvera ne sme da bude duže od četiri sata. Kako navodi Izvestija, zvanični predstavnik Gasproma Sergej Kuprijanov je potvrdio da se koncern sprema na kupovinu tableta, ali nije mogao da potvrdi kolika je maksimalna vrednost ugovora.


Medvedev u Beogradu za 12 sati na osam lokacija, čuva ga 5.000 policajaca - Novinar.rs\nViše od 5.000 srpskih policajca i pripadnika tajnih službi, kao i 30 ruskih bezbednjaka, obezbeđivanje u subotu ruskog premijera Dmitrija Medvedeva u Beogradu, objavile su “Večernje novosti”, navodeći da će “bezbednost u gradu biti podignuta na najviši nivo”.\nVeliki broj pripadnika obezbeđenja je neophodan jer će Medvedev tokom dvanaestočasovnog boravka u Beogradu posetiti osam lokacija, pa će svaka lokacija biti bezbednosno pokrivana tokom većeg dela dana, navodi neimenovani izvor lista.\nPremijer Rusije će po dolasku u Beogradu, gde će ga dočekati premiejrka Ana Brnabić, sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem na vojnom aerodromu u Batajnici prisustvovati prikazu sposobnosti Vojske Srbije, sledi svečani doček ispred Palate Srbija, pa radni ručak sa premijerkom I članovima delegacije dveju država.\nVučić i Medvedev će, kako je predviđeno protokolom, razgovarati 45 minuta, a ruski premijer potom će položiti venac na spomenik “Smrt fašizmu, sloboda narodu” na Kalemegdanu.\nPosted in GRADOVITagged #BEOGRAD #DMITRI MEDVEDEV #RUSIJA\nAleksandar Obradović: Vučić i Vulin su znali o sumnjivim poslovima u Krušiku Uzbunjivač iz Krušika Aleksandar Obradović izjavio je da sa sigurnošću zna da je o sumnjivom poslovanju vojne fabrike […]


"Civilno društvo u Bujanovcu u očajnom stanju, nedostatak strategije, fondova..." (Foto & Video) | Portali informativ - Titulli\nU Bujanovcu postoje puno registrovanih grupe građana. Neke od njih su aktivne, a neke postoje samo na papiru. Koji su njihovi izazovi, sa kojim problemima se suočavaju, u kakvom stanju je trenutno civilno društvo i kakve projekte su realizovali do sada. Ove su teme na kojima smo razgovarali sa četiri predstavnika nevladinih organizacija u Bujanovcu.\nNedostatak strategije civilnog društva, nedovoljno interesovanje mladih, nedostatak fondova, odnosno izdvajanje više sredstava od centralnih i lokalnih vlasti, su neki od izazova civilnog sektora u Bujanovcu.\nNevladina organizacija „The future“ je osnovana 2009 godine i uglavnom se bavi kulturom. Projekti ove organizacije, koja za ciljnu grupu ima mlade, prema rečima predsednika Gezima Muratija, finansirani su uglavnom od Koordinacionog Tela za Bujanovac, Preševo u Medveđu, ali i od opštine Bujanovac i Evropske Komisije.\n„Zato što su svi naši projekti u vezi sa kulturom, ja bih naglasio realizaciju filma, odnosno komedije, 2010 godine. Vrlo smo zadovoljni realizacijom ovog projekta jer smo imali uspehe. Film je prikazan u nekoliko televizija, ovde i van zemlje“, kaže Murati za Titulli.com.\nPrema njegovim rečima, stanje civilnog sektora u Preševskoj Dolini nije zadovoljavajuća zbog nedostatka strategije samih NVO-a, a zatim i strategije centralnih i lokalnih vlasti, a takođe nedostaje i sama inicijativa i motivacija mladih za doprinos u civilnom društvu i razvoj društva u kojoj živimo.\n„Izrada strategije civilnog društva, poznavanje vrednosti ovog društva od strane mladih i pronalazak finansijskih resursa. To bi rešilo realizovanje ciljeva civilnog društva u našem regionu“, završava Murati.\nU Bujanovcu ima i organizacije, odnosno udruženja građana iz Beograda, koje imaju kancelarije u tom gradu. Jedna od njih je „Građanske inicijative“, koja je prisutna u regionu od 2011 godine sa projektom jačanje mladih putem raznih treninga „Youth Build“.\nFismir Jahiu, kordinator kancelarije ove organizacije u Bujanovcu, kaže da „Građanske inicijative“, osim ovog projekta, realizuju i projekat jačanje kapaciteta i javnih politika“.\nTakođe i Jahiu smatra da nedostatak strategije civilnog društva utiče da u ovom sektoru ima zaostajanja.\n„Ima zaostajanja jer civilno društvo ne može da prati izmene. U periodu smo kada se izrađuje prva strategija civilnog društva u državnom nivou i kako izgleda civilni sektor u Bujanovcu ne prati te izmene. To je vrlo važno jer dolazi faza kada strani donatori neće više biti prisutni u Bujanovcu i treba da se usredsredimo da naše fondove obezbeđujemo od naših poreskih obveznika“, naglašava Jahiu.\nŠto se tiče saradnje sa lokalnim institucijama, koordinator kancelarije „Građanskih inicijativa“ u Bujanovcu kaže da je „saradnja zadovoljavajuća, ali treba da se unapređuje“.\n„Došlo je vreme da se nijedna odluka ne donese bez javnih debata, i važno je da se svi uključujemo i dajemo doprinos. Nama trebaju aktivni mladi ljudi koji učestvuju u svim procesima i takođe u donošenje odluka“, kaže Jahiu.\nJoš jedna organizacija koje je aktivna od 2011 godine je „Vlazrimi“ iz Bujanovca, koja se takođe bavi mladima, učenicima srednjih škola, ali i njihovim profesorima.\nPrema rečima predsednika ove organizacije, Ibrahima Rustemija, od osnovanja „Vlazrimi“ je realizovao nekoliko projekata koji su imali cilj povećanje edukacije i neformalnog obrazovanja kod mladih.\n„Organizovali smo razne treninge sa profesorima, uglavnom onih iz srednjih škola, ovde i van Preševske Doline, najviše u Turskoj. Zatim organizovali smo seminare i međunarodne simpozijume. Za učenike smo organizovali treninge i kurseve jezika, a u poslednje vreme smo pomogli učenike koji su odlučili da studiraju u Turskoj“, kaže za naš portal, Ibrahim Rustemi.\nProjekti ove organizacije su uglavnom finansirani od Turske, odnosno turskog ministarstva dijaspore, koji su njihov glavni partner, ali imaju saradnju sa više organizacija skoro od svake balkanske države.\nŠto se tiče saradnje sa lokalnim institucijama i organizacijama, Rustemi kaže da je „Vlazrimi“ uvek bio otvoren za saradnju. „Sa lokalnim vlastima imamo saradnju, ali uzimajući u obzir način finansiranja projekata od strane opština Bujanovac i Preševo, na žalost ima puno organizacija koje postoje samo na papiru i dobijaju projekte, koji nikad ne izlaze u javnost“, kaže on.\nPrema mom mišljenju, dodaje Rustemi, „ove organizacije su rukovođene od nesvesnih ljudi koji možda imaju druge odnose sa lokalnim institucijama. Oni dobijaju velika sredstva a njihove aktivnosti se ne viđaju u javnost. To mnogo oštećuje organizacije koje imaju strategiju i rade za dobrobit mladih“, završava Rustemi.\nAlbanska Kulturna Zajednica (AKZ) „Perspektiva“ iz Bujanovca, kao deo civilnog društvo postoji od 2001 godine.\nPrema rečima predsednika ove organizacije Sevdailja Hisenija, „Perspektiva“ ima u svoju agendu informativno i kulturnu delatnost a razvila je aktivnosti za afirmaciju albanske kulture ne samo u Preševskoj Dolini, nego i šire.\nŠto se tiče projekata Hiseni kaže da je „Perspektiva“ osnovala nedeljni magazin sa istim imenom, koji je funksionisao četiri godine, izašao u 2.000 brojeva, a projektima je podržan od Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nHiseni stanje civilnog društva u Bujanovcu ocenjuje kao „očajno“.\n„U poređenju sa razvijenim državama regiona, civilno društvo kod nas je u očajnom stanju. Ne izdvajaju se dovoljno sredstava od lokalnih vlasti, sredstva koje su predviđene za razvoj civilnog društva. Ova vlast u poslednjih tri godine malo se brine o aktivnostima civilnog društva u stilu bivših režima kada je civilno društvo smatralo neprijateljem države“, naglašava Sevdailj Hiseni.\n„Naš apel je da ubuduće, lokalne vlasti, ali i Koordinaciono Telo i Ministarstvo kulture izdvajaju više sredstava da bi civilno društvo razvila svoje aktivnosti nesmetano, da stimuliše debatu i da se profesionalizuje“, smatra predsednik „Perspektive“ u Bujanovcu.\nRukovodioci ovih organizacija nadaju se da dobrom strategijom civilnog društva i pronalaskom fondova, putem dobrih projekata za društvo, ubuduće funksionisati bolje, na način da se i mladi više aktiviraju, i da civilni sektor ima svoje mesto koje mu pripada u društvu./Titulli.com/


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Od početka epidemije usvojeno 37 zakona\n30. 09. 2020. 23:10 >> 23:10 0\nOd početka epidemije usvojeno 37 zakona\nSkupština Crne Gore je od početka epidemije koronavirusa održala sedam sjednica redovnog zasijedanja, uključujući četiri posebne posvećene premijerskom satu i poslaničkim pitanjima, kazala je zamjenica generalnog sekretara Skupštine Marija Mirjačić.\nOna je navela da je na tim sjednicama donijeto 37 zakona, dok je predsjedniku i članovima Vlade postavljeno 220 poslaničkih pitanja.\nMirjačić i pomoćnica generalnog sekretara Nataša Komnenić učestvovale su danas na onlajn sastanku generalnih sekretara parlamenata država Zapadnog Balkana, koji je organizovao Nacionalni demokratski institut (NDI).\n„Sastanak je bio posvećen dobrim praksama i trenutnim izazovima u parlamentima Zapadnog Balkana za vrijeme kovid pandemije, uz osvrt na zakonodavni i administrativni aspekt parlamentarnog rada“, kaže se u saopštenju.\nNa sastanku su, kako se navodi, predstavljene procedure i iskustva koja su se u pojedinim parlamentima pokazala kao korisna u suočavanju sa okolnostima koje je izazvala pandemija, a razgovaralo se i o izazovima koji, u tom kontekstu, još stoje pred parlamentima.\nMirjačić je istakla da je funkcionisanje Skupštine prilagođeno okolnostima koje su nastale kao posljedica novog koronavirusa.\nOna je napomenula da su sjednice Skupštine i radnih tijela održavane uz poštovanje mjera protiv širenja COVID-19 putem video-konferencijskog sistema, kako bi se obezbijedili uslovi za obavljanje redovnih parlamentarnih aktivnosti.\nMirjačić je kazala da su zakonodavni rad Skupštine i njene nadzorne aktivnosti nastavljene uprkos uslovima epidemije.\n„Pa je u periodu od potvrđivanja prvih slučajeva obolijevanja u Crnoj Gori, u martu, Skupština održala sedam sjednica redovnog zasijedanja, uključujući četiri posebne sjednice posvećene premijerskom satu i poslaničkim pitanjima“, navela je Mirjačić.\nU septembru je, kako je kazala, nakon održanih parlamentarnih izbora, održana i Prva – konstitutivna sjednica Skupštine novog saziva.\nOna je pojasnila i da je rad Službe Skupštine prilagođen novonastalim okolnostima, pa su uvedena dežurstva i u mjeri mogućeg organizovan rad od kuće, uz stalnu rotaciju službenika.\n„Takvom organizacijom posla nastoji se izbjeći situacija širenja virusa u samoj instituciji a, istovremeno, omogućava se nesmetan rad Službe u cjelini“, rekla je Mirjačić.\nNa sastanku na kojem su učestvovali generalni sekretari parlamenata Albanije, Kosova i Sjeverne Makedonije, kao i predstavnici hrvatskog Sabora i Parlamenta Srbije, potvrđena je dobra saradnja između parlamenata Zapadnog Balkana.


Rusko geostrateško uporište na Crvenom moru - CeGIT Analize Rusko geostrateško uporište na Crvenom moru - CeGIT\nRusko geostrateško uporište na Crvenom moru\n01.03.2021Autor: Tamara Urošević\nRuska Federacija u protekloj deceniji veliki deo svojih spoljnopolitičkih napora usmerava ka jačanju prisustva na afričkom kontinentu. Koristeći se različitim sredstvima od vojne saradnje i trgovine naoružanjem, preko prisustva privatnih vojnih kompanija i podrške lokalnim režimima, kao i upotrebom meke moći, Ruska Federacija nastoji da učvrsti svoj uticaj u ovom veoma volatilnom području i da na taj način ostvari svoje projektovane interese.\nRaspadom Sovjetskog Saveza, ekonomskom i političkom krizom koje su usledile devedesetih godina prošlog veka, došlo je do gubitka većine dotadašnjih pozicija na afričkom kontinentu. Ekonomski oslabljen Kremlj morao je da prioritizuje svoje interese i da donese odluku o napuštanju Afrike. Naime, skoro dve decenije kasnije, usled zaoštravanja odnosa sa Zapadom, prethodno pomenuti kontinent iznova postaje fokus ruske spoljnopolitičke strategije.\nJedan od glavnih prioriteta zvanične Moskve jeste jačanje vojnog prisustva sa ciljem kontrole ključnih geostrateških područja poput Adenskog zaliva, moreuza Bab el-Mandeb i Crvenog Mora. Najsigurniji način za ostvarivanje ruskih interesa u pomenutom regionu, jeste formiranje vojnih baza. Nakon što je izbijanje građanskog rata u Jemenu sprečilo uspostavljanje pomorske vojne baze u Bab el-Mandebu i nakon nesaglasnosti sa vladom Džibutija oko predložene lokacije i cene izgradnje baze, Ruska Federacija je konačno 6. decembra 2020. godine ozvaničila sporazum sa Sudanom i osigurala sebi uporište na afričkom kontinentu.\nSporazumu o izgradnji prve prekomorske vojne pomorske baze, od raspada Sovjetskog Saveza prethodilo je trogodišnje unapređenje odnosa, pre svega vojne i bezbednosne saradnje sa zvaničnim Kartumom. Sredinom novembra 2017. godine došlo je i do prvog nagoveštaja o potencijalnoj izgradnji ruskog uporišta u Sudanu, koje će osim luke podrazumevati i obuku sudanskih vojnika i snaga bezbednosti, i formiranje zajedničkih specijlnih timova za vojne aktivnosti. Tom prilikom, nakon sastanka sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom u Sočiju, tadašnji sudanski predsednik Omar el Bašir najavio je potencijalno otvaranje ruske pomorske baze na teritoriji Sudana, nazivajući je „ruskim ključem za Afriku“.\nBudni rossiйskoй ČVK v Sudane (golos za kadrom). Ne Юžnom, kak anonsirovalosь ranee, a prosto v Sudane. Na fig nužen Юžnый, u nego i vыhoda k morю net. pic.twitter.com/qoSQ9I3ben\n— Aleksandr Koc (@sashakots) December 12, 2017\nMeđutim, usled drastičnog povećanja cena hleba, smanjenja subvencija, pranja novca i korupcije, Sudan su zahvatili nemiri koji su rezultirali smenom el Baširija 2019. godine. No, Rusija je zahvaljujući široko rasprostranjenoj mreži kontakata i posredstvom svojih plaćeničkih grupa (koje su primećene čak i tokom masovnih protesta u Kartumu) održala pregovore o izgradnji baze. Prema određenim izvorima, najamnici privatne kompanije PMC Vagner, koja se dovodi u vezu sa zvaničnom Moskvom, omogućili su nakon puča direktnu komunikaciju Moskve sa potpredsednikom Tranzicionog Vojnog Saveta, Muhamedom Hamadanom Dovalom, poznatijim kao general potpukovnik Hemeti. Zahvaljujući njihovoj umešanosti, Rusija je godinu dana kasnije uspela da zaključi sporazum sa novim predstavnicima vlasti Republike Sudana. Međutim, ovo nije prvi put da Ruska Federacija koristi nezvanične kanale i paravojne formacije, pre svega Grupu Vagner, za postizanje svojih spoljnopolitičkih ciljeva.\nSporazumom o izgradnji ruskog pomorskog logističkog centra na teritoriji Sudana regulisana je izgradnja logističkog centra (punkt materialьno-tehničeskogo obespečeniя – PMTO) u Flamingo zalivu, severno od glavne sudanske luke na Crvenom moru, Port Sudana. Punopravnost sporazuma predviđena je na 25 godina, uz mogućnost produženja na još 10 uz obostranu saglasnost zemalja potpisnica. PMTO se vodi kao logistički centar male veličine sa ekstrateritorijalnim statusom, u kojem je početno dozvoljen istovremeni boravak do 300 pripadnika oružanih snaga Ruske Federacije, uz mogućnost promene. Namena centra biće logistička, a njegova upotreba će biti dozvoljena samo u svrhe podrške ruskih vojnih operacija usmerenih ka održavanju mira i stabilnosti u regionu.\nLogistički centar obuhvataće pomorsku i kopnenu površinu, kao i dokove. Na kopnenoj površini nalaziće se tri kasarne, jedan sanitarno-higijenski i jedan tehnički objekat. Dok na vodenoj površini istovremeno mogu biti usidrena do četiri vojna broda, uz mogućnost raspoređivanja i onih sa nuklearnim pogonom. Iako je sporazumom ograničen broj usidrenih brodova u PMTO, na celokupnoj pomorskoj teritoriji Sudana se na osnovu „Sporazuma o dvojakom ulasku vojnih bordova u luke Sudana i Rusije“ mogu nalaziti još tri vojna broda, uz prethodnu najavu, najmanje sedam dana pre dolaska i uz saglasnost Kartuma. Ovaj sporazum, takođe potpisan krajem 2020. godine biće na snazi pet godina, sa automatskim proširenjem na još pet. Sama mogućnost šireg prisustva ruskih vojnih brodova u teritorijalnim vodama Sudana ukazuje na to da u budućnosti možemo očekivati proširenje logističkog centra u Port Sudanu.\nRaspored prvih objekata koji će se nalaziti unutar zone PMTO (foto: http://publication.pravo.gov.ru)\nPored prethodno pomenutih uslova, sudanske vlasti omogućile su Rusiji besplatan uvoz naoružanja i vojne opreme neophodne za formiranje logističkog centra, kroz svoje aerodrome i luke. Za potrebe odbrane PMTO, navedno je uspostavljanje sistema protivvazduhoplovne odbrane koji će za uzvrat, štiti i vazdušni prostor Sudana. Podvlačenjem ovog uslova, zvanični Kartum osigurao je sebi napredni sistem zaštite koji samostalno ne bi mogao da nabavi.\nRuska Federacija će takođe dozvoliti usidravanje sudanskih vojnih brodova u logistički centar, uz prethodno podneti zahtev, podržavaće sudanske napore u borbi protiv pirata i učestvovaće u združenim pomorskim operacijama potrage i spasavanja zajedno sa sudanskom ratnom mornaricom. Vojno-tehnička saradnja sa Rusijom u velikoj meri će doprineti razvoju oružanih snaga Sudana i pripremiće ih za učestvovanje u potencijalnim regionalnim sukobima.\nUzimajući u obzir prethodno navedene karakteristike PMTO, njenu veličinu, namenu i uslove korišćenja, veoma je teško ne porediti je sa nekadašnjom sovjetskom bazom u Tartusu u Siriji. Osnovana je 1971. godine kao PMTO srednje veličine, sa funkcijom podrške sovjetskoj pomorskoj floti stacioniranoj na Mediteranu. Padom SSSR i jačanjem ruskih interesa u Siriji, baza u Tartusu postepeno gubi funkciju logističkog centra i zvanično, 2017. godine, postaje vojna pomorska baza. Sam PMTO bio je polazna tačka za ruske operacije u Sirijskom građanskom ratu od 2012. godine i za pružanje podrške Asadovom režimu.\nKako su potrebe oružanih snaga rasle, za potrebe Ruske intervencije u Siriji 2015. godine formirana je vazduhoplovna baza Hmejmim u neposrednoj blizini Tartusa. Po uzoru na sirijski model, rusko pravo korišćenja sudanskog vazdušnog prostora i aerodroma otvara veliku mogućnost proširenja misije ruskih oružanih snaga u Sudanu. Ukoliko spoljni interesi Kremlja budu i dalje usmereni ka severoistočnoj Africi, možemo u budućnosti očekivati i formiranje vazduhoplovne baze u Sudanu.\nGlobalno geostrateško žarište\nNakon više neuspelih pokušaja, Ruska Federacija je konačno uspela da postavi svoje korene na jednom od ključnih geopolitičkih položaja na svetu. Zauzimanjem centralnog položaja u Crvenom moru osigurala je svoje prisustvo u regionu koji predstavlja predmet interesa velikih globalnih sila. Do njihovog nadmetanja dolazi, pre svega, zbog značaja pomorsko trgovinske rute koju čine Suecki kanal, Crveno more, moreuz Bab el-Mandeb i Adenski zaliv ali i zbog plodnosti samog regiona. Velike sile svojim prisustvom osiguravaju siguran protok dobara kroz pomenuti transportni koridor i kontinuirano poslovanje svojih partnera i korporacija koje uzimaju učešće u obezbeđivanju resursa od velikog značaja iz nestabilnih zemalja u regionu poput nafte, ulja, gasa i zlata.\nKamioni Ural-4320 privatne vojne kompanije Vagner u Sudanu i Centralnoafričkoj Republici (foto: www.citeam.org)\nSredišnja pozicija Sudana omogućava Rusiji kontrolu ključnih strateških tačaka u regionu, Sueckog kanala i Bab el-Mandeba. Ruski uticaj na severu Afrike će otvaranjem baze doći do posebnog izražaja. Zajedničko prisustvo ruskih oružanih snaga iz baza u Siriji i iz logističkog centra u Sudanu olakšaće realizaciju spoljnopolitičkih ciljeva zvanične Moskve, kao što su pružanje podrške najvažnijim regionalnim partnerima i uspostavljanje sebe kao globalne bezbednosne sile. Sa druge strane, blizina moreuza Bab el-Mandeb olakšaće podršku operacijama u Indopacifiku.\nBudući da Ruska Federacija želi da preuzme vodeću ulogu u borbi protiv pirata u ovom regionu, formiranje logističkog centra u neposrednoj blizini ubrzaće procese snabdevanja. Dosadašnja borbena spremnost ruskih trupa koje su učestvovale u pomorskim operacijama protiv pirata nije bila na zavidnom nivou, jer je put do najbliže pomorske baze, u Tartusu, podrazumevao dugo putovanje kroz Crveno more i Suecki kanal. Geopolitički značaj blizine Bab el-Mandeba ogleda se u stvaranju protivteže velikim silama koje su formirale svoja vojna uporišta na samom vrhu Afričkog roga, najveći broj njih se nalazi na teritoriji Džibutija. Međutim, uzimajući u obzir da države poput Sjedinjenih Američkih Država, Francuske, Ujedinjenog Kraljevstva i Ujedinjenih Arapskih Emirata imaju više vojnih baza u regionu, ruske oružane snage će morati znatno da pojačaju svoje prisustvo kako bi mogle da im pariraju.\nLogistički centar u Sudanu je prvi korak u formiranju ruskih uporišta na Afričkom kontinentu. Na osnovu izveštaja Ministarstva spoljnih poslova Savezne Republike Nemačke, „Nove ruske ambicije u Africi“, trenutno su na snazi pregovori za obrazovanje vojnih baza u drugim afričkim zemljama, u Centralnoafričkoj Republici, Egiptu, Eritreji, Madagaskaru i Mozambiku.\nLuka Suakin u gradu Port Sudan (foto: Reuters/Mohamed Nureldin Abdallah)\nMeđutim, dovodi se u pitanje finansijski potencijal Ruske Federacije da realizuje izgradnju velikog broja prekomorskih baza. Iako je u Sporazumu sa Kartumom izdejstvovala korišćenje teritorije bez novčane naknade, kao i uvoz opreme i naoružanja kroz sudanske luke i aerodrome bez taksativnih troškova, Rusija se suočava sa drugim novčanim izdacima. Neki od njih jesu slabo razvijena energetska infrastruktura Sudana, kao što je slučaj i sa većim delom Afrike, logistički troškovi opremanja baze i njena sama izgradnja. Na primeru PMTO-Sudan možemo zaključiti da će nerazvijenost afričkih zemalja i ekonomska ograničenja Rusije definitivno usporiti njenu ekspanziju u regionu.\nJoš jedan od presudnih faktora za izbor Sudana kao sedišta pomorskog logističkog centra jeste njegov ekonomski potencijal, pomorske rute Crvenog mora i potencijala tržišta naoružanja severo-istočne Afrike. Kao što je prethodno navedeno Crveno more, zajedno sa Adenskim zalivom, moreuzom Bab el-Mandeb i Sueckim kanalom, čini jednu od najznačanijih pomorsko-trgovinskih ruta, kroz koju protiče oko 10 procenata sveukupne globalne trgovine. Stalno prisustvo ruskih trupa omogućiće zaštitu dobara od pirata, ali i ekonomskih interesa Rusije.\nRepublika Sudan leži na vrlo plodnom području koje obiluje zlatom, prirodnim gasom i naftom. S obzirom na to da Ruska Federacija svoju spoljnopolitičku strategiju, između ostalog, zasniva i na ekonomskim potencijalima inostranih zemalja, sasvim je logično interesovanje za prirodne resurse Sudana. Koristeći nestabilnu bezbednosnu situaciju, od početka razvoja bilateralnih odnosa ove dve države, primećen je porast ulaganja ruskih privatnih kompanija koje se dovode u vezu sa zvaničnom Moskvom i Grupom Vagner, u eksploataciju prirodnih resursa. Neki od primera su rudnik zlata ruske kompanije M Invest, otvoren 2015. godine i aktuelni pregovori za izgradnju ruske rafinerije nafte na teritoriji Sudana.\nIz prethodno navedenog možemo zaključiti da je logistička funkcija PMTO-Sudan u potpunosti zasenjena njegovim geostrateškim značajem. Nakon skoro tri decenije, Ruska Federacija izgradnjom pomorskog logističkog centra ukazuje na svoju rešenost za povratkom statusa globalne sile i svog uticaja u ključnom geostrateškom području, kao što je Crveno more. Dalje razvijanje ruskog prisustva u Sudanu i regionu koji ga okružuje, zavisiće od pravca daljeg razvijanja spoljnopolitičkog interesovanja Rusije, ali i vrlo nestabilne regionalne scene.


Danas i sutra Kuršumlijska gitarijada\npetak, 20. jul 2018. 06:59h\nU konkurenciji 75 bendova iz zemlje i inostranstva, žiri sastavljen od predstavnika "Nišvill" festivala odabrao je 7 bendova koji će se danas i sutra takmičiti na "Kuršumlijskoj gitarijadi", dok će u revijalnom delu prve večeri nastupiti Zabranjeno pušenje, a druge večeri posetioce očekuje i koncert grupe Galije.\nNajava Kuršumlijske gitarijade foto: privatna arhiva\nKako tvrde organizatori, u jakoj konkurenciji koju su činili prijavljeni bendovi iz Srbije, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hecegovine i Makedonije, u takmičarskom delu naći će se 5 bendova iz Srbije i po jedan iz Bosne i Hercegovine i Makedonije.\nU užoj konkurenciji za najbolji bend ovogodišnje "Kuršumlijske gitarijade" naći će se 2 benda iz Kruševca, Pourpur i Radiofoniks, 2 iz Beograda, Kasirke i Sajki Vois, Majdan iz Niša, Multi Cultus iz Banja Luke i Ki bend iz Kumanova u Makedoniji.\nPravo na prijavu imali su svi neafirmisani autorski bendovi, a prijave su stigle iz 34 različita grada iz zemlje i okruženja, što je najveće interesovanje od kada je ponovo pokrenuta ova manifestacija u Kuršumliji. To nama samo govori da smo na dobrom putu i da je konkurencija iz godine u godinu sve jača – kažu organizatori.\nU revijalnom delu "Kuršumlijske gitarijade" nastupiće prošlogodišnji pobednci, Random iz Beograda, kao i treš metal bend Twisted Tales iz Kuršumlije, a svoje nastupe na manifestaciji najavili su i legendarni jugoslovenski rok bendovi poput Zabranjenog pušenja i niške Galije.\n"Kuršumlijska gitarijada" održava se na sportskom igralištu Osnovne škole "Drinka Pavlović" u Kuršumliji, a ulaz je obe večeri besplatan.


Prevencija i borba protiv korupcije - Međunarodna konferencija na visokom nivou o borbi protiv korupcije "Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope"\nMeđunarodna konferencija na visokom nivou o borbi protiv korupcije "Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope"\nPod pokroviteljstvom Predsednika Republike Srbije, g-dina Aleksandra Vučića, dvodnevnu Međunarodnu konferenciju na visokom nivou o borbi protiv korupcije "Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope" organizuju Ministarstvo pravde Republike Srbije i projekat “Prevencija i borba protiv korupcije” koji finansira EU, u Beogradu, 3-5. novembar 2019.\nКao deo aktivnosti EU projekta “Prevencija i borba protiv korpucije”, konferencija će istaći i unaprediti usaglašenost međunarodnih i nacionalnih mehanizama i službi za borbu protiv korupcije i jačanje integriteta, uključujući rezultate specijalizovanih pravosudnih institucija u borbi protiv korupcije u regionu i šire. Opšti cilj Кonferencije je da se ojačaju kapaciteti, definišu nadležnosti i uspostavi jaka saradnja između boraca protiv korupcije, na državnom i regionalnom nivou.\n• G-đa Nela Кuburović, ministar pravde Republike Srbije\n• NJ. E. Sem Fabrici, ambasador, šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji\nКonferencija je usmerena na unapređenje saradnje i sinergiju između relevantnih tela i službi za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji, kao i u drugim državama Jugoistočne Evrope. Institucije za borbu protiv korupcije, specijalizovane i sa adekvatnim resursima, su od suštinske važnosti u borbi protiv korupcije i unapređivanje specijalizaciju službenika i drugih institucija zaduženih za borbu protiv korupcije. Učesnici konferencije će razgovarati o mehanizmima i metodama za borbu protiv korupcije, kao i načinima da se ojača transparentnost i odgovornost javnog i privatnog sektora, sa ciljem da se uništi čudovištepod imenom korupcija.\nMeđunarodna konferencija na visokom nivou o borbi protiv korupcije okupiće ministre pravde, državne/republičke/generalne javne tužioce i rukovodioce državnih tela za prevenciju i borbu protiv korupcije iz: Srbije, Albanije, Austrije, BiH, Hrvatske, Češke Republike, Mađarske, Italije, Crne Gore, Severne Makedonije, Rumunije, Slovačke, Slovenije i Turske.\nPored predstavnika na visokom nivou iz zemalja Jugoistočne Evrope i država članica EU, konferenciji će prisustvovati i predstavnici Republičkog javnog tužilaštva Republike Srbije, policije (specijalnih odeljenja za borbu protiv korupcije), Agencije za borbu protiv korupcije, Delegacije EU u Srbiji i drugih institucija, kao i predstavnici organizacija civilnog društva.\nZa više informacija o konferenciji:\nPlan i program konferencije (PDF)


Putin u javnosti posle dva meseca izolacije zbog korone\nRuski predsednik Vladimir Putin bio je danas na svečanosti povodom državnog praznika, Dana Rusije, u spomen na 12. jun 1990. godine kada je proglašena Deklaracija o državnom suverenitetu Ruske Federacije.\nTo je bio prvi Putinov javni nastup od kada je objavio uvođenje mera izolacije širom zemlje radi suzbijanja korona virusa pre više od dva meseca.\nŠezedsetsedmogodišnji ruski predsednik poslednji put je viđen u javnosti u martu kada je prisustvovao sastanku poslovnih ljudi upravo posle objavljivanja delimičnog obustavljanja rada privrede radi suzbijanja epidemije.\nOn je tada ovlastio regionalne guvernere da odluče o ostakim merama ograničenja, a većina je uvela ;strogu izolaciju karajem marta.\nNa Dan pobede, 9. maja, što je najvažniji praznik Rusije kojim se obeležava poraz nacista u Drugom svetskom ratu, Putin je sam posmatrao paradu garde.\nNekoliko vodećih zvaničnika uključujući premijera Mihaila Mišustina i Putinovog portparola Dmitrija Peskova, bilo je inficirano virusom, ali su ozdravili.\nPutinov portparol se oporavio od korona virusa\nProšlog meseca Putin je naredio da privreda ponovo počne da radi i odredio nove datume za dva glavna događaja koja su bila odložena zbog korona virusa.\nOn je naredo da se parada na Dan pobede, odložena 9. maja održi 24. juna i zakazao za 1. jul glasanje za ustavne amandmane kojim bi njegova vladavina mogla da se produži do 2036. godine.\nVećina regiona u Rusiji je ukinula restriktivne mere, kao i Moskva gde je gotovo polovina ukupnog broja inficiranih.\nNeki stručnjaci smatraju da je to preuranjeno pošto se i dalje dnevno registruje oko 9.000 novozaraženih, a opozicioni aktivisti smaraju da Kremlj ugrožava javno zdravlje zakazivanjem referenduma o promeni Ustava.\nRusija sada ima treći najveći broj zaraženih korona virusom na svetu, 511.000, i 6.715 umrlih.


Tanjug 24. aprila 2019. 12:03\nBEOGRAD – Grčka kompanija “Aktor Sa” ubrzano privodi kraju radove na završetku istočnog kraka Koridora 10, od Niša do bugarske granice, i najavljuje širenje poslovanja na Balkanu.\nKako kažu za Tanjug u ovoj multinacionalnoj kompaniji sa sedištem u Atini, od 2011. godine i prvog angažmana na deonici od Neradovca do Srpske kuće, „Aktor“ je u Srbiju uneo ukupno 72 miliona evra.\nSkoro polovina tog novca uplaćena je u poslednje dve godine, od aprila 2017, s dolaskom Simosa Panajotidisa na rukovodeću funkciju u kompaniji, ali i imenovanjem Aleksandosa Egzarhua na mesto generalnog direktora „Aktora“.\nSamo u poslednje dve godine, kako napominju, kompanija je prebacila iz grčke centrale u Srbiju 35 miliona evra, kako bi uspešno realizovala zacrtane planove u izgradnji deonica auto-puta na kojima je angažovana.\nPrecirizaju da su od 1. aprila 2017. do kraja te godine uneli iz Grčke u Srbiju 19,7 miliona evra, tokom 2018. još 11, 4 miliona i u prva tri meseca ove godine dodatnih 3,7 miliona evra.\nRukovodstvo „Aktora“ trenutno radi na realizaciji plana programa za izmirenje zaostalih dugovanja prema podizvođačima.\nPonosni su na aktivno učešće kompanije u izgradnji i modernizaciji saobraćajne infrastrukture u Srbiji. „Aktor“ je do sada u Srbiji završio deonice Donji Neradovac – Srpska kuća, Crvena reka – Čiflik, Staničenje – Pirot i obilaznicu oko Dimitrovgrada. Sve ove deonice su puštene u saobraćaj.\nNajavljuju i širenje poslovanja na Balkanu.\nNaime, generalni direktor „Aktora“ Aleksandros Egzarhu potpisao je sredinom ovog meseca u Bukureštu sa generalnim direktorom rumunske kompanije za administraciju putne infrastrukture (CNAIR), Narcisom Neageom, ugovor o projektovanju i izgradnji trećeg dela (Lot 3) Bukureštanske obilaznice, dužine 18 km.\nUkupna vrednost tog projekta je 180 miliona evra.\n„Ovim projektom inaugurišemo novu eru u dugoročnom prisustvu ‘Aktora’ na Balkanu. ‘Aktor’ poseduje stručnost, specijalizovanu radnu snagu i finansijsku stabilnost da se nosi sa najzahtevnijim projektima, zadržavajući vodeću ulogu u izgradnji i modernizaciji važnih infrastrukturnih projekata za razvoj jugoistočne Evrope“, kaže generalni direktor „Aktora“ Alekandros Egzarhu za Tanjug.\nKompanija trenutno završava četiri velika drumska i železnička projekta u Rumuniji.\nDva od njih, autoput „Baia Mare – Sighetu Marmatiei“ i deo „Micasasa – Coslariu“ pruge „Brasov – Simeria“ uglavnom su završeni, dok su pruga „Gurasada – Ilteu 2C“ i „Sebes – Turda“ autoput u izgradnji.\nTokom 17-godišnjeg prisustva u Rumuniji, „Aktor“ je uspešno završio devet važnih infrastrukturnih projekata, među kojima je poslednji deo autoputa „Bukurešt – Ploešti“ (A3) koji je otvoren u decembru 2018. godine.\nZa mogući prekid tranzita gasa traže 11 milijardi dolara\nHrvatska: Sabor vratio stara pravila za odlazaku penziju\nZa mogući prekid tranzita gasa Naftogas traži od Gasproma 11…\nNBS prodala 15 mln evra, kurs dinara u ponedeljak 117,6300


Kovačević: "Ova publika je naša pobeda" - Sportske.net\nOduševili ste nas tvitovima, ovako se podržava reprezentacija!Srbija je ponosna na futsalere, četvrti smo u Evropi!Prelepa slika iz Arene pred početak utakmice: "Vi ste za nas pobednici!"''Orlovi'', osvojite tu zlatnu bronzu! (18.30)Kovačević: ''Daćemo sve od sebe da osvojimo bronzu!''\n"Očekivali smo da možemo da napravimo podvig, ali se to nije desilo. Momci su se borili, pokušali su, ali to je tako nažalost. Za mene je to što smo ušli u polufinale jednako kao da smo pobedili", rekao je Kovačević novinarima posle utakmice.\n"Ovo je stvarno veliki rezultat, za nas je uspeh plasman na bilo koje veliko takmičenje, a ući među četiri... Tu nije šampion Italija, pa Portugal. To govori da smo uradili veliku stvar", kazao je Kovačević.\n"Teška utakmica u polufinalu je napravila to da je bilo malo vremena da se oporavimo na pravi način, da budemo mnogo svežiji. Umor je jedan od razloga", naveo je srpski selektor.\n"Već na početku nismo iskoristili prilike, a primili smo dva gola koji ne smeju da se prime. Kada gubite od reprezentacije kakva je Kazahstan teško je vratiti se u igru. To je iscrpljujuća borba sa ekipom koja menja ritam, to rade možda i najbolje na svetu", rekao je Kovačević.\n"U futsalu se poslednjih 10 dana govori i priča mnogo. Napunili smo Arenu pet puta, mnogo dece je na tribinama, to je ogromna stvar koja je učinjena za ovaj sport, to je naša pobeda. Trudićemo se da opravdamo ukazanu pažnju. Nastavićemo da radimo i da se borimo", naveo je Kovačević.\n"Već devet godina radim u Kazahstanu, pet kao igrač i četiri kao trener. Osvojio sam dve medalje sa svojim klubom Kajratom, ali je danas najvažniji dan u mojoj karijeri. Odigrali smo izvanrednu utakmicu, sa sedam golova. Ako je neko sumnjao u Kazahstan, pokazali smo šta smo. Ponosan sam na svoje igrače, oni su heroji", rekao je Kakau.


Skoro polovina RUSA smatra da je rat realan. | Skandalozno\nSkoro polovina RUSA smatra da je III SVETSKI RAT veoma realan u bliskoj budućnosti!\nSkoro polovina svih ispitanika u nedavnoj anketi ruskog javnog mnjenja strahuje da bi pogoršanje odnosa između Rusije i Zapada izazvano aktuelnom krizom u Siriji moglo da se razvije u globalni vojni sukob.\nUdeo onih koji vide veoma veliku verovatnoću za izbijanje III svetskog rata u bliskoj budućnosti iznosi čak 48 odsto dok onih koji smatraju da je ona mala ima 42 odsto, pokazalo je istraživanje centra Levada. Preostalih 10 odsto ispitanika je reklo da ne može da da jednostavan odgovor na pitanje.\nKada su istraživači upitali građane da li smatraju da je moguće da Rusija i Zapad na kraju nađu obostrano prihvatljivo rešenje za krizu, 35 odsto je odgovorilo da je ovaj scenario verovatan ili vrlo verovatan. Trideset devet procenata vidi verovatnoću takvog ishoda kao malu ili veoma malu a 26 odsto je nije moglo da odgovori na pitanje.\nNešto više od polovine, 52 odsto, Rusa je reklo da odobrava učešće svoje zemlje u sirijskom sukobu a 26 odsto je reklo da ima negativan ili veoma negativan stav prema ovome. Manje od četvrtine, tačnije 23 odsto, nije imalo mišljenje o toj temi.\nNivo svesti o situaciji u Siriji i ruskim vazdušnim operacijama protiv Islamske države prilično je visok. Osamnaest procenata je reklo da vrlo pažljivo prati dešavanja u Siriji a 64 odsto da delimično poznaje materiju. Samo 17 odsto nisu bili zainteresovani za vesti iz Sirije.\nSlična anketa sprovedena pre godinu dana od strane nezavisnog Levada centra pokazala da više od 70 odsto ruskih građana podržava vazdušne napade protiv ID u Siriji, a skoro polovina njih su se složili da je pravo Rusije da podržava vladu Sirije demokratski izabranog predsednika Bašara Asada.\nDruga anketa sprovedena ranije ovog meseca od strane državnog istraživačkog centra VTSIOM pokazala je da 73 odsto Rusa veruje da je zapadna kritika borbe protiv terorizma Ratnog vazduhoplovstva u Alepu, u Siriji, neosnovana i predrasuda.\nSamo 6 procenata je reklo da navodi i malverzacije o delu ruske vojske imaju neku osnovu u realnosti.\n(Skandalozno.rs, Izvor: kurir.rs / RT)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Skoro polovina RUSA smatra da je III SVETSKI RAT veoma realan u bliskoj budućnosti!"


Osobe koje reše da rade i nakon sticanja uslova za penziju, odluku donose pre starosti - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Osobe koje reše da rade i nakon sticanja uslova za penziju, odluku donose pre starosti\nEvropsko stanovništvo stari i penzioni sistemi su „na mukama“. Istovremeno, ljudi su sve duže zdravi i sposobni za duži radni vek. Zato se u mnogim evropskim zemljama podiže starosna granica za penzionisanje. Međutim, pitanje je zašto neki ljudi žele, a neki ne žele da rade duže.\nPolitike produženja radnog veka ne treba da budu fokusirane samo na starije ljude jer na odluku kada će se neko penzionisati utiče i to kako mu je ranije tekla karijera, navode naučnici koji istražuju činioce koji utiču na to koliko dugo ljudi rade.\nOdluka se donosi pre starosti\nProfesorka Katrin Komp sa Univerziteta u Helsinkiju dve godine je istraživala zbog čega neko želi da radi i kada stekne uslove za penzionisanje. Odgovor na to pitanje tražila je u celokupnom radnom veku ispitanika, a istraživanje u Finskoj sprovela je u sklopu projekta NoWork koji je finansirala EU.\nNajznačajnije što je Komp utvrdila jeste da se odluka o radu nakon dostizanja granice za penzionisanje donosi mnogo pre starosti. Za to su delom odgovorna iskustva neke osobe u mladosti i srednjim godinama. Posebno zainteresovani za duži radni vek jesu osobe višeg obrazovnog nivoa i na „atraktivnim“ radnim mestima na kojima se pred njih postavljaju izazovni zadaci.\n„Rezultat je da su ljudi na takvim radnim mestima više zainteresovani za rad u poznim godinama“, kaže Komp i dodaje da je dobro zdravlje preduslov za duži radni vek, navodi se u časopisu Horizon.\nPrema njenom mišljenju, politike produžavanja radnog veka zato ne treba da se fokusiraju samo na starije zaposlene.\n„Ljude treba podsticati u mladosti i srednjim godinama, na primer promovisanjem učenja tokom celog života i ohrabrivanjem zdravih stilova života“, smatra Komp.\nKomp sada radi na razvijanju alata pomoću kojeg će se utvrđivati verovatnoća da neko želi duži radni vek. Za početak, Komp analizira trajektorije u karijeri tražeći, na primer, periode nezaposlenosti ili periode u kojima radnici nisu radili jer su se starali o deci. Kasnije će istraživati da li je to u vezi sa godinama penzionisanja.\nTaj alat bi bio koristan penzijskim fondovima i agencijama za zapošljavanje jer bi im omogućilo da utvrde trendove.\n„Tako bi još bilo vremena da se interveniše pre nego što se problemi manifestuju“, smatra Komp.\nCeloživotno učenje podstiče produžetak karijere\nKonrad Turek sa Holandskog interdisciplinarnog demografskog instituta (NIDI) kaže da su obrazovaniji i obučeniji ljudi koji imaju bolje izglede za posao skloniji da rade duže, i kada ostare.\n„To nije uzročna veza već akumulacija prednosti“, pojasnio je on.\nTurek vodi projekat LEEP koji finansira Evropska zajednica, a u okviru koga se razmatra kako da duži radni vek postane poželjniji. Fokus je na ulozi obuke i razvoja u karijeri.\n„Želim da ponudim praktične preporuke kako napraviti politike za učenje tokom celog života sa ciljem da se poveća starosna granica za penzionisanje i da to bude od koristi i zaposlenima i preduzećima“, kaže Turek.\nPresudna uloga poslodavaca\nTurek istražuje i koja je uloga poslodavaca u zadržavanju starijih radnika. Obuke mogu da privuku zaposlene da nastave da rade u kompaniji, ali istovremeno podižu starosnu dob u kojoj se izlazi na tržište rada.\n„Uspeh politike zavisi od delanja i stavova poslodavaca. Oni treba da budu sposobni da efikasno upravljaju i starijom radnom snagom“, naglašava Turek.\nIako se duži radni vek često smatra nepoželjnim, to, smatra Turek, ne mora nužno da bude slučaj, posebno ako ljudi mogu da kontrolišu svoje vreme.\n„Ljudi ne moraju da se drže postojećih pravila rada već mogu sami da uobliče način na koji će raditi“, objašnjava, dodajući da za neke dobitna kombinacija može da bude kraće ili fleksibilno radno vreme.\nUvođenje univerzalnog osnovnog prihoda\nProdužavanje radnog veka nema iste posledice za sve tipove radnika.\nAjne Ni Lejme sa Nacionalnog univerziteta Irske u Galveju kaže da radnicima koji rade u fizički zahtevnim oblastima treba da bude omogućeno da se ranije penzionišu, s obzirom da oni i počinju da rade ranije. Mnogi od njih moraju da rade 50 godina da bi stigli do starosne granice za penzionisanje.\nNi Lejme je istraživala uticaj podizanja starosne granice za penzionisanje na različite grupe zaposlenih kod države u Irskoj i SAD. Ona je intervjuisala po 60 ljudi u Irskoj i SAD o njihovom radnom veku, uključujući žene i muškarce, ljude sa prekarnim i one sa sigurnim poslovima, one koji rade fizički i one koji na poslu uglavnom sede.\n„Cilj projekta su dokazi na osnovu perspektiva i glasova samih starijih radnika“, istakla je Ni Lejme.\nPreliminarni rezultati pokazuju da radnici u obe zemlje nisu spremni da rade i u poznom dobu. Ljudi koji rade na fizički zahtevnim poslovima obično kažu da ih zdravstveno stanje, poput bolova u leđima i nogama, sprečava da nastave da rade. Međutim, u SAD neki akademici kažu da bi bili srećni da rade duže jer uživaju u svom radu koji nije fizički naporan.\nNi Lejme smatra da su promene politike potrebne.\n„Politike su iste za sve. Tako u državnu starosnu penziju idu svi u isto vreme u Irskoj i SAD bez obzira na pol ili zanimanje“, kaže ona.\nTa naučnica veruje da bi idealno rešenje moglo da bude uvođenje univerzalnog osnovnog prihoda, gde vlada građanima redovno isplaćuje određenu sumu za pokriće troškova života.\n„Tako bi se prevazišli mnogi problemi žena, kao i ljudi čiji je rad prekarni“, uverena je Ni Lejme.\nO problemu starenja stanovništva, govori i procena da će 2050. godine šest odsto Evropljana biti starije od 85 godina a 2080. godine odsto prema 2,5 odsto u 2016.\nTags:celoživotno učenjeEvropska unijaistraživanjepenzionisanjeprekarni radstariji radnicistarosna granica za penziju


ČELENDŽER BEOGRAD: Hamad Međedović šokirao 900 mesta bolje plasiranog Nemca\nU meču koji je trajao sat i 46 minuta, presudio je brejk u osmom gemu trećeg seta, posle kojeg je Međedović servirao za najveći trijumf u karijeri, koji mu je doneo 10 bodova i skok za oko 200 mesta na ATP listi.\nOn će u drugom kolu za protivnika imati drugog nosioca i 103. sa ATP liste Fakunda Banjisa iz Argentine, koji je na startu turnira posle preokreta savladao za 36 pozicija slabije rangiranog austrijskog tenisera Jurija Rodionova sa 2:1 u setovima (2:6, 6:1, 6:2).\nMeđedović će sutra u paru sa sunarodnikom Markom Topom u prvom kolu dubla igrati protiv Čeha Romana Jebavija i Igora Zelenaja iz Slovačke.\nNagradni fond ATP čelendžera u Beogradu iznosi 132.280 evra.\nHAMAD MEĐEDOVIĆ ZA "NOVOSTI": Novak me uči tajnama tenisa\nTENISKA ITF LISTA ZA JUNIORE: Međedovićev skok na 32. poziciju\nHAMAD MEĐEDOVIĆ ZA "NOVOSTI": Novak se za sve pita!\n08. 10. 2020. u 20:31\nSENZACIJA NA ROLAN GAROSU: Srbin pravi čuda u Parizu, a nije Novak Đoković\n06. 10. 2020. u 08:11\ntenis Sport Hamad Međedović Čelindžer Beograd


Mihajlović: Sa Svetskom bankom unapređujemo poslovnu klimu u zemlji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mihajlović: Sa Svetskom bankom unapređujemo poslovnu klimu u zemlji\n0Piše: Beta 15. jula 2019. 13.20\nMihajlović je, u razgovoru sa šefom Кancelarije Svetske banke u Beogradu Stivenom Ndegvom i globalnim direktorom za finansije, konkurentnost i inovacije te banke Alfonsom Garsijom Morom, istakla da su ova i naredna godina od velike važnosti za srpsku ekonomiju, te da je po pitanju poslovne klime uradjeno mnogo, ali da je još posla pred državom.\n„Sproveli smo dobre reforme, posebno kada su gradjevinske dozvole i katastar u pitanju, ali to nije dovoljno. Mi smo otvorena ekonomija i izuzetno su nam važne nove investicije, ali i bolja povezanost sa regionom. Pokrećemo novi investicioni ciklus i projekte vredne više od 10 milijardi evra, važno je da imamo konkurentno poslovno okruženje i vaša podrška nam je u tome značajna“, rekla je Mihajlović, navedeno je u saopštenju Ministarstva.\nAlfonso Mora čestitao je na reformama koje su sprovedene u Srbiji i napretku koji je ostvaren na Duing biznis listi o uslovima poslovanja.\n„Impresivno je kako je Srbija napredovala, posebno kada govorimo o gradjevinskim dozvolama i predstavljamo vas kao dobar primer svim drugima kako reforme mogu uticati na poslovno okruženje“, kazao je on.\nDodao je da će pored poslovne klime, ta finansijska institucija da pomogne i oko finansijskog sektora i podrži ekonomiju, ali i pomogne u povećanju konkurentnosti u pogledu obezbeđivanja transporta i trgovine.\n„Projektantske kuće i gradjevinske kompanije mogu dati svoj doprinos, treba da vidimo svi zajedno kako da iskoristimo njihov potencijal i da poslovno okruženje za njih učinimo boljim“, rekao je Ndegva.\nNBS: U saradnji sa Evropskom centralnom bankom u slučaju potrebe dodatna likvidnost u evrima


Na današnjem sastanku u Skupštini Tuzlanskog kantona trebalo je da bude postignut dogovor sa radnicima, koji su zatražili prisustvo i premijera Vlade Tuzlanskog kantona, ali od dogovora i prisustva prvog čovjek kantonalne Vlade nije bilo ništa, javili su federalni mediji.\nZamjenik predsjednika Sindikata Fabrike obuće “Aida” Hasan Užičanin rekao je novinarima da će radnici sutra legalno izaći pred zgradu Vlade Tuzlanskog kantona i tražiti sastanak sa premijerom i ministrima na kojem bi pokušali da riješe nagomilane probleme.\nRadnici “Aide” poručuju vlastima da je situacija u kojoj se godinama nalaze postala neizdrživa. Radni staž nije uplaćivan od 1997. godine, proizvodnje, a ni plate nema.\nIz kantonalne Vlade ranije je saopšteno da se sredinom novembra očekuje upošljavanje radnika “Aide” u dva pogona, što je rezultat nastojanja Vlade Tuzlanskog kantona da za radnike obezbijedi posao.\nRadnici kažu da ne prihvataju polovična rješenja, jer žele da im se ugovore novi poslovi, da budu materijalno zbrinuti, te da im se uveže radni staž i isplati plata.\nMnogi radnici tuzlanskih propalih firmi najavili su da će se pridružiti protestima radnika Fabrike obuće “Aida”.\nBlokada saobraćajnica u Tuzli najavljena je ranije Ministarstvu unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona. Srna


Rasinski okrug » Vesti » Potpisan ugovor sa kompanijom „Kromberg&Schubert“\nPotpisan ugovor sa kompanijom „Kromberg&Schubert“\nU Kruševcu je danas 21. 10. 2016 godine potpisan Sporazum između Vlade i nemačkog investitora, kao i Grada i predstavnika kompanije, o izgradnji fabrike za proizvodnju automobilskih komponenti „Kromberg&Schubert“. Potpisivanju sporazuma su prisustvovali predsednik Srbije Tomislav Nikolić, premijer Aleksandar Vučić, ambasador Nemačke Aksel Ditman, kao i čelni ljudi kompanije.\nUgovor o dodeli podsticaja za izgradnju fabrike kompanije „Kromberg&Schubert“ potpisali su ministar privrede Goran Knežević i vlasnik kompanije Hans Oto Kromberg, a Memorandum o ulaganju u Kruševac gradonačelnik Dragi Nestorović i p redstavnici borda direktora.\nTime je zvanično počela realizacija velike grinfild investicije vredne 29 miliona evra, u kojoj će u narednih pet godina biti posla za 2.500 ljudi.\n„Srećan sam što Srbija sve češće pobeđuje konkurenciju u regionu u privlačenju stranih investitora“, rekao je premijer Aleksandar Vučić i poručio da će „stopa nezaposlenosti pre kraja mandata Vlade biti ispod 12 odsto“, što je na proseku zemalja Evropske unije.\nVučić je u obraćanju rekao da je otvaranje fabrike u početku izgledalo kao nemoguća misija i prazna priča. „Potpisivanje ugovora sa nemačkom kompanijom veoma je važno za celu Srbiju, a ne samo za Kruševac i Rasinski okrug, jer će nova fabrika omogućiti zaposlenje za 2.500 radnika, koji će proizvoditi delove za automobilske gigante poput „Dajmlera“, BMV-a i „Folksvagena“.\nDodao je da se ponosi time što je Vlada u projekat sa „Kromberg&Schubert“ uložila kao podršku 9,5 miliona evra. „Kada budete krenuli u regrutovanje ljudi, videćete da sam govorio istinu. Ovaj grad je prepun inženjera i mašinskih tehničara, radnika željnih da se dokazuju“, rekao je Vučić. Srbija želi još nemačkih kompanija, zaključio je predsednik vlade i poručio da će Vlada svoj posao obaviti valjano i u interesu države, građana i investitora.\nU kratkoj rekapitulaciji, gradonačelnik Dragi Nestorović je podsetio na sve projekte koje grad Kruševac zajednički realizuje sa SR Nemačkom kao partnerom. „Za sve investicije koje su u toku ili će biti ostvarene,veliku zahvalnost dugujemo Vladi,a posebno premijeru Aleksandru Vučiću“, naglasio je Nestorović. Gradonačelnik je najavio i proširenje, odnosno izgradnju novih proizvodnih kapaciteta Henkela, kompanije Cooper tire, početak izgradnje bioenergane, otvaranje Lidla, komercijalnog objekta investicionog fonda “Nepi” dr.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić je istakao da je otvaranje fabrike kompanije „Kromberg&Schubert“ u Kruševcu prava mera sadašnjih odnosa Srbije i Nemačke. Istakao je da treba živeti u sadašnjosti i budućnosti i sarađivati kako bi ljudi živeli bolje.Srbija se četiri godine izvlači iz nevolja u koje je sama sebe dovela“, rekao je Nikolić i dodao da je očigledno da je poverenje koje Srbija ima u svetu uticalo na vlasnika nemačke kompanije da uloži u našu zemlju.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman je izjavio da su nemačke kompanije u Srbiji uložile 1,8 milijardi evra i da zapošljavaju 30.000 ljudi. Izrazio je zadovoljstvo što je još jedna nemačka kompanija došla u Srbiju i dodao da očekuje da će se broj nemačkih investicija povećati.Ditman je ocenio da je Srbija pokrenula značajne ekonomske reforme i da je potrebno da tako nastavi, a, kako je dodao, važna je vladavina prava kako bi investitori imali pouzdano i stabilno poslovno okruženje.\nGrad Kruševac je za izgradnju fabrike obezbedio parcelu od 6,2 hektara na lokaciji Konjički klub na Starom aerodromu i obezbedio prateću infrastrukturu, neophodne priključke za početak gradnje, realizaciju projekta i početak rada budućih postrojenja.\nKako je navedeno u Pismu o namerama, koje je investitor uputio Gradu, u prvoj fazi gradiće se 18.000 kvadrata proizvodnog pogona i 3.000 kvadrata za administraciju, a tokom pet godina, koliko traje prva faza, biće uposleno 2.500 radnika, a u drugoj fazi još 1.500 radnika.\n„Kromberg&Schubert“ je, po rečima vlasnika, porodična kompanija koja se bavi automobilskim komponentama, a vodeći je globalni dobavljač žičnih sistema, kablova i proizvoda tehnologije brizganja. Zapošljava više od 38.000 radnika na preko 30 mesta u svetu.\nPosted in Vesti Tagovi: fabrika, potpisivanje, ugovor\n← 61. sednica Saveta Rasinskog upravnog okruga\n62. sednica Saveta Rasinskog upravnog okruga →


Janjić: Da pokažemo da smo uradili dobar posao u ovih šest nedelja\nEkipa Inđije u okviru 21.kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Bačke Topole, ekipu TSC-a.\nDomaći tim u ovaj meč ulazi sa puno optimizma, nakon dobrog rada tokom pripremnog perioda. Ipak, šef stručnog štaba Aleksandar Janjić ističe da je neophodno dati sve od sebe kako bi se stiglo do bodova u duelu sa jako kvalitetnim i organizovanim protivnikom:\n’’Iskoristio bih priliku da pohvalim igrače za sve što su uradili u zadnjih šest nedelja. Zaista su odradili dobar pripremni period. Trebalo bi da taj pripremni period i njihov težak rad krenu da se naplaćuj, ali biće teško. U ovoj prvoj utakmci, nije kurtoazija, zaista nam dolazi klub koji se za kratko vreme podigao i sada je u rangu naših najozbiljnijih klubova, i organizaciono i timski. Zaista su dobar tim, na svakoj poziciji su jaki. Znaju šta rade, ekipa iza sebe ima jedan stabilan organizovan klub koji sve to gura. Sa druge strane, šest nedelja je iza nas, igramo pred svojom publikom, igramo na svom terenu, stari smo poznanici. Uradićemo sve da dođemo do povoljnog rezultata. Kao što sam rekao i mnogo puta do sada, u svaku utakmicu ćemo ući da pobedimo. Rezultat neće zavisiti samo od nas, jer igramo protiv dobre ekipe, protiv dobrih igrača. Na nama je da uradimo sve, da damo sve od sebe, da pokažemo da smo uradili dobar posao u ovih šest nedelja i da pokušamo da zabeležimo prva tri boda u ovom delu prvenstva.’’


MOSKVA ZAGRMELA NA VAŠINGTON: Svaka vaša letelica iznad Sirije biće naša meta, vaš čin je agresija! • HAPPYTV.RS\nRusko Ministarstvo odbrane saopštilo je danas da će smatrati metom “svaki leteći objekat” iznad Sirije u oblastima te zemlje gde su operativne njene vazduhoplovne snage.\nMinistarstvo je istaklo i da suspenduje saradnju sa SAD u okviru memoranduma o sprečavanju incidenata na nebu iznad Sirije, prenele su agencije.\nRusko ministarstvo se oglasilo nakon što je u nedelju američki avion oborio sirijski vojni avion kod Rake. Koalicija predvođena SAD saopštila je da je američki borbeni avion oborio u nedelju letelicu sirijskih snaga u južnom delu Rake, pošto je ona bombardovala snage koje se bore protiv Islamske države na severu Sirije.\n– Avion sirijskih režimskih snaga ”SU-22” izbacio je u 18:43 sata bombe u blizini boraca Sirijskih demokratskih snaga južno od Tabka i u skladu sa pravilima angažovanja i kolektivne samoodbrane koalicionih snaga, američki ”F/a-18E super hornet” ga je odmah oborio – navedeno je u saopštenju koalicionih snaga.\nDva sata ranije, snage lojalne predsedniku Bašaru el Asadu napale su Sirijske demokratske snage (SDF) u gradu Dža Din, južno od Tabka, stoji u saopštenju. Tom prilikom, kako se tvrdi, ranjen je određen broj boraca SDF i oni su proterani iz grada, prenela je agencija AFP.\n– Letelica koalicije je potom zaustavila napredovanje prorežimskih snaga upotrebom sile – kaže se u saopštenju.


"Crna Gora mora brzo ući u Evropsku uniju"\nPremijeri Crne Gore i Bugarske, Duško Marković i Bojko Borisov\nCrna Gora nakon ulaska u NATO mora velikom brzinom ući u Evropsku uniju, rekao je u ponedeljak u Podgorici predsjednik Vlade Bugarske Bojko Borisov, nakon razgovora sa crnogorskim premijerom Duškom Markovićem.\nBugarski premijer istakao je u Podgorici da je tokom bugarskog predsjedavanja EU Zapadni Balkan bio u fokusu, a da je tako i danas nakon što je Austrija preuzela predsjedavanje Unijom.\nCrna Gora, kako je naveo, do kraja godine ima vremena i šansu da otvori dva poglavlja i u procesu pristupanja mora biti brza, jer su u maju naredne godine izbori za Evropski parlament, nakon čega slijedi formiranje Evropske komisije.\n„Balkan će tada biti na poslednjem mjestu, pa treba iskoristiti vrijeme do kraja godine. Uvjereni smo da Crna Gora nakon ulaska u NATO mora velikom brzinom ući u EU“, ocijenio je Borisov.\nOn je rekao da su Crna Gora i Bugarska partneri u NATO, navodeći da su nedavno u Bugarskoj održane vojne vježbe u kojima su učestvovali i pripadnici Vojske Crne Gore i pokazali veliku spremnost. Borisov je naveo da je za obje države važan razvoj regionalne infrastrukture.\nKomentarišući situaciju u regionu, Borisov je kazao da se nada da će Kosovo i Srbija nastaviti mirovni proces, ali da se Bugarska neće miješati, kao i da će Albanija i Makedonija krenuti svojim evropskim putem\nCrnogorski premijer Duško Marković je kazao da je Bugarska sve vrijeme bila uz Crnu Goru, vjerovala u njenu ambiciju i mogućnosti i pružala, ne samo političku podršku. Sada sve zavisi od sposobnosti Crne Gore da ispuni obaveze, prihvati standarde i obezbijedi njihovu implementaciju.\nMarković je kazao da su Crna Gora i Bugarska najozbiljnije pokrenule priču o regionalnom infrastrukturnom povezivanju koje je važno za ekonomski napredak regiona i poboljšanje kvaliteta života građana.\n„Jadransko – jonski put ušao je u deklaraciju samita u Sofiji, a to se desilo isključujući zahvaljujući Borisovu“, rekao je Marković.\nMarković je naveo da su odnosi dvije države veoma skladni, navodeći da Crna Gora i Bugarska dobro funkcionišu u okviru NATO-a. On smatra da je potrebno pronaći novi prostor za ekonomsko povezivanje.


6. jul 2015. Predsednica Narodne skupštine Maja Gojković sastala se sa predsednikom Kongresa Španije Hesusom Marijom Posadom Morenom\nGojković se sastala sa predsednikom Kongresa Španije\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas u Madridu sa predsednikom Kongresa Španije Hesusom Marijom Posadom Morenom, a na sastanku su razgovarali o unapređenju odnosa dve zemlje, evrointegracijama Srbije i ekonomskoj saradnji.\nGojković je rekla da je Srbija posvećena napretku na putu ka Evropskoj uniji imajući u vidu da su evrointegracije prioritet naše zemlje, i zahvalila Španiji na kontinuiranoj podršci u tom procesu. Gojković je rekla i da očekuje što skorije otvaranje prvih pregovaračkih poglavlja.\nPosada je istakao da Španija nastavlja da podržava evropske integracije Srbije, kao i da je taj put u interesu Srbije. Sa španske strane je rečeno i da je snažna podrška evrointegracijama u Srbiji važna za proces pregovora Srbije i EU.\nPredsednica Skupštine zahvalila je Španiji i na principijelnoj podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije i navela da je Beograd posvećen primeni Briselskog sporazuma, kao i dijalogu sa Prištinom, a Posada je napomenuo da Španija ima čvrst stav po pitanju Kosova i Metohije i da je uvek branila istu poziciju.\nGojković je upoznala predsednika Posadu sa reformama koje Srbija sprovodi u oblasti ekonomije i ukazala da je Skupština Srbije donela mnoge reformske zakone, čiji je cilj poboljšanje privrednog ambijenta i pozvala na veće investicije iz Španije.\nPredsednik Kongresa Španije pozdravio je reforme koje Srbija sprovodi na sopstvenu inicijativu i koje, kako je rekao, našu zemlju približavaju EU.\nGojković je u razgovoru naglasila i da ima prostora da se tradicionalno dobri i prijateljski odnosi Srbije i Španije dodatno unaprede, kako na parlamentarnom planu tako i na polju ekonomije.\nGojković i Posada razgovarali su i o pitanju migranata sa kojima se zemlje evropskog kontinenta suočavaju, kao i o izazovima u borbi protiv terorizma.\nGojković se sastala i sa prvim potpredsednikom Senata Španije Huanom Hozeom Karlosom.


Sutra legitimna sjednica Skupštine STK\nSARAJEVO – Predsjednik Skupštine Spoljnotrgovinske komore BiH Mihajlo Butigan nije optimista da bi sutra nakon legalno sazvane sjednice Skupštine moglo doći do razrješenja problema u ovoj komori.\nDogovorena zajednička gradnja gasovoda za RS\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade RS Milorad Dodik rekao je da je RS u okviru saradnje sa Srbijom obezbijedila određene garantovane količine gasa, te dodao da zajednički treba da se gradi krak gasovoda prema Srpskoj.\nRegulator usvojio zahtjeve posrednika u osiguranju\nBANJALUKA – Na nedavno održanoj Skupštini Udruženja posrednika u osiguranju RS su donešeni prijedlozi za promjenu određenih odluka i pravilnika Agencije za osiguranje RS kao i prijedlozi za promjene zakonskih propisa koji bi olakšali rad posredika u osiguranji.\nSirtaki će preživjeti\nMikis Teodorakis, poznati grčki kompozitor i veliki protivnik vojne hunte, kao da je, u muzičkom, a i u političkom smislu, nagovijestio “zlatne godine” grčkog prosperiteta u Evropi. Od 1964. godine, kada je stvorio sirtaki, njegov ritam postaje za strance simbol grčkog plesa, ali i moderne,\nNelegalno konstituisana Skupština STK\nSARAJEVO – Na konstitutivnoj sjednici Skupštine Spoljnotrgovinske komore BiH, čiji su legitimitet osporili srpski i hrvatski delegati, za predsjednika Skupštine izabran je Džemail Vlahovljak, a za potpredsjednike Ruža Sopta i Ranko Bakić.\nMali akcionari za poništenje privatizacije Fruktone\nBANJALUKA – Predsjednik Saveza udruženja malih akcionara RS Nebojša Jugović izjavio je da se problem preduzeća “Fruktona”, čiji radnici prostestuju u Banjaluci, može riješiti poništavanjem privatizacije preduzeća, s obzirom da vlasnik nije ispoštovao preuzete obaveze iz ugovora o privatizaciji.\nPremije za mlijeko u RS među višim u Evropi\nPRNJAVOR – Premija za mlijeko ekstra klase u RS od 82 feninga po litru kod kojeg je masnoća 3,8 odsto i sadržaj proteina 3,4 odsto među najvišim je u Evropi, odmah iza Hrvatske, Švajcarske i Norveške, izjavio je predsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača i stočara RS\nPovećanje budžeta BiH fiskalno će srušiti FBiH\nSARAJEVO – Federacija BiH imaće deficit od 710 miliona KM ukoliko budžet institucija BiH za narednu godinu bude povećan za 200 miliona KM, što je neodrživo, rekao je federalni ministar finansija Vjekoslav Bevanda.\nVratiti strategiju zapošljavanja u parlament\nBANJALUKA, Ekonomsko-socijalni savjet RS ponovo je danas podržao Prijedlog strategije zapošljavanja RS od 2010. do 2014. godine koji je ranije povučen iz skupštinske procedure, a zatraženo je vraćanje ovog dokumenta na dnevni red prve naredne sjednice Narodne skupštine RS.\nPokrenuto više pogona fabrike Nova Borja\nTESLIĆ – Vlada Republike Srpske u Drvnu industriju “Nova Borja” uložila je do sada deset miliona maraka, a revitalizacijom pogona i otvaranjem novih radnih mjesta pokazala se opravdanom kupovina nekadašnje teslićke fabrike u stečaju.


Tag / KK Trento / Vesti online\nTrinkijerijev Partizan razgalio navijače\nU šestom kolu Evrokupa "crno-beli" pobedili italijanski Trento sa 76:71 (22:7, 14:25, 20:17, 20:22) pred 6.500 gledalaca.\nKako se navodi na klupskom sajtu, ulaznice će se prodavati na stadionu Partizana u Humskoj 1, u kancelariji 220, od 10 do 16 časova, kao i u Tiketlajnu na Novom Beogradu, od 10 do 18 časova.\n22:47 >> 23:05\nPartizan u Italiji: Čanak želi da ponovi igru iz Zagreba\nKošarkaši Partizana otputovali su u torak ujutru u Trento, gde će protiv tamošnjeg kluba početi takmičenje u Evropkupu. Trener Nenad Čanak izrazio je uverenje da tim može do Top 16 faze.\nRaduljica napustio Armani\nItalijani izbacuju klubove zbog Evrokupa!?\nVelika prašina se podigla u Italiji zbog odluka Dinamo Sasarija, Trenta i Ređo Emilije da potpišu višegodišnju saradnju sa Evrokupom, a "Mocart sport" prenosi pisanje italijanskih listova, po...


srijeda, 06 Novembar 2013 02:55\nNa nivou Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona je donesen Plan rada mobilnog tima za kontrolu učesnika u saobraćaju, u kojem su razrađene sve aktivnosti nadzora i kontrole svih segmenata bezbjednosti saobraćaja, sa ciljem unapređenja postojećeg stanje bezbjednosti saobraćaja, te se na jedan novi način pristupilo vršenju kontrola u saobraćaju, kao i provođenju mjera i radnji iz naznačenog plana.\nDonošenju ovog plana i uvođenju novog načina u postupanju policijskih službenika prilikom vršenja mjera i radnji u oblasti bezbjednosti saobraćaja su prethodile detaljne analize ostvarenih rezultata u radu saobraćajnih patrola i njihove učinkovitosti u kontekstu dokumentovanja prekršaja u saobraćaju i sankcionisanju istih.\nIzvršenom analizom svakodnevnih izvještaja o aktivnostima policijskih službenika za protekla 24 sata, te svim poduzetim preventivnim i represivnim mjerama, utvrđeno je da policijski službenici kontrolišu veliki broj vozača i vozila u saobraćaju, gdje se zbog utvrđenih prekršaja propisanih Zakonom o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH izdaje veliki broj prekršajnih naloga, ali da nisu zadovoljavajući rezultati u pogledu strukture sankcioniranih prekršaja, kao i u pogledu primjene člana 25. Zakona o policijskim službenicima Zeničko-dobojskog kantona, naročito u kontekstu nelegalnog prevoza roba, pronalaska nedozvoljenih predmeta, lica za kojim se traga i dr.. Takođe je zaključeno da više policijskih patrola na putevima usporava i opterećuje kretanje i putovanje učesnika u saobraćaju, zbog višestrukih i ponovljenih zaustavljanja i kontrolisanja od strane policijskih službenika, što u konačnici može izazvati nezadovoljstvo kod građana.\nSa ciljem unapređenja postojećeg stanja i otklanjanja uočenih nedostataka, pristupilo se formiranju timova za kontrolu saobraćaja, sa posebnim akcentom na primjenu člana 25. Zakona o policijskim službenicima Zeničko-dobojskog kantona kantona, u kojim su policijski službenici angažovani na kontroli vozila, vozača i lica u vozilu, te pregledu vozila, lica i tereta, sa ciljem pronalaska predmeta koji potiču iz krivičnih djela, narkotičkih sredstava, oružja i municije, lica za kojim je raspisana potraga, lica koja nelegalno borave u Bosni i Hercegovini, kao i u cilju kontrole kretanja roba, transporta opasnih materija, sprečavanja nelegalnog prijevoza u unutrašnjem cestovnom prometu i sankcionisanju počinilaca prekršaja iz Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH.\nPolicijski timovi vrše kontrolu učesnika u saobraćaju na kontrolnim punktovima, na svim magistralnim putevima kao i na auto putu A-1 gdje se, u skladu sa izvršenim procjenama, precizno definišu lokacije, vrijeme i trajanje kontrola. Ovim načinom pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, očekuje se znatno unapređenje rada po svim segmentima policijskih poslova i postupanja. Naznačene aktivnosti se provode od kraja mjeseca oktobra i iste su već dale određene rezultate, u smislu da su zavedenim aktivnostima u nekoliko slučajeva pronađeni i oduzeti predmeti pogodni za nanošenje tjelesnih povreda, pronađeno je i oduzeto 8 noževa, 2 gumene palice, 2 lovačke puške, 5 pištolja, 2 rotaciona svjetla, 1 gasni pištolj, 127 kg duhana, 5 grama opojne droge marihuane, te određena količina drvne mase i uglja. Bitno je naglasiti da su, kada su u pitanju regionalni i lokalni putevi, sistem i način kontrolisanja učesnika u saobraćaju ostali isti, gdje se angažuju redovne policijske patrole na poslovima regulisanja i kontrole saobraćaja.\nTakođe je bitno napomenuti da režim rada i funkcionisanja stacioniranih radarskih sistema instaliranih na magistralnim putevima ostaje isti, kao i rad mobilnih radara. Takođe se nastavlja sa načinom kontrole brzine kretanja i preticanja na mjestima na kojima je to zakonom zabranjeno uz korištenje sistema “ProVida. Naznačajniji aspekt ovog novog pristupa i načina rada u segmentu bezbjednosti saobraćaja jeste taj, da se na ovaj način preveniraju mogućnosti nastupanja slučajeva koruptivnog ponašanja policijskih službenika koji rade na poslovima kontrole i regulisanja saobraćaja. Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona svakodnevno poduzima aktivnosti na otkrivanju i sankcionisanju korupcije i nesavjesnog rada policijskih službenika, te u slučajevima osnovanih predstavki građana sprovodi unutrašnje istrage, nakon čega za utvrđene povrede službene dužnosti policijskim službenicima izriče disciplinske sankcije. Ova Uprava, takođe, poduzima mjere i radnje iz Državne strategije borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije i opredjeljena je u borbi protiv svih vidova korupcije, kako onih iznutra tako i izvana. Naš cilj je da imamo visoko moralne, časne i profesionalne policijske službenike koji će dosljednom primjenom zakonskih propisa i ovlaštenja štititi naše građane i njihovu imovinu, kao i sistem vladavine prava. Naznačene aktivnosti su potvrda ovih opredjeljenja.\nViše iz kategorije: « Troje povrijeđenih u Drivuši Zeničanin poginuo u Lašvi »


Ostale vesti, 08.05.2012, 10:02 AM\nPrema pisanju veb sajta CNET, američki Federalni istražni biro (FBI) pokušava da izdejstvuje zakonske promene koje bi obavezale društvene mreže, email provajdere i P2P servise da omoguće nadzor nad svojim korisnicima.\nTakve zakonske promene bi proširile postojeći federalni zakon kojim su obuhvaćeni operateri mobilne telefonije i internet provajderi. Reč je o Zakonu o komunikacijskoj pomoći snagama reda (Communications Assistance to Law Enforcement, CALEA) koji je usvojen 1994. godine i koji obavezuje telekomunikacijske kompanije, a od 2004. godine i internet provajdere, da moraju omogućiti istražnim organima direktan pristup korisničkim podacima. Do sada su internet kompanije koristile vlastite metode kako bi istražnim organima obezbedile podatke o korisniku ali samo uz nalog za pretres. Sada FBI zahteva vlastiti backdoor ulaz u sisteme ovih kompanija.\nFBI sada želi da predloži amandman na Zakon o komunikacijskoj pomoći snagama reda koji bi omogućio primenu zakona na internet kompanije kao što su Twitter, Microsoft, Yahoo, Facebook i Google. Pored toga, biro želi da se izmenom zakona obuhvate servisi za razmenu kratkih poruka kao što su Apple iChat, AOL Instant Messenger, Gtalk pa čak i chat u okviru Xbox Live.\nFBI želi da ove kompanije obezbede alate za brzo dekodiranje podataka dobijenih nadzorom. To bi značilo da bi agenti FBI lakše mogli da razbiju PIN za zaključavanje smart telefona ili čitaju šifrovane poruke korisnika BlackBerry-ja ili Skype-a.\nNastojanje FBI da još jednom, pošto je to učinjeno 2004. godine, proširi postojeću legislativu u ovoj oblasti je rezultat činjenice da se sve veći broj ljudi okreće komunikaciji preko interneta zbog čega su dosadašnje metode nadzora sve manje delotvorne.\nPrema pisanju CNET-a, FBI se već susreo sa predstavnicima internet kompanija i senatorima kako bi dobio podršku za svoj predlog. Predložene izmene zakona je već odobrilo Ministarstvo pravde SAD a birou sada predstoji teška borba u Kongresu ali i izvan njega, sa grupama i pojedinicima koji se bore za slobodu interneta.


DODIK ŠOKIRAO IZJAVOM: Niko ne može da vjeruje da je ovo rekao – Banjaluka24\nSrpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik izjavio je da je važna briga koju za Republiku Srpsku pokazuje predsjednik Srbije, Aleksandar Vučić i da, kako kaže, razumiju kontekst u kome je on pozvao da se predstavnici Srpske vrate u institucije BiH.\nDodik je za RTS rekao da će razgovarati sa koalicionim partnerima u vlasti, ali i sa opozicijom.\n– Mi ćemo se u februaru vratiti u Skupštinu i razgovarati o ovoj temi -rekao je Dodik i dodao da je i sam predsjednik Vučić iskazao želju da i sa drugima vidi i razgovara na ovu temu.\nDodik je to rekao nakon razgovora sa predsjednikom Vučićem u Beogradu da su predstavnici Republike Srpske iz institucija BiH izašli zbog nametnute odluke o izmjeni krivičnog zakona, koju je donio bivši visoki predstavnik posljednjeg dana svog mandata, u ljeto prošle godine, a na šta, ukazao je, nije imao pravo.\nDodik kaže da je BiH „velika nevolja“ i jedna „retrogradna ideja“.\n– Oni nikada nisu pokazali želju da zajedno sarađujemo na obostranom razvoju i to je dovelo do toga da je međunarodni faktor uveo visokog predstavnika, dao mu neka ovlašćenja navodno, bez ikakvog osnova u sporazumu, danas imamo situaciju da imate (visokgo predstavnika za BiH Kristijana) Šmita koji je došao bez odluke Savjeta bezbjednosti, a u Dejtonskom sporazumu piše da mora da bude imenovan odlukom Savjeta bezbjednosti – istakao je Dodik.\nRekao je i da ne osjeća odgovornost zbog toga što posljednjih dana stižu kritike iz Evropske unije, SAD, Sarajeva, OEBS-a i zbog uskraćivanja drugog dijela pomoći BiH iz EU.


U toku obnova crkve u Lapljem Selu\n06.08.2012 | 14:09 > 08:18\nU Lapljem Selu, kod Prištine, u toku su intezivni radovi na obnovi crkve Svete Petke. Prema projektu, rok za završetak rekonstrukcije je 15. avgust.\nObnova, prema rečima sekretara Eparhije raško-prizrenske Save Šmigića, podrazumeva radove na eksterijeru crkve i uređivanju porte. “Renovira se kompletna fasada crkve, menja se krovna konstrukcija i umesto starog lima postavlja se novi bakarni. U planu su radovi u krugu porte i oko nje, rade se prilazne staze i ograđuje asfaltni put i parking”, kazao je otac Sava KIM radiju.Otac Sava se zahvalio onima koji su pomogli uređenje, a vernicima se obratio sa molbom da dobrovoljnim prilozima pomognu ovaj proces.“Jako je bitno da objavimo narodu da je finansijer EU, niko drugi i da pozovemo narod da pomogne obnovu i sanaciju crkve u Lapljem Selu. Apelujem da ne budu sebični već da pomognu a da se manu priča ko obnavlja, šta i ko radi”, dodao je otac Sava.Sredstva za rekonstrukciju crkve izdvojila je EU preko svoje kancelarije na Kosovu, na osnovu projekta opštine Gračanica, kaže savetnik gradonačelnika te opštine Nebojša Perić.“EU je izdvojila blizu 100 hiljada evra za obnovu crkve. Angažovano je 50 nezaposlenih ljudi, od toga 30 sa teritorije opštine Gračanica. Radi se o ljudima koji se nalaze na tržište rada, što je bio jedan od uslova da se projekat realizuje”, rekao je Perić KIM radiju.Poslednji radovi, pre tekućih, na crkvi Svete Petke u Lapljem Selu obavljeni su još devetesetih godina. Hramovna slava biće liturgijom obeležena u sredu, 8. avgusta.\nčetiri + četiri = Komentare sa govorom mržnje, rasnim i nacionalnim uvredama, pretnjama, osvrtom na nečiju ličnost i privatan život, nepristojan rečnik, uvredama na račun Radija KIM ili bilo kakav nezakonit sadržaj ne objavljujemo. Bez obrazlaganja odluka, Radio KIM zadržava pravo da komentare, koje redakcija oceni kao neumesne, skrati ili ne objavi. Mišljenja autora komentara ne predstavljaju stavove redakcije.


Gostinske vile „Krastavac“\nPerazića Do, Crna Gora\nMilivoje Andrić, dia\nIzuzetno zanimljiva i naglašeno eksponirana lokacija budućeg kompleksa nalazi se neposredno pored metoha manastira Reževići. Već sama blizina značajnog arhitektonskog kulturno – istorijskog spomenika ima velikog uticaja na arhitekturu i tipologiju budućeg objekta. Autorski koncept i ideja je u opredeljenju, da pored eksponirane i očuvane arhitekture manastira sa tradicionalnim paštrovskim kamenim zidovima, ne ponavlja arhitekturu kuće - koja bi konkurisala manastirskom artefaktu, nego da imitira arhitektoniku zida – «medje», koja je karakteristična na prostoru maslinjaka, izmedju kompleksa manastira i naše lokacije. Opredeljenje za arhitekturom zida, smatramo opravdanim, jer time favorizujemo arhitektoniku i geometriju «vrtače» koja je karakteristična za ceo lokalni prostor i za tipologiju primorskog okruženja. Dakle, u arhitekturi našeg kompleksa dominira kameni zid, radjen od kamena iz neposrednog okruženja i zelena horizontalna ploha terena koja je istovremeno krov, terasa, žardinjera ili bašta. Ovde je debljina sloja zemlje 70 cm te je to profil koji može da primi i jače mediteransko rastinje, a da istovremeno bude i dobar termički izolator.\nFunkcija objekta je organizovana kroz 4 kaskadirana nivoa ukopana u teren tako da se minimalno primeti gradjevinska intervencija. Novi objekat bi, kada izraste zelenilo na terasama – kaskadama trebalo da deluje kao nastavak – produžetak manastirskih medja i vrtača. Pristupni plato je organizovan kao kontrolisani parking za 5 vozila sa pergolama za zasenčenje. Na tom nivou se nalazi ulazni hol sa liftom i stepeništem, do svih donjih nivoa i svakog pojedinačnog sadržaja kompleksa. Ovde je organizovana i terasa – vidikovac sa pozicijom za moguće lociranje roštilja i privremene letnje kuhinje sa sudoperom.\nNa sledeća dva donja nivoa (četvrtom i trećem) organizovana je gostinska vila i jedan luksuzni apartman na svakom spratu. Autor smatra da je funkcionalno ispravno: gostinsku vilu i apartman projektovati u jednom nivou, a u ovom slučaju topografija terena i arhitektonska organizacija to omogućuju.\nGlavni sadržaji gostinske vile se organizuju oko atrijuma sa malim «džakuzi» bazenom. To su u denivelaciji: kuninja, trpezarija, dnevni boravak i radna soba. Spavaći blok, zbog sopstvenog mira je projektovan izolovano, kao zasebni deo. Luksuzni apartman je radi mogućeg pripajanja ovom prostoru organizovan pored dnevnog boravka na istom nivou. Svi funkcionalni sadržaji vile i apartmana imaju istu, široku orijentaciju i pogled, te je to rezultat jedne ovakvog razvijanja podužne forme, paralelne brdu i usečene u njega. Na donjem (drugom) nivou ispod rezidencijalnih jedinca smešteni su svi zajednički sadržaji za okupljanje i zabavu za društvo. Projektovan je dnevni boravak, kuhinja, obedovanje, «barbeque», terasa sa dvorištem – atrijumom i baštom, bazenom, stonim tenisom, teretanom, saunom, podrumom za vino...\nNajniži – prvi nivo je predvidjen za garažu sa 6 parking mesta, tehničkim prostorima i stanom za domara. Svi nivou su medjusobno povezani stepeništem i liftom, i obezbedjen je pristup za invalidna lica. Na delu prema manastiru je projektovano spoljno stepenište koje se spušta do izvora «Krastavac» oko kojeg je organizovan mali plato sa sedenjem.\nVidljiva arhitektura se iskazuje kao kultura zida – primorskog – paštrovskog, podzida karakterističnog za ceo prostor. Kada se u predvidjenim kaskadama uzgaji zelenilo, horizontale će biti prekinute zelenim fonom, te će to stvarati utisak potpune uklopljenosti nove strukture u teren i profil brda.