U pripremi novi Renault Kadjar\n4 Jun 2021 - 06:30 Top secret Link\nRenault Kadjar prve generacije ispunio je misiju - uspeo je da se na tržištu izbori za svoju poziciju, uprkos snažnoj konkurenciji u klasi kompaktnih SUV modela, uključujući tu i sestrinski Nissan Qashqai.\nKako piše B92, druga generacija stiže 2022. i deliće mehaničku platformu sa aktuelnim modelom Qashqai, čija je najnovija verzija debitovala početkom ove godine.\nNovi Kadjar trebalo bi po prvi put da ima i elektrifikovane pogonske sistem, s obzirom na prisutnu tendenciju smanjenja emisija. Za početak, očekuje se da će Kadjar deliti motorizaciju sa Nissanom Qashqai. To znači da će na raspolaganju biti 1.3-litarski turbo-benzinac obogaćen lakom hibridnom tehnologijom od 12 V. Ovaj motor se kod Nissan može dobiti u dve verzije, slabijom sa 140 KS (103 kW) i 240 Nm i jačom sa 158 KS (116 kW) i 260 Nm.\nOsim njega, tu je i 1.5-litarski e-Power hibrid koji se razlikuje se od većine klasičnih hibrida na tržištu po tome što je benzinski motor samo u funkciji generatora električne energije, a ne šalje snagu direktno na točkove.\nOvakvo rešenje omogućava da automobil mnogo bolje ubrzava od samog starta, poput čisto električnih modela. Druga prednost u odnosu na automobile koji imaju samo elektromotor je u tome što vozač neće morati da brine da li će mu se isprazniti baterija ili da li će imati gde da je napuni. Takođe, umesto da čeka 30-ak minuta na brzom električnom punjaču, može za par minuta da napuni rezervoar benzinom na svakoj pumpi i brzo nastavi putovanje.\nKao generator struje u verziji e-Power služi 1.5-litarski benzinski motor, a za pokretanje točkova elektromotor sa 190 KS (140 kW) i 330 Nm maksimalnog obrtnog momenta.\nPored ovih pogonskih sistema koji se koriste u Qashqaiju, Renault Kadjar bi mogao da ima i klasičan hibrid sa 1.2-litarskim 3-cilindarskim benzincem, ali i plug-in hibrid ukupne snage oko 280 KS, u čijem srcu je 1.5-litarski benzinski motor a kome pomažu dva elektromotora.


Marija Janjušević Branimir Nešić Radoš Pejović Milan Parezanović Srboljub Mickić Marko Stefanović Miljojko Jelić Zoran Pavlović Zoran Mićić Borivoje Petrović\nPetak, 24.08.2018 18:24\nHajde da malo pogledamo u istoriju i vidimo kako smo se to do sada razgraničavali. Sadašnji sukob na tlu Kosova i Metohije između Srba i Albanaca (Šćipetara - Arbanasa) koji su došli sa Kavkaza, prvo na Siciliju 980. godine a pod pobunjenim vizantijskim vojvodom Đorđem Manijakom na srpsko tle 1043. traje sa prekidima više vekova, sa pojačanim spinovanim intenzitetom osnivanjem Prizrenske lige 1873. godine podstaknute zakulisnom Vatikanskom, Bečkom i Londonskom kuhinjom.\nŠest velikih sila je 1913. godine formiralo Kneževinu Albaniju, iz razloga da Srbija ne bi imala izlaz na more. Ustavna monarhija Kraljevina Albanija bila je od 1928. do 1937. protektorat Kraljevine Italije. Ovaj čin ustanovljenja Ustavne monarhije bio je nastojanje da se Albanija nadoveže na srednjovekovnu vladavinu Skenderbega iz 15. veka iako se dobro zna da je najveći "albanski" junak Skender beg Kastriota bio po rođenju Srbin pravoslavne vere, Đurađ Kastriotić, da je njegov otac sahranjen u pravoslavnoj crkvi u Lješu a telo njegovog brata čuvaju srpski monasi u jednom od pirgova manastira Hilandara.\nDolaskom komunista na vlast 1945. godine i nametanjem „bratstva i jedinstva“ sa svojim dojučerašnjim dželatima bili su ugroženi svi i svuda srpski interesi, a naročito na Kosovu i Metohiji. Pod maršalskom antisrpskom palicom Josipa Broza Tita uvedena je Zabrana povratka Srbima na Kosovo i Metohiju odakle su ih tokom 2. Svetskog rata proterali Musolinijevi fašisti. To je bio samo nastavak anti - srpske i antipravoslavne politike. Geografski prostor Kosmeta je do 1946. godine obuhvatao teritoriju samo 15 od sadašnjih 30 opština. Ostale opštine su bile deo stare Srbije!\nDa li sadašnja Vlada Republike Srbije i predsednik ne vide poučeni ovim hiljadugodišnjim iskustvom da niko nema pravo da predaje, prodaje i trguje sa teritorijom sopstvene države i da se na taj način neće moći zadobiti nikakav a kamoli trajni mir? Naš narod lepo kaže „daj mu mali prst uzeće ti čitavu šaku“. To nam se desilo, na žalost, sa Albancima. Upravo vođenjem takve puzajuće politike, politike bez nacionalnih državnih ciljeva i interesa moramo biti svesni da će nam Albanci preuzeti i Vranje. U ime svoje generacije koja se rađala pod bombama predsednikovih sadašnjih savetnika i prijatelja, odgovorno tvrdim da ćemo biti daleko sposobniji za rešavanje problema Kosova i Metohije od prethodnih političkih generacija koje su se hipnotisano zaklinjali u mrtvog maršala („I posle Tita - Tito“).\nDobrosav DevićSavet omladineAlbanijaAlbanciTitoĐorđe ManijakVučićKavkaz


Nedostatak kvalifikovanih radnika glavna kočnica za domaće preduzetnike - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNedostatak kvalifikovanih radnika glavna kočnica za domaće preduzetnike\nPre nekoliko godina teško da je moglo da se pretpostavi da će se i u Srbiji, gde je bila dvocifrena stopa nezaposlenosti, govoriti o nedostatku radne snage, a sada to postaje glavna kočnica razvoja preduzetništva. Ta tražnja ne može da se zadovolji uvozom jer i sve susedne, a ne samo razvijene evropske zemlje, imaju isti problem.\nManjak radnika tera pojedine evropske kompanije da preuzimaju druge firme u regionu, kako bi obezbedile potreban kadar da prošire poslovanje i pripreme se za period kad će biti još teže doći do ljudi koji imaju potrebnu struku. Vlasnici tih kompanija tvrde da im je radna snaga vrednija od imovine i da su spremni da plate premiju za dobro obučene radnike.\nAnaliza Evrostata je pokazala da je nedostatak radne snage u trećem kvartalu 2018. godine ograničavao proizvodnju u čak 83 odsto mađarskih industrijskih preduzeća i da je isti problem imala polovina poljskih, i 44 procenta preduzeća u Češkoj.\nViše menadžera nego vozača\nAnkete u Srbiji potvrđuju da 75 odsto preduzetnika smatra da je jedan od najvećih izazova za dalji razvoj njihove kompanije pronalaženje i angažovanje kvalifikovane radne snage. Među njima je Ljiljana Karaklajić, generalni direktor firme „D Express“, koja navodi da je stanje na tržištu rada sada takvo da ne samo da nije moguće naći kvalifikovanu radnu snagu, nego je veoma teško naći bilo kakvu radnu snagu.\n„Vrlo je jednostavno – ulaganja u bilo koji drugi aspekt poslovanja, unapređenje procesa, modernizacija, ili nešto dugo, dovode do povećanja obima posla, ali sve to polako pada u vodu ako nema dovoljno ljudi da taj rast i razvoj isprate. Kada pričamo konkretno o delatnosti kojom se ja bavim, a to je transport i kurirska dostava pošiljaka, već duže vreme celo tržište ide ka situaciji u kojoj smo danas. Profesionalni vozači su veoma traženi u Evropi i Americi, višestruko više plaćeni, što mi sa trenutnom cenom usluge u Srbiji ne možemo ni da sanjamo da ispratimo. Najčešće su to mladi ljudi koji se lako odluče da odu na par godina i rade dan i noć, u ne baš idealnim uslovima, kako bi zaradili i uštedeli da bi se po povratku u Srbiju skućili i bavili nečim drugim. U poslednje vreme često pomislim da je vozačka dozvola za C kategoriju trenutno vrednija i traženija od diplome bilo kog fakulteta“, kazala je Karaklajić za „Biznis i finansije“.\nOna se u potrazi za kvalitetnim radnicima snalazi tako što oglašava slobodna radna mesta kroz različite kanale komunikacije, nudi dobre uslove rada, povećala im je i početnu zaradu, preduzima sve što je u njenoj moći da stvori uslove rada koji će potencijalnim kandidatima odgovarati.\nNa pitanje da li školstvo prati potrebe privrede u vreme digitalizacije i savremenog načina poslovanja, odgovorila je da je veći problem što školstvo ne osluškuje potrebe privrede za određenim profesijama. „Potrebno je poboljšati komunikaciiju privrede i školstva, proizvoditi obrazovne profile koji su u deficitu i sa gotovo sigurnim zaposlenjem nakon završenog školovanja, fokusirati se na dualno obrazovanje, revidirati nastavne programe da bi odgovarali onome što tržište rada traži. Zatim, podizati ugled profesija koje su u deficitu, zanatlija, majstora raznih vrsta. To su sada, a tek će biti, ljudi koji su dobro plaćeni i traženi. Jasna mi je želja roditelja da im deca budu fakultetski obrazovana, i danas je to postalo jedna od najlakših stvari za ostvariti, ali zar nije bolje razmišljati praktično i izbeći da vam dete postane još jedan diplomac bez posla, kad mogu biti uspešni preduzetnici? Diplomiranih menadžera bez praktično primenjivih znanja nam ne manjka“, ukazala je Ljiljana Karaklajić.\nDodaje da bi volela da može da napravi „zalihe“ zaposlenih, ali nažalost to nije izvodljivo iz više razloga, što praktičnih, što finansijskih. „Konkursi za nova zapošljavanja su zato uvek otvoreni. Razgovori se obavljaju i u slučaju da je u datom momentu mesto za koje su kandidati konkurisali popunjeno, a sačuvane kontakt podatke koristimo da kandidate ponovo pozovemo čim se otvori nova prilika za zaposlenje. Trenutno su nam potrebni i kuriri i magacioneri, tako da smo otvoreni za sve zainteresovane kandidate“, kazala je direktorka i vlasnica „D Express“-a.\nPotvrdila je da su u firmi, da bi se obezbedio i zadržao kvalitetan kadar, povećane zarade, a profitabilnost svedena na minimum, ali je istakla da „takva mera ima svoje granice“. Logično je da će se sa dobrom radnom snagom vremenom profitabilnost vratiti na željeni nivo, „a bez dobre radne snage je svakako nema. Ja bih volela kada bih mogla još da povećam zarade, i to će se u budućnosti i dešavati, jer su radnici naša najveća vrednost, a kada im pokažete da cenite njihov rad i kada oni to osete, i finansijski i ljudski, dobri rezultati će neminovno doći“, kazala je Karaklajić.\nDarko Budeč, osnivač i direktor kompanije „Buck“, koja se bavi industrijskim dizajnom i proizvodnjom svetiljki ističe da je na problem nedostatka odgovarajuće radne snage ukazivao i pre nekoliko godina. „Sad je svima jasno da će za dve do tri godine to biti problem koji će za mnoge preduzetnike postati najveća smetnja poslovanju i mnogo toga treba da se već sada preduzme, jer će tada biti kasno i problem će biti nerešiv“, rekao je Budeč za „Biznis i finansije“.\nPo njegovoj oceni, školstvo u Srbiji može da obezbedi dobre radnike, ali je pitanje kako ih zadržati u zemlji jer im se nude bolje plate u drugim zemljama, i o tome bi preduzetnici trebalo da svakodnevno razmišljaju i planiraju kakvi će im kadrovi biti potrebni najmanje u roku godinu do dve.\n„Preduzetnici treba da rezervišu mlade ljude na vreme, dok se još školuju, i obučavaju ih za posao kojim će se baviti kad dobuju diplomu“, preporučo je Budeč, koji primenjuje taj recept i ne očekuje da će u narednim godinama nedostajati radnici njegovoj kompaniji koja zapošljava oko 100 ljudi, među kojima je najviše inženjera, tehničara i visoko kvalifikovanih radnika. Zaposleni u „Buck“-u ne napuštaju često firmu da bi se zaposlili u inostranstvu, u proseku jedan u tri godine, ali ne odlaze ni u druge firme u Srbiji jer su, po rečima Budeča, dobro plaćeni i bave se poslom koji ih profesionalno ispunjava. „Dešava se da moji radnici odu u stranu firmu ali se i vraćaju, bez obzira što su tamo možda dobili veću platu, jer se kod nas drugačije radi, tu se dobro osećaju“, rekao je Budeč.\nI Ivana Stanković, predsednica udruženja Ekobag, prvog ekološko-socijalnog preduzeća u Srbiji koje se bavi izradom torbi od bilborda i zapošljava žene starije od 50 godina, žali se da gubi silno vreme da nađe krojačice, iako je očekivala da će one čakati u redu za posao.\n„Jedva obezbedim po nekoliko krojača, nudim dobre uslove, ali nema zainteresovanih, što je teško poverovati. Ali ne gubim nadu, pišem nove projekte za dalji razvoj brenda, a porudžbine ne prestaju da stižu. Lakše ubedim finansijere da me podrže, nego nezaposlene žene da prihvate posao. Spremna sam i da ih obučavam koliko god treba. Teško je zamisliti da u Beogradu i okolini ne mogu da nađem žene koje su domaćice ili su ostale bez posla koje hoće da šiju, ali je nažalost tako. Ja sam po prirodi uporna i optimista i nastaviću da ih ubeđujem da za njih imam ponudu koju ne treba da odbiju“, kazala je Stanković za „Bisnis i finansije“.


Užice u prvih šest meseci ostvarilo suficit budžeta od 215.000.000 dinara - Užice Oglasna Tabla\nUžice u prvih šest meseci ostvarilo suficit budžeta od 215.000.000 dinara\nUžički odbornici usvojili su šestomesečni izveštaj o izvršenju Odluke o budžetu grada. Prema podacima iz izveštaja, užički budžet je u ovom periodu ostvario suficit od 215 miliona dinara, saopšteno je na sajtu grada. Polugodišnji izveštaj pokazuje da je ovogodišnji budžet realno isplaniran jer se ostvareni prihodi kreću oko 47% što je blizu idealnog ostvarenja.\nUsvojen je Akcioni plan koji obuhvata uključivanje građana u proces donošenja odluka o načinu trošenja sredstava koja se prikupljuju od poreza na imovinu. Ovim Planom, koji obuhvata period do 2021. godine, treba da se podstakne veće uključivanje građana u proces donošenja odluka o trošenju sredstava koja se u budžet prikupe po ovom osnovu. Njegovi osnovni ciljevi su bolje i kvalitetnije informisanja građana, uspostavljanje razvijenog i primenjivog mehanizma konsultacija građana i njihovog aktivnog učešća, kao i stvaranje boljih uslova za popis imovine, naplatu poreza i budžetiranje prikupljenih sredstava.\nPrihvaćenom odlukom o naknadi dela troškova boravka dece u predškolskoj ustanovi čiji je osnivač pravno ili fizičko lice predviđeno je da grad sufinansira boravak dece koja idu u te ustanove u iznosu od 50% od ekonomske cene vrtića.\nOdbornici su se složili sa tim da se Užice kandiduje za domaćina MOSI igara 2021. godine, kao i sa izmenama programa poslovanja javno komunalnih preduzeća Bioktoš i Niskogradnja.\nData je saglasnost i Savetovalištu Jefimija da može upotrebiti grb grada Užica za izradu zastave za svoju akciju „Daj pedalu raku“, zatim da se produži mandat dr Danijeli Marinković na mesto vršioca dužnosti direktora Doma zdravlje Užice, kao i na izmene u sastavima Nadzornog odbora Aerodroma Ponikve i u Komisiji za izbor direktora javnih preduzeća čiji je osnivač grad.


Đukanović: Crna Gora treba da ima svoju pravoslavnu crkvu • RTK\nĐukanović: Crna Gora treba da ima svoju pravoslavnu crkvu\nCrna Gora treba da ima svoju pravoslavnu crkvu, koja bi bila odvojena od Srpske crkve i Srbije da bi učvrstila svoj nacionalni identitet, izjavio je Milo Đukanović za AFP.\nĐukanović je to rekao povodom protesta koji u Crnoj Gori traju duže od mesec dana, a koje organizuje Mitropolija crnogorsko-primorska Srpske pravoslavne crkve, nezadovoljna usvojenim Zakonom o slobodi veroispovesti.\n"Dugotrajne tenzije u vezi s tim problemom eksplodirale su kada je vlada u decembru usvojila zakon koji bi mnoge najstarije manastire i crkve mogao da pretvori u državnu imovinu u Crnoj Gori, što je pokrenulo masovne proteste", piše agencija, preneo je portal Frans24.\nĐukanović u intervjuu francuskoj agenciji optužuje sveštenstvo SPC da potkopava njegove napore na konsolidaciji 14-godišnje nezavisnosti zemlje.\n"Srpska pravoslavna crkva je među važnim instrumentima koje ideolozi koriste u velikosrpskom nacionalizmu protiv Crne Gore, protiv crnogorske nezavisnosti, protiv njenog nacionalnog, kulturnog i verskog identiteta", kaže Đukanović.\nAgencija navodi da je njegova namera da po ugledu na ukrajinsku pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori formira autonomnu pravoslavnu crkvu Crne Gore, što bi, kako tvrdi Đukanović, "ujedinilo sve pravoslavne vernike, i one srpske i one crnogorske nacionalne pripadnosti".\nPodseća se da je crnogorska pravoslavna crkva registrovana početkom 90-tih godina prošlog veka, nepriznata od pravoslavnih centara moći, kao i da je njen uticaj još uvek slab, a vernici malobrojni.\nDok Đukanovićeva vlast brani novi Zakon, SPC je tokom poslednjih mesec i po dana mobilisala desetine hiljada učesnika protesta, koji se održavaju dva puta nedeljno širom Crne Gore, zemlji sa oko 620.000 stanovnika, dodaje agencija.\nSveštenici, kažu, optužuju vladajuću stranku da se priprema za pljačku crkava i manastira, kojih je više od 600 i smešteni su na veoma lepim lokacijama.\nĐukanović, kojeg opisuju kao pronicljivog političara koji je Crnu Goru doveo do nezavisnosti, kaže da sveštenstvo SPC u svemu tome "vešto manipuliše" vernicima.\nOn, dodaje AFP, tvrdi da će crkve ostati otvorene za upotrebu pravoslavnim vernicima, nakon primene Zakona, mada, kako navode, ne krije želju da konačno onemogući svaki uticaj Beograda na Crnu Goru.\nZa Đukanovića je, kažu, stvaranje crnogorske crkve "logični" korak, koji sledi nakon proglašenja crnogorske nezavisnosti.\n"Vođeni smo ... nespornom potrebom da dovršimo duhovnu, državnu i socijalnu infrastrukturu koja će ojačati svest građana o sopstvenom identitetu", rekao je Đukanović i dodao da je "posrbljavanje Crne Gore neprihvatljivo".\nCrkveno pitanje, navodi agencija, podstaklo je osetljive rasprave o identitetu i veoma komplikovanom istorijom Srbije i Crne Gore i to uoči parlamentarnih izbora koji će biti održani ove godine.\nTakođe, ističu, produbljene su podele u parlamentu, gde se Đukanovićeva vladajuća DPS suočava sa prosrpskom opozicijom koja je na strani SPC.\nDodaje se da neki analitičari optužuju Đukanovića da je ovaj verski problem iskoristio da bi uzburkao emocije i odvratio pažnju od drugih problema koji su se gomilali tokom godina njegove vladavine.\nKao probleme navode niske zarade, rasprostranjenu korupciju, pretnje medijskim slobodama koje su i prepreka na putu Crne Gore ka Evropskoj uniji, gde očekuje da će biti primljena 2025.\nDrugi, pak, kažu da je Đukanovićeva dominacija na vlasti tokom koje je povremeno bio premijer, a povremeno predsednik i koja traje već tri decenije - zapravo glavna prepreka demokratizaciji Crne Gore.\nĐukanović, međutim, poručuje da njegovi protivnici "greše" ako očekuju da će im on vlast predati bez izbora.


Ilon Mask, osnivač kompanije Tesla, najavio je otpuštanje devet % radnika, čime bi bez posla moglo da ostane njih najmanje 3.300 prenose mediji.\nTakav potez opravdao je pokušajem smanjenja troškova i postizanja održive profitabilnosti.\nAkcije Tesle porasle su za 3,2 posto nakon vesti o otpuštanju, a cene akcija na berzi su dostigle 342,77 dolara.\nŽele još više automobila\n“Doneli smo ove odluke procenom specifičnih veština i sposobnosti svakog pojedinca u kompaniji”, napisao je Mask u elektronskoj poruci koju su dobili svi zaposleni u Tesli.\nInvestitori pritiškaju kompaniju da ubrza proizvodnju svog Modela 3, Teslinog luksuznog automobila.\nMask je napomenuo da smanjenje broja zaposlenih neće uticati na pokušaj da proizvede više automobila tog modela.\nRanije je potvrđeno da je proizvodnja Modela 3 dostigla 3.500 automobila nedeljno, no kompanija želi da do kraja meseca poveća proizvodnju na 6.000 automobila u sedam dana kako bi pokrila gubitke na svakom proizvedenom automobilu.\nMask je rekao da je težnja ka profitabilnosti, a samim tim i smanjenju broja radnih mesta, bila teška odluka struktura koje upravljanju Teslom.\nBez profita 15 godina\n“S obzirom na to da Tesla nikada nije ostvario godišnju dobit u skoro 15 godina postojanja, profit očito nije ono što nas motiviše”, nastavio je Mask.\n“Ono što nas pokreće je naša misija da ubrzamo tranziciju ljudi na održivu, čistu energiju, ali nikada nećemo ostvariti tu misiju, osim ako na kraju ne pokažemo da možemo biti profitabilni”, zaključio je.\nTesla je američka automobilistička kompanija sa sedištem u Palo Altu, u saveznoj državi Kaliforniji. Proizvodi automobile na električni pogon i ukupno zapošljava najmanje 37.000 ljudi.\nIzvor: Al Jazeera, Agencije, Gde investirati


antiruska propaganda - Sputnjik Srbija\nStejt department krenuo u borbu protiv Sputnjika\nAmerički Stejt department objavio je izveštaj o „osnovama ruske propagande“. Među medijima koji su im zasmetali se našao i Sputnjik. Ruska ambasada u Vašingtonu smatra da taj izveštaj ima za cilj da „uguši“ zvanične predloge Moskve o obnavljanju saradnje sa Amerikom.\nAmbasada Rusije u Sjedinjenim Američkim Državama izjavila je da, dodeljivanjem nagrade za antiruske članke, organizacioni odbor Pulicerove nagrade preuzima veliku odgovornost izdvajajući antiruske materijale čije su tvrdnje više puta osporavane.\nDžeremi Korbin je prvi lider Laburističke partije koji otvoreno istupa protiv NATO-a, piše londonski „Tajms“. Prema pisanju lista, britanski političar ne samo da je u više navrata kritikovao NATO nego je i izbegao odgovor na pitanje da li London treba da pomaže saveznicima u slučaju „ruske invazije“.\nRusija vodi doslednu politiku kada je reč o sprečavanju protivpravne delatnosti na internetu i u više navrata je saopštila da je spremna za široku međunarodnu saradnju u borbi protiv sajber-kriminala, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije, odgovarajući na publikaciju irskog lista „Ajriš tajms“.\nSezona lova na ruske veštice\nIzjednačavanje ruskih medija sa propagandom islamskih terorista i pozivi da se oni koji daju izjave za ruske medije javno žigošu treba da osudi svako kome je stalo do slobode govora, smatraju analitičari.\nZapad već poslovično kasni. Nije uspeo da se izbori ni sa „ruskom propagandom“, a na vrata mu, prema najavama iz Pekinga, združenim snagama kuca zajednički rusko-kineski medijski brend. To će reći da se Sjedinjenim Državama kao bumerang vratio sopstveni recept korišćenja „meke moći“ u ovladavanju svetom.\nNajnoviji film „Beba Bridžit Džons“, poslednji iz serijala o dogodovštinama simpatične Engleskinje, iskorišćen je za antirusku propagandu. Da li se na taj način brane demokratske vrednosti?\nRazvijanje antiruske kampanje u Turskoj predstavlja pripremu turskog stanovništva za intenziviranje vojne delatnosti u Siriji, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nNije tajna da zapadne zemlje na Balkanu imaju veliki interes, što pokazuje i činjenica da su gotovo sve države na ovim prostorima ili članice EU ili su kandidati za članstvo u toj organizaciji.\nSAD povećava budžet za propagandu protiv Rusije\nAmeričke vlasti odlučile su da će povećati budžet za finansiranje informacione propagande protiv Rusije za četvrtinu, izjavio je zamenik državnog sekretara SAD Bendžamin Zif.


NVO „Komunikacija za razvoj društva“ – CSD organizovala je još jednu akciju podele humanitarnih paketa za najugroženije porodice na teritoriji opštine Ranilug.\nCSD je u saradnji sa opštinskim odeljenjima koja se bave socijalnom i zdravstvenom zaštitom, centrom za socijalni rad, kao i sa postojećim nevladinim organizacijama koje se bave humanitarnim radom, sastavila listu najugroženijih članova, kao i porodica pogođenih pandemijom, ove opštine. Njima su dostavljeni paketi humanitarne pomoći koji su u sebi sadržali osnovne prehrambrene proizvode i sredstva za higijenu.\nPodela prehrambrenih i higijenskih paketa organizovana je u okviru projekta “Program podrške Opštini Ranilug u sprečavanju širenja pandemije Covid 19”. Cilj ovog projekta jeste organizovanje jake kampanje na teritoriji cele opštine Ranilug i pružanje podrške svim institucijama a pretežno zdravstvenim , kao i pružanju+e pomoći stanovništvu i ugroženim grupama kroz set inovativnih, informativnih, obrazovnih i humanitarnih aktivnosti.\nPomenuti projekat podržan je od strane Opštine Ranilug kroz program “,,Ublažavanje posledica i upravljanje situacijom nastalom pandemijom korona virusa COVID – 19 u oblasti zdravstva, socijale, obrazovanja, poljoprivrede i u drugim oblastima“.\nOsim predstavnika CSD-a i volontera koji su angažovani u akciji podele paketa na teritoriji ove opštine učestvovali u akciji su učestvovali i predstavnici ove lokalne samouprave.


Zašto niko ne prodaje više projektora od Epsona - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tTehnikaIT\tZašto niko ne prodaje više projektora od Epsona\nby Administrator 22. februara 2016.\nVeć četrnaest godina zaredom, Epson drži vodeću poziciju u segmentu projektora, sa najvećim udelom na tržištu za projektore od 500 lumena i više. Interni podaci kompanije koji pokazuju ukupan obim prodaje na tržištima Srbije, Crne Gore, Hrvatske i Slovenije pokazuju da u je u trećem kvartalu 2015. godine Epson prodao više od bilo kog konkurenta u regionu. Za ovakav uspeh zaslužan je način na koji Epsonovi projektori proizvode sliku, tačnije, 3LCD tehnologija koja obezbeđuje jednako visoke vrednosti za jačinu bele svetlosti (WLO) i svetlosti u boji (CLO), koje zajedno daju najjasnije i najvernije slike na tržištu.\n“CLO za krajnjeg korisnika znači blistave boje i realistično prikazane slike. 3LCD tehnologija ispunjava očekivanja koje korisnici imaju u odnosu na DLP modele sa jednim čipom, čak i kod naprednijih modela koji se koriste u većim prostorijama”, izjavio je Renato Vinćenti, menadžer proizvoda za poslovne korisnike za Istočnu Evropu, Balkan i Grčku u kompaniji Epson Italia.\nU eri multimedijalnih prezentacija u ultra-jarkim bojama, HD videa i animacija, jačina bele svetlosti (koja se obično navodi u lumenima), sama po sebi više ne predstavlja najbolji način za donošenje odluke o tome šta kupiti. Zaista, u našem raznobojnom svetu, jačina boja je podjednako značajna, ako ne i značajnija.\nRazvoj industrijskog standarda za merenje jačine izlazne svetlosti u boji (CLO) koji je objavljen 2012. godine uticao je na to da danas industrija prepoznaje značaj CLO karakteristike i njen uticaj na kvalitet slike.\nJačinu boje delom određuje tehnologija kreiranja slike koju projektor koristi. DLP rešenja sa jednim čipom u većini projektora poslovne klase često ne uspevaju da dostignu ovaj cilj, pa umesto toga isporučuju samo oko trećine navedene jačine svetlosti u lumenima kada je u pitanju CLO. A kupci koji zahtevaju sliku visokog kvaliteta trebalo bi da obrate pažnju na to da 3LCD isporučuje triput svetlije boje u poređenju sa DLP modelima sa jednim čipom koji navode sličnu vrednost u lumenima.\nIako postoji mnogo faktora koje treba uzeti u obzir prilikom kupovine projektora, kao što su rezolucija, jednostavnost upotrebe, robusnost i prenosivost, uvek se kao ključni kriterijumi pojavljuju i kvalitet slike i jačina svetlosti. Svetle i intenzivne boje su takođe prepoznate kao važan aspekt kvaliteta slike, jer sadržaj postaje sve zasićeniji bojama, a tržište je spremno za novi način posmatranja boja.\n Izvor: Futuresource Consulting Limited za period od 2001. do 2015.\n Izvor: interni Epson podaci\nEpson projektorikompanija epsonlaserski projektori


Fedor Žugić (17), najveći talenat crnogorske košarke, promovisan je kao igrač nemačkog Ulma.\nŽugić je minule sezone sa seniore budućnosti odigrao nekoliko vrlo zapaženih partija, pokazao da zaista izrasta u velikog igrača, ali Podgoričani nisu uspeli da ga zadrže jer je košarkaš odlučio da prvi profesionalni ugovor ipak potpiše za strani klub.\n- U Ulmu ću imati priliku da se razvijam na vrhunskom evropskom nivou. Imaću jedinstvene uslove za trening i priliku da radim sa trenerom Jakom Lakovičem, koji je i sam igrao na najvišem nivou. Jedva čekam da počnem da igram sa timom i da nastupam pred navijačima - rekao je Žugić za klupski sajt.\nU Ulmu su dočekali "nebrušenog dijamanta".\nKK Budućnost Fedor Žugić KK Ulm Košarkaški transferi\n14:21 NOVO SA APENINA: Smotra italijanskog filma u Beogradu\n14:20 POČETAK U KLUPAMA: Pčelarstvo za mališane u Pirotu


"Kratak susret s Trampom, ne želim da pravim spektakl" - BIGportal.ba\n“Kratak susret s Trampom, ne želim da pravim spektakl”\n25 Septembra, 2019 25 Septembra, 2019 032\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u Njujoprku da je pozvao predsednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa da poseti Srbiju.\nVučić je izjavio da su Sjedinjene Države zainteresovane za rešavanje “kosovskog čvora”, jer ne žele da to ostane zamrznut konflikt u narednih 10 ili više godina, a taj stav je i u interesu Srbije.\n“Ono što bih istakao kao pozitivno je što sa Amerikancima može da se razgovara racionalno, bez obzira što neke naše ideje neće prihvatiti, ali žele da čuju i trude se da nađu rešenje, a ne da apriori osuđuju Srbiju”, rekao je Vučić.\nAli, to što Amerikanci ne žele “zamrznut konflikt” na Kosovu i Metohiji je takođe u interesu Srbije, kaže Vučić, jer je pitanje kada taj “zamrznuti konflikt” može da se “odmrzne”, odnosno da postane samo – konflikt.\n“I zbog ličnih odnosa, sutra će Gvatemala da vodi računa i o našim interesima, kao i mi o njihovim”, rekao je Vučić.\nZa govornicu UN staće i čovek koji se nalazi u centru najnovije američke oluje


Posjeta MMF-a Federalnom zavodu PIO/MIO - Klix.ba\nbiznis Posjeta MMF-a Federalnom zavodu PIO/MIO\nPosjeta MMF-a Federalnom zavodu PIO/MIO\n12.11.2011. u 10:20\nU okviru posjete misije MMF-a Federalnom zavodu za PIO/MIO, u Sarajevu je jučer održan sastanak na kojem su prisustvovali direktor Federalnog zavoda za PIO/MIO Zijad Krnjić i šefica sektora za ekonomsko-finansijske poslove Anica Krešić, te predstavnik MMF-a Javier Kapsili.\nCilj ovog sastanka je bio upoznavanje MMF-a s trenutnom finansijskom situacijom u Zavodu, te finansijskim planom za 2012. godinu.\nDirektor Zijad Krnjić je informirao predstavnike Međunarodnog monetarnog fonda s trendom porasta doprinosa temeljem izvršenja finansijskog plana od 1. januara do 30. septembra ove godine, koji su veći za 4.3 posto u odnosu za isti period prošle godine.\n-Bitno je istaći i to da Federalni zavod za penzijsko i invalidsko osiguranje nema neizmirenih obaveza, dok ima potraživanja za neplaćene doprinose, saopćeno je iz Federalnog zavoda PIO/MIO.\nMMF je također upoznat s reorganizacijom radnih mjesta unutar Zavoda koja ce stupiti na snagu 1. januara 2012. i koja će podrazumijevati i smanjenje broja zaposlenih za 15 posto, što će automatski značiti i manje rashode za FZ PIO/MIO.


Među njima su Džon Ralston Sol, Đerđ Konrad, Andrej Bitov, Kristofer Houp, Ana Blandijana, Drago Jančar, Alek Popov, Ejdrijen Klarkson, Amir Or, Ekbal Baraka, Hosam Nasar, Titos Patrikios, Anastasis Vistonitis, Mohamed Salmavi, Dimitar Baševski, Aleksej Slapovski, Vang Điaksin, Dionis Sjotis i Nelofer Pazire.\nBeograd se ove nedelje transformisao u grad pisaca, sa kojima svi zainteresovani mogu da razmene ideje o literaturi i svetu u kome živimo, a koji oni sa pažnjom prate i tumače.\nNa više lokacija u Beogradu (u Kulturnom centru GRAD, Dvorani Kulturnog centra Beograda i na balkonu Narodnog pozorišta) odvija se književni festival pod nazivom ,,Oslobodi reč" u okviru kojeg pisci uživo čitaju stihove i odlomke iz dela.\nU okviru programa ,,Pisac u gradu" autori potpisuju knjige i razgovaraju sa čitaocima u knjižari Beopolis. Ovaj program se odvija svakodnevno od 13.00 do 15.00 časova sve do 16. septembra.\nU toku skupa biće organizovan besplatni književni bioskop u Beogradu i Novom Sadu. Na projekcijama na Cvetnom trgu i u novosadskom Kulturnom centru biće prikazane neke od najuspelijih filmskih ekranizacija literarnih dela.


pravosudje.ba | Značaj sinhroniziranog djelovanja tužilaštava i policijskih agencija u odnosima sa javnošću\nZnačaj sinhroniziranog djelovanja tužilaštava i policijskih agencija u odnosima sa javnošću\n(Sarajevo, 27. mart 2019.) – Visoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH), u okviru projekta “Podrška pravosuđu u Bosni i Hercegovini - Jačanje tužilačkih kapaciteta u sistemu krivičnog pravosuđa” (Projekat), održalo je 26.3.2019. godine regionalnu konferenciju "Saradnja tužilaštava i policije u segmentu odnosa s javnošću" za glasnogovornike tužilaštava, policijskih agencija u Bosni i Hercegovini i novinare.\nCilj konferencije bio je, kroz razmjenu iskustava iz regije, napraviti analizu stanja i dati preporuke za unaprjeđenje saradnje policije i tužilaštava u segmentu odnosa s javnošću.\nKonferenciju je otvorio predsjednik VSTV-a BiH Milan Tegeltija koji je u svom obraćanju istakao važnost kvalitetnog informisanja putem saradnje sa medijima.\nPored domaćih uvodničara, glasnogovornika Kantonalnog tužilaštva Kantona Tuzla Admira Arnautovića i glasnogovornika Tužilaštva BiH Borisa Grubešića, panelisti konferencije bili su i regionalni stručnjaci u oblasti odnosa s javnosti, Martina Mihordin, glasnogovornica Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, Dragana Unković Maljević, savjetnica za odnose s javnošću u Kabinetu Vrhovnog državnog tužioca Crne Gore i Tomo Zorić, sekretar Državnog vijeća tužilaca Srbije.\nZaključci konferencije, koji će poslužiti kao osnova za dalje unapređenje odnosa sa javnošću tužilaštava i policijskih agencija, su sljedeći:\nOdnosi s javnošću u tužilaštvima i policijskim agencijama ovise o pristupu rukovodioca tužilaštva i policijske agencije što može rezultirati pozitivnom ili negativnom slikom u javnosti. Imajući u vidu navedeno, potrebno je uspostaviti standarde odnosa s javnošću u svakom tužilaštvu i policijskoj agenciji.\nKonferencija je prepoznala kao dobru praksu formiranje koordinacionih timova sastavljenih od osoba zaduženih za odnose sa javnošću - predstavnika policije i tužilaštava za praćenje složenih predmeta i zajedničkog nastupa u javnosti.\nPotrebno je nastaviti inicijativu za regionalnom saradnjom u segmentu saradnje policije i tužilaštava u oblasti odnosa s javnošću.\nPotrebno je raditi na ujednačavanju prakse u saradnji policije i tužilaštava u odnosima s javnošću. Utoliko je potrebno napraviti pregled dobrih praksi u ovoj oblasti i multiplicirati ih.\nPotrebno je dosljedno primjenjivati odredbe iz etičkih kodeksa, radi održavanja pozitivne percepcije tužilaštava i policije u javnosti.\nPotrebno je osigurati redovnu edukaciju osoba zaduženih sa odnose s javnošću u tužilaštvima i policijskim agencijama, koja će omogućiti efikasno postupanje u skladu sa savremenim komunikacijskim trendovima.


Uz mnoge pogodnosti za klijente, Sberbank otvorila svoju renoviranu ekspozituru u Dečanskoj\nNastavljajući sa daljom modernizacijom svog poslovanja, Sberbank Srbija otvorila je svoju renoviranu ekspozituru u Dečanskoj 4 u Beogradu, pruživši svim klijentima mogućnost da na tom mestu koriste različite usluge Banke i dobiju stručnu podršku Sberbank savetnika u mnogo prijatnijem, lepšem i komfornijem ambijentu.\nTim povodom, Sberbank je za svoje klijente koji tokom februara posete ekspozituru u Dečanskoj pripremila i specijalnu ponudu keš, stambenih i kredita za refinansiranje, kao i znatno atraktivniju kamatnu stopu za Sberbank štednju.\nUz sve to, Sberbank je pripremila i vredne novčane vaučere za kupovinu u svim Merkator prodajnim objektima (Roda, Idea i Merkator hipermarketi) i to za sve klijente penzionere koji do 20. februara otvore tekući račun u renoviranoj ekspozituri u Dečanskoj i prebace svoju penziju ili do tog datuma u ovoj ekspozituri dobiju neki od povoljnih Sberbank keš kredita ili kredita za refinansiranje.\n- Modernizacija naše ekspoziture u Dečanskoj je samo dodatna potvrda rešenosti Sberbank da u narednom periodu intenzivno unapređuje svoje poslovanje, kao i da klijentima pružamo mogućnost da se u našoj banci osećaju prijatno i komforno. U mesecima koji slede, Sberbank će nastaviti sa digitalizacijom svojih usluga i uvođenjem novih servisa, ali i daljim unapređenjem svojih tradicionalnih usluga i načina saradnje sa klijentima uz stalnu želju da naše ekspoziture budu uvek otvorene za klijente za koje smo uvek tu da ih saslušamo, posavetujemo i podržimo – istakao je Miodrag Stojanović, izvršni direktor Sektora za prodaju i distribuciju Sberbank Srbija.


N1 info\t17.05.2019 20:20\nŠpanski teniser Rafael Nadal plasirao se u polufinale Mastersa u Rimu pobedom nad sunarodnikom Fernandom Verdaskom u dva seta.\nNadal je protiv Verdaska slavio sa 6:4, 6:0, posle jednog sata i 39 minuta igre. Na taj način, ‚kralj šljake‘ je obezbedio susret sa Grkom Stefanosom Cicipasom, kojem je Rodžer Federer predao meč bez borbe zbog povrede.\nSam početak meča nije nagoveštavao da će Nadal uspeti da ga prelomi već u prvom setu. Verdasko je napravio brejk u prvom gemu, njegov sunarodnik je pokušao da mu uzvrati odmah, ali nije uspeo. Stariji od dvojice Španaca je novu šansu da oduzme servis rivalu imao u trećem gemu, međutim, Nadal se odbranio i polako počeo da preuzima kontrolu.\nBrejk je napravio u šestom gemu, zatim su usledili relativno sigurni gemovi, pre nego što je spasao tri brejk šanse Verdaska. Ispostavilo se da je na taj način i prelomio meč, pošto mu je u narednom gemu oduzeo servis, a potom vezao i narednih šest gemova. Poslednje trzaje Verdasko je pokazao u trećem gemu, kada je imao tri prilike za brejk, ali je posle toga osvojio samo dva poena.


Post-pandemijski pristup obrazovanju - Kosovo 2.0\nPiše Nora Nimani Musa - 24.05.2022\nMože li Kosovo da popravi svoj sumorni učinak na međunarodnim testovima?\nUprkos tome što su mu uzastopne vlade u posleratnom periodu navodno davale prioritet, kosovski obrazovni sistem je i dalje disfunkcionalan i smatra se jednim od najlošijih u Evropi. Neophodno je hitno uvesti suštinske promene na svim nivoima kako bi se razrešile dugotrajne strukturne manjkavosti, poput malih školskih budžeta, loše infrastrukture, neodgovarajućih i/ili zastarelih nastavnih programa i udžbenika, kao i izostanak obuke za stručno osposobljavanje nastavnika, posebno u oblasti tehnologija.\nNajjasniji pokazatelj nezavidnog stanja u kosovskom obrazovnom sistemu odavno se vidi u slabim rezultatima učenika ostvarenim na međunarodnim standardizovanim testovima, poput Programa za međunarodno ocenjivanje učenika (PISA), testa koji sprovodi Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD). Test ocenjuje obrazovne sisteme mereći stepen znanja i veština učenika-petnaestogodišnjaka širom sveta. Kosovski učenici su prvi put u testiranju PISA učestvovali 2015. i rangirani su u poslednjih pet zemalja od 70 država-učesnica, a u regionu se nalaze na zadnjem mestu.\nPoslednje rangiranje poslužilo je kao alarm za buđenje namenjen nastavnom kadru na Kosovu. Ova zemlja je 2018. po drugi put učestvovala u testiranju PISA, a iako su rezultati učenika u čitanju i matematici bili podjednako slabi, njihov učinak u nauci bio je još gori. PISA testiranje za 2022. je u toku, ali će rezultati biti dostupni tek naredne godine. Uprkos tome što je javnost sve svesnija da je neophodno poboljšati rezultate stečenog znanja i veština učenika, malo ko je optimista kada su u pitanju ovogodišnji rezultati, posebno imajući u vidu aktuelne strukturne probleme i devastirajuće posledice koje je pandemija ostavila na držanje nastave i učenje u protekle dve godine.\nJedan od aktuelnih strukturnih problema odnosi se na državni nastavni plan i program, koji je pretrpeo brojne slabo koordinisane izmene. To je dovelo do toga da se u učionicama nastava drži prema novim smernicama, uz stare udžbenike koji nisu usklađeni sa novim nastavnim materijalom jer se kasnilo sa procesom publikovanja. Tako je nastala konfuzija u učionicama, nastava je potkopana, a proces učenja narušen.\nIako nastavnici pokušavaju da dokuče novi kurikulum i nove udžbenike, pandemija je stanje mnogostruko otežala, primoravajući nastavnike da se istovremeno prilagode držanju nastave na daljinu. Kada je pandemija bila na vrhuncu, kosovsko Ministarstvo obrazovanja, nauke, tehnologije i inovacija (MESTI) predvodilo je primenu metoda držanja nastave na daljinu u saradnji sa školama i ostalim prosvetnim institucijama. To podrazumeva kreiranje video-zapisa sa nastavnicima emitovanih na nacionalnoj televiziji, kao i priprema nastave pomoću platformi poput Zoom-a i eShkollori-ja.\nKosovski obrazovni sistem i dalje je disfunkcionalan i rangiran kao jedan od najlošijih u Evropi.\nU celom ovom haosu, nova generacija đaka-prvaka pripremala se da krene u školu. Nažalost, njihov prvi dan u školi nije bio obeležen onim uobičajenim uzbuđenjem koje nastaje kada se upoznaju sa vršnjacima i nastavnicima. Još je veći izazov bio da se naviknu na onlajn nastavu bez prethodnog iskustva sa normalnim školovanjem. Ovi problemi su dodatno pogodili decu u kućama sa nestabilnom ili slabom internet-konekcijom i decu kojoj kod kuće često druge stvari odvraćaju pažnju.\nKao što je to obično slučaj, učenici prvog razreda uče alfabet, čitanje, pisanje i kako da reše osnovne matematičke probleme, pa im je, prema tome, neophodan direktan nadzor nastavnika i roditelja/staratelja. Suprotno tome, onlajn časovi uvedeni tokom pandemije bili su skraćeni, u trajanju od oko 30 minuta – umesto standardnih 45. To je značilo da ne mogu sve teme da se obrade, niti je moglo biti reči o učinkovitom angažmanu učenika u nastavnim aktivnostima; između ostalog, nisu dobili povratne informacije nastavnika niti bili ocenjivani na odgovarajući način.\nUzastopne kosovske vlade pažnju su usmeravale na izgradnju novih školskih objekata, a ne na razvoj kapaciteta za držanje nastave u postojećim školama. Dok nove školske zgrade niču, u prosvetnim institucijama širom Kosova vlada nestašica opreme za potrebe informaciono-komunikacionih tehnologija (ICT), nastavnog materijala, školskih biblioteka i kompjutera.\nOve manjkavosti proizvode direktne posledice po rezultate učenika kada je u pitanju sticanje znanja. Premda se zna za postojanje brojnih međunarodnih organizacija koje obezbeđuju opremu za informaciono-komunikacione tehnologije i ostali neophodni nastavni materijal, ova oprema se uglavnom ne koristi – i to zbog toga što nastavnici nisu obučeni ili im nedostaje solidna internet-konekcija u školama. Ovaj problem je još osetniji u seoskim školama.\nStrateški dokument MESTI-ja za 2017-2021. predlaže rešavanje pojedinih problema, što se navodi u ključnim ciljevima, kao što su, između ostalog, ustanovljenje funkcionalnog sistema za osiguranje kvaliteta u skladu sa međunarodnim standardima, poboljšanje kvaliteta nastave pomoću efikasnog i održivog sistema za stručno osposobljavanje nastavnoga kadra i maksimizovanje potencijala za učenje, sprovođenje nastavnog plana i programa zasnovanog na kompetencijama, kao i korišćenje visokokvalitetnih resursa u nastavi.\nU strategiji se jasno naznačuju glavni izazovi s kojima se suočava kosovski obrazovni sistem, u šta spadaju slab kvalitet državnih testova, analiza rezultata testova i njihovo korišćenje prilikom unapređenja kvaliteta, izostanak sistema za izdavanje dozvole za rad na osnovu učinka nastavnika, nepostojanje obaveznog stručnog usavršavanja za nastavnike, teškoće pri sprovođenju novog nastavnog plana i programa i nedovoljna integracija tehnologija i onlajn resursa.\nDa bi se ovi problemi rešili, u MESTI-ju su pokušali da razviju sistem za stručno osposobljavanje nastavnika, uključujući proces za evaluaciju učinka nastavnika, sprovođenje sistema za licenciranje nastavnika i obuka nastavnoga kadra pre ulaska u učionicu. MESTI planira da proces primene novog nastavnog plana i programa učini glatkijim i da se pozabavi nezadovoljavajućim stepenom integracije tehnologije u nastavni materijal.\nMeđutim, prema izveštaju koji je objavila Kosovska mreža za obrazovanje i zapošljavanje (KEEN) na temu primene strateškog plana za 2017-2021, formiranje programa za stručno osposobljavanje nastavnika i proces izdavanja licenci ipak su do daljnjeg odgođeni. U izveštaju piše i da nema dovoljno podataka o tome da su nastavnici obučeni da koriste elektronske uređaje. Ovaj podatak posebno zabrinjava imajući u vidu evidentnu potrebu za učinkovitim i profesionalnim pružanjem onlajn nastave u toku pandemije.\nU izveštaju KEEN-a se navodi da je novi nastavni plan i program napravio probleme u procesu učenja jer nisu bile dostupne smernice o tome kako koristiti stare udžbenike u skladu sa novim nastavnim programom. Sem toga, MESTI je dao skroman doprinos opremanju škola kompjuterima, infrastrukturom za informaciono-komunikacione tehnologije i ostalim neophodnim pomagalima. Problem jednim delom počiva na tome što – iako većina škola ima internet-konekciju – ona u procesu učenja učestvuje tek u neznatnoj meri.\nMESTI trenutno izrađuje novu strategiju za period 2022-2026. Od presudnog je značaja da se novi dokument neodložno pozabavi stručnim osposobljavanjem nastavnika i efikasnom integracijom STEAM-a (nauka, tehnologija, inženjerstvo, umetnost i matematika) u nastavu i proces učenja. Brojni međunarodno priznati stručnjaci za oblast obrazovanja smatraju STEAM (i njegovog prethodnika STEM) ključnim sastojkom savremenog obrazovanja. Pomoću odgovarajuće strategije i efikasne primene, možemo očekivati da rezultati sa PISA testova budu bolji od turobnog stanja u kom se trenutno nalazimo.\nMeđutim, ne zavisi sve od onih koji u ministarstvu prave nacrt ovog procesa. Direktori škola moraju da omoguće pristup stručnom osposobljavanju i da integrišu informaciono-komunikacione tehnologije u proces učenja – i to u saradnji sa mnogobrojnim partnerima na Kosovu koji se bave organizovanjem obrazovnog procesa. Na Kosovu su aktivni brojni međunarodni donatori koji nude programe stručnog osposobljavanja nastavnika na temu integracije tehnologije u prosvetu, ali i opremaju škole ostalim nastavnim materijalom. Kako bi se izvukla najveća korist od pomenutih donatorskih sredstava, MESTI treba da pokaže da poseduje jasnu i sveobuhvatnu viziju, strategiju i akcioni plan.\nNaslovnica: Majlinda Hoxha / K2.0.\nO autoru/ki Nora Nimani Musa je doktorantkinja na Univerzitetu u Ljubljani, Slovenija. Radi u kosovskoj kancelariji Američkog saveta za međunarodno obrazovanje (American Council for International Education). Trenutno sprovodi istraživanje finansirano preko programa Stipendije za kosovske istraživače i analitičare, uz podršku Kosovske fondacije za otvoreno društvo.


Amerikanci prekinuli niz od dva poraza, Australija pregazila Nigeriju (VIDEO)\nU dvije prijateljske utakmice koje su se odigrale u noći između utorka i srijede, Sjedinjene Američke Države su sa 108:80 savladale Argentinu, a Australija je rezultatom 108:69 pregazila Nigeriju.\nAmerikanci su tako prekinuli niz od dva uzastopna poraza, dok je Australija nanijela prvi poraz Nigeriji poslije dva trijumfa.\nIzabranici Grega Popoviča su od početka u meč ušli silovito i nakon prve četvrtine su imali +14 (33:19). Kasnije su lagano čuvali i uvećavali prednost, imali su nekoliko raspoloženih košarkaša i konačan rezultat je glasio 108:80 u njihovu korist.\nKod pobjednika, najefikasniji su bili Kevin Durent i Bredli Bil sa po 17, dok se na drugoj strani istakao iskusni Luis Skola sa 16 postignutih poena.\n“Kenguri” su još lakše stigli do trijumfa. Pregazili su zahuktalu Nigeriju sa 108:69, a u tome ih je predvodio Kris Gulding sa 21 poenom, dok su se kod poraženih istakli Džoš Okogi i Obi Emegano, koji su brojali do deset.\nPrethodni članakDinamo savladao Valur, Ludogorec bolji od Soligorska\nNaredni članakLavin spektakularnim zakucavanjem demolirao Valeta na obruču (VIDEO)


Ko namerava da se ove zime greje na struju najmanje novca će potrošiti ako bude koristio klima uredaje i TA peći, a najviše ako se bude grejao na kotao za centralno grejanje i razne grejalice, kvarcne peći, kalorifere, uljne radijatore i sl. S obzirom na to da je cena struje u Srbiji i dalje najjeftnija u Evropi (0, 08 evro centi) i da se prema poslednjim najavama neće menjati pre 1. aprila 2015. godine, dakle ne pre završetka grejne sezone, građanima će se isplatiti da koriste klima uređaj kako tokom dana, tako i noću kada je struja tri puta jeftinija.\nPrema podacima Agencije za energetiku, najveći račun za troškove grejanja za narednu grejnu sezonu imaće domaćinstva koja koriste lož ulje, za čiju će nabavku morati da izdvoje 174.000 dinara, kao i ona koja koriste propan butan gas, koji će ih koštati 131.000 dinara. Građani koji će koristiti električnu energiju za različita grejna tela i kotlove za etažno grejanje, izdvojiće približno 106.000 dinara za ovu grejnu sezonu. Za grejanje gasom, troškovi stana od 60 kvadrata su dva do puta manji i iznose 56.300 dinara. Gotovo iste troškove kao za gas imaće domaćinstva koja se greju na pelet - 55.200, ako se sagoreva u pećima konstruisanim za ovo gorivo, kao i građani koji koriste drvo za ogrev, čija je cena 5.800 dinara po kubiku.\nDomaćinstva koja za grejanje stana koriste TA peći imaće takođe niže troškove, koji iznose oko 39.400 dinara, ali samo uz uslov isključivog korišćenja jeftinije noćne električne energije. Svako dopunjavanje peći tokom dana, korišćenjem skuplje struje, značajno uvećava ove troškove, tako da će dopunjavanje dve peći snage od po tri kilovata samo tokom dva sata dnevno, uvećati troškove grejanja za oko 45 odsto.\nGrejanje klima uređajima je za manje stanove najbolji izbor grejanja, pa tako klima uređaji sa standardnom Inverter tehnologijom mogu da zagrevaju kuće i stanove i pri spoljnoj temperaturi do 10 stepeni Celzijusovih ispod nule. Najbolji proizvođači imaju uređaje koji mogu efikasno grejati i do -15 spoljnih temperatura. LG na domaćem tržištu plasira uređaj koji može raditi do -25 C. na jedan uloženi kilovat cas daju 3, 5 kilovata elektricne energije. Poređenja radi, kod kotla koji se takode greje na struju ovaj odnos je jedan prema jedan. Dakle, grejanjem na klima uređaje utrošiće se tri puta manje struje nego kod zagrevanja kotla, što će se naročito očitati na računu za struju.\nZahvaljujući tome što klime za grejanje i hlađenje rade po principu toplotnih pumpi, omogućavaju veću efikasnost i više „grejanja“ od potrošene struje. Inverter klima uređaji konstruisani su tako da rad kompresora prilagođavaju postignutoj temperaturi. U početku klima uređaj radi punim kapacitetom, da bi se kasnije, kako se više približava zadatoj temperaturi rada, potrošnja i broj obrtaja smanjili, čime se postiže ogromna ušteda u odnosu na konvencionalne modele, koji sve vreme rade punim kapacitetom. Na ovaj način Inverter klima uređaji, ne dozvoljavajuci velika odstupanja od zadate temperature, pravi značajne uštede. Primera radi, ako se manji stan, od 25 do 35 kvadrata, greje Inverter klima uređajem, za grejanje će se potrošiti od 8 do 15 kilovata dnevno pri veoma niskim spoljnim temperaturama. Za temperature oko nule ova potrošnja će spasti ispod 10 kilovata, što znači da će cena za mesec dana biti oko 300 kilovata struje, što spada u najjeftiniju zelenu zonu. Sa druge strane, bilo koji drugi način grejanja na struju će sa jednim kilovatom zagrejati maksimalno 10 kvadrata stana.\nČak i stanovi od 60 kvadrata za grejanje mogu koristi Inverter klima uredaje, ali će im za zagrevanje ove površine stana biti potrebna dva grejna tela. Racunica pokazuje da dva klima uredaja sa potrošnjom od 300 do 450 kilovat casa, i u najhladnijim danima mogu biti racionalno rešenje. Ova potrošnja znaci da domacinstva još uvek ne ulaze u najskuplju crvenu zonu, nego da je u jeftinijoj zelenoj i plavoj tarifi, pa ce samim tim i racuni biti niži.\nSvakako velika prednost klima uredaja u odnosu na ostala grejna tela jeste i cinjenica da ih podjednako efikasno možemo koristiti i tokom toplih dana. Takode, osim što štede elektricnu energiju, ne treba zaboraviti i na ekološke karakteristike ovih uredaja. Neke od prednosti koje nude LG Inventer klima uređaji jesu i 3M filteri za vazduh koji efikasno prikupljaju štetan mikroskopski polen i sitne cestice prašine, dok specijalno razradena tehnologija pomaže pri ukljanjanju alergena i virusa iz vazduha. Na taj nacin, LG klima uređaji znatno bolje i efikasnije štite vaše zdravlje, pogotovo kada je u pitanju filtracija vazduha, prikupljanje prašine, uništavanje bakterija i sterilizacija.


CENTRALNA SVEČANOST povodom Dana državnosti održana u Orašcu - Nova Borba\nCENTRALNA SVEČANOST povodom Dana državnosti održana u Orašcu\nU Memorijalnom kompleksu u Orašcu, održana je centralna državna ceremonija obeležavanja Dana državnosti\nSvečanost u Orašcu održana je u prisustvu predsednika Republike Aleksandra Vučića, premijerke Ane Brnabić, predsednika Republike Srpske Milorada Dodika.\nBili su prisutni i ministri u Vladi Srbije, zvaničnici Republike Srpske, predstavnici diplomatskog kora, Vojske Srbije kao i veliki broj građana.\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da je danas veliki dan, dan kada se sećamo naših slavnih predaka, kada se građani sreću kako sa prošlošću, tako sa sobom i sa sadašnjošću.\n"Odajemo počast onima koji su koji su postavili temelje naše moderne države", dodao je Vučić.\n"Imamo i pravo i obavezu da se ponosimo našim precima, ali i obavezu da brinemo o našim potomcima", poručio je Vučić i istakao da moramo da se posvetimo najtežim problemima.\nČestitajući okupljenima Dan državnosti, Milorad Dodik je rekao da nema boljeg mesta od Orašca da okupi Srbe jer, kako je rekao, ono sublimira težnju Srba za slobodom.\nSrbi su sav svoj nacionalni i narodni život proveli u neprestanoj borbi za slobodu i "nisu proizveli samo jednog Karađorđa, nego mnogo znanih i neznanih junaka koji su se borili za slobodu".\nOn je podvukao da su Srbi morali da prođu mnoge zablude, a jedna od njih je Jugoslavija, jer su, kako je rekao, Srbi stvarajući Jugoslaviju hteli da stvore slobodu i za druge, a ne samo za sebe, "da bi ti drugi na kraju u raspadu Jugoslavije stvorili svoje države".\n"Ali i nas vratili Srbiji i danas srpski narod ima dve države – Srbiju i Republiku Srpsku. Ponosno smo okupljeni oko ideje srpskog naroda", naznačio je predsednik RS.\nDodik je ponovio reči predsednika Srbije da ne postoje hrvatski, bosanski ili drugi Srbi, već jedinstven srpski narod – gde god se nalazio i živeo, sa tradicijom, krsnom slavom, jezikom, pismom i srpskim govorom.\nKako je rekao, srpski narod, koji je dao Teslu i mnoge ljude svetskog formata, sa pravom danas može da proslavlja dan Srbije i sve naše praznike i da govori o slobodi, jer smo mi predvodnici te slobode na ovim prostorima "okupljeni pod zastavama Srbije i Republike Srpske".\n"Srpski narod je stradalnički narod prošlog veka, a ovaj vek neka bude vek naše, srpske slobode. Gde god bili, srećan vam praznik Srbije, koji je okupio ovde, u teškim uslovima, posle nekoliko vekova borbe za slobodu i trpljenja, naše pretke koji su doneli odluku o ustanku i bili sposobni da samo nekoliko decenija posle iznedre najsavremeniji ustav tog vremena. To govori o nama i našim potencijalima", zaključio je Dodik.\nSvečanost je počela opelom palim ustanicima koje je održao patrijarh Irinej.\nPredsednici Vučić i Dodik položili su vence na spomenik voždu Karađorđu. Potom je usledio kulturno-umetnički program "Korak ka Evropi".\nTog dana, 1804. godine, srpski ustanici, predvođeni Đorđem Petrovićem Karađorđem, na Zboru u Orašcu odlučili su da pokrenu Prvi srpski ustanak.\nTakođe, 15. februara 1835. godine u Kragujevcu je donet Sretenjski ustav, prvi ustav Srbije i jedan od najdemokratskijih i najliberalnijih ustava tog vremena.\nU svom obraćanju, predsednik Vučić je poručio da Srbija, slave i laureate, proslavlja sebe i svoju budućnost.\nTakođe, juče je izvedena počasna artiljerijska paljba u Beogradu, na Savskoj terasi na Kalemegdanu, na Niškoj tvrđavi i na Petrovaradinu.


Partije služe samo kao ambalaže za lidere | BN\nPartije služe samo kao ambalaže za lidere\nU sadašnjem političkom pejzažu, gdje su ideologija i principi zamijenjeni pragmatizmom i sirovim oportunizmom, stranke često služe samo kao ambalaža za lidere.\nSvijet 18.12.2019 | 21:13\nTo piše briselski Politiko, osvrćući se na pobjedu britanskog premijera Borisa Džonsona na izborima.\nIako je predizborna kampanja ostavila malo sumnje da Brexit i dalje duboko dijeli Veliku Britaniju, izgleda da se većina Britanaca slaže s tim da, uprkos svim njegovim ludostima (ili možda zbog njih) generalno vole Džonsona, navodi Politiko.\nIstiče da su davno prošli dani "Čelične dame", termina poštovanja prema onome što su mnogi doživljavali kao ispravnost i jasnoću svrhe Margaret Tačer.\nNove evropske zvijezde zvuče više kao članovi najnovijeg dječačkog benda, sa nadimcima poput "Bodžo" (Džonson), "Basti" (austrijski lider konzervativaca Sebastijan Kurc), "Manu" (Makron) ili "Il Kapitano" (Mateo Salvini , lider italijanske ultradesničarske Lige).\nOno što je dovelo do takvih brojki je institucionalni pad starih evropskih političkih partija, kaže Josef Janing, njemački politički analitičar.\nNeuspjeh mejnstrim stranka da se efikasno pozabave zabrinutošću birača u vezi sa takvim nepremostivim pitanjima, kao što su globalizacija, tehnologija i migracije stvorio je pukotinu.\nEvropski politički početnici brzo su je ispunili predstavljajući se kao protivnici koji su voljni da iskoriste "status kvo", bilo iz unutrašnjih struktura, kao što su to učinili Džonson i Kurc; ili spolja, poput Makrona, koji je napustio francusku Socijalističku partiju da napravi svoj pokret, i Salvinija, koji je italijansku Ligu preoblikovao u nacionalnu silu.\nUmjesto vrijednosti, politiku ovakvih političara vode fokus grupe, ankete i društveni mediji. U većini slučajeva, oni se drže pitanja koja su ih učinili prepoznatljivima, kao što Kurc i Salvini, na primjer, sa migracijama, a Džonson sa Brexitom.\nDžonson, kanališući uspješnu formulu američkog predsjednika Donalda Trampa, prodaje mitologiju, umjesto da se koncentriše na specifičnosti, prodajući Brexit kao način da se Britanija vrati svojim "slavnim danima" i sebe predstavlja kao modernog Čerčila.\nNe tako davno, pitanja o privatnom životu i moralu Džonsona i Trampa bi ih isključila kao vođe država i stranaka. Sada birači nisu samo voljni da ignorišu takva pitanja, već svoje vođe prihvataju sa žarom koji se rijetko viđa.\nOsim toga današnji lideri se odlikuju i bezobzirnošću, smatra Politiko.\nDecenijama su evropske velike partije funkcionisale tako što su birale najbolje i najsjajnije mlade ljude, i zatim ih postepeno promovisale na visoke pozicije. U većini slučajeva vrhunac višedecenijske političke karijere bio je taj da neko postane šef vlade. Ali to više nije slučaj.\nTako je Sebastijan Kurc, prepoznavši institucionalno raspadanje u centralnodesnoj Narodnoj partiji, planirao godinama kako će je preuzeti i to je i učinio 2017. godine sa samo 30 godina.\nKad ju je preuzeo, rebrendirao je stranku kao "Lista Sebastijana Kurca - nova Narodna partija" i čak i promijenio boje partije iz crne u tirkiznu. Nekoliko mjeseci kasnije postao je kancelar, jedan od najmlađih svjetskih lidera.\nDžonsonovo manevrisanje i sječa u Konzervativnoj partiji su takođe bili dramatični. On je tako staromodnu establišmentsku partiju pretvorio u stranku nezadovoljne radničke klase, za koju mnogi kažu da je postala neprepoznatljiva.\n"Ova vlada je jednostavno ne-konzervativna. Ona je eksplicitno odbacivanje svega za šta se zalagala Konzervativna partija", rekao je komentator Piter Oborn.\nVeliko pitanje je gdje će Evropu odvesti politika vođena ovakvim ličnostima, piše Politiko.\nIako su se u poslijeratnoj Evropi političare uzdizali na vlast mješavinom bombastičnosti i harizme (Silvio Berluskoni recimo), nikad nije postojala ovolika koncentracija njih, posebno u zrelim demokratijama zapadne Evrope.\nNeki posmatrači strahuju da bi, ukoliko se politički establišment koji se raspada ne bude zamijenio nečim novim, evropski politički kontekst mogao više da liči na Latinsku Ameriku - prepunu populističkih, korumpiranih političara.\nTakvi su već političari u dijelovima centralne i istočne Evrope, od mađarskog Viktora Orbana, sa njegovom "neliberalnom demokratijom", do vlasti u Češkoj, Bugarskoj i Rumuniji.\nNjemačka, pod budnim okom Angele Merkel, može se činiti imunom na površnost politike ličnosti. U stvari, Merkel se često u inostranstvu predstavlja kao protivotrov ispraznosti koja je zavladala evropskom politikom.\nMeđutim, kad se pogleda izbliza, vidi se da je njemačka liderka ne samo personifikacija evropskog "doba ličnosti", već i da je ona njen pionir.\nNijedna evropska država nije duž bila pod svojim liderom, nego Njemačka nakon 14 godina Merkelinog vođstva. Merkel je od početka pažljivo gajila svoju javnu ličnost.\nMeđutim, za razliku od Italije ili Velike Britanije, gdje glasači cijene malo "razigranosti" svojih političara, Nijemci očekuju trezvenost i poniznost - kvalitete koje je Merkel imala.\nUprkos nizu izbornih poraza njen Hrišćansko demokratske partije, Merkel je i dalje najpopularnija političarka u zemlji i jedina kojoj vjeruju dovoljno da bude kancelarka.\nKako se ostatak Evrope i svijeta čini sve nepovezanijim, Nijemci pronalaze utjehu u tome što znaju da je "Mutti", ili mama, kako je zovu, još glavna.\nŠta god da se desi sa najnovijim evropskim političkim zvijezdama, fiksacija ličnosti vjerovatno neće nestati u skorije vrijeme.\nIako se nekima ovo možda čini kao iznenadna promjena, radi se o kulminaciji dublje transformacije u političkoj klimi, navodi Politiko.\nVelike revolucije prijete svakim danom sve vise.\nI kod nas partije sluze samo za licno bogacenje politicaraaa!sakriveni partijom na vlasti bahate se trose budzet nemilosrdnooo plate i privilegoie kao u carstvima zive iznad naroda iznad zakona!!Balkanska bajka!!!!!u 21 vijeku!


Pokret demokratske akcije BiH, pa tako i sve Općinske organizacije ne odustaju od svog Programa i rada, koji je vrlo često falsifikovan od strane drugih političkih subjekata i tim političkim subjektima postaje osnova za dobijanje podrške od strane građanstva.\nSvaki rad članova PDA BiH koji je u suprotnosti sa utvrđenim Programom rada i Statutom stranke bit će sankcionisan isključenjem jer nam je cilj postići kvalitet članstva koje će, bez obzira na funkciju koju obnaša, opće interese staviti ispred ličnih.\nZbog ponašanja koje nije u skladu sa Statutom i Programom rada PDA BiH iz našeg članstva Odlukom br.31/19 od 28.11.2019.godine iz PDA isključen je BERBIĆ SELMIN aktuelni vijećnik u Općinskom vijeću Banovići.\nBerbić je, prema našim saznanjima, još jedan od onih, kojima je obećano abnormalno napredovanje u Rudniku Banovići nakon što isti preuzmu kadrovi SDA.\nDa za to postoje osnovi sumnje dokazuju i fotografije objavljene na društvenim mrežama upravo sa onima koji su “specijalizirali obmane i lažna obećanja”.


Vesti online / Vesti / Svet / Nova lavina na Mont Everestu, nije bilo žrtava\nSamo nakon nedejlu dana nova lavina na Monte Everestu\nVlasti su dodale da u lavini nije bilo žrtava.\nNepalski vodiči Šerpasi napustili su u sredu bazni kamp na Mont Everestu posle odluke da ove sezone niko ne vodi alpiniste u znak poštovanja za svojih 16 kolega poginulih 18. aprila.\nVećina pokušaja penjanja na vrh Mont Everesta dešava se sredinom maja, kada je vreme najpovoljnije, ali su kompanije za vođenje ekspedicija već počele da otkazuju planirane ture za ovu sezonu posle tragedije koja se dogodila u petak.\nBez pomoći Šerpasa bilo bi skoro nemoguće za planinare da se popnu na planinu visoku 8.848 metara.\nOd kada su prvi put Edmund Hilari i Tenzing Norgaj 1953. godine osvojili krov sveta, na Mont Everest se popelo oko 4.000 alpinista, dok je više od 300 poginulo tokom penjanja ili silaženja.\nSVET Poginuli alpinisti (13) na Mont Everestu\nSVET Život za šaku dolara\nSVET Direktor Gugla poginuo u Nepalu


Gorivo ipak poskupljuje? - UPSMedia Gorivo ipak poskupljuje? – UPSMedia\nGorivo ipak poskupljuje?\nOvo je u ponedjljak odlučeno na sjednici Savjeta ministara BiH, a nakon što je prošle sedmice Predstavnički dom BiH oborio set zakona koji se odnose na uvođenje akciza na naftu i naftne derivate u iznosu od 15 feninga.\nSa svoje strane, Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora i predsjednik Upravnog odbora UIO BiH, kazao je juče da se BiH obavezala na veće akcize najprije potpisom entitetskih premijera, a potom je to ugrađeno i u Reformsku agendu i pismo namjere, te da će urediti ovu oblast, pišu „Nezavisne novine“.\n„Nažalost, nije ispoštovan zakon koji je predložio UO UIO, a to je da se uvedu akcize na naftu, pivo i bezalkoholna pića“, rekao je Bevanda.\nOn je objasnio da je na sjednici Savjeta ministara BiH bila razmatrana radna verzija prijedloga za uvođenje plavog dizela.\n„Zaključak je da sve inicijative, prijedlozi zakona, pa i ovaj prijedlog u vezi s plavim dizelom, idu zajedno te da se formira radna skupina i da rezultat rada te radne skupine ide normalnom procedurom na Upravni odbor UIO, poslije toga na VM i onda u parlament“, rekao je Bevanda.\nMirsad Isaković (SBB), član Komisije za finansije i budžet, u svojstvu ekonomskog stručnjaka i magistra ekonomskih nauka, tvrdi da Savjet ministara BiH nije iscrpilo sve mogućnosti kada je u pitanju javna potrošnja, te da bi uvođenje akciza trebalo da bude zadnje.\n„To je direktan udar na građane, ali i na privredu i proizvodnju u BiH“, rekao je Isaković, koji ističe da prije toga postoji mogućnost povećanja poreza na dobit, poreza na luksuz, poreza na štednju…\n„Hvalimo se time da građani imaju štednju u iznosu od devet milijardi KM. Treba sve to iscrpiti prije uvođenja akciza na naftu i naftne derivate, posebno na alkohol i bezalkoholna pića. Evo primjera: ‘Coca-Cola’ je treći strani investitor u BiH kada je u pitanju proizvodnja bezalkoholnih pića u BiH, a uvođenjem akciza godišnje će gubiti preko sedam miliona eura. To znači da bi ‘Coca-Cola’ svoju firmu mogla premjestiti u Srbiju i onda iz Srbije uvoziti u BiH. Veliki gubici bi bili i za pivarsku industriju, a došlo bi vjerovanto do povećanja cijena globalno“, rekao je Isaković te istakao da nema podataka koliki su gubici u zdravstvu, prije reforme koja je predviđena od akciza.\nPredrag Duduković, član Udruženja ekonomista RS, smatra da bi uvođenje akciza, posebno na naftu i naftne derivate, dodatno ugrozilo ionako tešku situaciju u kojoj se nalaze građani BiH, ali i privreda.\n„Nigdje u svijetu uvođenje akciza nije dalo pozitivne efekte, pa se ne može očekivati da će se to desiti u BiH“, kazao je Duduković.\nDamir Bećirović (DF), poslanik i član Komisije za budžet i finansije BiH, kaže da taj prijedlog neće proći jer je to i dalje udar na džepove građana.\n„Ne znam zbog čega se novac za izgradnju puteva traži od građana, kad BiH ima preko 450 miliona KM neplaćenih dugova po osnovu poreza. Nisu građani krivi što je vlast nesposobna da naplati dugovanja“, rekao je on.\nLazar Prodanović (SNSD), poslanik u Predstavničkom domu BiH, kazao je da će ova stranka prihvatiti prijedlog samo ako akcizama bude obuhvaćeni i alkohol i bezalkoholna pića, a što bi dijelom finansiralo i obnovu zdravstva.\nŠefik Džaferović (SDA), zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma BiH, ističe da je očekivao da će Savjet ministara BiH ponovo predložiti ovaj zakon, te da bez akciza nema izgradnje autoputeva u BiH. Savjet ministara juče je upoznato s budžetom institucija BiH i međunarodnim obavezama za narednu godinu, koji, po odluci Fiskalnog vijeća, iznosi 950 miliona KM. O budžetu će se izjasniti 3. novembra.\n← Radionica o komunikacijskim vještinama za mlade preduzetnike\nPrijavite se na trening „Timski rad“ i povećajte svoju šansu za zaposlenjem →\nseptembar 24, 2020, 10:24 pm


Popović ponovo nije došao u sud, imao „hitan poziv iz Vlade“ - KRIK\nOvo je peti put da Popović nije došao da svedoči na suđenjima koja su po njegovim tužbama pokrenuta protiv KRIK-a. Dosad su opravdanja bila putovanja u Rusiju, a danas je, kako su advokati objasnili, krenuo ka sudu, ali su ga iz Vlade hitno pozvali da se vrati.\nSudija Slađana Pantović rekla je Popovićevim advokatima da naknadno dostave dokaz o tome da je bio sprečen da dođe i ukazala im da Popović mora da isplanira svoje obaveze tako da se odazove pozivu suda. Ovo je, inače, drugi put da se Popović ne pojavljuje u ovom postupku.\n„Sud sprečenost može da toleriše jednom ili dva puta“, rekla je sudija i dodala da Popović neće biti saslušan ukoliko se ne pojavi u februaru, za kada je zakazano sledeće ročište.\nNa zvaničnom sajtu Vlade Srbije novinari KRIK-a videli su da je za jutros u 9 časova bila zakazana sednica Vlade, dok je suđenje bilo planirano za 11 sati, te ostaje nejasno kako je ministar iznenada saznao za te obaveze.\nKao i prethodni put za danas je bilo planirano da sud sasluša Popovića i urednika KRIK-a Stevana Dojčinovića, koji je došao u sudnicu. Popović je trebalo da obrazloži šta je u tekstu „’Rajski papiri’ nisu napad na Popovića, već međunarodni projekat“ netačno i proizvelo duševni bol kod njega.\nU tom tekstu novinari KRIK-a odgovorili su na optužbe koje je ministar izneo gostujući na Radio-televiziji Srbije kada je optužio KRIK da je priča iz projekta „Rajski papiri“ politički napad na njega, predsednika Srbije i Vladu, i ponovio da ne poseduje ofšor kompanije. U tekstu je objašnjeno da je projekat „Rajski papiri“ međunarodni projekat i da KRIK ne iznosi optužbe ni na čiji račun, niti zastupa nečije interese, već objavljuje istraživačke priče u kojima se otkrivaju sumnjivi poslovi, kriminalne i korupcione veze.\nPodsećamo, Popović je podneo četiri tužbe zbog objavljivanja istraživanja i tekstova o njegovom bogatstvu i ofšor firmama. Svakom tužbom zatražio je naknadu od milion dinara za povredu ugleda i duševni bol, ali se nijednom nije pojavio na sudu kako bi bio saslušan.\nPročitajte priču o ministru Popoviću.


Konkurs za sufinansiranje projekata prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti u inostranstvu | SEEcult.org\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije - Sektor za savremeno stvaralaštvo i kreativne industrije objavilo je Konkurs za sufinansiranje projekata u oblasti prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti u inostranstvu u 2019. godini\nUčesnik na konkursu mora poslati popunjene i potpisane obrazace O1 i O2 sa traženim dokumentima iz ovog Konkursa koja su naznačena u naslovu Formalni uslovi. Obrasci se nalaze na sajtu Ministarstva kulture i informisanja kultura.gov.rs\nPodrška Ministarstva kulture i informisanja Srbije mora biti jasno naznačena na svim primercima knjige čiji je prevod finansijski podržan. Logotip Ministarstva i tekst biće poslati mejlom na adresu izdavača.\nMerila za izbor projekata koji se finansiraju i sufinansiraju iz budžeta Republike Srbije po oblastima u kulturi određena su u članu 4. Uredbe o kriterijumima, merilima i načinu izbora projekata u kulturi koji se finansiraju i sufinansiraju iz budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine, odnosno jedinica lokalne samouprave.\nPravo učešća na ovom konkursu imaju: ustanove, umetnička i druga udruženja i organizacije/pravna lica, a koja su registrovana u Srbiji i izvan teritorije Srbije, odnosno profesionalni strani izdavači registrovani isključivo ili pretežno za izdavačku delatnost, van teritorije Republike Srbije.\nU obzir će biti uzete prijave dostavljene:\n1. isključivo poštom (adresa: Ministarstvo kulture i informisanja, Vlajkovićeva 3, Beograd, sa naznakom „Konkurs za sufinansiranje projekata projekat prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike u 2019. godini“)\n2. u 4 primerka na Formularu za prijavu na Konkurs za sufinansiranje projekata u oblasti prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike 2019. godini.\n3. ukoliko jedan podnosilac dostavlja više projekata, za svaki projekat podnosi posebnu prijavu.\nNa sajtu Ministarstva može se preuzeti prijavni Formular za projekat prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike.\nRezultati konkursa će biti objavljeni na sajtu Ministarstva kulture i informisanja najkasnije 60 dana od datuma zaključenja konkursa. Na taj način će Ministarstvo kulture i informisanja obavestiti sve podnosioce prijava i širu javnost o rezultatima konkursa.\nKontakt za dodatne informacije (svakog radnog dana od 13,00 do 15,30 časova): na telefon +381 11 3398-026, ili mejl: mladen.veskovic@kultura.gov.rs – projekat prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike.


50 miliona evra za mala i srednja preduzeća i zelene projekte u Srbiji - Bonitet\nProCredit banka i francuska institucija za razvoj Proparco, pokrenule su projekat kojim se obezbeđuju sredstva za finansiranje MSP sektora i za zelene projekte. Za Proparco, ova kreditna linija je njena prva operacija u bankarskom sektoru u Srbiji.\nSaradnja između ovde dve institucije doprineće razvoju privatnog sektora, s jedne strane, dok će s druge strane poslužiti za promociju održivog ekonomskog razvoja i zaštitu životne sredine u Srbiji. Proparco je odlučio da podrži ProCredit zbog njene kompetentnosti u oblasti razvoja i bogatog MSP i zelenog portfolija.\n„Naša banka prepoznata je na tržištu kao banka lider u segmentu malih i srednjih preduzeća, širokog spektra finansijskih usluga, koji zadovoljava sve njihove potrebe i savetuje ih oko ključnih investicionih planova. Novi projekat, koji smo pokrenuli sa Proparco-om od velikog je značaja, kako za naše postojeće klijente, tako i za sve buduće. Ovi krediti omogući će jačanje domaćeg MSP sektora, a energetski efikasna rešenja učiniće dostupnijim našoj privredi i stanovništvu“, rekao je Igor Anić, predsednik Izvršnog odbora ProCredit banke.\nProCredit banka finansira oko 4.000 MSP klijenata u Srbiji, a prosečan iznos zajmova po klijentu iznosi 242.000 evra. Pored toga, od 2010. godine, ProCredit Grupa je razvila metodologiju „zelenog finansiranja“, koja je institucionalno podržana interno i na nivou zavisnih društava.\n„Kroz ovu intervenciju sa ProCredit Srbija, mi podržavamo aktera koji je izgradio bogatu ekspertizu u pitanjima razvoja i u skladu sa Proparco mandatom. Ovo je takođe prilika da ojačamo naše partnerstvo sa ProCredit Grupom, gde su srž poslovanja i prakse u skladu sa našim mandatima. Ovo je za Proparco prva operacija u bankarskom sektoru u Srbiji, gde je AFG Grupa nedavno otvorila svoju regionalnu kancelariju, i ja se nadam da će to biti početak razvoja drugih poslovnih aktivnosti u korist privatnog sektora u Srbiji“, izjavio je Gregori Klement, izvršni direktor Proparco-a.\nSaradnja će doprineti ostvarenju Ciljeva održivog razvoja, i to Cilju 8 (Dostojanstven rad i ekonomski rast), Cilju 9 (Industrija, inovacije i infrastruktura) i Cilju 13 (Zaštita klime).\nPrethodni tekstAmazon kažnjen skoro milijardu dolara zbog nepoštovanja GDPR-a\nSledeći tekstTabaković: Stabilnost nema alternativu


Dve decenije Ugovora o dobrosusedstvu, prijateljstvu i saradnji Rusije i Kine\nBeta 20. jula 2021. 10:50\nPribližavanje Rusije i Kine, u vreme završetka hladnog rata, nije bilo ni iznenadjujuće ni neočekivano, ocenila je načelnica Centra za studije Pojasa i puta Ivona Ladjevac u autorskom tekstu za Kinesku medijsku grupu (CMG) povodom dve decenije potpisivanja rusko-kineskog ugovora o dobrosusedstvu, prijateljstvu i saradnji.\nTe dve susedne zemlje, navela je Ladjevac, povezane su ekonomskim, geopolitičkim i bezbednosnim interesima, dele iste stavove u vezi sa reformama medjunarodnih političkih i finansijskih institucija, ali i sa potrebom očuvanja i poštovanja principa medjunarodnog prava koji se odnose na teritorijalni integritet i suverenitet, drugim rečima poštovanjem Povelje UN i, povrh svega, iako se po pojedinačnim geografskim, ekonomskim i vojnim pokazateljima, kao i po političkom značaju, obe ubrajaju u vodeće zemlje sveta, njihov partnerski odnos ih čini još snažnijim u odnosu na ostale.\nPartnerski odnos, čiji su temelji postavljani tokom devedesetih godina XX veka, svoju punu izražajnu formu dobio je 2001. godine, kada su Rusija i Kina, na period od 20 godina, zaključile Ugovor o dobrosusedstvu, prijateljstvu i saradnji, dodala je ističući da su već u prvoj deceniji važenja ovog ugovora, odnosi dve zemlje dostigli izuzetno visok nivo.\nNajbolja ilustracija te tvrdnje je činjenica da su, na desetogodišnjicu njegovog potpisivanja, predstavnici obe zemlje izjavili da se medjusobno smatraju „glavnim i najvažnijim strateškim i kooperativnim partnerom“.\nVisok stepen saradnje, navodi se, potvrdjuje i veliki broj potpisanih dodatnih ugovora kojima su regulisana brojna pitanja od strateškog značaja. Tako su, na primer, sporazumi u oblasti trgovinske razmene omogućili dostizanje vrtoglavih iznosa, a poseban značaj ima dogovor koje su Kina i Rusija postigle 2010. godine da svoju medjusobnu trgovinu obavljaju u juanima i rubljama kako bi smanjile zavisnost od dolara u medjunarodnoj trgovini.\nLadjevac piše da je do naročitog unapredjenja odnosa došlo u oblasti energetike i dodaje da su Kina i Rusija 2014. na 30 godina zaključile „gasne sporazume“ čija ukupna vrednost iznosi 400 milijarde dolara. Za potrebe realizacije ovog sporazuma je već do kraja 2018. godine izgradkena i nova gasna infrastruktura u izuzetno zahtevnim prirodno-klimatskim celinama.\nOvakvim poslovnim dogovorom dve zemlje su potvrdile svoje partnerske odnose i jedna drugoj omogućile dalji razvoj ekonomskih, ali i vojno-industrijskih potencijala. Osavremenjivanjem kapaciteta, uvodjenjem i primenom novih tehnologija i izuma, one su potvrdile i svoju nameru da aktivno učestvuju u oblikovanju medjunarodnog poretka.\nNa video samitu, organizovanom povodom jubileja – 20 godina potpisivanja Ugovora o dobrosusedstvu, prijateljstvu i saradnji, ruski i kineski predsednik, Vladimir Putin i Si Djinping, saglasili su se da su odnosi Rusije i Kine su na najvišem nivou u istoriji i da predstavljaju primer saradnje u 21. veku.\nUz ocenu da saradnja Moskve i Pekinga ima stabilizujuću ulogu na globalnom planu, dogovorili su i produženje Ugovora na narednih pet godina.\nDvojica predsednika su dogovorili i da zajedničku granicu, dugu oko 4.300 kilometara, pretvore u pojas večnog mira i prijateljstva.\nSi je istakao da su kinesko-ruski odnosi, zasnovani na sveobuhvatnom partnerstvu i stretaškoj saradnji, izdržali sve izazove i ušli u novu eru. Uzajamno pružanje podrške, u pitanjima koja su za obe zemlje od vitalnog interesa, je trajno, dok je ruski predsednik dodao da je uloga rusko-kineske koordinacije da stabilizuje medjunarodne odnose.\nNema sumnje da taj zadatak, u svetlu rasta geopolitičkih turbulencija i poništavanja sporazuma o kontroli naoružanja, predstavlja veliki izazov, ali obe zemlje su rešene da ga na partnerskim osnovama i izvrše, zaključuje Ladjevac.


Troje mrtvih na antivladinim protestima u Siriji - Vijesti.me\nSUKOB U DARI\nNajmanje 3 osobe su poginule u sukobu koji je izbio između sirijskih snaga bezbjednosti i demonstranata u gradu Dara na jugu zemlje, koji je postao epicentar protesta.\nPrema riječima očevidaca, snage bezbjednosti su koristile žive metke u pokušaju da rastjeraju učesnike demonastracija protiv vladajuće partije Baas.\n"Nekoliko hiljada demonstranata koji su izašli iz 3 džamije marširali su do zgrade suda, ali su snage bezbjednosti, obučene u civilnu odjeću, upotrijebile suzavac kako bi ih rasterale. Demonstanti su bacali kamenice i uslijedio je sukob", izjavio je neimenovani aktivista za ljudska prava agenciji Frans pres.\nStotine pripadnika snaga bezbjednosti raspoređeno je u Dari, pošto je nekoliko hiljada ljudi, uključujući stanovnike okolnih gradova, došlo u grad spremno da protestuje poslije današnje molitve.\nDanas su organizovani protesti i u drugim gradovima na sjeveru Sirije, uglavnom u gradovima Hasake i Kamišli, u kojima Kurdi čine većinsko stanovništvo.\n"Više od 2.000 ljudi, Kurda, Arapa i Asiraca, demonstriralo je u Kamišliju poslije današnjih molitvi, a stotine Kurda okupilo se na ulicama Hasakea, Amude, Dereka i Deirbasije", rekao je aktivista Radif Mustafa.


Astra - Blic Online\nPRODAJU I DEVOJČICE OD 12 GODINA "Trgovci ljudima su često naši poznanici, partneri, rođaci kojima verujemo, a OVAKO OBAVLJAJU DEO POSLA"\nSamo tokom ove godine 21 osoba našla se u kandžama trgovine ljudima, a među njima i šest maloletnika. U najvećem broju reč je o žrtvama seksualne eksploatacije. Problem trgovine ljudima usled opšteg trenda izolacije postao je još manje vidljiv, smatraju stručnjaci, a tokom pandemije primećeno je i da trgovci ljudima pronalaze nove načine eksploatacije i vrbovanja, te se dobar deo "posla" sada odvija onlajn.\nEpidemija gurnula trgovinu ljudima ispod radara: DEVOJČICE POSTAJU ŽRTVE VEĆ SA 12 GODINA\nDevojčica, žena, starica ili dete koje prosi na ulici, radnik na skeli... Žrtva trgovine ljudima može da bude svako od nas i na najrazličitije načine, a vrbovatelji su često iz naše najbliže okoline, pa čak i iz porodice.\nBEOGRAD "GRAD GREHA" Srpkinje na meti trgovaca ljudima, žrtve žene i devojčice, otkriveni STRAVIČNI PODACI\nSeksualna eksploatacija žena najčešći je oblik trgovine ljudima u državama Zapadnog Balkana, a raste i broj radno eksploatisanih muškaraca. Među žrtvama je sve veći procenat dece, odnosno mlađih od 18 godina koji je dostigao oko 40 odsto, dok je starosna granica žrtava sve niža i za devojčice iznosi 12 do 13 godina.\n"NE NASEDAJTE NA NEREALNE OGLASE ZA POSAO" Dobro proverite sve podatke da ne biste postali ŽRTVA TRGOVINE LJUDIMA, na meti i muškarci\nTokom prošle godine 76 osoba bile su žrtve trgovinom ljudima, od kojih su 71 srpske nacionalnosti, podaci su Centra za zaštitu trgovine ljudima. Kao jedna od najprefidnijih zamki koje trgovci ljudima koriste su oglasi za posao koji se mogu naći na internetu, maskirani "odličnim uslovima" koje navodni poslodavac nudi.\nASTRA U Srbiji identifikovano 136 žrtava radne eksploatacije\nU Srbiji je do sada identifikovano 136 žrtava radne eksploatacije, dok je putem SOS telefona identifikovano 77 žrtava, saopštilo je danas Udruženje "Astra" povodom Svetskog dana borbe protiv trgovine ljudima, koji se obeležava 30. jula.\nAstra: Žene, muškarci i deca žrtve trgovine ljudima\nProšle godine identifikovano je 15 žrtava trgovine ljudima, od čega je bilo pet žena, devet muškaraca i jedno dete, saopštila je danas organizacija Astra.\nASTRA: U Srbiji identifikovane 32 žrtve trgovine ljudima\nOd početka godine u Srbiji su identifikovane 32 žrtve trgovine ljudima, od kojih su većina žene i devojke, saopštila je nevladina organizacija Astra, koja se bavi problemom trgovine ljudima i različitim oblicima eksploatacije.\nAstra: Žrtvama trafikinga potrebna veća zaštita\nŽrtvama trgovine ljudima neophodna je veća pomoć društva, pre svega ustanova socijalne zaštine, kako bi povratile poverenje u sistem, izjavila je večeras predstavnica Astre Katarina Ivanović, navodeći da je zakonski okvir koji se odnosi na taj problem dobar, ali da ga treba primenjivati u praksi.\nOPREZ Sezonski poslovi moguć paravan za prevaru i trgovinu ljudima\nSezonski poslovi mogu da budu paravan za novčanu prevaru, ali i za trgovinu ljudima i zato bi trebalo proveravati svaku sumnjivu poslovnu ponudu, rekla je koordinator za odnose sa javnošću organizacije Astra Katarina Ivanović.\nBez napretka u vladavini prava u Srbiji\nU proteklih pola godine u Srbiji nije bilo većeg napretka u oblasti vladavine prava, što ilustruje odnos vlasti prema nezavisnim institucijama, pre svega prema zaštitniku građana, i primeni zakona, rekao je danas predstavnik Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Predrag Petrović.\nAstra: U Srbiji se prijavi nestanak više od 100 dece godišnje\nU Srbiji se godišnje prijavi nestanak više od stotinu dece, upozorili su danas iz nevladine organizacije Astra uoči obeležavanja Međunarodnog dana nestale dece, 25. maja.\nProgram na Kalemegdanu za Međunarodni dan nestale dece\nPovodom Međunarodnog dana nestale dece, danas u podne u parku Mali Kalemegdan, na platou ispred Umetničkog paviljona "Cvijeta Zuzorić", biće održana dečija predstava.\nProšle godine prijavljeno 15 otmica dece u Srbiji\nNevladina organizacija ASTRA koja u Srbiji rukovodi Evropskim brojem za nestalu decu primila je prošle godine 349 poviziva, od kojih se najveći broj odnosi na nestale bebe tokom 1960-ih i 1970-ih godina, a 15 se odnosilo na prijavu nestanka dece u 2014. godini, saopštila je danas ta organizacija.\nAstra: Dobro što je cela Srbija upoznata sa slučajem nestale devojčice\nPortparol nevladine organizacije "Astra" Elena Krsmanović izjavila je danas da je dobro što je čitava zemlja upoznata sa slučajem nestale Tijane Jurić, dodajući da ipak ne može da komentariše konkretan slučaj.\nUspešno lansiran komunikacioni satelit Astra 5B\nKompanija SES objavila je da je uspešno lansirala komunikacioni satelit Astra 5B na raketi "Ariane pet", sa evropske svemirske stanice u Koruu, u Francuskoj Gvajani, koji će pružati usluge centralnoj i istočnoj Evropi, Rusiji i nezavisnim državama Komonvelta sa pozicije 31,5 stepeni istočno.\nAstra: Rastući problem radne eksploatacije rešiti sistemski\nNevladina organizacija Astra ukazala je danas, povodom Međunarodnog dana ukidanja ropstva, da se problem radne eksploatacije u Srbiji mora rešiti sistemski, jer broj radnika koji postaju žrtve u inostranstvu raste iz godine u godinu.\nAstra: U prvih šest meseci 65 žrtava trgovine ljudima\nU prvih šest meseci ove godine u Srbiji je identifikovano 65 žrtava trgovine ljudima, rekla je Elena Krsmanović iz nevladine organizacije Astra i dodala da je čak 2.000 osoba zatražilo pomoć od te organizacije putem SOS telefona.\nUdruženje tužilaca:Zašto nam se Zagorka Dolovac ne javlja?\nUdruženje tužilaca Srbije ocenilo je danas da je potpisivanje Memoranduma o razumevanju Republičkog tužilaštva i nevladine organizacije Astra kao dela akcije protiv trgovine ljudima korak u pravom smeru.\nUkoliko tražite kvalitetno i dostupno rešenje za TV prijem, tu je ASTRA\nKada krajnji korisnici razmišljaju o TV prijemu, oni prvenstveno uzimaju u obzir kvalitet, dostupnost i cenu usluge. Iako postoji nekoliko platformi i operatera u svakoj zemlji, ukoliko izaberu opciju korišćenja satelita – DVB-S, uveriće se da je to najbolja opcija na tržištu. Ako se drže ove logike i potraže evropskog lidera u DVB-S-u naići će na satelite SES ASTRA.\nPutevi prostitucije idu ka Prištini\nŽrtve trgovine ljudima u Srbiji su uglavnom devojke koje se seksualno eksploatišu u domovini, za razliku od pre nekoliko godina kada su one bile primorane na bavljenje prostitucijom u inostranstvu. Povodom 18. oktobra, Evropskog dana borbe protiv trgovine ljudima, u nevladinoj organizacija „Astra“ kažu da je zabrinjavajuće to što je među žrtvama sve više maloletnica, devojčica koje su primorane na bavljenje prostitucijom, ali i dečaka koje trgovci radno eksploatišu ili ih teraju da prose i kradu.\nDeca čine polovinu žrtava trgovine ljudima u Srbiji\nBEOGRAD - U Srbiji je poslednjih godina zabeležen porast broja domaćih državljana koji su žrtve trgovine ljudima, od kojih polovinu čine deca, rekla je danas predstavnica organizacije "Astra" Nataša Bošković i dodala da je prosečan uzrast te dece 14,7 godina.\nAkcija "Astre": Grafit protiv trgovine ljudima\nVeliki grafit na zidu u Ulici Kralja Milana, oslikan juče preko puta Jugoslovenskog dramskog pozorišta, crvenim i belim slovima na crnoj podlozi poručuje: „Stop, deca nisu robovi”. Ovaj rad deo je kampanje koju je pokrenula “Astra”, nevladina organizacija posvećena borbi protiv svih oblika trgovine ljudima, naročito ženama i decom.


Od 1.000 radnika 650 domaća radna snaga\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Od 1.000 radnika 650 domaća radna snaga\nPljevlja – Predstavnici Hubei Power China sastali se sa predstavnicima opštine Pljevlja\nPredsejdnik opštine Pljevlja dr Miloje Pupović kazao je nakon sastanka sa potencijalnim izvođačem radova na izgadnji Bloka ll TE Pljevlja Hubei Power China, da je jesno prenio gostima šta su interesi lokalne uprave.\nKineska državna kompanija Hubei Power China bi za najviše 275 miliona eura i najkasnije u roku od tri godine od početka gradnje izgradila drugi blok termoelektrane u Pljevljima, ukoliko Vlada i EPCG prihvate njihovu ponudu. Prilikom izgradnje, Drugog bloka bilo bi angažovano oko 1.000 radnika od čega bi oko 65 posto bili radnici iz Crne Gore, a 35 posto iz Kine. Projketom je predviđeno da postoji priključak za toplifikaciju, a sve je dalje stavr dogovora države u lokalne uprave. Blok ll pravio bi se u okviru postojećeg\nSastanku su prisustvovali predstavnici lokalne samouprave, na čali sa predsjdnikom opštine Pljevlja dr Milojem Pupovićem, predstavnici kineske kompanije Hubei Power China, predvodjeni potpredsjednikom Shen Junjie, predstavnici kompanije MFE Invest koja je partnerska kompanija za region kineske kompanije predvodjena direktorom gdinom Uglješom Vučinićem.\nSastanak je iniciran od strane kineske kompanije a dogovoren preko Ministarstva Ekonomije. Power China se od novembra prošle godine bavi projektom TE Pljevlja II, a nedavno je predala kompletiranu tehničku i finansijsku ponudu.\nSastanak je iskorišćen da kineska kompanije predstavi svoje planove i pokaže razumijevanje za pitanja i potrebe lokalne samouprave, s obzirom da ce njeni radnici, ukoliko dobiju posao, tri godine provesti u opštini Pljevlja.\nKinezi su prenijeli pozdrave i uručili poklone od strane gradonačelnika njihovog rodnog grada Wuhana i u ime gradonačelnika Wuhana i svoje lično ime pozvali su predstavnike opštine Pljevlja da posjete Wuhan i uspostave bližu prijateljsku, ekonomsku, kulturnu, sportsku i svaku drugu saradnju.\nOvaj Projekat je prvi koji je objedinio veliku kompaniju Power China sa 240,000 zaposlebih, ICBC najveću banku na svijetu, kinesku Ambasadu u cilju uspješne realizacije projekta od strateške vaznosti za saradnju Crne Gore i Kine.\nOpstina je iskoristila sastanak da iznese goruća pitanja vezana za funkcionisanje energetskih objekata u Pljevljima i svoja očekivanja od ovog projekta.\nPredstavnici kompanije Power China su izrazili razumijevanje za sve aspekte ove problematike i obećali da ono sto je u njihovom domenu djelovanja ce biti ispostovano po najvišim standardima.\nNa sastanku je pojašnjeno da je projekat izgradnje kreditni aranzman gdje bi kineska kompanije bila izvođač.\nKinezi su željeli da se upoznaju i sa kulturnim znamenitostima Pljevlja, pa su posjetili Husein pašinu džamiju i manastir Svete Trojice. Prilikom odlaska iznijeli su očekivanja da će rezultat ove posjete biti skoro uspostavljanje direktne komunikacije dva grada.


Uspeh koji niko nije očekivao\nIzvor: MozzartSport.com, 30.Okt.2020, 15:09\nReding večeras ima priliku da protiv Koventrija i deveti put ove sezone ostane neporažen\nUspeh Redinga niko nije očekivao. Ali, vremena za divljenje nema. Rojalsi se posle kratkog predaha vraćaju na put, i to ka Birmingemu, gde ih čeka "beskućnik" Koventri na premijeri 9. kola Čempionšipa.\nBiće to prvi sastanak Redinga i Koventrija od sezone 2011/12, a plavo-beli su bez poraza u duelima sa nebesko-plavima na devet od deset proteklih okršaja u ligi. Ekipa Marka Robinsa promovisana je kao šampion Lige 1 u minuloj kampanji, međutim ove godine se već suočava sa bitkom na dnu tabele, sa samo pobedom i dva remija do sada. Trenutno je Koventri u seriji od šest utakmica bez pobede, dok je na dva poslednja...


"Politico": Amerika počinje rat za Balkan.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / „Politico“: Amerika počinje rat za Balkan..\n„Politico“: Amerika počinje rat za Balkan..\n7. decembra 2015.\tTEMA DANA 11 Comments\nUticajni američki portal „Politico“ objavio je tekst u kojem ocenjuje da Sjedinjene Američke Države otpočinju rat za Balkan i da članstvo Crne Gore u NATO alijansi nije jedini cilj kojem stremi Vašington.\nPoziv Crnoj Gori za učlanjenje u NATO alijansu samo je jedan korak u borbi protiv Rusije za prevlast i uticaj na balkanskom poluostrvu, piše ovaj portal i ističe da SAD u sferu svog uticaja želi, uz Hrvatsku, da pridobije i uključi i Srbiju.\n„Politico“ navodi da su u tom cilju visoki američki zvaničnici i predstavnici ovog vojnog saveza nedavno posetili Beograd i Zagreb.\nRegion Balkana je veoma važan u međunarodnoj areni, navodi se u tekstu.\nNATO postepeno osvaja Balkan, kaže za „Politico“ italijanski ambasador pri NATO, Stefano Stefanini.\nStefanini ističe da nije važno da li je reč o balkanskim državama veće ili manje vojne ili političke sile i uticaja, te da svaki vid širenja alijanse na Balkanu predstavlja menjanje odnosa snaga na međunarodnom nivou.\nBalkanska kampanja NATO alijanse nije upućena samo na Crnu Goru, već na celokupan region, pa su tako Džon Keri, američki državni sekretar i Jans Stoltenberg, generalni sekretar NATO-a, posetili Beograd i održali sastanak sa premijerom Srbije, Aleksandrom Vučićem, navodi američki portal.\nPremijer Srbije, Aleksandar Vučić, pokušava da vodi balansiranu politiku, pa je tako dva puta posetio Vašington, ali je bio i u Moskvi, dok je Vladimir Putin, ruski predsednik, bio počasni gost na vojnoj paradi u Beogradu.\nNATO želi uspostavljanje novih odnosa posle bombardovanja Srbije 1999. godine, a Beograd vodi balansiranu politiku između Istoka i Zapada čuvajući svoj vojni integritet, kaže se u tekstu portala „Politico“.\nOstvarenje ciljeva NATO alijanse na Balkanu su još na dugom štapu i stvar su neke buduće perspektive, ističe se u tekstu, pa zato NATO alijansa i nije još uputila poziv za članstvo zemljama kao što su Srbija, Makedonija i Bosna i Hercegovina. Postoji mnogo nerešenih pitanja na unutrašnjem političkom nivou u ovim zemljama kao što su političke tenzije na etničkim principima u Bosni i Hercegovini, te sukob Makedonije sa Grčkom koja je članica NATO-a.\nDrugi važan aspekt balkanskog širenja NATO alijanse je diversifikacija energetskih sistema u Evropi, što SAD vide kao važan element sopstvene bezbednosti. Hrvatska je na zadatku da Evropu učini energetski nezavisnijom kroz projekat Transjadranskog energetskog toka, odnosno, Hrvatska treba preko ostrva Krk da uspostavi povezivanje Azerbejdžana sa severom Evrope. Ovaj energetski sistem će prolaziti kroz teritoriju Turske, Grčke, Albanije, Crne Gore i Hrvatske.\nPrevious Pretnje Rusiji i Iranu: SAD će preduzeti „teške mere“ ako Rusija i Iran blokiraju promenu vlasti u Siriji!\nNext Proroković: Amerika sprema destabilizaciju Balkana, evo tačno šta nas očekuje..


gradski trg : strana 2 : Južne vesti\nU centru Niša Bulevar zvezda, Pavle Vuisić, crkva i trafike?\n14:19, 2. 2. 2018.\nPošto su građani mogli da daju svoje primedbe i sugestije na novi izgled Trga kralja Milana i centra Niša, koji bi trebalo da se rekonstruiše ove godine, komisija koja je zadužena za ovo pitanje sledeće nedelje odlučivaće o tome da li će se tu naći “interaktivni” spomenici, crkva, spomenik Milanu Obrenoviću, kao i da li će kod mosta ostati kafić i trafike, što su sve bili predlozi i sugestije Nišlija.\nGrađani imaju još nekoliko dana da daju predloge za uređenje trga u Nišu\n15:24, 19. 1. 2018.\nSvi oni koji imaju neke predloge i primedbe u vezi sa planiranim novim izgledom Trga kralja Milana u samom centru Niša, koji bi do kraja godine trebalo da bude u potpunosti rekonstruisan, kako kažu u Sekretarijatu za planiranje i izgradnju, mogu da ih pošalju do 23. januara.\nPredloge za uređenje trga sledeće nedelje mogu da daju i građani\n16:24, 12. 1. 2018.\nProjekat za rekonstrukciju centralnog niškog trga koji će, prema najavama, ove godine postati široka pešačka zona, treba da se kompletira predlozima i sugestijama građana. Kako je najavljeno na prezentaciji projekta, sledeće nedelje svako će moći da predloži kako bi Trg kralja Milana mogao da izgleda.\nCentralni niški trg dobija novi izgled [foto]\n10:20, 10. 1. 2018.\nTrg kralja Milana trebalo bi da bude rekonstruisan tokom ove godine, a kako se može videti u urbanističkom planu, trebalo bi da bude popločan deo ispred Tvrđavskog mosta na kome se sada nalazi parking, ispred Gradske kuće kružni tok, a kiosci i kafić neće zaklanjati pogled na spomenik Nadežde Petrović.\nDrvene kućice menjaju stare tezge prodavaca u centru Niša\n11:19, 7. 12. 2016.\nUmesto improvizovanih baraka obloženih najlonima koje su ružile grad, glavni gradski trg u Nišu bi trebalo da dobije drvene kućice na kojima će prodavci moći da izlože svoje novogodišnje ukrase i drugu robu. U Opštini Medijana kažu da bi dva takva objekta mogla da se nađu u centru već početkom 2017. godine.\nOd jeseni uređenje centralnog gradskog trga u Leskovcu\n12:15, 23. 7. 2015.\nIako je uređenje centralnog gradskog trga podelilo Leskovčane zbog novog izgleda, ali i seče pojedinih stabala, na prezentaciji je najavljeno da će se sa uređenjem krenuti od jeseni. Na brojna novinarska pitanja, gradski čelnici izbegavali da daju odgovore.\nNovi izgled gradskog trga i Teslin toranj podelili Leskovčane\n09:50, 13. 7. 2015.\nLeskovačke vlasti nameravaju da u potpunosti promene izgled centralnog gradskog trga. I dok su pojedinci oduševljeni novom idejom, drugi smatraju da lokalna vlast namerava da uništi gradski park i da se krenulo u “betonizaciju“ Leskovca.\nBesplatne predstave i paketići u centru Niša\n13:22, 26. 12. 2014.\nU ponedeljak i utorak, 29. i 30. decembra, Niški kulturni centar građanima će pokloniti novogodišnji program na centralnom gradskom trgu poput predstave “Baba Mrazica i drugari” i druženja sa klovnovima i junacima iz bajki.\nBez organizovanog dočeka Nove godine i u Vranju\n10:09, 12. 12. 2014.\nOrganizovanog dočeka Nove godine neće biti na trgu u Vranju, u Surdulici još nema odluke, dok će u Bosilegradu 2015. dočekati u centru, ali bez opštinskog novca.\nUređenje leskovačkog trga čeka sledeću godinu\n16:35, 2. 7. 2014.\nSa početkom radova na rekonstrukciji gradskog trga u Leskovcu krenuće se na proleće sledeće godine jer je prvobitni plan trebalo detaljnije razraditi kako bi problem parkiranja u strogom centru bio rešen.


Srna 21.03.2017 09:02\nSolomunova je istakla da je jedan od uzroka povećanog stepena sušenja šume problem klimatskih promjena.\n"Povećanje srednje godišnje temperature vazduha, promjena količine padavina i sve češći ekstremni vremenski događaji negativno utiču na stanje šuma", rekla je Solomunova.\nOna je upozorila da negativan uticaj na stanje šuma imaju i šumski požari, a u pojedinim područjima i bespravne sječe.\n"Generalno gledano možemo konstatovati da je u privrednim šumama u kojima se primjenjuju propisani sistemi gazdovanja, obnova šuma zadovoljavajuća", istakla je ona.\nPosmatrano po vrstama drveća, najlošije stanje je sa hrastom, gdje su evidentni ozbiljni problemi u obnovi.\nSolomunova je napomenula da Javno preduzeće "Šume Republike Srpske" svake godine vrši pošumljavanja goleti, odnosno podizanje novih šuma na značajnim površinama.\n"Zbog svojih funkcija koje vrši, šuma je najuniverzalniji ekološki sistem. U prošlosti čovjek je u šumi obezbjeđivao osnovne ljudske potrebe, pa se šume s pravom smatraju kolijevkom ljudske populacije", rekla je Solomunova.\nDo početka industrijske revolucije, podsjetila je ona, šume je bilo u izobilju i nije im se pridavao poseban značaj, jer je smatrana vječnom i neuništivom, kao što se mislilo i o drugim prirodnim resursima.\nPrema podacima Katastra šuma i šumskog zemljišta ukupna površina šuma i šumskog zemljišta Republike Srpske iznosi 1.282.412 hektara ili 51,7 odsto od ukupne površine Srpske.\nU ukupnom šumskom fondu Republike Srpske najveće učešće, odnosno 50,2 odsto, imaju visoke šume sa prirodnom obnovom, koje imaju najveću vrijednost i u ekološkom i u ekonomskom pogledu.\nPredstavnici Šumarskog fakulteta u Banjaluci danas će povodom 21. marta, Svjetskog dana šuma organizovati Dane otvorenih vrata za učenike srednjih škola, a u saradnji sa Savezom studenata tog fakulteta i upravom grada Banjaluka akciju pošumljavanja u Bulevaru srpske vojske.\nU okviru obilježavanja Dana šuma, predstavnici Šumarskog fakulteta u saradnji sa Asocijacijom inženjera šumarstva "Eko forest", juče su zasadili drveće u dvorištu Osnovne škole "Branko Radičević".