Koordinaciono telo ove godine stipendira 10 mladih iz Bujanovca i Preševa koji žele da studiraju u Novom Sadu. Kako bi upoznali grad, Univerzitet i saznali sve o uslovima studiranja, organizovana je dvodnevna poseta Novom Sadu.\nPo dolasku u Novi Sad goste sa juga pozdravili su predsednik Vlade AP Vojvodine Bojan Pajtić, predsednik Koordinacionog tela ministar Milan Marković i pokrajinski sekretar za obrazovanje Zoltan Jegeš.\n„Jako je važno da u taj deo naše zemlje prenesemo onu vrstu duha tolerancije, dobrog međuetničkog suživota koji postoji u Vojvodini. Pokrajinska Vlada želi da kroz obrazovanje mladih sa juga Srbije pruži mogućnost da najproduktivniji deo svog života provedu u pozitivnoj atmosferi koja pripadnike različitih etničkih zajednica doživljava kao prijatelje, a ne kao suprotstavljene strane. Naša ambicija je da se mladi upoznaju sa svojim vršnjacima različitih nacionalnosti, ovde u Novom Sadu, da se upoznaju sa programom novosadskog Univerziteta, kao i o mogućnostima školovanja i u drugim mestima širom Vojvodine i da se opredele da nastavak njihovog školovanja bude upravo ovde“, rekao je Pajtić.\nPredsednik Koordinacionog tela ministar Milan Marković istakao je da je ova poseta deo ideje da mladi iz Bujanovca i Preševa steknu diplome po najvišim standardima. „Univerzitet u Novom Sadu pruža tu mogućnost, dok sam grad daje širinu da sagledaju način života u Vojvodini u kome ravnopravno učestvuju pripadnici svih etničkih zajednica. Drugi cilj je da se otvori nova perspektiva za decu iz Preševa i Bujanovca da oni svojim znanjem i iskustvom stečenim u Vojvodini mogu da pomognu svojoj zajednici u opštinama na jugu Srbije, a naročito da sebi obezbede bolji i kvalitetniji život“.\n„Rešenje Koordinacionog tela za krizu koju smo imali u Bujanovcu i Preševu je ulaganje u obrazovanje ljudi, kao i namera da se pokaže jedan drugačiji kulturološki milje. Zato je Vojvodina pravo mesto za ovakvu akciju“, dodao je Marković.\nNakon prijema goste sa juga Srbije dočekao je pokrajinski sekretar za obrazovanje Zoltan Jegeš. On je učenicima dao uvid u vojvođansku stvarnost i ispričao im o multikulturalnosti koja je specifičnost Vojvodine, koja se brižno neguje i na koju su mnogi ponosni. Srednjoškolci su imali prilike da čuju više i o obrazovanju pripadnika manjinskih zajednica kao i o načinima negovanja i poštovanja nacionalnih identiteta i procesima integracije.\nUčenici su posetili Sajam obrazovanja i knjiga gde su imali mogućnost da saznaju više o uslovima upisa na svakom fakultetu.\nDrugog dana posete srednjoškolci iz Bujanovca i Preševa posetili su Petrovaradinsku tvrđavu, a potom su se prošetali centrom Novog Sada.\nNa samom kraju posete oni su se susreli sa rektorom Univerziteta Miroslavom Veskovićem koji im je pokazao studentski dom. Vesković je mladima sa juga zemlje ispričao o Univerzitetu i svemu onome što on pruža mladim ljudima koji imaju želje i ambicije da se školuju i steknu visoko obrazovanje.


Demokratsko utemeljenje savremenih političkih sistema I\nU prethodnih nekoliko tekstova, bavili smo se pojmom demokratije. Upoznavali smo njene temeljne principe i postulate, njenu istorijsku genezu, modele i oblike u kojima se pojavljivala, kao i probleme i prepreke na koje je nailazila i nailazi, te nedostatke i potencijalne slabosti koje nosi u sebi.\nTekstovi kojima ćemo se baviti u periodu pred nama, imaju za cilj da demokratiju prikažu u njenoj konkretnosti, tj. na primerima žive političke prakse savremenih, prevashodno zapadnih modela državnopolitičkih sistema. S obzirom da ćemo se baviti modelima savremene demokratije, besmisleno je i pitanje zašto, dakle zapadni modeli, jer savremena demokratija je i potekla sa, prevashodno evropskog Zapada, da bi kao model bila prihvatana širom sveta.\nKrenućemo od značaja proučavanja zapadne demokratije, a on je nemerljiv.\nČinjenica je da zapadna demokratija predstavlja najrazvijeniji vid demokratskog političkog uređivanja društva i stoga nije slučajno što je služila i još uvek služi kao uzor mnogim drugim zemljama u njihovom traganju za odgovarajućim modelom demokratske organizacije društva.\nProučavanje, naročito komparativno, ima za cilj da analizom sličnosti i razlika kako između evropskih demokratskih sistema i neevropskih tipova sistema, tako i između pojedinih evropskih demokratskih sistema međusobno, omogući bolje razumevanje osnovnih političkih procesa zapadne demokratije.\nRazlike između sistema u okviru zapadne demokratije su izražene posebno u karakteru istorijskog razvoja i političkoj kulturi, mitologiji, vrednostima i mentalitetu s obzirom na različite istorijske i geografske, odnosno klimatske okolnosti.\nKada je reč o razlikama između zapadnih demokratija i drugih nezapadnih poredaka, one su očigledne. Međutim, razlike među pojedinim zapadnim demokratijama su manje vidljive i nalaze se u nešto dubljim slojevima istorije, kulture i političkog bića pojedinih zemalja. Tako na primer, od četiri velike zapadnoevropske demokratije, Velika Britanija i Francuska imaju dugu, više nego dvovekovnu demokratsku tradiciju, dok su Nemačka i Italija imale kratke demokratske intervale pre uspostavljanja demokratskih poredaka posle Drugog svetskog rata. Ali postoje razlike i između Velike Britanije i Francuske. Prva je imala stabilan i kontinuiran razvoj i politički sistem, dok je druga prolazila kroz veoma različite forme političkog sistema. Sticaj okolnosti je hteo da se u Velikoj Britaniji kontinuirano i postepeno odvija progresivan demokratski razvoj, dok je francuski model demokratskog političkog sistema stvaran kroz mnoge revolucije. Najzad, u Velikoj Britaniji uspostavljanje i razvoj demokratije tekli su uporedo sa postojanjem i funkcionisanjem monarhije, dok se demokratska transformacija velikog broja evropskih političkih sistema odvijala u kontrapoziciji i konačnom odbacivanju monarhije.\nRazličiti putevi razvoja i različita iskustva sa pojedinim oblicima političkog života dovela su i do favorizovanja različitih vrednosti, principa i institucija. No, nisu samo kultura i tradicija uticali na razlike između ovih sistema. Veliki značaj imaju i mnogi drugi uslovi i pretpostavke, od ekonomskih i socijalnih do međunarodnih i geografskih.\nOzbiljno proučavanje demokratije, dovodi nas i do spoznaje da se demokratiji ne može pristupati nekritički i apologetski. Naime, nisu svi kulturološki, religijski i mnogi drugi obrasci prilagođeni demokratskom poretku, a opet ih ta činjenica ne svrstava u, nužno, manje civilizovana društva. Dakle, neće kritički odnos u proučavanju demokratije ugroziti njenu suštinu, barem ne više od savremenih trendova unutar samih zapadnih demokratskih društava.\nZnačaj proučavanja zapadne demokratije počiva i u tome što razumevanje suštine demokratije, pa i zapadne demokratije kao njenog najrazvijenijeg praktičnog vida, doprinosi sagledavanju mogućnosti razvoja pojedinca i društva i otuda predstavlja izvor motivacije i energije u odbrani i uzgoju demokratije naročito u manje razvijenim i nerazvijenim društvima.\nTakođe, ne možemo ispustiti iz vida i činjenicu koja se nameće kao neka vrsta pravila, ili nužnosti, a to je pozitivan uticaj demokratije na ekonomski razvoj društava u kojima demokratija nesmetano funkcioniše.\nKao što se može zaključiti, značaj proučavanja demokratije je nemerljiv, jer jedino svestranim pristupom možemo spoznati sve njene vrednosti, ali i uočiti nedostatke koje demokratija nosi u sebi.\nOvaj kratak prikaz ima za cilj i da predstavi one osnovne pojmove i kategorije koje demokratiju stavljaju u realan život, te omogućuju njeno funkcionisanje unutar društva i države.\nS obzirom da smo o pojmu i modelima demokratije već ranije govorili, a da nas ovaj put primarno zanimaju demokratije zapadnog tipa, pomenućemo samo liberalni model demokratije, jer su na njemu zapadni modeli, primarno i utemeljeni.\nPolitička teorija liberalnu demokratiju deli na tri modela, klasični, moderni i neoliberalni.\nKlasični model vezujemo za teoriju Džona Loka koja se suprotstavlja Rusoovoj postavci „prirodnog stanja“, ljudi, po Loku, napuštaju „prirodno stanje“, i prilaze društvu radi zaštite i očuvanja njihovih „života, slobode i imovine (svojine)“.\nModerni model liberalne demokratije karakterišu izražene sklonosti ka individualizmu, voluntarizmu i političkoj participaciji. Ovaj model je oslonjen i na partijsko organizovanje kao kopču građana sa državom, te jaku vezanost za nacionalne državne institucije.\nNeoliberalni (globalistički) model ozbiljno ugrožava sve prethodne modele, jer zahteva više liberalizma na uštrb demokratije. Ovaj model proizvodi proces dedemokratizacije, jer derogira ulogu države i institucija.\nKada je reč o principima i institucijama koje čine demokratski poredak, onda pod principima uglavnom podrazumevamo ideje vodilje koje su u osnovi plemenitog karaktera, dakle, sloboda, pravda, jednakost, odgovornost, suverenost, legitimnost, konsenzus i sl. Institucije imaju svrhu u garantovanju demokratskih principa. U vodeće institucije demokratskog poretka ubrajamo Državu, Ustav, zakonodavstvo (zakone) pa i represivni aparat kao krajnji garant demokratskih principa.\nDobra organizacija političke vlasti je još jedan od faktora stabilnog funkcionisanja demokratskog poretka. Organizaciju vlasti delimo na vertikalnu i horizontalnu. Prva se više tiče same države, i određuje stepen centralizacije u njoj.\nDruga, horizontalna organizacija vlasti, reguliše društvene odnose i kreira tip političkog sistema u državi. Dakle, horizontalna organizacija vlasti podrazumeva podelu vlasti na zakonodavnu, sudsku i izvršnu. Iz ovoga proizilazi da je reč o predstavničkoj parlamentarnoj demokratiji, gde Parlament donosi Zakone i kontroliše izvršnu vlast, dok Vlada (izvršna vlast) vodi politiku zemlje.\nTreći stub ove podele, sudska vlast, nažalost i danas kao i u prethodnim vremenima često je skrajnuta od stvarne moći uticaja.\nOblik državnog uređenja, takođe može da bude od velikog značaja za mogućnost uspostavljanja demokratije u nekoj državi. kao što rekosmo, često je republika morala da zameni monarhiju, da bi demokratija uopšte mogla da zaživi, ali suprotno tome, primeri Velike Britanije, skandinavskih zemalja, kao i zemalja Beneluksa potvrđuju da tradicija i demokratija mogu da iznađu modele koegzistiranja.\nSvi ovi činioci o kojima smo govorili, uspeli su da iskristališu određene modele političkih sistema, koje prema njihovim najprepoznatljivijim predstavnicima delimo na:\nPredsedničke sisteme (američki model);\nParlamentarne sisteme (britanski model);\nPolupredsedničke sisteme (francuski model), i\nSkupštinske (konvetske) sisteme (švajcarski model).


FINconsult: Svečanost povodom dodjele certifikata učesnicima obuke - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETFINconsult: Svečanost povodom dodjele certifikata učesnicima obuke\nFINconsult: Svečanost povodom dodjele certifikata učesnicima obuke\nFINconsult je uspješno završio obuku 28. generacije učesnika edukacije za vođenje poslovnih knjiga u Tuzli i Sarajevu, koji se realizovao u periodu novembar 2017. – januar 2018.godine.\nDo sada je edukaciju uspješno završilo više od 1.600 osoba, od kojih je preko 70 % pronašlo stalno zaposlenje ili otvorilo vlastite računovodstvene servise, a preko 90 % je u finansijsko-računovodstvenoj profesiji pronašlo svoju dugoročnu profesionalnu orijentaciju.\nI ove godine kao i prethodne FINconsult je osigurao besplatne edukacije i za osobe koje se nalaze na Birou za zapošljavanje, u cilju njihovog bržeg pronalaženja posla. Prema podacima osobe koje su završile edukaciju na prethodnom ciklusu su već pronašle posao. Pružanjem ovih edukacija za osobe sa Biroa za zapošljavanje bez naknade, FINconsult je još jednom potvrdio da se radi o društveno odgovornoj kompaniji i koja je od posebne koristi za društvenu zajednicu.\nDodjela certifikata za provedenu edukaciju za vođenje poslovnih knjiga u Sarajevu biće upriličena 08. februara 2018. Godine u hotelu Grand.\nNaredni ciklus Edukacije za vođenje poslovnih knjiga, 29. ciklus će se održati u periodu maj – juli 2018. godine u Sarajevu i Tuzli.\nNaredna edukacija koju organizuje FINconsult je 23. ciklus edukacije za sticanje zvanja certificirani računovođa (CR) i 5. ciklus edukacije za sticanje zvanja ovlašteni revizor (OR), koje će se održati u periodu mart – april 2018. godine u Sarajevu i Tuzli.\nPrevious articleMirza Selimović najavio novu pjesmu i koncert u Srebrenik\nNext articleZapošljavanje mladih kadrova u zdravstvenim ustanovama Tuzlanskog kantona


Ministarka Trivić jasna: Zaštititi jezik i pismo kao nematerijalno kulturno nasljeđe | BL Portal\nMinistarka Trivić jasna: Zaštititi jezik i pismo kao nematerijalno kulturno nasljeđe\n15. Septembra 2021. 12:43\nNeophodno je zaštititi i očuvati jezik srpskog naroda i ćiriličnog pisma kao nematerijalnog kulturnog nasljeđa jer su jezik i pismo identitet jednog naroda i ukoliko oni nestanu, nestaje i narod zajedno sa njima, rekla je danas ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić.\nTrivićeva je u Narodnoj skupštini Republike Srpske istakla da su Srbi jedinstveni po svom jeziku, posebno po svom pismu, te ocijenila da je problem opadajuće uloge srpske ćirilice u javnoj upotrebi i privatnoj komunikaciji, od temeljnog značaja za kulturu Republike Srpske.\n“Ćirilica je par ekselans primjer svjetske kulturne raznolikosti, čije postojanje, u odsustvu jasno definisane kulturne politike Republike Srpske, lako može biti najozbiljnije ugroženo. Upotreba ćirilice predstavlja evropsku vrijednost i stoga treba utvrditi konkretne mjere njene zaštite i afirmacije”, rekla je Trivićeva. Obrazlažući Prijedlog zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, Trivićeva je pojasnila da je opšti cilj koji se želi postići donošenjem ovog zakona zaštita i očuvanje jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma, kao nematerijalnog kulturnog nasljeđa.\n“U isto vrijeme postavljeni su i posebni ciljevi koji su usmjereni na proglašavnje jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma za kulturno dobro od izuzetnog značaja, te definisanje društvene brige i jedinstvenog pristupa u utvrđivanje sistema zaštite i očuvanja jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma, te njegovog prenošenja sa generacije na generaciju”, rekla je Trivićeva.\nOna je napomenula da će suštinske odredbe imati pozitivan uticaj na kulturu, jer donošenje ovog zakona podstiče ne samo zaštitu i očuvanje jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma kao nematerijalnog kulturnog nasljeđa, već i osigurava njegovo prenošenje budućim generacijama u izvornom obliku i širenje saznanja o njegovim vrijednostima.\nZaštita srpskog jezika i ćirilice: U Banjaluci počela posebna sjednica Narodne skupštine\n“Isto tako, Zakon će imati pozitivan uticaj i na obrazovanje iz razloga što podstiče pravilno izražavanje, poznavanje i pravilnu upotrebu jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma”, navela je Trivićeva. Ona smatra da je neohodno što prije utvrditi sistem zaštite, očuvanja i način korišćenja jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma u Republici Srpskoj, kao nematerijalnog kuturnog nasljeđa, budući da jezik srpskog naroda i ćirilično pismo zasigurno predstavljaju kulturno dobro od izuzetnog značaja.\n“Prema Zakonu o kulturnim dobrima, kulturno dobro može biti kategorisano kao kulturno dobro od izuzetnog značaja, što znači da nema razloga da se jezik srpskog naroda i ćirilično pismo, kao nematerijalno kulturno nasljeđe srpskog naroda, na taj način i ne tretira i zakonski uredi”, rekla je Trivićeva. Ona je napomenua i da su opšti i posebni ciljevi utvrđeni u Prijedlogu zakona usaglašeni ne samo sa domaćim zakonodavstvom, već i sa Međunarodnom konvencijom o zaštiti nematerijalnog kulturnog nasljeđa.\n“Zaštitom i promocijom kulturnog nasljeđa, a naročito ćiriličnog pisma, čuvamo lični pečat postojanja i trajanja na ovim prostorima. Identitet koji je stvoren na temeljima tradicije i istorije ima jednu jaku osnovu da se u savremenom dobu nadograđuje i razvija, zadržavajući duh svog kulturno-istorijskog konteksta, a u otvorenoj komunikaciji sa svijetom oko sebe”, istakla je Trivićeva.\nOna je pozvala narodne poslanike da podrže predloženi tekst Prijedloga Zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma, te dodala da bi time ujedno podržali rad i napore Ministarstva prosvjete i kulture u borbi za kulturu, umjetnost i kreativnost.\nTags: Ćirilica, Identitet naroda, Natalija Trivić, pismo, zaštita\n“Dva JaJa na oko”: Istaknuti dječji pisac Ljubivoje Ršumović objavio novu knjigu


Ružić: Opozicija ne koristi direktan prenos na RTS-u, da iznese svoje ideje, zato što ih nema - Infobrif\nRužić: Opozicija ne koristi direktan prenos na RTS-u, da iznese svoje ideje, zato što ih nema\nObjavljeno 11.03.2019. u 07:19\nTo što deo opozicije bojkotuje parlament govori o njihovoj dezorijentisanosti, manjku vizije, ideološkim razlikama i bezidejnosti, i u očima građana čini ih „pajacima“, ocenio je ministar državne uprave i lokalne samouprave i visoki funkcioner Socijalističke partije Srbije (SPS) Branko Ružić.\nRužić je u intervjuu za „Večenje novosti“ od ponedeljka rekao da jedini razlog što opozicija ne koristi direktan prenos na RTS-a da iznese svoje ideje jeste taj što ih nema.\n„I onda, kao bojkotuju rad parlamenta, ali su prisutni na konferencijama za štampu u holu, a idu i na puteve po Evropi kao članovi parlamentarnih delegacija. To valjda takođe smatraju bojkotom. To je trenutni politički folklor koji od njih, iz vizure građana, pravi – pajace“, rekao je Ružić komentarišući situaciju u Skupštini, gde je prolećno zasedanje počelo bez velikog dela opozicije.\nUpitan da li su Srbiji potrebni vanredni izbori, on je podsetio da se redovni izbori očekuju na proleće 2020. i naglasio da će odluka, ako postoji državni razlog koji bi bio uzrok za prevremeni izborni ciklus, biti bazirana na interesu građanki i građana Srbije, državotvornosti i očuvanju političke stabilnosti.\nOsvrnuo se i na izjavu šefa diplomatije i lidera SPS-a Ivice Dačića da mora da se postigne dogovor o Kosovu pre isteka mandata američkog predsednika Donalda Trampa, navodeći da je administracija SAD demonstrirala delimičnu promenu stava i odškrinula vrata kompromisu.\n„Problem je što duh vremena jedino ne razumeju njihova politička mezimčad iz Prištine i vode anticivilizacijske carinske ratove, usvajaju infantilne platforme i cveckaju oružjem“, ukazao je Ružić.\nOn smatra da će se veoma brzo videti da li je promena pristupa Trampove administracije dovoljno snažna i iskrena, „po tome da li će im deca ostati razmažena i bahata, ili će postati odgovorna“.\nNa ispitu je, smatra Ružić, pre svega, ugled SAD i Trampove administracije.\n„Ukoliko su spremni da ih neki bivši šumski razbojnici ucenjuju, onda imaju veliki reputacioni rizik u međunarodnoj političkoj areni“, rekao je Ružić.\nKomentarišući to što je Nacionalni savet Albanaca dodelio priznanja organizatorima nelegalnog separatističkog referenduma u Bujanovcu, Preševu i Medveđi iz 1992. godine, Ružić je rekao da to govori o manjku mudrosti, uskogrudosti, ekstremističkim podgrejavanjima nekih ideja koje odavno nisu realne.\n„Srbija je još tada proglasila taj kvazireferendum pravno ništavnim. Ovo sada je marketinški trik i glupa avantura upravo na štetu građana Srbije albanske nacionalne manjine, i zato ovaj čin oštro osuđujem“, naglasio je ministar.\nOn je podsetio da zakoni Srbije jasno definišu šta je delokrug rada nacionalnih saveta nacionalnih manjina.\n„Sve vezano za baštinjenje tradicionalnih vrednosti, kulture, službenu upotrebu jezika i pisma i ništa van tog okvira. Naši manjinski zakoni i prava daleko prevazilaze standarde koji postoje u većini država u regionu, pa i u EU“, naglasio je ministar.\nPovodom ocene bivšeg ministra finansija Dušana Vujovića da će Srbiji trebati više od vek i po da dostigne standard starih članica EU, Ružić kaže da izuzetno ceni sve što je Vujović uradio za Srbiju kao ministar, ali navodi da ne razume odakle „ovoliko pesimističan stav o aktivnostima koje se i danas sprovode, a bazirane su velikim delom i na njegovim analizama, argumentima i stručnosti“.\nNe odlažite tople jakne: Danas hladnije, mestimično s kišom, na planinama sa snegom (TABELE)\nAgencije UN spuštaju zastave na pola koplja zbog pogibije zaposlenih u avionskoj nesreći


Aktivisti iz tri općine zajedno u borbi za uređeno korito rijeke Bosne - Antikorupcija\nAktivisti iz tri općine zajedno u borbi za uređeno korito rijeke Bosne\nGrađanski aktivisti koji se bore za uređenje i zaštitu korita rijeka u BiH iz općina Maglaj, Zavidovići i Žepče udružili su snage i volju da se bore za spas rijeke Bosne i njenih pritoka na području ove tri općine.\nObezbjeđenjem informacija od zvaničnih institucija o legalnim lokalitetima za vađenje materijala iz korita rijeke Bosne i njenih pritoka, kao i sa zemljišta uz obalu rijeka, stvorena je početna baza za aktivnosti. Uključujući i upoznavanje građana sa prikupljenim informacijama, u cilju stvaranja mogućnosti da prepoznaju i reaguju na uočene nelegalne radnje, prijavom nadležnim organima.\nTrenutno je na području Maglaja legalno iskopavanje samo na lokalitetu Ulišnjak-Fojnica, a na području Žepča, takođe do 31.12.2021. godine „Između gradskog kolskog i željezničkog mosta“, „Naselje Begov Han“, „Naselje Golubinja do ušće Željeznice“, „Naselje Želeća uzvodno od mostova“, „Ušće rijeke Ograjine“ i „Ušće rijeke Papratnice“.\nNa raspisane Javne pozive od strane Agencije za vađenje materijala iz vodotoka ponude nisu dostavljene za lokalitete u općini Zavidovići „Brezik“, „Pjenovac“ i „Skroze“ na rijeci Krivaji i za „Ušće Krivaje i Bosne“. Kao ni za lokalitete na području općine Maglaj „Uzvodno iz gradskog mosta“ i „Nizvodno od gradskog mosta“, kao ni za „Omerdino polje“, „Ušće rijeke Jablanice“ i „Ušće rijeke Liješnice“.\nU cilju informisanja građana, dvije grupe aktivista, jedna za Maglaj i druga za Zavidoviće i Žepče, su u svojim sredinama organizovali lijepljenje plakata sa mapama odobrenih lokacija za eksploataciju šljunka, podjelu info letaka, a pokrenuta je i bilbord kampanja i kampanja putem web banera na lokalnim portalima.\nIz grupa su zajednički pozvali građane da, ukoliko uoče ili imaju sumnje u nelegalnu eksploataciju šljunka na nekim lokacijama da to prijave. Prijave se mogu podnijeti Federalnom vodnom inspektoratu na telefon 033/563-382 ili mejl: info@fuzip.gov.ba ili nadležnim policijskim stanicama MUP-a Zeničko-dobojskog kantona, u Maglaju, Zavidovićima i Žepču.\nOznakeGrađanski aktivizam Maglaj Rijeka Bosna Zavidovići Žepče


Kapitalne investicije u mobilne mreže direktno utiču na dobit operatora Kapitalne investicije u mobilne mreže direktno utiču na dobit operatora – Personal magazin\nPrema novom istraživanju kompanije Ericsson, povećanje investicija u kvalitet mobilne mreže direktno se odražava na finansijsku dobit operatora. Istraživanje, koje je sproveo Dr. Raul Kac, predsednik konsultantske kompanije Telecom Advisory…\nPrema novom istraživanju kompanije Ericsson, povećanje investicija u kvalitet mobilne mreže direktno se odražava na finansijsku dobit operatora. Istraživanje, koje je sproveo Dr. Raul Kac, predsednik konsultantske kompanije Telecom Advisory Services, pokazuje vezu između kapitalnih investicija u mobilne telekomunikacione mreže, na jednoj, i performansi i finansijskog aspekta, na drugoj strani. Tokom tri godine, istraživanje je sprovedeno na tri svetska tržišta – u Brazilu, Meksiku i SAD-u.\nIstraživanje je pokazalo da je povećanje od 10 odsto, u segmentu kapitalnih investicija, brazilskom operatoru donelo povećanje tržišnog udela, prosečnu dobit po korisniku i smanjilo broj korisnika, koji su prekinuli korišćenje usluga operatora. Prema tim statistikama, operator bi trebalo da ostavi povećanje prihoda od 5,5 odsto. To je jasno vidljivo na primeru mobilnog operatora iz Brazila, kome je smanjenje ukupnog broja korisnika, koji su prekinuli korišćenje usluga operatora, za jedan odsto, donelo povećanje prihoda za 6,86 odsto u sledeća dva kvartala.\nJohan Heger, iz Business Unit Networks odeljenja kompanije Ericsson, izjavio je: „Prethodno istraživanje Ericsson Consumers Lab-a pokazalo je da su performanse mobilnih mreža jedan od glavnih faktora zadovoljstva korisnika. Imajući to u vidu, kao i rezultate novog istraživanja, jasna je veza između investicija u unapređenje performansi mreže i lojalnosti korisnika, što na kraju rezultuje i boljim finansijskim rezultatima operatora“.\nRezultati ovog istraživanja pokazuju da je ista veza između investicija, performansi i dobiti prisutna i na tržištima Meksika i Sjedinjenih Američkih Država.\nKapitalne investicije u mobilne mreže direktno utiču na dobit operatora was last modified: May 14th, 2014 by Redakcija\nEricssonKapitalne investicijemobilne mreže


Posebna klauzula koja štiti uzorke za slučaj bankrotstva\nIz svega navedenog proizlazi da je u najboljem interesu roditelja da prilikom zaključenja ugovora o krioprezervaciji matičnih ćelija svoga deteta posebnu pažnju obrate na ugovorne odredbe kojima se uređuje uloga srpskih zastupnika stranih banaka matičnih ćelija u celokupnom procesu krioprezervacije, ali i na prava obaveze i odgovornosti koje preuzima druga ugovorna strana.\nSvakako, roditelji opravdano postavljaju pitanje, šta će se desiti sa njihovim uzorcima matičnih ćelija ukoliko srpski zastupnik sa kojim su potpisali ugovor bankrotira ili prestane sa radom. Zato je od izuzetne važnosti da srpski zastupnici ugovorom potvrde da im strana banka garantuje nastavak čuvanja svih do tada uskladištenih uzoraka pod identičnim uslovima.\nU interesu je roditelja da ugovor zaključe sa srpskim zastupnikom, a ne direktno sa stranom bankom matičnih ćelija, ali podjednako je važno analizirati i odredbe ugovora kojima se uređuju prava, obaveze i odgovornost druge ugovorne strane (bila to direktno strana banka matičnih ćelija ili njen srpski zastupnik), te odabir merodavnog prava za rešavanje spornih pitanja, kao i nadležnost sudova ili arbitraža koji će odlučivati u slučaju eventualnog nastanka spora.\nBojan Papic, LL.M.\nOpasna odredba ugovora po kojoj se roditelji odriču prava na matične ćelije svog deteta\nVodič za lakši odabir kuće za čuvanje matičnih ćelija


Mirjanić: Realno je da otkupna cijena pšenice bude 0,27-0,30 KM po kilogramu\n23. jul 2018 521\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i poljoprivrede RS Stevo Mirjanić procjenjuje da će otkupna cijena pšenice u Republici Srpskoj ove godine biti 0,27 -0,30 KM po kilogramu.\n-Po sadašnjim kretanjima procijenjenih otkupnih cijena pšenice roda 2018. godine u regionu (0,24 – 0,27 KM po kilogramu bez PDV), realno je očekivati otkupnu cijenu u BiH u rasponu od 0,27-0,30 KM po kilogramu. Ova cijena je uvećana u odnosu na cijene u okolnim državama za trošak transporta do BiH- kaže Mirjanić.\nOn podsjeća da je prošle godine otkupna cijena pšenice po kilogramu iznosila 0,30-0,33 KM.\n-Razlog za nižu otkupnu cijenu jeste povećanje površina pod pšenicom kako u RS tako i u regionu, te očekivanog dobrog roda pšenice i veće ponude – rekao je Mirjanić.\nProsječna proizvodnja pšenice u Republici Srpskoj, kako je rekao, u posljednjih 10 godina, iznosi 170.000 tona, što je ispod količina koje su potrebne za zadovoljenje potreba mlinsko-pekarske industrije, koje se procjenjuju na 230.000 tona.\nU jesenjoj sjetvi 2017. godine, pšenica je zasijana na oko 47.000 hektara, pri čemu se očekuje proizvodnja od 212.000 tona, odnosno vrijednost proizvodnje od 74 miliona KM, piše Srpska.info.\n-Na osnovu analize stanja usjeva prema sadašnjoj situaciji, ove godine u Republici Srpskoj mogu se očekivati prinosi u granicama višegodišnjeg prosjeka, a uzimajući u obzir veće zasijane površine, očekuje se i veći ukupni obim proizvodnje, sa nešto lošijim kvalitetom zbog vremenskih prilika u proljećnom periodu – navodi Mirjanić.\nNadalje, on podsjeća da je Zakonom o regulisanju cijena propisano je da privredni subjekti formiraju cijene proizvoda i usluga slobodno prema uslovima tržišta. Samim tim, jasno je da Ministarstvo ne može uticati na otkupnu cijenu pšenice, kao ni ostalih poljoprivrednih proizvoda.\nTagovi: psenica otkupna cijena


beograd Архиве - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: beograd\nPredstava „Jače smo do sudbine“ pred Leskovčanima u nedelju 26. juna\nIna Dendić 1 седмица ago\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, KULTURA, Leskovac 0\nFoto: tickets.rs U okviru “Leskovačkih letnjih festivala” u nedelju, 26. juna 2022. god. sa početkom od 21,15 časova biće izvedena predstava “Jače smo od sudbine”. Scenarista ove urnebesne komedije je naš poznati novinar, TV voditelj i književnik Vanja Bulić, a igraju članovi Teatra komedije iz Beograda – Sanja Pešić, Aleksandra …\nSjajni Mejdeni oduševili fanove u Srbiji: Čitaoci Dnevnika juga iz Leskovca, prenose utiske sa sinoćnjeg koncerta\nSuzana Stojiljković 25/05/2022\tDRUŠTVO, KULTURA, Leskovac, Zanimljivosti 0\nNaš sagovornik Vuk, ispratio je sva tri poslednja nastupa velikih Maidena u Beogradu, ali je sinoćnji ostavio potpuno drugačiji utisak na njega: – Prvi put sam Maidene u Beogradu gledao kao tinejdžer. Naravno da je susret uživo sa omiljenim bendom bilo potpuno nestvarno iskustvo. Čak i da tada nešto nije …\nKako da se spakujete za selidbu u poslednji čas?\nSrdjan Stamenkovic 31/03/2022\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje 0\nUobičajeno je da se selidba planira unapred i da ljudi uglavnom imaju vremena da se organizuju i spakuju. Međutim, kako postupiti u onim situacijama kad treba da se preselite u kratkom roku? Nekada se može desiti da planirate selidbu, ali da prodate stan u kome živite mnogo brže nego što …\nSA NAVIJAČIMA DO POBEDE: Zdravlje u subotu u 17 časova dočekuje beogradski Dynamic\nSrdjan Stamenkovic 21/01/2022\tLeskovac, SPORT 0\nKošarkaši Zdravlja u subotu dočekuju ekipu Dynamic VIP PAY u utakmici 20. kola AdmiralBet Košarkaške lige Srbije. U Zdravlju veruju da mogu da nastave seriju pobeda na domaćem terenu, i ističu da uz podršku sa tribina mogu do novih uspeha. – Nakon poraza koji smo doživeli od ekipe Vojvodine u …\nSrdjan Stamenkovic 29/11/2021\tLeskovac, SPORT 0\nU uzbudljivoj utakmici 10. kola druge Futsal lige Srbije KMF Leskovac pobedio je KMF Student iz Beograda rezultatom 2:1. Leskovčani su do pobede došli golovima Vukojevića i Nastića. Gosti iz Beograda predstavili su se kao ozbiljan futsal tim i stvarali dosta problema ekipi trenera Nenada Stojanovića. Međutim Leskovčani pre svega …\nDomaćin bolji u prvom, Leskovčani u drugom poluvremenu: Košarkaški Zdravlja nisu uspeli da zabeleže treći trijumf na gostovanjima\nSrdjan Stamenkovic 27/10/2021\tLeskovac, SPORT 0\nKošarkaški Zdravlja poraženi su večeras na gostovanju u Beogradu u utakmici vanrednog, 5. kola Admiral bet Košarkaške lige Srbije rezultatom 77:68 (33:16, 25:19, 11:14, 8:19). Domaćin je odlično otvorio meč, pogađali su košarkaši Dinamik iz svih pozicija, dok je na drugoj strani terena igračima Zdravlja malo toga polazilo za rukom. …\nRukometaši Dubočice 54 u nedelju dočekuju Partizan u derbiju „B“ grupe Arkus lige\nSrdjan Stamenkovic 01/10/2021\tLeskovac, SPORT 0\nRukometaši Dubočice 54 u nedelju dočekuju ekipu beogradskog Partizana u utakmici 3. kola „B“ grupe Arkus lige. Biće to ne samo derbi kola, već i derbi „B“ grupe jer se sastaju po mnogima dve najkvalitetnije ekipe u ovoj grupi Arkus lige. Mere za borbu protiv epidemije dozviljavaju da se tribine …\nIna Dendić 22/06/2021\tLeskovac, SPORT 0\nMinulog vikenda u Beogradu je održan međunarodni miting „Trofej Beograda“ na kome su nastupila 39 plivačka kluba sa 328 takmičara iz Srbije, Crne Gore, Indije, Slovačke, Makedonije, Irana, Libije, Kenije, BiH. Plivački klub „Leskovac“ predstavila su 5 plivača koji su osvojili ukupno 12 medalja. Osvajači medalja su: 1. Iva Petković …\nPlivački klub Leskovac sa mitinga „Sve prolazi zvezda traje“ doneo 16 medalja\nIna Dendić 26/04/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, SPORT 0\nNa međunarodnom plivačkom mitingu “SVE PROLAZI ZVEZDA TRAJE“ održanog prethodnog vikenda u Beogradu, plivački klub LESKOVAC predstavila su 24 plivača koji su osvojila ukupno 16 medalja. Na ovom takmičenju učestvovala su 46 kluba, od toga 2 iz inostranstva, sa 773 takmičara. Stojmirovic Lena 2013. osvojila je ROBNU NAGRADU za najvredniji …\nRAZGOVORI RADOJIČIĆ – ARSIĆ: Predsednik opštine Medveđa gost gradonačelnika Beograda\nDnevnik Juga 18/03/2021\tDRUŠTVO, Medvedja 0\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić, razgovarao je u Starom dvoru sa predsednikom Opštine Medveđa, Nebojšom Arsićem. Predsednik Opštine Medveđa se ovom prilikom zahvalio na pomoći koju je Medveđa u proteklom periodu dobila od Grada Beograda i izrazio želju da se saradnja sa Beogradom u budućnosti dodatno osnaži. Gradonačelnik Radojičić …


Poljoprivredni proizvodi - Blic Online\nKinesko Ministarstvo trgovine saopštilo je danas da su kineske kompanije prestale sa kupovinom američkih poljoprivrednih proizvoda i da Peking ne odbacuje mogućnost uvođenja carina na poljoprivredne proizvode iz SAD kupljene nakon 3. avgusta.\nTramp: Peking još ne kupuje poljoprivredne proizvode\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da Kina ne drži svoja obećanja da će kupovati poljoprivredne proizvode iz SAD.\nTramp: Kina će kupiti OGROMNE KOLIČINE poljoprivrednih proizvoda iz SAD\nKina je obećala da će kupiti "ogromne količine" poljoprivrednih proizvoda iz SAD, izjavio je danas američki predsednik Donald Tramp, ali nije ponudio dodatne detalje u vezi s tim.\nŠarović potvrdio KRAJ TRGOVINSKOG RATA: "Hrvatska vraća cene na staro, ovo je najbolja opcija za BiH"\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović danas je potvrdio da se ukida Pravilnik o taksama na uvoz voća i povrća u Hrvatsku i da se cene vraćaju na staro.\nSajam proizvoda iz hercegovačke i dubrovačke regije: Granični prelaz Ivanica spas za poljoprivrednike\nPoljoprivredni proizovođači iz Hercegovine, susednog Nikšića i Dubrovnika okupili su se u Ravnom, mestu na obodu Popovog polja, gde su izložili domaće proizvode, ali i rukotvorine i kozmetiku iz kućne radinosti.\nTrebinje je jedno od 12 gradova i opština u BiH, koja će biti deo “Regije Krš”, odnosno prekogranične regije koja bi trebalo da pomogne poljoprivrednicima da lakše plasiraju svoje proizvode u susedne države.\nSvetska trgovinska organizacija (STO) presudila je danas u korist Evropske unije u sporu oko carina koje je Rusija uvela na uvoz izvesnih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda iz EU.\nPutin za uništavanje zaplenjenih proizvoda pod ruskim embargom\nRuski predsednik Vladimir Putin pozvao je juče graničare da unište poljoprivredne proizvode pod ruskim embargom, zaplenjene na granici, umesto da ih vrate u zemlje porekla kao do sada.\nSKROMNI REZULTATI Izvoz poljoprivrednih proizvoda pao za 2,6 odsto i iznosi 887 miliona dolara\nEU koči izvoz BiH u Rusiju i Tursku\nZabranom prevoza namirnica životinjskog porekla i određenih poljoprivrednih proizvoda preko teritorije njenih članica, Evropska unija je u mnogome otežala izvoz tih proizvoda iz BiH u Rusiju i Tursku.\nRZS:Agrarni proizvodi skuplji 2,8 odsto\nProizvođačke cene produkata poljoprivrede i ribarstva u Srbiji povećane su u avgustu 2,8 odsto u odnosu na isti lanjski mesec, pokazali su podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nRusija zabranjuje uvoz poljoprivrednih proizvoda iz Ukrajine\nRusija će od sutra privremeno zabraniti uvoz poljoprivrednih proizvoda uz Ukrajine, saopštila je danas ruska sanitarna služba Roseljhoznadzor.\nHrvatska zatražila od EK mere zbog zabrane izvoza u Rusiju\nMinistarstvo poljoprivrede Hrvatske zatražilo je juče u Briselu da Evropska komisija (EK) pripremi mere za saniranje posledica zabrane izvoza pojednih poljoprivrednih proizvoda u Rusku Federaciju.\nCrnogorsko ministarstvo: Rusija nije uvela sankcije Crnoj Gori\nCrna Gora se, u ovom trenutku, ne nalazi na spisku zemalja prema kojima su uvedene sankcije Vlade Ruske Federacije, saopštilo je danas Ministarstvo spoljnih poslova i evropskih integracija Crne Gore.\nRusija kažnjava Crnu Goru zbog sankcija, Podgorica traži pojašnjenje\nCrna Gora biće na udaru kontra mera Rusije, koja je proglasila jednogodišnju zabranu uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda iz zemalja koje su joj uvele sankcije ili su se pridružile takvim merama.\nPutin zabranio uvoz poljoprivrednih proizvoda\nRuska Agencija za veterinarski i fitosanitarni nadzor zabraniće uvoz svog voća i povrća iz SAD i EU, prenela je agencija RIA Novosti. Ruska agencija je citirala zvaničnika te službe Alekseja Aleksenka, prenosi AP.\nGaletin: Potrebno osnivanje moderne robne berze\nTržište primarnih poljoprivrednih proizvoda u Srbiji trenutno je prilično haotično i neuređeno i jedna od ključnih stvari koju treba uraditi je organizovanje moderne robne berze, izjavio je danas direktor Produktne berze u Novom Sadu, Žarko Galetin.\nGlamočić: Roba sumnjivog kvaliteta na tržnicama u Srbiji\nMinistar poljoprivrede Dragan Glamočić izjavio je danas da je siva ekonomija prisutna u svim segmentima društva i da je potreban jedinstven program kako bi se ona eliminisala.\nDo lokalnih poljoprivrednih proizvoda - preko interneta\nSve popularniji sveži proizvodi lokalnih poljoprivrednika u Sjedinjenim Američkim Državama, s malih, posebnih pijaca sada stižu i na kućne adrese kupaca koji ih naručuju preko interneta.\nOd 1. januara zaštitne carine za meso, mleko, voće, povrće...\nOd 1. januara 2013. godine postepeno će se smanjivati dažbine na uvoz određenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz EU, a pomoćnica ministra u Ministarstvu poljoprivrede Milanka Davidović naglasila je da je Vlada Srbije danas, zbog zaštite domaćeg agrara, odredila proizvode na koje će se ipak plaćati posebne dažbine pri uvozu.


Spomenik Branku Pešiću na mestu stare fontane - Beogradski Portal\nSpomenik Branku Pešiću na mestu stare fontane\nU društvu domaćina predsednika Gradske opštine Zemun Gavrila Kovačevića i zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića, članovi Odbora za podizanje spomenika bivšem gradonačelniku Beograda i znamenitom Zemuncu Branku Pešiću obišli su Veliki trg u Zemunu kako bi precizirali tačnu lokaciju gde će spomenik biti postavljen.\nU obilasku lokacije učestvovali su pomoćnik gradonačelnika Beograda Andreja Mladenović, zamenica predsednika Skupštine Beograda Andrea Radulović, glavni urbanista Marko Stojčić, direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda Olivera Vučković, direktor JKP ”Javno osvetljenje” Aleksandar Cincar Poposki, predsednik Odbora istoričar umetnosti Nikola Kusovac, autor spomenika Marko Kratohvil, kao i predstavnici gradskih komunalnih preduzeća.\n”Veliki trg je pravo mesto za jednog velikana kakav je bio Branko Pešić. Ovo je mesto gde se najbolje oseća duh i ritam Zemuna. Tu je gradska pijaca, tu je Glavna ulica, u blizini je i opštinsko zdanje u kojem je svojevremeno radio i šetalište kojim je Branko koračao. Uveren sam da će svaki građanin Zemuna prolazeći pored ovog spomenika dati naklon jednom takvom čoveku, a istovremeno osetiti ponos što je njegov komšija bio kreator i vizionar modernog Beograda u kojem danas živimo i koji razvijamo po meri jedne evropske metropole”, rekao je predsednik Gradske opštine Zemun Gavrilo Kovačević.\nSpomenik će biti postavljen na mestu gde se sada nalazi fontana na Velikom trgu. Kako kaže zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, ovaj prostor će biti iskorišćen da pored spomenika budu postavljeni i prateći elementi sa vodom koja se sliva i nekoliko česmi. Umesto klasičnog postamenta spomenik će krasiti parterno uređenje koje će omogućiti ljudima da sednu, da se odmaraju i da komuniciraju sa Brankom. Biće to prilika da se uredi kompletan Veliki trg i da se zameni mobilijar.\nSkulpturu u bronzi Branka Pešića, visoku 2,25 metara izradiće Umetnička livnica ”Jeremić”.


Beta 23. maja 2019. 08:40\nALO – List donosi razgovor sa Jezdimirom Vasiljevićem, nekadašnjim vlasnikom Jugoskandika, pod naslovom „Nudio sam pet miliona da ubiju Miloševića“.\nBLIC – „Nemam snage ni da se radujem, ovo je za svu našu decu“, kaže Igor Jurić pokretač inicijative o doživotnoj kazni zatvora za silovatelje i ubice dece i trudnica. „Opljačkan bek Crvene zvezde“, Milanu Raduloviću odneli nakit i satove. „Mirkoviću godinu dana robije“, bivši predsednik Skupštine opštine Zaječar Saša Mirković osudjen na godinu dana zatvora.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Nećemo na arbitražu, spremamo kontramere“, odgovor Srbije Prištini. „Na lokalu 93 odsto nabavki mimo pravila“, pokazao izveštaj Državne revizorske institucije. „Za matursko veče od 200 do 1.300 evra“, o tome koliko košta matursko veče.\nDANAS – Pod naslovom „Predsednik kompromituje nezavisnost Narodne banke“, list piše o tome ko upravlja devizni rezervama, guvernerka NBS sa saradnicima ili političari. „Stručnjaci zaobidjeni u odlučivanju o gondoli na Kalemegdanu“, list piše da je Ministarstvo kulture pokrenulo vanrednu kontrolu Republičkog zavoda za zaštitu spomenika.\nINFORMER – „Vučiću daj Kosovo ili si gotov“, list piše da predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću stižu pretnje iz Vašingtona i prenosi da je američki profesor Edvard Džozef predočio novu strategiju za Kosovo. „Turski tok od januara“, navodi da će projekat vredan 1,5 milijardi evra biti gotov do kraja godine.\nKURIR – Pod naslovom „Ivica Dačić preživeo bombaški napad“, list piše da su teroristi El Šababa napali predsedničku palatu u Somaliji dok je šef srpske diplomatije bio u palati.\nPOLITIKA – Srbija opet izmedju štapa i šargarepe“, o zapadnoj strategiji za Kosovo američkog profesora Edvara Džozefa. „Kupovina zlata najbolja zaštiti od krize“, o najavi da će Srbija svoje rezerve zlata sa postojećih 20 tona do kraja 2019. povećati na 30, a potom, u narednih godinu i po dana, na čak 50 tona.\nSRPSKI TELEGRAF – Piše o tekstu Edvarda Džozefa pod naslovom „Horor plan Amera za Kosovo“.


Čekajući vođu - Nedeljnik Vreme\n"Ko će s kim, a ko će koga, i kada"; VREME 1057\nPolitički život u Srbiji u proleće 2011. godine protiče u znaku predizbornih kampanja kako opozicionih tako i, u nešto manjoj meri, vladajućih partija.\nNaprednjaci su uradili dobar posao u nameri da DS-u izbiju iz ruku adut dobijanja statusa kandidata za EU, umrtvljujući eventualni efekat dobijanja kandidature na jesen. Sa druge strane, DS se suočava sa ozbiljnim padom podrške birača, ali je po meni veći problem jedna vrsta egzistencijalne krize kroz koju prolaze, kao i osetan pad kvaliteta kadrova ove partije koji je posledica višegodišnje poslušničke selekcije. Koalicija URS predvođena Mlađanom Dinkićem, ovih dana prikuplja potpise za decentralizaciju zemlje i drugačiju preraspodelu novca na relaciji lokalna–republička vlast, što je takođe deo kampanje i mobilisanja eventualnih birača ove koalicije, koja stavljajući političku tapiju na temu decentralizacije, za koju postoji ozbiljna podrška u unutrašnjosti zemlje, pokušava da pridobije naklonost birača. LDP je, od početka "preokreta" i dolaska gospodina Kapičića u ovu partiju, koji se u unutarpartijskim krugovima objašnjava kao "ustupak Rusima", šta god to značilo, u određenoj meri promenio retoriku, a Čedomir Jovanović je verovatno prvi put od osnivanja LDP-a kritikovao američku politiku, zauzimajući pri tom, za njega vrlo nekarakterističan, neutralan stav, što pokazuje da su nastupile određene promene politike LDP-a, zbog kojih je izgubio Vesnu Pešić, čiji je odlazak zvanično objašnjen neopreznom kritikom srpske spoljne politike i čuvenim epitetom koji je afričkim liderima dodelio šef LDP-a. DSS je pokazao da za njih ipak u Srbiji postoje prihvatljivi partneri, mada će oni morati svojim biračima da objasne šta je "državotvorna politika" i na šta se ona odnosi, kao i koja je alternativa evrointegracijama koje imaju konsenzualnu političku podršku u Srbiji. SRS željno iščekuje povratak velikog vođe, ali bojim se da njihova očekivanja neće biti ispunjena i da se podrška birača toj partiji neće značajnije promeniti, ako Šešelj uopšte i dođe do izbora. SPS i DS, kao jedine stranke vlasti, pokušavaju nekim potezima da smire tešku ekonomsku situaciju i povrate poljuljano poverenje njihovih birača, ali veliko je pitanje hoće li uspeti de se izvuku iz veoma teške političke situacije u koju su sami sebe i doveli.\nNa narednim izborima, sasvim je izvesno, najveći broj glasova osvojiće SNS, a da li će to biti dovoljno da formiraju vladu, videćemo. Odgovor ćemo dobiti kad se završe zakulisne postizborne igre, koje će nam doneti novu preraspodelu političke moći u Srbiji.


STALO VAM JE DO PARTNERA: Saveti ako posle prvog ljubavnog sastanka želite da se dogodi i naredni! • HAPPYTV.RS\nSTALO VAM JE DO PARTNERA: Saveti ako posle prvog ljubavnog sastanka želite da se dogodi i naredni!\nTradicija nalaže da na prvom sastanku račun plaća muškarac, ali u današnje vreme to više nije nužno. Istraživanje pokazuje da je 41 odsto žena spremno da plati račun na prvom sastanku, pod uslovom da ih muškarac sam pozove na taj sastanak. Ovo su korisni saveti ako posle prvog ljubavnog sastanka želite da se dogodi i naredni.\nIskrenost je uvek najbolji recept\nNe idite do kraja


3,5 miliona korisnika interneta u Srbiji 3,5 miliona korisnika interneta u Srbiji – Personal magazin\n3,5 miliona korisnika interneta u Srbiji\nPrema rezultatima istraživanja o navikama Srba i korišćanju interneta, možemo bez problema da konkurišemo najrazvijenijim zemljama EU. Prema istraživanju međunarodne organizacije “We are social” koja se bavi medijima i društvenim mrežama, za godinu…\nPrema rezultatima istraživanja o navikama Srba i korišćanju interneta, možemo bez problema da konkurišemo najrazvijenijim zemljama EU. Prema istraživanju međunarodne organizacije “We are social” koja se bavi medijima i društvenim mrežama, za godinu dana, broj korisnika interneta u našoj zemlji se povećao za 48 procenata.\nSvaki drugi stanovnik koristi “mrežu”, broj korisnika Fejsbuka, Tvitera i ostalih socijalnih mreža je čak 3,8 miliona, a aktivnih korisnika preko mobilnih telefona je 2,4 miliona. Stručnjaci za IT veći broj korisnika društvenih mreža u Srbiji od onih što koriste internet vide u navici naših građana da koriste lažne naloge na ovim sajtovima.\nMožemo se pohvaliti i činjenicom da mnogo vremena ne provodimo na internetu, jer Srbije nema među prvih 10 na listi zemalja čiji stanovnici u broju sati dnevno uz kompjuter. Rekorderi po broju provedenih sati su Poljaci i Rusi, koji u proseku dnevno potroše neverovatnih 4,8 sati.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku internet se najviše koristi za komunikaciju putem mejla, 70,4 %, čitanje ili preuzimanje onlajn novina 69,5 %, zatim učesće na društvenim mrežama, 68 %, dok se najmanje internet koristio za preuzimanje softvera, 27,9 %, traženje posla, 24,3 % i učešće na profesionalnim mrežama, 17,4 %.\n3,5 miliona korisnika interneta u Srbiji was last modified: July 29th, 2014 by Redakcija\nFoursqaure ima novi logo\nKakav hardver će vam trebati za “The Sims 4”


Gosti prvog Open House događaja bili su u prilici da dožive sve prednosti koje pruža život u Residence Puškinova, jedinstvenom objektu koji pleni arhitekturom koja do sada nije viđena u Beogradu.\nDelo češkog arhitekte Stanislava Fijale, na granici dizajna i arhitekture, ostavilo je poseban utisak na okupljene, a panoramski pogled koji se pruža iz zdanja nikoga nije ostavio ravnodušnim.\nNajviše interesovanja izazvao je penthouse koji je po prvi put predstavljen tržištu. Petosoban stan, sa velikom terasom i baštom, od gotovo 500 kvadrata, pripadajućom ostavom od 40 m2 i predviđena četiri parking mesta, dostupan je za izdavanje.\nPored penthouse-a, agenti kompanije West Properties kao domaćini proveli su goste kroz preostalih šest stambenih jedinica, veličina od 113 do 250 kvadrata, koje su dostupne za prodaju i izdavanje i upoznali ih sa visokim kvalitetom opremljenosti kako samog objekta, tako i stanova, kao i svim prednostima lokacije idealne za bezbedan i miran život.\nTokom neformalnog druženja, uz Quet, seriju vrhunskih vina Fruškogorskih vinograda, gosti su uživali u jednom od najlepših pogleda koji se pruža sa sunčane padine Senjaka.


Nova Bitcoin Bank prevara: Brankica Stanković „zgrće milione” - FakeNews Tragač\nPreko platforme Bitcoin Bank građani Srbije navodno „zgrću milione evra od kuće” investiranjem u kriptovalutu. Međutim, reč je o sistemu koji se reklamira zloupotrebom poznatih medijskih kuća i javnih ličnosti, kao i komentarima izmišljenih zadovoljnih korisnika. Do sajta Bitcoin Bank dolazi se preko klikbejt reklame u kojoj piše da se novinarki Brankici Stanković dogodila tragedija, dok se dalje na sajtu nalazi izmišljen intervju sa ovom novinarkom, u kom ona navodno reklamira pomenutu platformu.\nVizuelni identitet i sadržaj sajta Bitcoin Bank podseća na internet-prezentacije platformi koje svojim korisnicima garantuju bogaćenje od ulaganja u kriptovalutu (Bitcoin Era i Bitcoin Code). Tragač je već pisao o ovim platformama, a vezu sa njima su za našu redakciju demantovali neki od navedenih promotera: novinarka Olivera Kovačević, Fondacija Novak Đoković i list „Dnevnik”.\nBrankica Stanković, teniser i filantrop\nPlatformu Bitcoin Bank u intervjuu „preporučuje“ novinarka Brankica Stanković, za koju se navodi da je neustrašiva i otvorena žena „koja se ne plaši da govori koliko zarađuje”, ali i „da tajne uspeha podeli sa građanima Srbije”. Iako je prvi pasus teksta rodno senzitivan, nastavak je napisan u muškom rodu, pa se navodi i da je Stanković „teniser i filantrop”. Uzrok tome je činjenica da su sajt sa Brankicom Stanković i onaj gde je glavni akter teniser Novak Đoković tekstualno gotovo identični.\nIzgled sajta podseća na dizajn portala „Alo”, čiji logo se koristi i u popap reklamama koje vode ka Bitcoin Bank, a koje najavljuju „izveštaj o tragediji Brankice Stanković”. Stanković je za FakeNews Tragač rekla da je već upoznata sa sadržajem internet-sajta i da je obavestila svoje advokate, ali i da ju je iznenadio način na koji se zloupotrebljava njen lik kako bi se platforma promovisala. „Nisam sigurna da može nešto da se uradi jer je sve lažno”, psimistično zaključuje Brankica Stanković.\n17.000 evra za tri nedelje\nSvota novca koju korisnici treba da investiraju iznosi minimalno 250 evra, a da se takvim ulaganjem može obogatiti potvrđuju i mnogobrojni izmišljeni korisnici. Među njima se nalaze Lazar Ćuk i Vladimir Stojanović iz Kraljeva koji su udružili ulog i za tri nedelje zaradili preko 17.000 evra. Obrnutom pretragom fotografije na Guglu dolazi se do zaključka da je reč o LGBTI* aktivistima Oriolu Pamiesu i Idanu Matalonu. Fotografija fudbalera kiparskog Apoela Vujadina Savića i tri muškarca koji stoje pored automobila još je jedna manipulacija, u kojoj se tvrdi da je zadovoljni korisnik Stiven Bejker pomoću profita od Bitcoin Bank kupio automobil mlađem bratu.\nNa kraju stranice postavljeni su pozitivni komentari čitalaca, ali nije moguće ostaviti i sopstveni komentar. Vreme njihovog objavljivanja se ne menja, pa za komentar koji je postavljen pre „12 minuta” i posle nekoliko minuta provedenih na sajtu piše isti period. Ukoliko se kursorom klikne na bilo koji deo sajta, dolazi do redirekcije kojom se korisnik upućuje na narednu lokaciju, gde je moguće uneti lične podatke i „uložiti” novac.


Pruga Požarevac-Beograd biće završena tokom leta - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\nPruga Požarevac-Beograd biće završena tokom leta\n16. 02 2020.Požarevac, Vesti\nU okviru modernizacije pruge Jajinci – Mala Krsna, u proteklih nešto manje od devet meseci, završena je ukupno trećina posla.\nRadovi se odvijaju u uslovima potpune obustave železničkog saobraćaja na pruzi od Jajinaca do Male Krsne. Ovom prugom pre rekonstrukcije saobraćali su samo teretni vozovi. Zbog lošijeg stanja železničke infrastrukture, putnički vozovi već dve godine na deonici Jajinci – Mala Krsna nisu saobraćali, već su između Beograda i Velike Plane išli pravcem preko Mladenovca. Tokom izvođenja radova svi putnički i teretni vozovi saobraćaju prugom Beograd-Mladenovac-Velika Plana.\nRekonstrukcijom pruge brzina vozova između Jajinaca i Male Krsne biće podignuta na projektovani nivo do 120 km/sat. Brzina vozova na većem delu ove pruge bila je oko 50 kilometara na sat.\nRadove na rekonstrukciji železničke i elektrotehničke infrastrukture na ovoj pruzi izvodi konzorcijum francuske kompanije „Kolas“ i srpske „Energoprojekt“. Ukupna vrednost radova iznosi 39,2 miliona evra, a finansiranje je obezbeđeno iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj.\nU toku je rekonstrukcija prva četiri i obilaznog devetog koloseka u železničkoj stanici Mala Krsna, radovi na deonici između železničkih stanica Vodanj i Umčari, kao i na delu pruge između Male Ivanče i tunela Lipe.\nAktuelnim radovima obuhvaćena je i rekonstrukcija objekata koji su među najtežim i najvećim na ovom delu pruge. Radi se sanacija tunela „Lipe“, koji je pre početka radova bio u lošem stanju, zbog čega su vozovi saobraćali brzinom od svega 10 do 20 kilometara na sat.\nPočela je i rekonstrukcija dva propusta i dva mosta, za koje se trenutno uređuju pristupni putevi i organizuju gradilišta za izradu mostovskih konstrukcija.Paralelno sa radovima na rekonstrukciji pruge, u toku su i elektrotehnički radovi i postavljanje kablova, ali i raščišćavanje terena.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ rekonstrukciju pruge Jajinci – Mala Krsna i železničke stanice Mala Krsna, na međunarodnom železničkom Koridoru 10 kroz Srbiju, počela je 15. maja 2019. godine. Radovima je predviđena rekonstrukcija ukupno 68,8 kilometara koloseka i elektrotehničkih postrojenja.\nRekonstrukcijom ove pruge obuhvaćena je zamena šina, pragova i kontaktne mreže, kao i ugradnja optičkog kabla, dok je u železničkoj stanici Mala Krsna predviđena i zamena svih skretnica na kolosecima.


Milivojević: Rezultati izbora u Srbiji ne ukazuju na skretanje u desno, već potvrdu nacionalne politike - Kosovo Online\nMilivojević: Rezultati izbora u Srbiji ne ukazuju na skretanje u desno, već potvrdu nacionalne politike\n4. April 2022. • 14:24\nRezultati izbora u Srbiji su potvrda nacionalne politike koja je bila dominantna pre ovih izbora ,a koja je sada u punom smislu dobila potvrdu, ocenio je bivši diplomata Zoran Milivojević, prenosi RTV.\nOn je istakao da su turbulentna vremena u kojima su se izbori odvijali, kao što su rusko-ukrajinski sukobi i pritisci na Srbiju u vezi sa Kosovom i Metohijom,dala prednost nacionalnoj politici.\n"To se odrazilo na izborima. Sada u parlamentu imamo tri nove stranke sa nacionalnim predznakom, koje se mogu svrstati u desnicu. Ipak, pre bih rekao da se radi o verifikaciji nacionalne politike koja je prirodna stvar kada je reč o Srbiji", rekao je on.\nDodaje i da je Srbija bila žrtva NATO agresije, a da je rusko-ukrajinski rat podstakao još više i birače, ali i osećaj potrebe da Srbija kroz verifikaciju politike u narednom periodu ima i unutrašnju i spoljnopolitičku jasnu poziciju.\n"Mi ćemo na osnovu ovih rezultata imati kontinuitet dosadašnje politike, ali sa predznakom na vrednostima vojne neutralnosti, političke nezavisnosti, neodricanje od prijatelja i u prvom redom odbrana nacionalnih interesa odnosno Кosova i Metohije", rekao je Milivojević i istakao da SAD, Nemačka ili Velika Britanija neće prestati da priznaju Кosovo kao nezavisnu državu, ali neće ni Srbija prestati da to osporava.\n"Ko hoće mir, stabilnost, razvoj odnosa, i prosperitet, ima Srbiju za partnera jer su izbori potvrdili podršku takvoj politici koju je rukovodstvo vodilo", zaključio je on.\nizbori Srbija Politika diplomate\nMilivojević: Kosovo je neuspeli projekat, ne priznaje ga više od polovine čovečanstva\nBivši diplomata Zoran Milivojević ocenio je da se 14 godina posle samoproglašenja nezavisnosti Kosova vidi da je taj projekat neuspeo i na unutrašnjem i na spoljnom planu, prenosi RTS.\nMarić: Veliki odziv Srba sa KiM na izborima, srpski inat najbolji odgovor Kurtiju\nMilivojević: EU kao da poručuje da neće da se meša u unutrašnje stvari Kosova


Hor "Obilić" najbolji u Evropi - AKUD Univerziteta u Beogradu "Branko Krsmanović"\nHome » Novosti » Hor » Hor “Obilić” najbolji u Evropi\nHor “Obilić” najbolji u Evropi12 Apr, 2013 in Hor / Novosti NAJBOLJI MEŠOVITI HOR, NAJBOLJE IZVOĐENJE TURSKE KOMPOZICIJE I NAJBOLJI DIRIGENT DEJAN MILIVOJEVIĆ tri su prve nagrade u rukama hora “Obilić“AKUD Branko Krsmanović osvojene na upravo završenom prestižnom Internacionalnom festivalu horova u Antaliji u Turskoj.\n„Obilić” je, osvajanjem svih glavnih nagrada u izuzetno jakoj konkurenciji čuvenih ruskih, turskih i najboljih evropskih horova, još jednom potvrdio da nema konkurenciju u svojoj oblasti. Čak je najbolje izveo kompoziciju domaćina što je poseban kompliment. Značajno je, takođe, da matična kuća Krsmanac nastavlja tradiciju obrazovanja najistaknutijih dirigenata u regionu, te posle čuvenih Bogdana Babića, Darinke Matić Marović koja je umetnički direktor „Obilića”, ima čast da inauguriše, a ovim festivalom potvrđeno, novo ime dirigenta Dejana Milivojevića.\n„Obilić“ se u takmičarskom delu programa predstavio delima Marka Tajčevića („Četvrti duhovni stih“), Konstantina Babića („Treći madrigal“), Todora Skalovskog ( „Makedonska humoreska“) a kao obaveznu kompoziciju turskog autora izveo je „Uzun kavak“ Sulejmana Tarmana, za šta je dobio priznanje za najbolje izvedenu kompoziciju domaćeg autora. Povodom jubileja, pete godine postojanja, na festivalu je izvedena „Karmina Burana“, a hor „Obilić“ je odabran među tri gostujuća hora koji je izveo ovo delo sa Antalijskim simfonijskim orkestrom, pod dirigentskom palicom maestra Vladimira Altšulera iz Sankt Peterburga. Maestro Altšuler čestitao je „Obiliću“ posle izvedenog takmičarskog programa rečima: „Bravo! Vi ste prva liga!“\n„Obilić“ ulazi naredne godine u jubilarnu 130 godinu postojanja, srpski je brend neprikosnoven u izvođenju klasičnih kompozicija, duhovnog repertoara, svetovne i savremene muzike. Čine ga studenti Beogradskog Univerziteta koji svojom energijomdoprinose da je uvek nov, da je baza savremenih tendencija, da blistavo promoviše Srbiju širom sveta.\nPost navigation ← “Krsmanac – čista energija Srbije”, Sava Centar Krsmanac ambasador kulture u Kuvajtu! → O nama


e-dozvola pravi put ka reformi administracije | MEDIJA CENTAR BOR );\ne-dozvola pravi put ka reformi administracije\nBor, Beograd, 26. oktobar 2016.\nElektronske građevinske dozvole najzaslužnije su što je Srbija prvi put ušla među 50 najuspešnijih zemalja na novoj Doing Business listi Svetske banke, ocenjeno je na konferenciji „Doing Business 2017 – Jačanje konkurentnosti Srbije“, koju su organizovali ambasada Velike Britanije, USAID Projekat za bolje uslove poslovanja i NALED.\nUvođenje e-dozvola skratilo je proceduru za 100 dana. U odnosu na prethodni izveštaj, naša zemlja je u dobijanju dozvola za gradnju napredovala 103 mesta, a za samo dve godine preskočila je čak 150 država i sa 186. pozicije gde je bila u društvu Libije, Sirije i Eritreje stigla na 36. mesto, uz rame sa SAD, Finskom i Irskom, a ispred Austrije, Italije, Holandije i Švajcarske.\n– NALED, USAID-ov Projekat za bolje uslove poslovanja i Ministarstvo građevinarstva radili su na reformi građevinskih dozvola još od 2012. godine – od rada na novom Zakonu o planiranju i izgradnji, usvojenog u decembru 2014, koji je znatno pojednostavio postupak izdavanja dozvola i uveo obavezu prelaska na e-dozvole; do treninga lokalnih samouprava kako bi se obezbedila dosledna primena zakona. Uz podršku vlada Nemačke i Švajcarske razvili smo softver za e-dozvole preko kojeg je u prvih osam meseci ove godine podneto 35.000 zahteva, od čega je 90% rešeno. Ovo je jedna od najvećih reformi u protekloj deceniji i čestitamo Ministarstvu građevinarstva koje je napravilo revoluciju u oblasti dozvola i otkočilo investicije i gradnju u Srbiji – izjavila je potpredsednica Upravnog odbora NALED-a Stanka Pejanović.\nOsim građevinskih dozvola, veliki napredak je ostvaren u kategorijama pokretanja biznisa (pomak za 65. na 47. mesto) i registrovanja imovine (skok sa 73. na 56. poziciju) gde je broj dana za osnivanje firme i upis svojine u katastar gotovo prepolovljen, što je doprinelo da Srbija u ukupnom plasmanu skoči na 47. mesto po lakoći poslovanja među 190 zemalja.\nZnačajni pomaci ostvareni su i u kategorijama plaćanja poreza (sa 143. na 78. mesto), dobijanja kredita, zaštite manjinskih akcionara, sprovođenja ugovora i rešavanja stečaja, kako zbog reformi tako i zbog promene metodologije izrade DB liste.\n– Rangiranje Svetske banke je važno jer stranim i domaćim investitorima daje objektivan uvid u stanje nacionalnih ekonomija, olakšava im analizu trendova i planiranje. Investitori žele da čuju od kredibilnog, međunarodnog izvora da reforme ne postoje samo na papiru već da zaista olakšavaju poslovanje. Velika Britanija nastoji da bude pouzdan partner Srbije u reformama kroz pravu podršku za stvarne reforme (real support for real reform). Dalje unapređenje poslovne klime, reformisanje poreskog sistema i smanjenje birokratije u Srbiji podržavamo kroz Fond za dobru upravu. Vlada Velike Britanije je preko ovog fonda obezbedila ukupno 180 miliona funti podrške za pet zemalja istočne Evrope – izjavio je britanski ambasador Denis Kif.\nNa skupu je predstavljen Akcioni plan za unapređenje pozicije Srbije na DB listi za 2018. koji obuhvata uvođenje elektronskih sistema u više oblasti koji će značajno unaprediti rang Srbije na sledećoj listi Svetske banke. Sprovođenje mera akcionog plana biće realizovano uz podršku Fonda za dobro upravljanje Vlade Velike Britanije.


Izvor: SrbijaDanas.com, 16.Maj.2021, 10:20\nZa novčanu pomoć prijavilo se 4.076.127 građana, isplate najkasnije do 20. maja\n- Prijave za novčanu pomoć u iznosu od 60 evra, završene su sinoć u ponoć, a do tog trenutka prijavilo se ukupno 4.076.127 građana - saopštio je ministar finansija Siniša Mali.\n- Ukupan broj prijavljenih građana, uključujući i penzionere, primaoce socijalne pomoći i Upravu za izvršenje krivičnih sankcija, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << koji su prijavljeni automatski je 5.864.073. Ukupan broj isplaćenih do sada je 4.860.550, a svi ostali koji su se uspešno prijavili dobiće novac najkasnije do kraja naredne nedelje - naveo je ministar.\nPodsetimo, ko se prijavio poslednjeg dana, prvih 30 evra dobiće najkasnije do 20. maja. Takođe, dodatnih 50 evra za penzionere stiže u septembru, a dodatnih 60 evra za nezaposlene koji su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje biće isplaćeno u junu.


U toku najveća čistka u istoriji Agencije za nacionalnu bezbednost Crne Gore - 25.12.2020, Sputnik Srbija\nV. d. direktor Agencije za nacionalnu bezbednost Dejan Vukšić razrešio je dužnosti kompletan menadžment ANB-a, sve načelnike sektora i načelnike odeljenja. 25.12.2020, Sputnik Srbija\n12:11 25.12.2020 (Osveženo: 04:01 26.08.2021)\nV. d. direktor Agencije za nacionalnu bezbednost Dejan Vukšić razrešio je dužnosti kompletan menadžment ANB-a, sve načelnike sektora i načelnike odeljenja.\nOvo je samo početak radikalnih rezova u službi koja je decenijama bila pod kontrolom DPS-a, navodi portal “IN4S”.\nPortal podseća da je opozicija godinama ukazivala na nezakonitosti koje je vršila Agencija za nacionalnu bezbednost, stavljajući se, kako su tvrdili, u službu DPS-a, Mila Đukanovića i Duška Markovića.\nVukšić je bio nosilac liste koalicije „Za budućnost Crne Gore“ na lokalnim izborima u Kotoru, a za predsednika lokalnog parlamenta izabran je na nastavku konstitutivne sednice novog saziva Skupštine opštine Kotor, 28. oktobra.\nSa te pozicije došao je na mesto v. d. direktora ANB-a odlukom Vlade Crne Gore.\nAbazović sa Vukšićem: Kreće temeljna reforma ANB-a\nPotpredsednik Vlade Dritan Abazović sastao se sa vršiocem dužnosti direktora ANB-a Dejanom Vukšićem.\n„Prvi zvanični sastanak sa direktorom ANB Dejanom Vukšićem. Kreće temeljna reforma Agencije za nacionalnu bezbednost. Podrška Vlade i iskustvo međunarodnih partnera važni u transformaciji ANB, koju konačno treba da stavimo u službu građana“, napisao je Abazović na Tviteru.


EPS ukida popust za štedljive potrošače struje | Kamatica\nPočetna > tekst > EPS ukida popust za štedljive potrošače struje\nEPS ukida popust za štedljive potrošače struje\nTekst objavljen: 17.03.2013 12:06\nČak i redovnim štedljivim potrošačima električne energije, koji troše do 500 kilovata, aprilski računi za struju skočiće za - 500 dinara. Elektroprivreda Srbije od narednog meseca više neće „nagrađivati“ štednju struje popustom od 15 odsto.\nUkidanjem uredbe o olakšicama za malu potrošnju tokom aprila će najviše biti pogođeni najsiromašniji, koji sada nisu na evidenciji za socijalno ugrožene. Tako će bez popusta u aprilu ostati 250.000 siromašnih porodica.\nTUŽENI BEZ OTPISA\nBrisanje kamata za električnu energiju ne može da dobije oko 40.000 domaćinstava, koje je „Elektroprivreda Srbije“ već tužila tokom proteklih godina. Među njima je veliki broj i deceniju neplaćenih računa. Ipak, potrošači koji su u sudskom sporu sa EPS, ipak, imaju pravo da reprogramiraju one dugove za struju za koje nisu tuženi.\nU EPS kažu da od početka narednog meseca počinje prijavljivanje potrošača za energetski zaštićene kupce, kojih će biti mnogo više, oko 320.000 domaćinstava.\nNe zna se tačno koliko će trajati prijavljivanje siromašnih i kada će oni moći da dobiju besplatne kilovate koji im sleduju. Dotada, pogotovo oni koji se greju na struju, primorani su da poslednji mesec grejne sezone provedu sa „usijanim“ računima ili - smrzavajući se.\nU proteklih pet meseci, od kada je EPS dozvolio ove olakšice, svoj račun za struju mesečno je smanjivalo i do 30 odsto domaćinstava koja ne troše mnogo.\n- Umanjenje cene od pet odsto, za plaćanje električne energije na vreme, ostvaruje polovina potrošača u Srbiji - navode u Elektroprivredi Srbije.\nOd ovog broja, oko dve trećine je u prethodnom periodu dobijalo pravo na popust od 15 odsto ako potroše do 500 kilovat-časova. Ova olakšica nije više na snazi.\npotrošači štednja struje ušteda struje račun za struju potrošnja struje cena struje jeftina struja Elektroprivreda Srbije EPS


Održivija i svetlija budućnost prioritet je svih. U Schréderu smo uvek razvijali odgovorna rešenja za osvetlljenje u cilju očuvanja i unapređenja okruženja. 2019. pokrenuli smo oznaku Circle Light sa transparentnim kriterijumima kako bismo pomogli našim kupcima da prihvate kružnu ekonomiju koja će doneti dobrobit svima.\nSchréder je uvek stvarao proizvode i usluge imajući na umu održivost - to jednostavno radimo. Zaista, mnoga rešenja za osvetljenje koja smo instalirali još 1970-ih još uvek rade.\nDetaljnije informacije o ovim kriterijumima mogu se naći u Circle Light brošuri\nSvetiljke su ocenjene uporednom skalom od 1zvezdice (najmanje kružne) do 4 zvezdice (najkružnije).\nDa bismo podržali naše kupce u donošenju pravih odluka zasnovanih na pravim informacijama i razvoju istinski kružne ekonomije, promovišemo samo svetiljke sa 4 zvezdice sa dokumentom “Circle Light Label”,


Akcija »List«: Uhapšeno deset osoba @ InfoBijeljina \nAkcija »List«: Uhapšeno deset osoba\nAgencije za istrage i zaštitu /SIPA/ BiH saopštila je inicijale 10 lica koja su lišena slobode u operativnoj akciji ,,List,, koja je provedena u saradnji sa pripadnicima Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nIz SIPA navode da su uhapšeni J.V., M.P., S.G., Lj.M., R.B., R.M., M.M., S.S., D.S. i M.G. zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelom poreska utaja ili prevara, zloupotreba položaja ili ovlaštenja, primanje dara i drugih oblika koristi i davanje dara i drugih oblika koristi.\nNakon kriminalističke obrade u službenim prostorijama SIPA, osobe lišene slobode biće predate na dalje postupanje Tužilaštvu BiH uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu i počiniocima, koje će odlučiti o njihovom daljem statusu.\nAktivnosti u okviru ovog predmeta se nastavljaju, a o konačnim rezultatima javnost će biti naknadno informirana, kaže se u saopštenju..\nU okviru ove akcije juče su privedena 33 lica osumnjičena da su krijumčarenjem duvana oštetila budžet BiH za više od 18 miliona KM. Među njima je i jedan zaposleni u Upravi za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH,\nPortparol UIO Ratko Kovačević naveo je da je do sada oduzeto nešto više od 15 tona duvana i 15 mašina za sječenje duvana, te napomenuo da je riječ o nezakonitoj prodaji duvana na tržištu BiH.\nOn je rekao da su lica koja su pozvana na informativne razgovore osumnjičena da su od marta do jula na tržište BiH stavila više od 220 tona duvana koji nije bio zakonski prometovan u BiH, odnosno na taj duvan nisu plaćeni ni akcize, ni PDV, pa je tom osnovu budžet BiH oštećen za više od 18 miliona KM.\nKovačević je dodao da je Uprava, zajedno sa pripadnicima Sipe i određenim MUP-ovima širom BiH, od početka godine provela nekoliko manjih akcija ovog tipa.\nO daljem statusu privedenih lica biće odlučeno po uputstvu tužioca Tužilaštva BiH.


Naslovna Info Srbija Bezbednosna mreža: Srbija kupila kineski raketni sistem PVO FK-3\nFoto: Kinesko Ministarstvo odbrane\nKako se navodi u tekstu, na tu nabavku ukazuje pažljivo čitanje godišnjeg izveštaja o poslovanju javnog preduzeća Jugoimport-SDPR za prošlu godinu u kojem je, u jednom pasusu, navedeno da su zaključeni uvozni ugovori u ukupnoj vrednosti od 620,3 miliona američkih dolara, a da je najveća među njima nabavka „PVO sistema FK-3“.\n„Nabavka FK-3 uvek se u tim člancima dovodi u direktnu vezu sa susretima predsednika Si Đipinga i Aleksandra Vučića. Jedan od primera je početak teme jula 2018. kada je delegacija ministarstva odbrane Srbije posetila firmu Peking i videla sisteme FK-3 i FM-3000“, navodi portal Balkanska bezbednosna mreža.\n„U izveštajima medija o Vučićevoj poseti Kini aprila 2019. navodi se precizno da je jedna od tema sastanaka dva predsednika raketni sistem PVO FK-3. Recentni članci u medijima i dalje pišu o nabavci FK-3 kao budućem potezu koji će tek biti tema pregovora. Izveštaj Jugoimport-SDPR jasno kaže da postoji čvrst ugovor“, dodaje se.\n„Kinezi su na izložbama naoružanja do sada navodili samo šture informacije po kojima se radi o sistemu sa zonom uništenja do 100 km po daljini i do 27 km po visini. U domaćim izvorima stalno se pominju tri sistema i možemo pretpostaviti, s obzirom da se radi o informaciji iz državnog vrha, da je tačna, i da su to tri baterije. Kod sistema FK-3 jednu bateriju čine vozilo sa radarom i tri lansirna vozila od kojih svako ima četiri rakete sa radiokomandnim i radarskim poluaktivnim vođenjem. Jedna baterija može istovremeno da dejstvuje sa 12 raketa po šest ciljeva“, navodi portal.\n„Za kinesku vojnu industriju izvoz PVO u Srbiju izuzetno je vredan prodor na potpuno novo tržište jer su do sada korisnici kineskih sistema srednjeg i velikog dometa bili samo kineski saveznici iz Azije“, zaključuje taj portal.\nPogledaj: Još uvek se ne zna da li će nastava biti onlajn ili u klupama – uvodi se i opcija suspenzije đaka\nKineski raketni sistem\nPrethodni tekstSalaš Gnjezdo: Vaš susret sa tradicijom, prirodom i dobrim ukusima\nSledeći tekstNova ekipa u novoj sezoni


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Sjutra je Dan Pošte Crne Gore\nSJEĆANJE NA 2005. 14. 12. 2019. 23:52 >> 23:50 0\nSJEĆANJE NA 2005.\nPošta Crne Gore sjutra obilježava Dan te institucije, kada je 2005. godine ponovo izdala poštansku marku.\n„Pošta, bez obzira na liberalizaciju poštanskog tržišta, održava lidersku poziciju i godinama ostvaruje pozitivan poslovni rezultat“, rekli su iz te institucije.\nPošta Crne Gore je danas, kako se dodaje, jedan od najznačajnijih privrednih subjekata u Crnoj Gori. Predstavlja važnu poslovnu mrežu čija je društvena misija organizacija poštanskog saobraćaja u svojstvu univerzalnog poštanskog operatora, s jedne, i razvoj modernih servisa u skladu sa zahtjevima savremenog tržišta, s druge strane.\n“Dostizanju visokog kvaliteta u pružanju usluga posvećeno je preko 900 zaposlenih. Unapređenju kvaliteta i korisniku podređeni su i ostali kapaciteti Pošte Crne Gore - poštanska mreža od 157 poslovnica, od kojih su 49 franšize, vozni park, savremeni call-centar, centar za preradu pošiljaka u Podgorici, IT sistem sa podrškom šalterskog poslovanja, Track&Trace, web servisi i aplikacije za mobilne telefone i tablete”, navodi se u saopštenju.\nPošta, kako su kazali njeni predstavnici, posebne napore ulaže u cilju poboljšanja kvaliteta dostave pošiljaka. Elektronsko praćenje pošiljaka u realnom vremenu, ozbiljan pristup svim sugestijama i primjedbama korisnika, uvođenje sistema za praćenje rute poštara samo su neki od preduzetih koraka.


Favorit ugradni set 22-J LUX ugradni set rerna i ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFavorit ugradni set 22-J LUX ugradni set rerna i ploča cene\nUgradni set Favorit 22-J LUX\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Favorit ugradni set 22-J LUX ugradni set rerna i ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Favorit ugradni set rerna i ploča ugradni set 22-J LUX na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Setovi ugradnih rerni i ploča cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Favorit Setovi ugradnih rerni i ploča, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Favorit ugradni set 22-J LUX ugradni set rerna i ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Favorit ugradni set 22-J LUX ugradni set rerna i ploča. Pre kupovine, podatke za Favorit ugradni set rerna i ploča ugradni set 22-J LUX proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Prvi balkanski anarhistički sajam knjiga u Ljubljani « Tragovima zvučnog nasleđa\nPrvi balkanski anarhistički sajam knjiga u Ljubljani\nAutor(i): Milja Đurić\nProducenti: Milja Đurić\nGodina produkcije: 2003\nUsled nedovoljne informisanosti o postojanju anarhističkog i anarho-sindikalističkog pokreta na području Srbije ii Crne Gore, ovaj prilog nastoji da javnosti približi delovanje i ideju anarho-sindikalističke inicijative koja postoji kod nas. Povod za anketu u kojoj ispitanici govore o tome da li znaju šta je anarhosindikalizam i da li ga podržavaju je održavanje prvog balkanskog anarhističkog sajma knjiga u Ljubljani. Ksenija Radovanović, aktivista anarhostindikalističke inicijative govori o tome kako postoji široka neobaveštenost o idejama i ciljevima anarhosindikalizma i njegovom pokretu na području Srbije i Crne Gore. Ona objašnjava zašto je našem društvu potreban takav pokret, kao i na koji način aktivisti poput nje nastoje da ga približe građanima. Kao posetilac i učesnik Prvog anarhističkog sajma knjiga u Ljubljani, ona govori o tome šta se tamo dešavalo i šta je ona tamo radila.


U saradnji sa entitetskim zavodima za statistiku, Agencija za statistiku BiH po prvi put od 2009. godine radi ažuriranje Master okvira uzorka sa krajnjim ciljem da poveća obim i kvalitet statističkih podataka u Bosni i Hercegovini kao i njihovo dalje usklađivanje sa EU standardima. Ova aktivnost se realizuje kroz projekat „Podrška statističkom sistemu Bosne i Hercegovine za pripremu glavnog okvira za uzorak“ uz finansijsku podršku delegacije EU u Bosni i Hercegovini.\nSvrha ovog projekta je da se dobije novi statistički okvir uzorka za istraživanja bazirana na domaćinstvima. Novi Master okvir uzorka će omogućiti složenije sheme odabira uzoraka koje su karakteristične za kontinuirana istraživanja. Samim tim, u narednim istraživanjima riješiti će se problem iz Master uzorka domaćinstava iz 2009. godine u kojem su promjene u domaćinstvima tokom vremena dale rezultat vrlo visokom stopom neodgovora i manjim reprezentativnim uzorkom.\nPredmet ovog projekta, koji se provodi u saradnji sa agencijom Prism Research & Consulting iz Sarajeva, je ažuriranje za prva četiri kvartala. Nakon završetka projekta, ažuriranje će nastaviti tri statističke institucije u BiH.\nPredviđeno trajanje popisivanja za jedan kvartal je 22 dana, a početak terenskog rada za prvi kvartal je 17.9.2019. godine.


Uhapšen i Jožef Kasa | Autonomija\nUhapšen i Jožef Kasa\nIzgleda da je poruka "novih" vlasti: svi kriminalci se nalaze u Vojvodini!\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je da su jutros privedene četiri osobe iz Subotice, među kojima i Jožef Kasa, zbog sumnje da su počinili malverzacije prilikom odobravanja i korišćenja sredstava Agrobanke.\nDačić je novinarima u Beogradu rekao da je među privedenim i nekadašnji direktor subotičke filijale Agrobanke Jožef Kasa.\nUpitan da li će to izazvati nove sukobe u Vojovodini na nacionalnoj osnovi, Dačić je rekao da ovde nije reč o pravima nacionalnih manjina, već o borbi protiv korupcije.\n„Ovde nije bitno da li je Srbin, Mađar, Albanac ili Hrvat. Mi ne gladamo po nacionalnoj ili političkoj pripadnosti“, rekao je Dačić.\nKasa je bio direktor subotičke filijale Agrobanke od 2007. godine do juna 2010. godine.\nRadio-televizija Srbije (RTS) prenela je da su, osim Kase, privedeni tadašnji zamenik direktora subotičke filijale Zoran Malešević, vlasnika preduzeća „Azohem“, „Mala Bosna“ i „Azotara Subotica“ Peđa Mališanović i sudski veštak Miomir Paovica.\nPrema saznanjima RTS-a, oni se sumnjiče da su zloupotrebom službenog položaja, na štetu Agrobanke, pribavili Mališanoviću imovinsku korist od preko 13 miliona evra.\nJožef Kasa je bivši predsednik Saveza vojvođanskih Mađara i potpredsednik Vlade Zorana Đinđića.


Održan Nacioni dan podizanja svijesti o bibliotekama u Pomorskoj biblioteci - PFK - Pomorski fakultet Kotor\nNaslovna » Media » Vijesti » Održan Nacioni dan podizanja svijesti o biblioteka...\nOdržan Nacioni dan podizanja svijesti o bibliotekama u Pomorskoj biblioteci\n06.10.2017 PFK Admin 1329 pregleda\nPomorska biblioteka, odjeljak Centaralne univerzitetske biblioteka u Podgorici obilježila je 5. oktobra 2017. godine u svojim prostorijama Nacionalni dan podizanja svijesti o bibliotekama, pod sloganom Čitamo prošlost, pišemo budućnost. Program se realizuje u okviru Erasmus+ projekta Mreže servisa za podršku bibliotečkoj mreži Zapadnog Balkana (LNSS) kroz modernizaciju biblioteka i nivoa stručnosti i kvalifikacija bibliotečkog osoblja u visokoškolskim institucijama u zemljama Zapadnog Balkana.\nObilježavanje Nacionalnog dana podizanja svijesti o bibliotekama podrazumijeva organizovanje nekoliko programa i akcija u univerzitetskim i narodnim bibliotekama,.\nU skolopu ove manifestacije održano je predavanje za kotorske bibliotekare gdje su stručne radove predstavili: Snežana Pejović i Tina Ugrinić iz Istorijskog Ahiva Kotora, Jasmina Bajo i Aleksandra Tomović iz Gradske biblioteke i čitaonice Kotor, Nataša Gobović i Ana Kerndl iz Pomorske biblioteka u Kotoru i Biserka Milić iz Muzeja grada Perasta.\nNa inicijativu Centralne univerzitetske biblioteka da sve narodne biblioteka u Crnoj Gori podrže akciju pod nazivom BIBLIOTEKE ZA STUDENTE, odnosno da omoguće besplatan upis 5. oktobra 2017. godine za sve crnogorske studente, bez obzira na to da li su studenti državnog ili privatnih univerziteta, odazvale su se narodne biblioteke u Baru, Beranama, Budvi, Cetinju, Kotoru, Nikšiću, Herceg Novom i Podgorici.\nKoordionatorke ovog projekta za Kotor su bibliotekarke Ana Kerndl i Nataša Gobović.


Mihajlovićeva je istakla da je nedavna zvanična poseta Londonu bila uspešna i da je zadovoljna što će Velika Britanija učestvovati u izgradnji Moravskog koridora, saopšteno je iz Kabineta potpredsednice Vlade.\n"Moravski koridor je izuzetno važan za Srbiju, drago mi je da će UK Fajnens uzeti učešće u finansiranju njegove izgradnje, kao i da su britanske firme zainteresovane za infrastrukturne projekte u drumskom, železničkom i vazdušnom saobraćaju u našoj zemlji", rekla je Mihajlovićeva.\nZorana Mihajlovi i Denis Kif\nOna je Kifu zahvalila na britanskoj podršci sprovođenju reformi koje direktno doprinose boljem poslovnom okruženju i poziciji Srbije na Duing biznis listi Svetske banke.\nMihajlovićeva i Kif razgovarali su i o novom bilateralnom sporazumu u vazdušnom saobraćaju na čijem uslaglašavanju dve zemlje rade.\nAmbasador Kif rekao je da će Velika Britanija nastaviti da podržava Vladu Srbije i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u realizaciji infrastrukturnih projekata, reformama koje sprovodi, kao i da će kroz Fond dobre uprave biti podržani projekti koji za cilj imaju unapređenje rodne ravnopravnosti u Srbiji, navodi se u saopštenju.


Saradnja u Srbiji\nDom kulture Studentski grad (DKSG), Beograd, Srbija\nMuzej Nikole Tesle, Beograd, Srbija\nNa ovoj stranici internet prezentacije “Društva Daleki istok”, dati su nazivi institucija i organizacija sa kojima je “Društvo Daleki istok” ostvarilo saradnju kroz potpisane Memorandume ili Sporazume o saradnji, ali i onih institucija i organizacija sa kojima je saradnja ostvarivana ili se ostvaruje kroz razne zajedničke aktivnostii i u sadašnjem vremenu. Nadamo se da u ovom prikazu nismo izostavili nikoga ko je, makar i u jednom trenutku, bio u prilici da sarađuje sa “Društvom Daleki istok”, uz napomenu da se na stranici na kojoj se nalazi arhivski sadržaj, može pogledati dosta toga što je vezano za veliki deo aktivnosti i dešavanja koja se odnose na saradnju o kojoj je ovde reč. Ukoliko je nešto propušteno, ili se dešava kao aktuelan događaj, uvrstiće se u sadržaj ove stranice sa ciljem bolje informisanosti posetilaca ove internet prezentacije.\nNajvažnija i najduža saradnja koju “Društvo Daleki istok” ostvaruje tokom svih godina svog rada, je saradnja sa Ambasadom Narodne Republike Kine u Beogradu. Ova saradnja je započela od samog dana početka rada “Društva Daleki istok”, odnosno, od prve održane aktivnosti 25. decembra 1989. godine, na kojoj su bili prisutni i predstavnici Ambasade. Od tada, tokom svih kasnijih godina, Ambasada Narodne Republike Kine je predstavljala prvog saradnika “Društva Daleki istok” u velikom broju aktivnosti, a ne retko i kao saradnik u zajedničkim programima i projektima.\nNa slici desno: prijem za “Društvo Daleki istok” u Ambasadi NR Kine (Beograd, 24. april 2014)\n“Društvo Daleki istok” i Grad Kragujevac su započeli saradnju u februaru 2005. godine, kada je delegacija ovog grada prisustvovala na svečanosti povodom Praznika proleća, koju “Društvo Daleki istok” tradicionalno organizuje u Beogradu. Nekoliko dana kasnije, delegacija “Društva Daleki istok” i Ambasade NR Kine, posetila je Kragujevac i tom prilikom se upoznala sa gradskim potencijalima, uključujući tu i privredne subjekte. “Društvo Daleki istok”, kao nosilac ideje i kao kreator programa saradnje Kragujevca sa gradom Šangajem, pripremilo sve potrebne elemente za ostvarivanje ove saradnje, da bi naredne godine došlo razmene učenika dva grada, kao i do potpisivanja Memoranduma o saradnji grada Kragujevca i šangajskog distrikta Baošan.\nKUD “Gradimir”, Beograd\n“Društvo Daleki istok” i KUD “Gradimir”, iz Beograda, sarađuju godinama, a više puta su i zajednički organizovali aktivnosti koje su ostale svima u uspomeni kao izuzetno kvalitetne i uspešne. Ne retko su članovi KUD “Gradimir” učestvovali u programima Društva Daleki istok, a mnogo puta su pružili “Društvu Daleki istok” pomoć u tehničkom smislu, čime je omogućena realizacija velikog broja programa kojima su predstavljane kulturne vrednosti Srbije. “Društvo Daleki istok” i KUD “Gradimir” su, za predstavnike ambasade NR Kine u Srbiji, pripremali posebne programe kroz koje su se gosti upoznavali sa pesmom i igrom u Srbiji, što je umnogome doprinelo da se oni bolje upoznaju sa kulturom i tradicijama naroda Srbije.\nKUD “Abrašević”, Beograd\n“Društvo Daleki istok” i jedno od najstarijih i najpoznatijih amaterskih kulturno-umetničkih društava, KUD “Abrašević”, započeli su sa saradnjom sredinom devedesetih godina XX veka, a u kasnijem periodu je saradnja nastavljena zajedničkim učešćem u raznim programima i dešavanjima. KUD “Abrašević” je više puta učestvovao u svečanostima koje je pripremalo “Društvo Daleki istok”, a izuzetno su bila zapažena učešća u proslavama “Praznika proleća”, u kojima je igra i pesma naroda Srbije imala značajno mesto. Uz to, KUD “Abrašević” je učestvovao i u posebno pripremljenom programu koji je “Društvo Daleki istok” pripremilo za svečanu proslavu 55 godina od osnivanja Narodne Republike Kine, a koja je održana 2004. godine, u saradnji sa Ambasadom NR Kine u Srbiji.\n“Društvo Daleki istok” je, kao organizator programa u okviru kojih je predstavljan grad Šangaj, realizovalo jednu od najznačajnijih izložbi fotografija o ovoj kineskoj metropoli, nazvanoj “Čari Šangaja”. Izložbu je osmislio i pripremio Arhiv Šangaja, a premijerno je postavljena u Srbiji, svečanim programom i ceremonijom otvaranja u Konaku kneginje Ljubice, u okviru saradnje “Društva Daleki istok” i Muzeja grada Beograda. Ova izložba je privukla pažnju velikog broja Beograđana, a u celosti je ostala na raspolaganju Muzeju grada Beograda, kao poklon “Društva Daleki istok” i Institucija grada Šangaja. Program saradnje “Društva Daleki istok” sa Muzejem grada Beograda je nastavljen i u narednim godinama.\nSaradnja “Društva Daleki istok” i Osme beogradske gimnazije, započela je kao deo saradnje “Društva Daleki istok” i Beogradske Opštine Voždovac. Ova saradnja je imala za cilj povezivanje Opštine Voždovac sa Šangajskim distriktom Đading, u sklopu čega je bila predviđena i saradnja između škola, što je dovelo do ideje da se u jednu od škola koje se nalaze na Opštini Voždovac, uvede u nastavu kineski jezik. “Društvo Daleki istok” je pripremilo program nastave, kao i program aktivnosti koje su pratile nastavu, a oktobra 2010. godine, Ministarstvo prosvete Republike Srbije je izdalo rešenje o uvođenju predmeta Kineski jezik i kultura u nastavni program Osme beogradske gimnazije. Time je kineski jezik prvi put ušao u nastavni program jedne srednje škole u Srbiji.\nSaradnja “Društva Daleki istok” se odvija dugo godina, skoro od samog osnivanja i početka rada Društva. Tokom proteklog perioda, “Društvo Daleki istok” je bilo gost u mnogim programima i emisijama RTS, kako onih snimanih, tako i u programima i emisijama koje su se emitovale “u živo”. “Društvo Daleki istok” je više puta pomoglo RTS da uradi tematske emisije i priloge, a na molbu urednika nekih od programa, “Društvo Daleki istok” je više puta uradilo prevode i titlove za snimljene materijale. Posebno je ostala u sećanju emisija koja je snimljena po prethodno pripremljenom scenariju “Društva Daleki istok” i koja je emitovana u okviru “Aktuelnosti” na prvom programu RTS, kao i gostovanja predstavnika “Društva Daleki istok” u jutarnjem i satelitskom programu RTS.\nMuzička škola “Stanković”, Beograd\nJedan od najlepših utisaka u radu “Društva Daleki istok”, svakako je onaj koji se odnosi na saradnju sa Muzičkom školom “Stanković”, tokom koje je pripremljeno više aktivnosti i programa sa izuzetno bogatim sadržajima. Pored svega, najviše utisaka i lepih trenutaka, vezani su za svečanu promociju časopisa “Društva Daleki istok” pod nazivom “Mei hua”, kojom prilikom su učenici ove škole pripremili svečani koncert za prisutne goste, kao i svečana proslava Praznika proleća (Godina Zeca). U oba ova slučaja, među gostima su bile brojne zvanice iz javnog i kulturnog života Beograda i Srbije, a, takođe, prisutni su bili svi diplomati ambasade NR Kine, koje je predvodio ambasador.\nMuzička škola “Mokranjac”, Beograd\nTokom saradnje sa Muzičkom školom “Mokranjac”, “Društvo Daleki istok” je pripremilo bogat program aktivnosti, uključujući proslavu 15 godina rada “Društva Daleki istok”. Takođe, “Društvo Daleki istok” je kreiralo nastup ove muzičke škole, odnosno, Dečjeg hora Muzičke škole “Mokranjac”, na Međunarodnom festivalu dečjih horova u Šangaju. Zahvaljujući radu članova “Društva Daleki istok” na pripremanju uslova za nastup dečjeg hora na ovom prestižnom festivalu, kao i na nesebičnom radu sa horom oko pripremanja kineskih pesama za poseban nastup i predstavljanje hora u Šangaju, Dečji hor Muzičke škole “Mokranjac” je, svojim nastupom, ubedljivo nadvisio sve ostale učesnike na festivalu i odneo najviša priznanja organizatora.\nSaradnja “Društva Daleki istok” i Olimpijskog komiteta Srbije je novijeg datuma, a započela je učešćem “Društva Daleki istok” u tradicionalnoj manifestaciji koju Olimpijski komitet Srbije već 20 godina organizuje pod nazivom “Olimpijski dan”, u junu 2014. godine. OKS je naslednik u kontinuitetu Srpskog olimpijskog kluba, koji je osnovan 23. februara 1910. godine, u Beogradu, kao prva organizacija sa predznakom olimpizma u Srbiji, da bi u kasnijoj državnoj zajednici menjao naziv u Jugoslovenski olimpijski odbor, Jugoslovenski olimpijski komitet, Olimpijski komitet Srbije i Crne Gore, a od 8. juna 2006. godine, nosi naziv Olimpijski komitet Srbije. Time je predstavljanje sporta Srbije vraćeno u okvire koje je započeo Srpski olimpijski klub.\nInstitucije Grada Beograda (BELEF)\nBeogradski doček Saradnja “Društva Daleki istok” i BELEF centra, započela je programom kojim je “Društvo Daleki istok” predstavljalo Olimpijske igre u Pekingu 2008. godine, u sklopu ukupnih dešavanja na manifestaciji Dani Beograda 2008. godine, koja je održana pod sloganom “Beograd je svet”. Ova saradnja je nastavljena učešćem “Društva Daleki istok” u programu dočeka Nove godine , koja se pod pokroviteljstvom Uprave Grada Beograda održava svake godine od početka novog milenijuma. “Društvo Daleki istok” je za ovu manifestaciju pripremilo veoma interesantan program koji je podigao raspoloženje publici ispred Narodne skupštine, a u kome su diplomate ambasade NR Kine, pokazali umeće u izvođenju narodnih igara iz Srbije.\nKUD “Lola”, Beograd\nSaradnja “Društva Daleki istok” i KUD “Lola” iz Beograda, ostvarena je više puta tokom proteklih godina, a igrački ansambl KUD “Lola” je učestvovao u programima kojima je “Društvo Daleki istok” obeležavalo kineske tradicionalne praznike, a posebno bi naglasili učešće igračkog ansambla u proslavama “Praznika proleća”, kada su svojim nastupima oduševili sve prisutne na ovim proslavama i bili pozdravljeni frenetičnim aplauzom. “Društvo Daleki istok”, ovim putem zahvaljuje KUD “Lola” na učešću u našim aktivnostima.\nUmetnički ansambl “FRULA”, Beograd\n“Društvo Daleki istok” i Narodni ansambl “FRULA”, sarađuju dugo godina, a bilo je prilike da zajedno učstvuju u brojnim dešavanjima i manifestacijama, posebno kada je u pitanju ples kineskih nacionalnosti. Ansambl “FRULA” je više puta učestvovao u svečanim programima “Društva Daleki istok” u okviru proslave Praznika proleća i dolaska Nove godine po Kineskom tradicionalnom kalendaru.\n“Društvo Daleki istok” i institucije Grada Beograda su više puta, tokom godina, sarađivali u raznim projektima. Takođe, Skupština grada Beograda i “Društvo Daleki istok” su zajednički organizovali nekoliko izložbi u okviru kulturne saradnje u programima koji se odnose na saradnju sa NR Kinom, a jedna od njih je bila izložba fotografija pod nazivom “Četiri godišnja doba Šangaja”.\nTakođe, ne možemo a da ne napomenemo da su u programima saradnje sa “Društvom Daleki istok” učestvovali i poznati umetnici među kojima su poznati glumac Toma Kuruzović, najpoznatiji ansambl za ranu muziku “Renesans”, svetski poznati violinista Nemanja Radulović, zatim plesna škola Ivica i Natalija, Muzička škola “Petar Konjović”, šampioni Srbije u plesu Darinka Divljak i Ivan Mileusnić, Baletski studio “Adaggio”, Baletski studio “Via gratie”, učenici beogradskih osnovnih škola “Sveti Sava”, “Svetozar Marković” i “Bora Stanković”, učenici osnovne škole “Svetozar Miletić “ iz Zemuna, učenici VIII i X beogradske gimnazije, Wing chun kung fu škola “Kraguj” iz Kragujevca, Dečji hor RTS, hor “Belcanto” iz Beograda. “Društvo Daleki istok” je sarađivalo i sa Muzejem primenjenih umetnosti u Beogradu, zatim sa Humanitarnom organizacijom “Naša Srbija”, Udruženjem kineskih građana u Republici Srbiji, sa brojnim štampanim medijima i časopisima koji izlaze u Beogradu i Srbiji, zatim sa Bibliotekom grada Beograda, ART TV, Nacionalnim ansamblom “Kolo”, Gimnazijom Valjevo, Istraživačkom stanicom Petnica, KUD “Opanak”, …..\nSaradnja “Društva Daleki istok” sa institucijama u Srbiji\nDečji kulturni centar Beograda (DKCB)\n“Društvo Daleki istok” i Dečji kulturni centar Beograda sarađuju, takoreći, od samog osnivanja “Društva Daleki istok”. Tokom svih ovih godina, ta saradnja je intenzivirana i dala izvanredne rezultate. “Društvo Daleki istok” je pripremilo brojne programe koji su prikazani posetiocima i učesnicima programa koji se organizuju u DKCB, sa ciljem da svi oni saznaju nešto više o Kini i Dalekom istoku. Uz to, “Društvo Daleki istok” je kreator ideje i inicijator dolaska dečje grupe iz Kine na Dečji festival Radost Evrope, koji tradicionalno organizuju DKCB i Grad Beograd, tako da je jedna dečja grupa iz Šangaja bila prvi gost na ovom festivalu koji dolazi iz Kine, ali i iz Azije. “Društvo Daleki istok” je omogućilo da se deca iz Kine još jednom pojave na Radost Evrope, ovog puta iz grada Džengdžou.\nBeogradska opština Voždovac\nOsnovna škola “Aleksa Šantić”\nZadužbina Ilije M. Kolarca je, takoreći, godinama bila pravi dom “Društvu Daleki istok”. Veliki broj dešavanja, realizacije aktivnosti, a i javnih nastupa “Društva Daleki istok”, odvijao se pod krovom ove izuzetne institucije kulture i obrazovanja. Mnogobrojne aktivnosti “Društva Daleki istok”, uključujući tu i svečane proslave “Praznika proleća” koje su upamćene kao izuzetne, održane su upravo na sceni Zadužbine Ilije M. Kolarca, a “Društvo Daleki istok” je učestvovalo i u programima Zadužbine povodom proslavljanja važnijih Zadužbine. “Društvo Daleki istok” je, kao kreator i autor, pripremilo i organizovalo takmičenje iz poznavanja kineskog jezika pod nazivom “Kineski jezik kao most”, upravo u Zadužbini, a to je poslužilo kao model kasnijim organizatorima ovog takmičenja.\n“Društvo Daleki istok” i RTS Radio sarađuju dugo godina, a predstavnici Društva Daleki istok su nebrojeno puta učestvovali u radio emisijama koje su pripremane u okviru skoro svih programa ove radijske kuće. Posebno je bilo zapaženo učešće članova “Društva Daleki istok” u emisijama koje su pripremane i emitovane za građane Srbije koji žive i rade širom sveta, ali i emisije u okviru kojih je napravljen serijal o deci sveta, a u kojima je “Društvo Daleki istok” organizovalo učešće dece iz Kine, koja su u tom trenutku, boravila u Srbiji, gde su pohađala i školu. Pored ovoga, važno je pomenuti i dugogodišnju saradnju “Društva Daleki istok” sa Dečjim horom RTS, koji je više puta imao značajne nastupe u programima “Društva Daleki istok”.\nSve ove godine sa nama\n“Društvo Daleki istok” je, tokom godina rada, ostvarilo kontakte i saradnju sa mnogim institucijama i organizacijama u Srbiji i u NR Kini, među kojima je veliki broj onih sa kojima Društvo i dalje sarađuje, uz veliko uzajamno poštovanje i razumevanje. Sa nekima od njih, “Društvo Daleki istok” sarađuje na bazi dogovora i učešća u programima kao gost ili asistent u pripremanju i realizaciji u određenim projektima i programima, dok je, na drugoj strani, ostvarena saradnja sa brojnim institucijama i organizacijama, a koja je pripremana kroz brojne zajedničke programe, što je kasnije rezultiralo u vidu ozvaničenja te saradnje kroz Sporazume o saradnji.\nJedan od prioriteta u aktivnostima “Društva Daleki istok” je bliska komunikacija i saradnja sa institucijama kulture i obrazovanja u Srbiji (neke od aktivnosti na slikama ispod)


VREDNOVANJE NEMATERIJALNE DIGITALNE IMOVINE ZAHTEVA NOV PRISTUP\nU poslednjih 10-ak godina svedoci smo transformacije tradicionalne ekonomije u digitalnu. Koliki je opseg promene, govori i i podatak da ¾ trenutne vrednosti kompanija iz S&P 500 proističe iz nematerijalne imovine (softveri, patenti, tehologije, prava i sl.) Digitalizacija i tokenizacija poslovne imovine nije samo tehnološki fenomen, već i ekonomski, koja menja strukuturu globalne poslovne ekonomije, […]\nKompanija Evoke obeležava svoj šesti rođendan i postaje Evoke Group. Reorganizacija podrazumeva da će u okviru kompanije biti kreirane četiri organizacione celine, a nastaje i potpuno nova celina – Tok3n, prva Web 3.0 agencija. Prvu organizacionu celinu predstavlja boutique marketing agencija Evoke. Kako kažu iz Evoke Grupe, ovo je jedinstveni model full service marketing agencije […]\nSa manjkom znanja, stručnih kapaciteta i iskustva, u primeni zakona o digitalnoj imovini, vrlo se lako može pasti u zamku pogrešnog tumačenja i preteranog administriranja primene novih IT tehnologija u procesima sa izdavanjem i prometom imovine, prava i uslugama. Činjenica je da tokenizacija predstavlja tehnološki upgrade sistema izdavanja i prometa imovine (pokretne i nepokretne), ekonomskih […]


STANJE DEVIZNIH REZERVI I KRETANJA NA MEĐUBANKARSKOM DEVIZNOM TRŽIŠTU U APRILU 2013. GODINE\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju aprila iznosile 11.148,0 miliona evra, čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 394 odsto i pokrivenost oko osam meseci uvoza robe i usluga.\nNajveći odliv iz deviznih rezervi u aprilu realizovan je po osnovu prevremene otplate dela duga prema Londonskom klubu poverilaca u iznosu od 305,4 miliona evra, izmirenja dospelih obaveza prema inokreditorima u iznosu od 72,0 miliona evra i povlačenja više izdvojene devizne obavezne rezerve banaka u neto iznosu od 274,3 miliona evra.\nIstovremeno, najveći devizni priliv zabeležen je po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 42,4 miliona evra i po osnovu korišćenja kredita i donacija u ukupnom iznosu od 25,0 miliona evra.\nNeto devizne rezerve, tj. rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od MMF-a, na kraju aprila su iznosile 7.292,0 miliona evra.\nAprilski obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu iznosio je 808,6 miliona evra i bio je za 18,2 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. Za prva četiri meseca ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 3.438,2 miliona evra.\nU aprilu je dinar nominalno aprecirao prema evru za 1,3 odsto, a Narodna banka Srbije je intervenisala kupovinom deviza na međubankarskom deviznom tržištu u iznosu od 70,0 miliona evra.


SEEbiz.eu / HR / Lidl Srbija poboljšava uslove rada svojih zaposlenika\nLidl Srbija Lidl Milena Dodig\nDatum objave: 26.03.2019. - 09:23:36\nBEOGRAD - Kompanija Lidl Srbija od marta ove godine, za sve svoje zaposlene uvodi privatno zdravstveno osiguranje i povećanje nadoknade za topli obrok na mesečnom nivou. Na ovaj način, poboljšavaju se uslovi rada svim zaposlenima jednako, bez obzira na poziciju.\nSvojim jedinstvenim poslovnim konceptom, kompanija Lidl Srbija podiže standarde na tržištu maloprodaje uvodeći nove trendove u segmentu odnosa prema zaposlenima. Benefiti na polju zdravstvene zaštite su samo jedan segment koncepta brige o zaposlenima u Lidlu zahvaljujući kome je ova kompanija nagrađena priznanjem „Top employer" na nivou cele Evrope.