Futuristički prizor u banatskoj ravnici | Bioelektra\nFuturistički prizor u banatskoj ravnici\nSrbija planira da poveća udeo električne energije iz obnovljivih izvora sa sadašnjih 22 na 27 odsto, pa ne čudi što je sve više privatnih inicijativa usmerenih na izgradnju mini postrojenja i elektrana za te namene.\nA resursa koji omogućavaju realizaciju tih projekata i te kako ima. Osim brzih rečni tokovi u centralnoj Srbiji, tu je i neiskorišćeni potencijal vetra u Banatu, kao i biljni ostaci na njivama u celoj Vojvodini. Nedavno otvorena bioelektrana u Botošu, koja deluje kao futuristički prizor u banatskoj ravnici, prvo je postrojenja u našoj državi koje po najnovijoj holandskoj tehnologiji proizvodi struju iz bio mase sa njiva. Srbija je na dobrom putu da kroz privatnu inicijativu izgradi širom zemlje postrojenja koja će dopunjavati veliki energetski sistem, smatraju svi koji su bili uključeni u ovaj projekat, počev od srpskog Ministarstva energetike, do holandske vlade koja je bespovratnim sredstvima pomogla da se postrojenje izgradi.\n- Tačno je da Srbija ima obavezu prema Istočnoevropskoj energetskoj zajednici da poveća proizvodnju struje iz obnovljivih izvora, ali ono što je još značajnije to su obaveze koje, kao država i društvo, imamo prema generacijama koje dolaze. Svojoj deci moramo da obezbedimo kvalitetne uslove za život što, osim zdravog okruženja, podrazumeva odgovorniji odnos prema korišćenju obnovljivih izvora energije. U protekle dve godine dosta toga je urađeno na tom planu. Iz obnovljivih izvora dobijamo 80 megavata električne energije i imamo još 12 projekata koji imaju status privremenog, povlašćenog proizvođača, što znači da su u nekoj fazi izgradnje. To garantuje proizvodnju još 480 megavata. Srbija raspolaže godišnjim potencijalom od 5,56 miliona tona ekvivalenta nafte iz obnovljivih izvora, od čega je 3,4 miliona tona iz bio mase - kaže ministar energetike Aleksandar Antić.\nBioelektrane u koju je uloženo 2,5 miliona evra, prepoznata je kao značajan poduhvat koji je dobio bespovratnu subvenciju holandske vlade od 688.000 evra. Postrojenje je nedavno dobilo i podršku od 275.000 dolara u okviru projekta "Smanjenje barijera za ubrzani razvoj tržišta biomase u Srbiji", koji ∀㤅nansira Globalni fond za zaštitu životne sredine, a sprovodi UNDP u partnerstvu sa Ministarstvom rudarstva i energetike. Erste banka je, kroz projektno ∀㤅nansiranje, u izgradnju biogasnog postrojenja uložila 1,2 miliona evra.\nSrbija treba da nastavi sa procesom diverzi∀㤅kacije energetskog sistema, jer je to provereni put do e∀㤅kasnijeg funkcionisanja. Holandija je spremna da i dalje bude partner Srbiji, s obzirom na to da su naša iskustva u oblasti bio, vetro i geotermalne energije velika. Mi želimo da deo tog iskustva ovde prenesemo - poručuje Henk van den Dol, ambasador Holandije u Srbiji.\nKada je pre pet godina na jednom sajmu u inostranstvu video predstavnike holandske ∀㤅rme Host koja proizvodi tehnologiju za preradu biomase, Branislav Pomoriški, direktor zadruge Mladost u Botošu znao je šta je rešenje za ideju koju želi da ostvari u Banatu.\nBrzo smo se uverili da naši domaćini razumeju prednosti nove tehnologije i da su sposobni da projekat izvedu do kraja. Zato smo se odlučili za uspostavljanje dugoročne saradnje. Ponosna sam što je postrojenje gotovo i što ga možemo pokazati drugim investitorima. Ovo postrojenje omogućava da se biomasa najpre konvertuje u bioenergiju, a potom u električnu i toplotnu - objašnjava Martine Klavert, predstavnik kompanije Host.\nBioelektrana je nastavak aktivnosti preduzeća Mladost doo u Botošu koje obrađuje oko 1.000 hektara zemlje a zahvaljujući funkcionalnom zalivnom sistemu na značajnim površinama realizuje se postrna, druga setva. Time se, bez narušavanja postojećeg robnog bilansa, obezbeđuje različita silaža, čime se stvara minimalna, ali trajna i sigurna, sirovinska baza za kontinuirani rad elektrane. Visokoautomatizovana elektrana zapošljava mali broj ljudi a najviše radnika zapravo je potrebno oko dopremanja sirovine i uklanjanja silaže. Primarni proizvod elektrane je električna energija koju će preuzimati EPS, a sekundarni su toplotna energija i visokokvalitetna organska đubriva. Projektom su predviđene tri faze, od kojih je svaka projektovana sa kapacitetom od 600 kilovata. Ukupna snaga je 1,8 megavata, a planirana proizvodnja oko 15 miliona kilovat-časova električne energije.\nKorisni nusproizvodi - Bioelektrana može da bude nosilac razvoja ovog dela Banata, pre svega kroz korišćenje sekundarnih proizvoda poput toplotne energije koja je nusproizvod u postrojenju. Sekundarni proizvod je i organsko đubrivo koje je korisno za poljoprivrednike, naročito za one koji se opredele za organsku proizvodnju. Za prvu fazu i prvu godinu rada imamo obezbeđenu sirovinu za normalno funkcionisanje elektrane od 600 kilovata. Kada se postrojenje proširi više ćemo se oslanjati na kooperante - objašnjava osnivač bioelektrane Branislav Pomoriški.


Organizator izložbe je producentska kuća „Ono Pictures“ i opština Arad kao partner projekta, dok je opština Bečej kao prijatelj izložbe omogućila da se interesantan događaj održi u centru grada.\nOtvaranju izložbe prisustvovao je Onoriu Felea, producent kuće „Ono Pictures“, a govorile su Tamara Ivanišević, zamenica predsednika opštine Bečej i Dušica Ivanović, producent kuće „Ono Pictures“ u Srbiji.\nIvanišević je naglasila da je u pitanju međunarodni projekat između tri opštine, Arada, Pečuja i Bečeja i izrazila zadovoljstvo što je koordinator ovog projekta naša sugrađanka Dušica Ivanović, inače diplomirana glumica. „Cilj i želja našeg učešća u ovom projektu jeste da prezentujemo lokacije koje ima i opština Bečej, koje su izuzetno atraktivne i pogodne da budu filmske lokacije. Nadamo se da će jedna od sledećih izložbi i biti sa filmskim lokacijama naše opštine, koja će takođe biti prikazane u ove dve zemlje. Ono što je još zanimljivo je ideja da izložba bude na otvorenom i da mogu da je pogledaju svi građani i prolaznici na lakši i pristupačniji način nego kada se održava u nekom izložbenom prostoru, i mislim da je to pun pogodak. S druge strane ovo će biti način i da se naša zemlja prezentuje u Mađarskoj i Rumuniji, a takođe je značajno za povezivanje sa evropskim regionalnim udruženjem u Pečuju kojem opština Bečej teži da pristupi do kraja ove ili početkom naredne godine i na taj način stekne mogućnost ostvarivanja sredstava kod evropskih fondova“, kazala je zamenica predsednika opštine.\nZahvaljujući se na podršci lokalne samouprave, Ivanović je rekla: „Mi smo internacionalna mreža filmskih komisija, i moj je cilj bio da ovu priču prvo predstavimo u Bečeju s obzirom na to da nas čeka ista priča i u Novom Sadu i u Beogradu u januaru mesecu. Imajući u vidu da već imamo dobar odziv opštine Bečej, naš bi cilj bio i da filmske lokacije u Bečeju što više i bolje predstavimo za neki od naših budućih projekata koje možemo realizovati. Ovo je primer kako se može pozitivno uticati na promenu klime u filmskom okruženju i kako jedna opština može prezentovati svoje podobne lokacije filmskim ekipama koje bi upravo kroz ovakve izložbe videle lokacije u gradu koje su vredne pažnje i mogle da se iskoriste za neki od sledećih projekata.“\nViše iz ove kategorije « Zbor građana u Bačkom Petrovom Selu: Građani neće da „daju“ pijacu i novac Komunalcu\tDirekcija za izgradnju: Sneg će čistiti „Komgrad“ »


U ekipi KK Bratunac održana prozivka igrača i prvi trening\nHome / Sport / U ekipi KK Bratunac održana prozivka igrača i prvi trening\nKošarkaški klub „Bratunac TRB“ juče je održao prozivku igrača i prvi trening za početak priprema za Prvenstvo BiH u sezoni 2019/2020.\nBratunačka ekipa je zbog velikih troškova odlučila da pripreme pred početak nove sezone održi u svom gradu i spremno dočeka početak sezone.\nKako se navodi, na prozivci za početak priprema treneru Ognjenu Radiću odazvali su se: Pantić, Pilčević, Pavlović, Vučićević, Hluchoweckyj, Jokić, Maksimović, Milošević, Lukić, Ilić i Šarenac.\nTreba da stignu još Foster i Long, dok će se ekipi narednim danima priključiti i Ćup.\nIz kluba optimistični su o dolasku novih pojačanja o čemu će uskoto biti više poznato.\nPredsjednik kluba Srđan Šarenac kaže da je za sada sigurno da će glavni pokrovitelj kluba biti Opština Bratunac, a biće poznato i o tome na koji način Tehnički remont Bratunac nastavlja podršku klubu, a tu su svakako i mnogobrojni loklani privrednici i preduzeća.\nIz Košarkaškog saveza BiH još nisu zvanično najavili početak sezone i raspored takmičenja o čemu će takođe uskoro biti poznato.


Beta 8. januara 2021. 08:20\n„Kongres je potvrdio rezultate. Nova administracija bit će inaugurisana 20. januara. Ja sam sada usredsredjen na to da osiguram glatku, urednu i besprekornu primopredaju vlasti. Ovo je trenutak za ozdravljenje i pomirenje“, rekao je Tramp u video poruci koju je juče objavio na Tviteru dan nakon što su njegove pristalice upale u Kapitol pokušavajući da spreče potvrdu Bajdenove pobede.\nTramp je osudio nasilje rekavši da su demonstranti „oskvrnavili sedište američke demokratije“, prenela je Hina.\nTramp je svojim pristalicama poručio da mu je bila najveća čast u životu služiti im kao predsednik. Rekao je da zna da su razočarani ali „želim da znate da naše neverovatno putovanje tek počinje“.


Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima - Član 331\n1) člana 29. stav 1, ako se uređaj koristi,\n2) člana 29. stav 2, za lice koje nije preduzetnik, 3) člana31. kazniće se vozač ili lice koje sedi na sedištu u prednjem redu i drži u krilu dete mlađe od 12 godina,\n6) člana 43. stav 1. i člana 45. stav 1. tač. 1), 2) i 3), koji se u naselju kreće brzinom koja je od 51 km/h do 70 km/h veća od dozvoljene, 7) člana 44. i člana 45. stav 1. tač. 1), 2) i 3), vozač koji se van naselja kreće brzinom koja je od 61 km/h do 80 km/h veća od dozvoljene,\n12) člana 74.\n18) člana 98. ukoliko sa sobom vodi dete mlađe od 12 godina,\n21) člana 101. kazniće se vozač,\n22) člana 101. kazniće se pešak koji sa sobom vodi dete mlađe od 12 godina,\n23) člana 102. ukoliko se vozilo kreće autoputem,\n27) člana 106. stav 5, kazniće se vlasnik odnosno vozač, 28) člana 107. stav 1,\n31) člana 110.\n46) člana 163. stav 2, vozač koji se kreće brzinom koja je od 51 km/h do 60 km/h veća od dozvoljene, 47) člana 166. stav 1,\n51) člana 182. stav 3, 52) člana 183. st. 2. i 3,\n57) člana 205. stav 1, kada je vozačkoj dozvoli, odnosno posebnoj dozvoli istekao rok važenja više od šest meseci, 58) člana 207. stav 1,\n75) člana 247.\n79) člana 263. stav 1, 80) člana 268. stav 1, ukoliko vozilo nije upisano u jedinstveni registar vozila,\n85) člana 280. st. 3. i 4, kazniće se pešak, 86) člana 287. stav 3,


Puštena u saobraćaj dionica Bistrica - Podgrab, vrijednosti više od milion KM - Akta.ba\n30.08.2020. 08:38 / Izvor: SRNA\nU zoni Olimpijskog centra "Jahorina" puštena je u saobraćaj rekonstruisana dionica puta Bistrica-Podgrab dužine 2.400 metara, a vrijednost radova iznosila je 1,1 milion KM.\nOvu dionicu puta u saobraćaj su pustili vršilac dužnosti direktora Javnog preduzeća "Putevi Republike Srpske" Nenad Nešić, predsjednik Nadzornog odbora Olimpijskoj centra "Jahorina" Nedeljko Elek, gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković i načelnik Pala Boško Jugović.\nNešić je rekao da su i prilikom uvođenja izvođača u radove najavili da će ovaj put biti završen u rekordnom roku.\n"Radove smo počeli 14. avgusta i završili smo ih u roku od 15 dana. To znači da u saradnji javnog preduzeća i domaćih firmi iz Republike Srpske, ako se dobro organizujemo, možemo i dobro da uradimo posao", rekao je Nešić.\nOn je istakao da je za Jahorinu i razvoj turizma bitna putna infrastruktura, te najavio da će preduzeće "Putevi Republike Srpske" rehabilitovati i put Jahorina-Pale, čime će ova dionica biti kompletirana, a Pale dodatno otvoriti za turiste.\nNešić je podsjetio da je prije nekoliko mjeseci završena rekonstrukcija puta Trijanga-Jasik, što je jedna od kapitalnih investicija na području sarajevsko-romanijske regije, a da je preostalo još da se spoji Trebević sa Jasikom, čime će dodatno biti ojačan turizam u ovom dijelu Republike Srpske.\nOn je najavio da će do 1. oktobra biti završen i kružni tok u Lukavici, što ranije nije urađeno zbog neriješenih imovinsko-pravnih odnosa, kao i da su obezbijeđena sredstva za dva kružna toka na Palama, na kojima bi radovi trebalo da počnu prije kraja ove građevinske sezone.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković rekao je da je u kratkom roku ispunjeno obećanje i da je urađena savremena saobraćajnica, odnosno rehabilitacija postojećeg puta značajnog za razvoj turizma.\n"Svi zajedno okupljeni možemo učiniti Jahorinu onakvom kakvu želimo i lokalne zajednice i Vlada Republike Srpske, a u tome i `Putevi Republike Srpske` imaju bitnu ulogu", rekao je Vuković i podsjetio da postoje određene primjedbe turista kada je riječ o putnoj infrastrukturi od Pala do Jahorine i iz Podgraba prema Jahorini, ali da se ti problemi rješavaju.\nPredsjednik Nadzornog odbora Olimpijskog centra "Jahorina" Nedeljko Elek zahvalio je preduzećima "Putevi Republike Srpske" i "Prijedor putevi" što je ovaj put urađen u kratkom roku, te istakao da su javna preduzeća u Srpskoj postala nosilac razvoja i privrednih aktivnosti.\n"Nikada nije bilo toliko turista ljeti kao u avgustu ove godine na Jahorini. Samo u jednom dan u imali smo više od 4.000 vožnji na našim ljetnim sadržajima. Traži se krevet više i zato smo htjeli da turisti ne osjete velike radove koji se trenutno izvode na Jahorini", rekao je Elek.\nOn je naveo da se nastoji pokrenuti privreda Srpske u ovim teškim vremenima pandemije.\n"Sve ove investicije koje ulaže Vlada Republike Srpske, `Putevi`, Olimpijski centar i lokalna zajednica bile su signal investitorima da dođu na Jahorinu, koja je trenutno najveće turističko gradilište na Balkanu. U ovom trenutku investira se više od 250 miliona maraka", rekao je Elek.\nOn je ukazao da je Olimpijski centar "Jahorina" za šest mjeseci imao tri miliona maraka dobiti, te ocijenio da slijede dobra vremena i za Jahorinu i lokalne zajednice.\nElek je najavio nove investicije i u opštini Trnovo i na Palama, te dodao da riječ o početku investicija u putnu infrastrukturu, što je preduslov za razvoj Jahorine, Pala i kompletnog Istočnog Sarajeva.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je da ima razloga za zadovoljstvo i da olimpijska ljepotica može da se ponosi urađenim.\n"Radovi su završeni u rekordnom roku i možemo mnogo toga još da uradimo prije zimske sezone", rekao je Jugović i dodao da je ljetna turistička sezona na Jahorini za svaku pohvalu i da je najuspješnija sezona.\nBistrica - Podgrab\nviše od milion KM


U Srbiju se uvoze otrovni mesni i mlečni proizvodi › Made-in-Germany.rs\nSrpska veterinarska granična inspekcija sprečila je od početka ove godine uvoz 8.546 kilograma kobasica, viršli, salama i drugih polutrajnih mesnih proizvoda, jer je u njima nađena prevelika koncentracija štetnih aditiva.\nMeđutim, ono što zabrinjava je pitanje koliko je takvih proizvoda uspelo da zaobiđe carinsku kontrolu i stigne do naših trpeza. Osim toga, prerađevine od mesa s preteranom količinom otrovnih aditiva nisu jedine štetne namirnice koje uvoznici pokušavaju da plasiraju na domaće tržište. U Ministarstvu poljoprivrede navode navode kako je tokom ove godine s granice vraćeno i 18.760 kilograma mleka i mlečnih proizvoda zbog neispravne dokumentacije, piše „Kurir“.\n– Granična veterinarska inspekcija rešenjem zabranjuje uvoz neke pošiljke iz inostranstva, a odgovornom licu nalaže jednu od mera, kao što su povraćaj pošiljke isporučiocu ili neškodljivo uništavanje u objektima odobrenim za te namene. Sve troškove nastale sprovođenjem naloženih mera snosi uvoznik pošiljke – objašnjavaju u Ministarstvu poljoprivrede.\nPredsednik Nacionalne organizacije za zaštitu potrošača Goran Papović, kaže da Ministarstvo poljoprivrede mora da promeni praksu kako bi, umesto da potrošače obaveštava kolika je količina nebezbednih proizvoda zaplenjena, saopštavala ko u Srbiji i za koga uvozi opasne namirnice.\n– Krajnje je vreme da Ministarstvo poljoprivrede počne da nas obaveštava ko je prerađivač, a ko uvoznik koji pokušava da nam proda takve proizvode, kako bi se tome stalo na put. Mi možemo da pozovemo potrošače da tog trgovca ili uvoznika bojkotuju, a ne da nam špekulanti godinama uvoze šta hoće. Potrošačima ne znači ništa informacija o zaplenjenoj količini opasnih proizvoda, ako ne kažemo ko su ti koji uvoze loše proizvode i kome su oni namenjeni – ističe Papović i podseća da građani nikada nisu ni saznali ko je pre nekoliko godina u Srbiju uvozio neispravno meso iz Brazila i Argentine.\nKozmetički proizvodi sa otrovnim sastojcima\nOd MiG na 15/10/2014 / Prehranbena industrija, Trgovina, Zdravstvo / Ostavite komentar


Izbeglice i migranti u Grčkoj\nBrisel se priprema za početak realizacije kontroverznog sporazuma sa Turskom u ponedeljak, dok međunarodne agencije kritikuju Tursku i Grčku zbog vraćanja migranata i uslova u kojima ih drže\nPred ponedjeljak, za kada je planiran početak realizacije sporazuma EU - Turska o migrantima, Brisel užurbano vrši posljednje pripreme. Na teren u Grčku odlaze pripadnici Fronteksa, Evropske agencije za granice, kao i sudije koje bi na " vrućim tačkama" trebali da odlučuju o tome da li neko ostvaruje pravo na azil ili ne. U isto vrijeme, sa terena stužu oštre kritike Turskoj koja, navodno, vraća nazad Sirijce, dok UNHCR kritikuje uslove pod kojima grčke vlasti drže migrante.\nPred ponedjeljak i puno stupanje na snagu kontroverznog dogovora izmedju EU i Turske, u Briselu vrše užurbane pripreme. Na teren, "vruće tačke " u Grčkoj se šalju sudije, eksperti za pitanje za azil, kao i policijski službenici evropskih članica. Prema trenutnoj situaciji, na terenu je oko 2500 pripadnika različitih evropskih drzava i agencija, do ponedjeljka bi ih trebalo biti još toliko.\nAgencija za granice, Fronteks, pojačana je sa 44 eksperta i 400 policijskih službenika iz evropskih država što bi trebalo da osigura što bolji početak primjene dogovora sa Turskom. Migranti koji nemaju pravo na azil, a ilegalno su došli na teritoriju Unije, biće vraćeni u Tursku, dok bi za svakog vraćenog migranta Turska u Evropu poslala jednog koji ispunjava pravo na azil.\nMedjutim, medjunarodna organizacija Amnesti Internešenal izvještava da turske vlasti mimo dogovora i medjunarodnih zakona, vraćaju nazad Sirijce koji žele ući u Tursku. Dnevno najmanje stotinu ljudi upozorava Amnesti, na šta u Evropskoj komisiji odgovaraju.\n"Svaku optužbu shvatamo ozbiljno i istražićemo je. EU radi u bliskoj saradnji sa Turskom i medjunarodnim organizacijama kako bi smo riješili ove probleme", saopštila je portparolka Evropske komimsije, Mina Andreeva.\nKljučni medjunarodni partner Unije u ovom poslu, UNHCR je ozbiljno zabrinut zbog postupanja sa migratima u Grčkoj. Oni se, tvrdi medjunarodna organizacija za izbjeglice, drže u uslovima jednakim zatvorima, bez prava garantovanih medjunarodnim zakonima.\n"Prijemni azilantski centri su vodjeni pod evropskim pravilima i normama, koje predvidjju eventualno zatvaranje migranata koji još nisu zatražili azil. Zakon ukazuje da to treba da bude tek posljednja mjera. Trenutno grčke vlasti koriste zatvorene migrantske centre kako bi pod kontrolom držale migrante koji se eventualno moraju vratiti nazad u Tursku ili koji još uvijek nisu tražili medjunarodnu zaštitu. Svakako da evropski medjunarodni zakoni u tom slučaju moraju da se poštuju i vjerujem da UNHCR ima slično mišljenje,a mi, zajedno sa grčkim vlastima radimo kako bi smo to na terenu i osigurali", poručila je portparolka Evropske komiisje, Nataša Berto.\nPojačanu nervozu izaziva i činjenica da Grčka i Turska još nisu usvojile odgovarajuće izmjene nacionalnih zakona koje bi omogućile realizaciju postignutog sporazuma. Atina je obećala da će to učiniti već danas, Ankara do ponedjeljka što bi, nadaju se u evropskim institucijama, trebalo i da otkloni sadašnje nesuglasice i kritike medjunarodnih organizacija. Medjutim, količina neodgovorenih pitanja i ozbiljnost kritika ostavljaju malo prostora za nadu da će sporazum o rješavanju migrantske krize teći onako kako su ga zamislili njegovi kreatori.


"Univerzitet za proizvodnju sladoleda" hit među studentima iz celog sveta\n"Univerzitet za proizvodnju sladoleda" u Bolonji, i pored nedeljne školarine od skoro 700 evra, u protekloj godini je skoro udvostručio broj polaznika, prenosi Telegraf.\nDok je 2008. oko šest hiljada ljudi pohađalo ovaj neobični univerzitet, prošle godine je, i pored ekonomske krize, njihov broj porastao za 90 odsto. Interesovanje za proizvodnju najkvalitetnijeg sladoleda odavno je prevazišlo italijanske granice, tako da se među studentima nalaze polaznici iz Australije, Kine, Sudana, Libana i Britanije. Njihov zajednički cilj je da budu najbolji u ovom poslu kada se vrate u svoje zemlje.\nUniverzitet polaznicima nudi najkvalitetniju priliku za usavršavanje i rad u najsavremenijim laboratorijama. Osim što ih uče kako da mešaju slične, tradicionalne, ukuse kao što su čokolada i vanila, studente motivišu i da tragaju za neobičnim ukusima, kao što su sladoled od crnog vina, maslinovog ulja, sira "parmezan" i bosiljka. Istovremeno teže pronalaženju novih kombinacija već poznatih ukusa, tako da su proteklih godina otkrili sjajne kombinacije kruške i parmezana, kao i limuna i bosiljka.\nUniverzitet nudi šest kurseva i osnovna ideja koju prenose studentima je viđenje proizvodnje sladoleda kao mešavinu nauke i umetnosti. Po rečima predavača, tajna u proizvodnji kvalitetnog sladoleda leži u postizanju balansa između dva faktora – masnoće iz mleka i krema koja se stvrdne prilikom hlađenja, i šećera iz voća ili čokolade koji u istom procesu omekšava. Takođe je jedan od najvažnijih faktora i veličina komadića leda, i što su oni sitniji, prijatniji je ukus sladoleda. Njihova idealna veličina bila bi stoti deo milimetra, jer u tom slučaju jezik nije u stanju da ih registruje, dok oni doprinose glatkom i kremastom osećaju.\nEkonomska kriza je čak i pozitivno uticala na ovaj univerzitet, jer su brojne osobe koje su ostale bez posla, videle svoju novu priliku u učenju o proizvodnji sladoleda.\nMačke znaju kako da manipulišu vlasnicima\nIstraživanje obavljeno na univezitetu Saseksu u Brajtonu, pokazalo je da mačke umeju da manipulišu vlasnicima tako što prekidaju predenje neprijatnim cvilenjem da bi od njih dobile ono što žele, prenosi agencija Ansa.\nPogledajte: Mačak aligatoru nalupao šamare\nJedan sebični aligator nije hteo da podeli svoj ručak, pa je od mačka Norisa dobio lekciju.\nI u Vatikanu "skidaju" porniće sa interneta\nNeko u Vatikanu pod hitno mora na ispovest. "Torrent Freak" otkrio je istoriju preuzimanja sadržaja sa interneta sa IP adrese u papskoj rezidenciji. Neki od preuzetih filmova su pornografske prirode.


"Ako se sećate, a večeras su mi i neki albanski analitičari koje sam video ovde, rekli ’što si ti morao prvi da provališ šta se radi’, govorio sam o tome već ranije. Sve je to urađeno da bi navukli neiskusnog Kurtija", objasnio je Vučić novinarima upitan da prokomentariše poništavanje gloasova iz centralne Srbije.\nPosle sastanka sa francuskim predsednikom Makronom rekao je da će insistirati dok je živ da se iznese istina, kako bi svet video o kakvim je lažovima reč u Prištini.\n"To trovanje je smišljeno protiv Kurtija. Napravili su internu igru. I da ukinu tih 4.000 do 5.000 glasova, to ne bi uticalo na Srpsku listu, koja je dobila deset poslaničkih mesta. Nije Srpska lista bila meta, već je trebalo naškoditi imidžu Srbije u svetu i promeniti sliku u parlamentu, jer ako uđe NISMA, smanjuje se broj mandata Kurtiju, a potom mogu u bloku da sa strankom Ise Mustafe imaju više od Kurtija i time nametnu svog kandidata za premijera Vljoru Osmani", objasnio je on.\n"Dobro je što smo celom svetu ukazali na to, i pokazali više znanja i pameti od onih koji su pomislili da bi neko stvarno trovao. Ući će u istoriju taj cirkus kao najgora šarada i parada ludosti koju je neko ikada napravio. Stavili su pesticide, onda uzeli refleks za čišćenje nameštaja, da bi rekli eto otrova", rekao je on.\nInicijativa zančajnija od povlačenja priznanja Kosova\nVučić je rekao da je inicjativa uklanjanja barijera u slobodi protoka robe, usluga, kapitala i ljudi između Srbije, Severne Makeodnije i Albanije značajnija od povlačenja priznanja Kosova.\n"Oni koji kritikuju treba da znaju da Srbija dobija mnogo. Mi u regionu sa svim zemljama, sa kojima se graničimo, izuzev jedne, a to je Mađarska, imamo suficit u trgovinskoj razmeni. I ćorav bi video da inicijativa najviše odgovara Srbiji, jer je ona ta koja je najsnažnija, koja može da proda više robe i usluga i koja je u ljudskim resursama najsnažnija", rekao je on.\n06.04.2020 U srpskim sredinama 6 novoobolelih od koronavirusa (516)\n06.04.2020 Hleb za ugrožene od trgovca iz Gračanice (437)\n05.04.2020 Odluke Vlade ostaju na snazi (434)


Srbija u Španiju najviše izvozi žitarice | Agromedia\nSrbija u Španiju najviše izvozi žitarice\nTrgovinska razmena između Srbije i Španije raste, prošle godine iznosila je 411 miliona evra. Ovaj pozitivan trend ogleda se i u saradnji u poljoprivrednom sektoru.\n„Srbija iz Španije uvozi svinjsko meso, ribu, ali i industrijsku opremu, pojloprivredne mašine, kao i opremu za stočarstvo, navodnjavanje i zaštitu useva. Kada je reč o ukupnoj vrednosti španskog izvoza poljoprivredne tehnologije u Srbiju, taj iznos prošle godine porastao je za skoro 13% u odnosu na prethodnu godinu, prešavši 4 miliona evra. Sa druge strane, Srbija u Španiju najviše izvozi žitarice, ali i povrće i druge poljoprivredne proizvode“, rekao je za Agromediju Havijer Alvares, šef ekonomsko-trgovinskog odeljenja Ambasade Španije u Beogradu.\nOsim trgovinske razmene, stručnjaci iz dve zemlje međusobno razmenjuju i iskustva.\n„Tim povodom je prošle godine nekoliko predstavnika Zadružnog saveza Vojvodine, u pratnji predstavnika Trgovinskog odeljenja Ambasade Španije u Beogradu, posetilo Španiju i Valensiju i upoznali su se sa naprednim modelom poljoprivrednog zadrugarstva u Španiji. Mislim da je saradnja između poljoprivrednih zadruga Srbije i Španije jedan dobar put koji možemo pratiti, budući da španska iskustva koja su na visokom nivou mogu biti veoma korisna za srpske zadrugare“, zaključio je Havijer Alvares.\nKoje su pogodnosti udruživanja - zadrugarstvo sve primamljivije\nNedavno je u beogradskom hotelu Hilton održan i Poslovni forum „Španija-Srbija“ gde je jedan deo programa bio posebno usmeren ka poljoprivredi.\n„Organizovan je panel u vidu okruglog stola, o poljoprivrednim zadrugama u Španiji i Srbiji, a panelu je prisustvovalo preko 70 gostiju. Jedan od govornika bio je i Feran Kabrera, direktor za Istočnu Evropu španske poljoprivredne zadruge ANECOOP, jedne od najvećih ne samo u Španiji, nego i u celoj Evropi. On je preneo iskustva ove složene zadruge koja je aktivna duže od 40 godina, a trenutno je čini skoro 70 prostih zadruga“, rekao je Havijer Alvares.\nStotine hiljada kuća prazno u selima Srbije\nOd ukupne površine teritorije Španije, čak 80 odsto čine ruralna područja, od kojih se 50 odsto svrstava u poljoprivredno zemljište. Oko milion stanovnika se aktivno bavi poljoprivredom. Španija je i druga zemlja na svetu po plasteničkoj proizvodnji. Ovakvi skupovi i razmene iskustava su veoma korisni za srpske poljoprivrednike i zadrugare.\nHavijer Alvares, šef ekonomsko-trgovinskog odeljenja Ambasade Španije u Beogradu\nVesti 12. oktobar 2020.\nOdržana promocija Nacionalnog programa za preporod sela Srbije\nNacionalni program za preporod sela Srbije ne zadovoljava se opisom stanja i nabrajanjem problema koji se gomilaju decenijama, već predlaže konkretna rešenja.\nVesti 26. septembar 2020.\nProfesor Vidović: Imamo potencijal da "oživimo" stočarske farme iz Holandije\nZadruge imaju veliki značaj za poljoprivredu Srbije. A kao i za druge oblasti agrara ogromna šansa za stočarstvo krije se u stvaranju specijalizovanih zadruga.\nStočarstvo 30. avgust 2020.\nUdruživanje je od ključne važnosti za razvoj stočarstva, što nam je i potvrdio ministar zadužen za regionalni razvoj Milan Krkobabić.\nVesti 25. avgust 2020.


19.11.2020 u 22:32\nKompromis potreban, budžet neophodan za oporavak EU\nBRISEL – Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel poručio je večeras da EU mora da ostane ujedinjena po pitanju usvajanja višegodišneg budžeta i paketa za oporavak. „Ovaj finansijski paket je esencijalan za naš ekonomski oporavak i moramo da ga primenimo što je pre moguće”, poručio je Mišel koji je predsedavao video sastanku lidera EU 27, prenosi Tanjug. On je rekao da je sastanak počeo razgovorom o pregovorima koji traju unutar EU u cilju usvajana zajedničkog budžeta za narednih sedam godina, a da je lidere o trenutoj situaciji informisala nemačka kancelarka Angela Merkel. „Kada je reč o mehanizmu uslovljavanja (finansiranja iz zajedničkog budžeta poštovanjem vladavine prava u zemljama članicama) velika većina zemalja članica se slaže sa kompromisom koji je na stolu dok neke\nBRISEL - Dva odsto svih građana EU ne poseduje sopstveni toalet, pokazuju podaci Eurostata objavljeni povodom sutrašnjeg Svetskog dana toaleta. Podaci pokazuju da postoji velika razlika između zemalja članica – od onih u kojima svi građani imaju sopstveni toalet, do onih u kojima gotovo svaka četvrta osoba živi bez toaleta u svoja četiri zida. U 18 država članica EU ispod jedan odsto građana nema toalet, a među njima je i Austrija sa 0,5 procenata. U Švedskoj čak i ne postoje građani koji nemaju sopstveni toalet u svom stanu. Na drugoj strani, u Rumuniji gotovo svaka četvrta osoba živi bez toaleta u sopstvena četiri zida (24,2 odsto). Na drugom, neslavnom, mestu po broju građana koji žive bez sopstvenog toaleta je Bugarska, gde 13,7 odsto građana nema tu


Pravilnik o postupku dostavljanja dokumentacije za kapitalne projekte\nVerzija propisa je prestala da važi 23.01.2020.\nPRAVILNIK O SADRŽINI, ROKOVIMA I POSTUPKU DOSTAVLJANJA INVESTICIONE DOKUMENTACIJE ZA KAPITALNE PROJEKTE\n("Sl. glasnik RS", br. 18/2018)\nOvim pravilnikom bliže se uređuje sadržaj, rokovi i postupak dostavljanja investicione dokumentacije koja se izrađuje u pojedinim fazama projektnog ciklusa radi sagledavanja ekonomske opravdanosti utroška javnih sredstava za realizaciju kapitalnog projekta, kandidovanja projekta za finansiranje, donošenja odluke o finansiranju, izveštavanja o realizaciji i efektima kapitalnog projekta.\nZa potrebe predlaganja ideje kapitalnog projekta, razrade projektnih ideja, donošenja odluke o finansiranju kapitalnog projekta, kao i praćenja sprovođenja i izveštavanja o realizaciji kapitalnog projekta, izrađuje se sledeća investiciona dokumentacija:\n1) Obrazac za predlaganje ideje kapitalnog projekta (Obrazac KI);\n4) zahtevi za finansiranje kapitalnog projekta, i to:\n(1) Zahtev za finansiranje novog kapitalnog projekta (Obrazac KF);\n(2) Zahtev za finansiranje kapitalnog projekta čija je realizacija u toku (Obrazac KR);\n5) Izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta (Obrazac KN);\n6) Završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta (Obrazac KZ);\nObrazac KI, Obrazac KF, Obrazac KR, Obrazac KN i Obrazac KZ odštampani su uz ovaj pravilnik i čine njegov sastavni deo.\nInvesticiona dokumentacija prema vrednosti projekta\nPredlagač ideje kapitalnog projekta (u daljem tekstu: predlagač), odnosno ovlašćeni predlagač kapitalnog projekta (u daljem tekstu: ovlašćeni predlagač), dostavlja u zavisnosti od kategorije kapitalnog projekta sledeću investicionu dokumentaciju:\n(1) Obrazac za predlaganje ideje kapitalnog projekta (Obrazac KI),\n(2) zahtev za finansiranje kapitalnog projekta (Obrazac KF, odnosno Obrazac KR),\n(3) Izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta (Obrazac KN),\n(4) Završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta (Obrazac KZ);\n2) za kapitalne projekte srednje vrednosti:\n(2) studiju izvodljivosti, odnosno studiju opravdanosti,\n(3) zahtev za finansiranje kapitalnog projekta (Obrazac KF, odnosno Obrazac KR),\n(4) Izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta (Obrazac KN),\n(5) Završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta (Obrazac KZ);\n3) za kapitalne projekte velike vrednosti:\n(2) prethodnu studiju izvodljivosti, odnosno prethodnu studiju opravdanosti,\n(3) studiju izvodljivosti, odnosno studiju opravdanosti,\n(4) zahtev za finansiranje kapitalnog projekta (Obrazac KF, odnosno Obrazac KR),\n(5) Izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta (Obrazac KN),\n(6) Završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta (Obrazac KZ),\n(7) izveštaj o efektima kapitalnog projekta.\nKalendar aktivnosti i rokovi dostavljanja\nPostupak dostavljanja investicione dokumentacije i vršenje drugih aktivnosti obavlja se prema sledećem kalendaru za nivo Republike Srbije:\n1) tokom cele godine indirektni korisnici budžetskih sredstava, javna preduzeća, kao i ostali korisnici javnih sredstava kao predlagači, dostavljaju svoje predloge ideja kapitalnih projekata, nadležnom direktnom korisniku sredstava budžeta Republike Srbije, kao ovlašćenom predlagaču;\n2) tokom cele godine direktni korisnici budžetskih sredstava, kao ovlašćeni predlagači, pripremaju predloge ideja za kapitalne projekte iz svoje nadležnosti, koje unose u Integrisanu bazu kapitalnih projekata; takođe, ovlašćeni predlagači selektuju i ocenjuju dostavljene predloge ideja za kapitalne projekte od strane predlagača i unose ih u Integrisanu bazu kapitalnih projekata;\n3) od 15. februara do 15. marta tekuće godine, ovlašćeni predlagač podnosi Ministarstvu finansija (u daljem tekstu: Ministarstvo) zahteve za finansiranje kapitalnih projekata, radi uključivanja u srednjoročne prioritete javnih investicija u okviru predloga za prioritetne oblasti finansiranja; ukoliko ovlašćeni predlagač podnosi više zahteva za finansiranje obavezno ih rangira u okviru svog predloga za prioritetne oblasti finansiranja;\n4) do 10. aprila tekuće godine Komisija za kapitalne investicije, nakon dostavljanja predloga za prioritetne oblasti finansiranja, vrši rangiranje kapitalnih projekata srednje i velike vrednosti;\n5) od 5. jula do 1. septembra tekuće godine, direktni korisnici budžetskih sredstava podnose Ministarstvu zahteve za finansiranje kapitalnih projekata koji nisu bili iskazani ili su izmenjeni u odnosu na predloge za prioritetne oblasti finansiranja;\n6) od 5. do 20. septembra tekuće godine Komisija za kapitalne investicije vrši preispitivanje kapitalnih projekata srednje i velike vrednosti koji su uključeni u predlog finansijskog plana, a radi njihovog konačnog rangiranja po sektorima, uzimajući u obzir i sve informacije o statusu projekata i budžetskim ograničenjima;\n7) ovlašćeni predlagač, najkasnije u roku od 30 dana od poslednjeg dana svakog kalendarskog kvartala, dostavlja Ministarstvu kvartalni izveštaj o napretku realizacije kapitalnih projekata iz svoje nadležnosti; godišnji izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta dostavlja se zajedno sa izveštajem za poslednji kvartal;\n8) ovlašćeni predlagač u roku od 60 dana od dana završetka kapitalnog projekta sačinjava završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta, koji dostavlja Ministarstvu;\n9) ovlašćeni predlagač nakon tri godine od završetka kapitalnog projekta velike vrednosti sačinjava izveštaj o efektima kapitalnog projekta koji dostavlja Vladi.\nPostupak dostavljanja investicione dokumentacije i vršenje drugih aktivnosti obavlja se prema sledećem kalendaru za nivo lokalne vlasti:\n1) tokom cele godine indirektni korisnici budžetskih sredstava, javna preduzeća, kao i ostali korisnici javnih sredstava kao predlagači, dostavljaju svoje predloge ideja kapitalnih projekata, nadležnom direktnom korisniku sredstava budžeta lokalne vlasti, kao ovlašćenom predlagaču;\n2) tokom cele godine direktni korisnici budžetskih sredstava, kao ovlašćeni predlagači, pripremaju predloge ideja za kapitalne projekte iz svoje nadležnosti, koje unose u bazu kapitalnih projekata lokalne vlasti; takođe, ovlašćeni predlagači selektuju i ocenjuju dostavljene predloge ideja za kapitalne projekte od strane predlagača i unose ih u bazu kapitalnih projekata lokalne vlasti;\n3) do 15. marta tekuće godine, ovlašćeni predlagač podnosi lokalnom organu uprave nadležnom za finansije, zahteve za finansiranje kapitalnih projekata koji će biti uključeni u plan javnih investicija lokalnih vlasti za budžetsku i naredne dve fiskalne godine;\n4) do 10. aprila tekuće godine, Komisija za kapitalne investicije, nakon dostavljanja predloga za uključivanje u plan javnih investicija, vrši rangiranje kapitalnih projekata srednje i velike vrednosti;\n5) do 15. juna tekuće godine, nadležni kolektivni izvršni organ lokalne vlasti usvaja nacrt plana javnih investicija;\n6) od 1. avgusta do 1. septembra tekuće godine, direktni korisnici budžetskih sredstava podnose lokalnom organu uprave nadležnom za finansije zahteve za finansiranje kapitalnih projekata koji nisu bili iskazani ili su izmenjeni u odnosu na predloge za utvrđivanje plana javnih investicija;\n7) od 5. do 20. septembra tekuće godine, Komisija za kapitalne investicije, koju obrazuje kolektivni izvršni organ lokalne vlasti vrši preispitivanje kapitalnih projekata srednje i velike vrednosti koji su uključeni u predlog finansijskog plana, a radi njihovog konačnog rangiranja po sektorima, uzimajući u obzir i sve informacije o statusu projekata i budžetskim ograničenjima;\n8) do 1. oktobra tekuće godine, kolektivni izvršni organ lokalne vlasti donosi revidirani plan javnih investicija;\n9) ovlašćeni predlagač, najkasnije u roku od 30 dana od poslednjeg dana svakog kalendarskog kvartala dostavlja lokalnom organu uprave nadležnom za finansije kvartalni izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta iz svoje nadležnosti; godišnji izveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta dostavlja se zajedno sa izveštajem za poslednji kvartal;\n10) ovlašćeni predlagač u roku od 60 dana od dana završetka kapitalnog projekta sačinjava završni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta, koji dostavlja lokalnom organu uprave nadležnom za finansije;\n11) ovlašćeni predlagač nakon tri godine od završetka kapitalnog projekta velike vrednosti sačinjava izveštaj o fektima kapitalnog projekta koji dostavlja nadležnom izvršnom organu lokalne vlasti.\nObrazac za predlaganje ideje kapitalnog projekta\nObrazac za predlaganje ideje kapitalnog projekta podnosi se na Obrascu KI i sadrži:\n1) osnovne informacije o nosiocima projekta (ovlašćeni predlagač, predlagač i investitor);\n2) osnovne podatke o projektu (naziv projekta, kratak opis projekta, informacije o lokaciji tj. mestu ulaganja, informacije o povezanosti sa drugim kapitalnim projektima);\n3) vezu sa strateškim dokumentima (stratešku relevantnost, sektor u kome se realizuje projekat);\n4) informacije o trajanju projekta;\n5) procenjene troškove kapitalnog projekta.\nPrethodna studija izvodljivosti, odnosno prethodna studija opravdanosti\nPrethodna studija izvodljivosti je studija u kojoj se sagledavaju i analiziraju različite opcije za koje se smatra da na tehničko-tehnološki, društveno-ekonomski, finansijski i vremenski prihvatljiv način ostvaruju ciljeve koji su postavljeni u predlogu ideje kapitalnog projekta, uzimajući u obzir prostorna, ekološka, tržišna, društveno-ekonomska, finansijska, zakonska i ostala ograničenja kojima se utvrđuje osnova za donošenje odluke o daljoj razradi kapitalnog projekta.\nOvlašćeni predlagač dostavlja prethodnu studiju opravdanosti, za objekte iz člana 133. Zakona o planiranju i izgradnji ("Službeni glasnik RS", br. 72/09, 81/09 - ispravka, 64/10 - US, 24/11, 121/12, 42/13 - US, 50/13 - US, 98/13 - US, 132/14 i 145/14), izrađenu u skladu sa odredbama tog zakona.\nStudija izvodljivosti, odnosno studija opravdanosti\nStudija izvodljivosti je studija koja se izrađuje za odabranu opciju iz prethodne studije izvodljivosti, odnosno za više opcija u slučaju da nije izrađena prethodna studija izvodljivosti ili ukoliko u prethodnoj studiji izvodljivosti nije bilo moguće doneti odgovarajući zaključak o tome koja je opcija najpovoljnija. Ona sadrži detaljnu analizu i sagledavanje tehničkih, tehnoloških, tržišnih, društveno-ekonomskih, finansijskih i drugih elemenata kapitalnog projekta, uz proveru ispunjenosti prostornih, ekoloških, zakonskih i ostalih ograničenja i rizika predloženog rešenja, uključujući analizu troškova i koristi.\nOvlašćeni predlagač dostavlja studiju opravdanosti, za objekte iz člana 133. Zakona o planiranju i izgradnji, izrađenu u skladu sa odredbama tog zakona.\nZahtev za finansiranje novog kapitalnog projekta ovlašćeni predlagač podnosi Ministarstvu, odnosno lokalnom organu uprave nadležnom za finansije, na Obrascu KF i sadrži:\n2) osnovne podatke o projektu (naziv projekta, kratak opis projekta, informacije o lokaciji tj. mestu ulaganja, informacije o povezanosti sa drugim kapitalnim projektima, razlozi za realizaciju projekta);\n3) podatke o korisnicima projekta (direktni i indirektni korisnici projekta);\n4) vezu sa strateškim dokumentima (strateška relevantnost, sektor u kome se realizuje projekat, značaj projekta);\n5) uticaj na ravnopravnost polova;\n6) podatke o statusu dokumentacije;\n7) informacije o zemljištu/objektu za realizaciju projekta;\n8) trajanje projekta;\n9) pocenjene troškove kapitalnog projekta;\n10) ciljeve i indikatore projekta.\nZahtev za finansiranje kapitalnog projekta čija je realizacija u toku ovlašćeni predlagač podnosi Ministarstvu, odnosno lokalnom organu uprave nadležnom za finansije, na Obrascu KR i sadrži:\n2) osnovne podatke o projektu (naziv projekta, kratak opis projekta, informacije o lokaciji tj. mestu ulaganja, informacije o povezanosti sa drugim kapitalnim projektima, razlozi za realizaciju projekta, veza sa zakonom/odlukom o budžetu);\n9) procenjene troškove kapitalnog projekta;\nIzveštaj o napretku realizacije kapitalnog projekta dostavlja se na Obrascu KN i sadrži:\n2) osnovne podatke o projektu (naziv projekta, veza sa zakonom/odlukom o budžetu);\n3) pregled realizovanih aktivnosti u izveštajnom periodu (finansijska i fizička realizacija aktivnosti).\nZavršni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta\nZavršni izveštaj o realizaciji kapitalnog projekta dostavlja se na Obrascu KZ i sadrži:\n3) pregled realizovanih aktivnosti u izveštajnom periodu (finansijska realizacija aktivnosti po godinama i izvorima finansiranja, fizička realizacija aktivnosti).\nU Izveštaju o postignutim efektima kapitalnog projekta analiziraju se efekti koji su postignuti realizacijom kapitalnog projekta i vrši se njihovo upoređivanje sa prvobitno planiranim i procenjenim efektima na ostvarenje društvenog, ekonomskog, regionalnog i ekološki održivog razvoja.\nDostavljanje investicione dokumentacije\nInvesticiona dokumentacija, osim prethodne studije izvodljivosti, odnosno prethodne studije opravdanosti i studije izvodljivosti, odnosno studije opravdanosti, dostavlja se Ministarstvu, odnosno lokalnom organu uprave nadležnom za finansije u pisanoj formi.\nSva investiciona dokumentacija unosi se u Integrisanu bazu kapitalnih projekata, odnosno bazu kapitalnih projekata lokalne vlasti, po njihovom uspostavljanju.\nObrasce koji su sastavni deo ovog pravilnika, možete pogledati OVDE


'Nećete više moći zloupotrebljavati Tužilaštvo BiH' - Klix.ba\nDodik Međunarodnoj zajednici 'Nećete više moći zloupotrebljavati Tužilaštvo BiH'\nDodik Međunarodnoj zajednici\n'Nećete više moći zloupotrebljavati Tužilaštvo BiH'\n25.11.2008. u 11:34\nPremijer Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da će neki pojedinci iz međunarodne zajednice morati na drugačiji način da djeluju, te da neće moći, kako je naveo, da zlupotrebljavaju Tužilaštvo BiH. Reagirajući na optužbe poslanika SDS-a u Skupštini da je u RS-u na sceni, kako su rekli, jednopratijski sistem, Dodik je naveo da je ta izjava na fonu tvrdnji koje pokušava da, kako je rekao, nametne prvi zamjenik visokog predstavnika u BiH Rafi Gregorijan kako u RS-u nema demokratije.\nOn je optužio Gregorijana da “sa nekim ljudima stalno pokuša da neke stvari uradi, naučen na takav postupak s određenim pojedincima u prošlosti”.\nDodik je još naveo da će se još vidjeti jesu li organi Tužilaštva BiH u pravu ili ne.\nEntitetski premijer je još dodao da je imao hrabrosti da im kaže da ne može tako da se radi i da u RS-u, kako navodi, ne sjede isti oni ljudi koji su godinama prije ispunjavali sve zahtjeve iz Sarajeva, koje su mogli da smjenjuju i drugo.\n“Na to ćete, gospodo iz međunarodne zajednice morati čekati i da na drugi način reagujete”, naveo je Dodik.\nPoslanicima SDS-a odgovorio je da je on najviše branio Mirka Šarovića, ukazujući na nedosljednost nakon otvorenog sudskog procesa protiv njega.\nRaprava o dnevnom redu današnjeg zasjedanja Skupštine RS-a pretvorila se u brojne replike poslanika SDS-a, radikala RS-a i Dodika o sukobu u SDS-u, stanju u SNSD-u, djelovanju opozicije, te o tome zašto Vlada nije predložila na usvajanje sa Nacrtom budžeta za 2009.godinu i dokument Ekonomske politike.\nInače, Nacrt budžeta za 2009.godinu povučen je sa dnevnog reda današnjeg zasjedanja.\nprije 11h 47m 112\nprije 10h 8m 101\nprije 17h 59m 63\nprije 7h 26m 98\nprije 6h 1m 46


Moratorijum uvećao rate kredita – Veći ceh očekujte od oktobra – GMinfo\nDrugi moratorijum na otplatu kredita traje do kraja septembra, i tada kreću veće rate za sve građane koji su prihvatili mogućnost stopiranja rata.\nTako će od 1. oktobra svi koji su prihvatili moratorijum morati da se preračunaju i vide za koliko će im biti uvećana mesečna rata. A formula je prilično jasna: saberete redovnu kamatu za vreme trajanja zastoja (dve ili tri rate) i podelite je sa brojem preostalih rata do kraja otplate kredita. To je iznos za koji treba da uvećate dosadašnji mesečni iznos koji ste plaćali banci.\nKako to izgleda u praksi? Na primer, ako imate desetogodišnji stambeni kredit sa mesečnom ratom od 300 evra, od čega kamata čini 150 evra, to znači da će vam tokom novog dvomesečnog moratorijuma banka obračunati redovnu kamatu od 300 evra. Taj iznos će nakon isteka moratorijuma podeliti podjednako na preostalih 120 rata (120 meseci), pa će vam novi mesečni trošak biti 302,5 evra, odnosno 2,5 evra ili oko 300 dinara više.\nAko ste iskoristili i prethodni tromesečni moratorijum (u aprilu, maju i junu), koji vam je mesečnu ratu povećao za oko 450 dinara, novi zastoj praktično će početni mesečni iznos koji ste banci plaćali „pre korone“ uvećati za više od 700 dinara, a kredit ćete otplaćivati ukupno 5 meseci duže.\nSlično je i sa gotovinskim kreditima. Ako imate keš kredit od 500.000 dinara, sa kamatom od 9,82 odsto godišnje, koji treba da otplaćujete još četiri godine, rata će vam biti veća za iznos dvomesečne kamate (u ovom slučaju 4.600 dinara) podeljen na broj preostalih rata (48 za četiri godine). Dakle, ako vam rata sada iznosi 8.250 dinara, pri čemu je kamata oko 2.300 dinara, posle dva meseca novog moratorijuma rata će vam biti veća za skoro 200 dinara, i iznosiće nešto manje od 8.500 dinara.\nPored osnovne opcije da se redovna kamata linearno rasporedi na ostatak duga, dužnici će od oktobra imati još dve mogućnosti za dalju otplatu kredita.\nJedna je da građani odmah plate samo kamatu dospelu za vreme zastoja, a da se otplata kredita, sa istim mesečnim ratama kao i pre moratorijuma, produži za 60 dana. Treća opcija je da se plati sve odjednom, ali je logično očekivati da će se najmanji broj dužnika opredeliti za nju.\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi – 10. septembar


Faktor | Dodik najavljuje: Štab danas odlučuje o zatvaranju škola u RS-u\nObjavljeno: 25.10.2020. u 14:22\n- U Banjoj Luci funkcioniše Covid-bolnica, potrebno je da se obezbijedi još više prostora jer su značajno popunjeni zdravstveni kapaciteti - rekao je Dodik novinarima u Čelincu.\nDodik je naglasio da je u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske u Banjoj Luci od jutros primljeno 30 novozaraženih virusom korona, te da najviše mladih i srednje generacije oboljelo od COVID-19. On je napomenuo da UKC raspolaže dovoljnim brojem respiratora, ali ukoliko se epidemija bude širila ovim tempom bit će veoma teško obezbijediti smještajne kapacitete.\nČlan Predsjedništva BiH je istakao da sve ukazuje na to da je potrebno apelovati da se građani pridržavaju propisanih mjera da bi se spriječilo širenje koronavirusa.\nNa pitanje da li je zbog epidemije moguće očekivati zatvaranje nekih privrednih subjekata u Republici Srpskoj po ugledu na neke evropske zemlje, Dodik je rekao da će svi koji se ne budu pridržavali propisanih mjera bit će rigorozno kažnjeni i zatvoreni.\nPredsjedništvo BiHMilorad Dodikkoronavirus


Gdje će od januara cijena struje biti niža za 4,7 posto? – Haber.ba\nGdje će od januara cijena struje biti niža za 4,7 posto?\nCijena električne energije u Crnoj Gori od 1. januara 2017. godine iznosiće 7,97 centi po kilovat satu, što je 4,74 posto manje u odnosu na sadašnju, javlja Anadolu Agency (AA).\nIz Elektroprivrede Crne Gore (EPCG) je saopšteno da je cijena za domaćinstva sa jednotarifnim mjerenjem umanjena 7,61 posto.\n“Za ostale distributivne kupce, u zavisnosti od naponskog nivoa, utvrđena je konačna cijena, tako da za 35 kilovoltnog (kV) potrošača iznosi 5,1 cent po kilovat satu i niža je 5,52 posto, dok je za desetkilovoltnog umanjena 3,31 posto”, navodi se u saopštenju EPCG.\nIz EPCG su objasnili da se ukupna cijena energije i usluga koju plaćaju krajnji kupci određuje kada se, shodno Zakonu, na novoutvrđene cijene aktivne energije dodaju cijene mrežnih operatora i naknade. Oni su dodali i da su cijene koje će važiti od 1. januara bez uračunatog poreza na dodatu vrijednost (PDV).\nIz elektroenergetske kompanije su kazali da su konačne, nove cijene za distibutivne kupce, koje obuhvataju cijenu električne energije, mrežnih usluga i naknada, u prosjeku umanjene 4,5 posto u odnosu na prethodnu godinu.\nShodno Zakonu, cijena električne energije za domaćinstva i male kupce koji ne pripadaju kategoriji domaćinstava je ograničena za period od naredne do 2019. godine, dok se cijena energije za ostale kupce formira slobodno shodno uslovima na tržištu.\nRegulatorna agencija za energetiku (RAE) je 5. decembra utvrdila regulatorne prihode i cijene mrežnih operatora, kao i iznos naknade za operatora tržišta električne energije.\n“Shodno novom Zakonu o energetici, dosadašnji javni snabdjevač, EPCG, od 1. januara postaje tržišni. U tom smislu, snabdjevaču se više ne odobrava regulatorni prihod, a samim tim neće se obračunavati ni naknada za snabdijevanje, tako da na računima krajnjih kupaca neće biti ove stavke”, rekli su iz EPCG.\nTeme:cijena, Crna Gora, električna energija, sniženje\nCrna Gora zabranjuje pušenje u zatvorenim prostorijama\nDvojica mladića propala kroz ogradu na šetalištu, zadobili povrede glave\nMilenko Bošnjaković: “Ne bojimo se Zrinjskog i nećemo se predati”\nU nedjelju se igra meč između Tuzla Cityja i Zrinjskog.\nDanski političari s podsmjehom su danas reagovali na ideju da Kopenhagen proda Grenland Vašingtonu,...\nAsim Sarajlić: “Sve je jasno kad Dodik odbija razgovor s Amerikancima, a obraća se s Rusima”\nZajednički istup Milorada Dodika sa ambasadorom Ruske Federacije Petrom Ivancovim pokazao šta se krije...\nPolicijski službenici Policijske uprave /PU/ Banja Luka u saradnji sa policijskim službenicima Policijske uprave...


Dijanu Hrkalović zvali na poligraf zbog prisluškivanja Vučića\nHronika Autor:Vojislav Milovančević08. okt. 202112:51 > 13:48\nBivša državna sekretarka Dijana Hrkalović navodno je pozvana na poligraf po ko zna koji put, kako bi odgovarala na pitanja u vezi sa aferom oko prisluškivanja predsednika. Hrkalović je, zanimljive slučajnosti radi, poziv za poligraf, dobila u isto vreme kad i dvojica inspektora koji su hapsili Predraga Koluviju, vlasnika najveće plantaže marihaune u Evropi, a koji su već ispitivani na poligrafu.\nNovosti pišu da je nekadašnja sekretarka Uprave kriminalističke policije Dijana Hrkalović, načelnik Odeljenja za narkotike beogradske policije Slobodan Milenković i inspektor Dušan Mitić odbili su da budu ispitani na poligrafu, što se u policiji tumači da je pomenuta trojka od ranije imala takav dogovor i da su zbog toga odbili detektor laži.\nDa se radi o očiglednom spinu, potvrđuje i činjenica da su obojica inspektora već jednom ispitivani na poligrafu o Jovanjici, kao i da su ga „prošli“. Za razliku od njih, Hrkalovićka još nijednom nije bila na poligrafu, a činjenica da se na ovaj način stavlja u isti koš sa inspektorima koji su joj hapsili najbliže saradnike, jasno nameće utisak šta se iza svega ovoga krije.


Dan online - Politika: Čarmak podržao Milačića - 2018-01-26\nPolitika ADVOKAT IZ BARA PREŠAO U NOVU PARTIJU\nČarmak Čarmak podržao Milačića\nAdvokat iz Bara Božidar Boško Čarmak uključio se u rad i organizaciju političke partije u osnivanju čiji je čelnik Marko Milačić. Kako je saopšteno, Čarmak je široj javnosti postao poznat kada se u ime vlasnika zemljišta uspješno usprotivio eksproprijaciji privatne zemlje u Buljarici, ali i drugim opštinama u Crnoj Gori.\n– Odlučio sam da uđem u priču sa Milačićem, ali i drugim mladim i ozbiljnim ljudima. U ovoj novoj političkoj snazi vidim priliku da sa budućom organizacijom, odnosno partijom u nastajanju, na čelu sa Milačićem, radimo na ozbiljnim političkim temama, ne bi li stvorili jaku alternativu i aktivno učestvovali u ozbiljnim političkim procesima – kaže Čarmak.\nKako se navodi, Čarmak je učestvovao u radu Pokreta za neutralnost, Referendumskog karavana kao i organizacijama koje se bore za vladavinu prava, zaštitu demokratije, privatne svojine i tržišta, očuvanje javnih resursa i demokratskog donošenja odluka u pitanjima spoljne politike i strateških odluka.\nNedavno je Milačićevoj partiji pristupio i funkcioner Demosa Vladislav Dajković.M.V.


Finansijski krah Kipra još jedan udar na evrozonu\nKipar je postao peta zemlja evrozone koja je zatražila finansijsku pomoć EU, nakon Grčke, Irske, Španije i Portugala.\nVlada u Nikoziji saopštila je u ponedeljak da će tražiti pomoć za pokrivanje budžetskog deficita, kao i za spašavanje svog bankarskog sektora koji je teško pogođen grčkom krizom.\nKipru je potrebno najmanje 1,8 milijardi evra, oko 10 odsto domaćeg bruto proizvoda, do 30. juna kako bi uspeo da zadovolji evropska finansijska pravila u vezi sa dokapitalizacijom Kiparske Narodne banke.\nMinistar finansija Vasos Šarlaj rekao je Rojtersu da će "pun iznos finansijske pomoći biti utvrđen tokom nedelje, ali da će Kipar sigurno tražiti onoliko novca koliko je potrebno da se pokriju fiskalni zahtevi i dokapitalizacija".\nKipar se tako pridružio Grčkoj, Irskoj, Španiji i Portugaliji, koje su već tražile i delimično dobile primile pomoć evropskih partnera kako bi se spasile od bankrota.\nVlada u Nikoziji navodi i da će osim od Brisela, pomoć tražiti i od Rusije i Kine sa kojima će nastaviti pregovore o mogućoj novoj pozajmici, Kipar je već od Rusije pozajmio 2,5 milijarde evra.\nKiparske banke izgubile su ogromne količine novca prilikom otpisa grčkog duga, jer su posedovale velike količine nenaplativih grčkih obveznica.\nPritom su ogromne gubitke banke pretrpele i u nenaplativim kreditima svom poslovnom sektoru, koji je zavisio od Grčke kao glavnom trgovačkom partneru.\nKipar 1. jula preuzima polugodišnje predsedavanje EU. Istog dana kad je ta zemlja objavila da će tražiti pomoć, bonitetna agencija Fič je snizila rejting Kipra na džank i procenila je kako će mu trebati četiri milijarde evra da sanira svoje banke, a to je ekvivalent četvrtini kiparskog BDP-a.\nU međuvremenu, i Španija je tražila pozajmicu od eurozone kako bi sačuvala bankarski sektor.\nZvanični Madrid nije izašao javno sa brojkama, ali vlade evrozone su se već dogovorile da će Španiji pomoći u vrednosti od 100 milijardi evra.\nKiparska objava 25. juna podigla je sumnje da će Samit Evropske unije koji se održava 28. juna, uspeti da dovede do dogovora o stabilizaciji evra.


Kriza se smiruje/produbljuje\nNakon što u prijepodnevnim satima na sastanku na kojem su učestvovali lideri političkih partija koji čine većinu u Parlamentu BiH nije postignut dogovor oko rješenja političke krize u zemlji, predsjedavajući državnog predsjedništva, Borislav Paravac, najavio je kako će u poslijepodnevnim satima biti održana vanredna sjednica kolektivnog šefa države i Vijeća ministara BiH, s ciljem prevazilaženja problema. Sastanak je trajao sat vremena, a nakon njegovog završetka predstavnici bh. vlasti su saopštili novinarima kako je na sjednici usvojen prijedlog budžeta za narednu godinu, dok će o rješenju političke krize biti riječi nakon novogodišnjih praznika.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH, Adnan Terzić, izjavio je kako se kriza postepeno rješava, te da je za njega prioritet novi saziv Vlade RS-a.\n“Vlada u RS-u ne treba samo politčkim predstavnicima političkih partija iz RS-a nego treba građanima RS-a, građanima BiH i treba Vijeću ministara, jer sve one obaveze koje imamo u našem nastojanju da što prije pređemo evropski put i priključimo se Evropskoj uniji nemoguće je obavljati ukoliko sve tri vlade u BiH nisu u funkciji i ukoliko nemamo jaku i tijesnu saradnju, kakvu smo imali o dosad. Ja očekujem da ćemo nakon novogodišnjih praznika biti u poziciji da još u staloženijoj atmosferi, sa puno više političkog dijaloga nego što smo to imali dosad, prevaziđemo ovakvu situaciju.”\nI dok se za Terzića politička kriza rješava, za predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Borislava Paravca, ona se usložnjava:\n“Kriza očito se produbljuje. Naš zaključak jeste, a i spremnsoit je svih partija da su spremni da međusobno razgovaraju, da razmotre principe na kojima počivaju ti pregovori - kako da dođu i da izađu iz te krize.”\nPredsjedništvo BiH pozvalo je sve lidere političkih stranaka da u međusobnom razgovoru dođu do usaglašavanja stavova kako bi se postojeći problemi riješili. Prvi čovjek bh. vlade, Adnan Terzić, najavio je da će se sutra obratiti Parlamentu Bosne i Hercegovine, kako bi poslanike upoznao s aktuelnom situacijom.\nPodsjećamo, da je politička kriza u BiH nastala nakon posljednjih odluka Visokog predstavnika u BiH, Pedija Ešdauna, koje se odnose na RS, nakon čega su ostavke podnijeli predsjednik Vlade ovog bh. entiteta, Dragan Mikerević, ministar vanjskih poslova BiH, Mladen Ivanić, ministar prometa i komunikacija BiH, Branko Dokić, te zamjenik ministra civilnih poslova BiH, Zoran Tešanović. Visoki predstavnik je 16. decembra, zbog nesaradnje RS-a sa Haškim tribunalom, zatražio gašenje entitetskih ministarstava odbrane i prenošenje njihovih nadležnosti na Ministarstvo odbrane BiH, kao i to da bh. vlasti do marta naredne godine moraju provesti reformu policije. Pored Ešdaunovih odluka, američka administracija zabranila je ulazak u zemlju rukovodstvu SDS-a i PDP-a.


Predsednik Rusije Vladimir Putin će se do kraja aprila sastati sa liderom Severne Koreje Kim Džong Unom, saopšteno je iz Kremlja.\nVicepredsednik Venecuele: Putin je uvek rado viđen gost\nZamenik venecuelanskog predsednika Rikardo Menendes izjavio je da je ruski lider Vladimir Putin u njegovoj zemlji uvek rado viđen gost.\nKonte stigao u Beograd, svečano dočekan ispred Palate „Srbija“\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić dočekala je danas ispred Palate „Srbija“ predsednika Saveta ministara Italije Đuzepea Kontea, koji boravi u jednodnevnoj poseti Beogradu.\nOrden, miting... Miting, orden... Sveobuhvatna tabloidizacija političkog života nesumnjivo je uticala i da se poseta predsednika Rusije u srpskoj javnosti svede na ove dve stvari. Isto tako, uticala je i da se na gotovo svaku političku pojavu gleda iz dnevnog, najužeg mogućeg, stranačkog ugla.\nPripadnici Vojske Srbije isprobali su ispaljivanje počasnih plotuna povodom posete Beogradu ruskog predsednika Vladimira Putina.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov komentarisao je na ruskoj televiziji posetu predsednika Rusije bolnici za obolele od virusa korona u Komunarki kod Moskve, ističući da Vladimir Putin ne bi bio to što je da nije odlučio da poseti bolnicu, uključujući i njen zatvoreni deo.


Savez za Srbiju: Ana Brnabić u UN izigrava jeftinog portparola SNS-a | Autonomija\nSavez za Srbiju: Ana Brnabić u UN izigrava jeftinog portparola SNS-a\n"Ona svoju energiju troši na blaćenje i klevetanje opozicije"\nSavez za Srbiju (SzS) ocenio je danas da predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić ponovo dokazuje da nije dostojna funkcije koju obavlja i da je svoju ulogu svela na „banalno podilaženje liku i delu Aleksandra Vučića“.\n„Umesto da boravak u Njujorku na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija iskoristi da obavi što veći broj sastanka sa najvažnijim svetskim zvaničnicima u interesu Srbije i njenih građana, ona svoju energiju troši na blaćenje i klevetanje opozicije, izigravajući jeftinog portparola SNS-a“, navodi se u saopštenju SzS.\nPremijerka Ana Brnabić ranije je izjavila, komentarišući pokušaje kosovskih lidera da prisustvuju sednici u Njujorku, da i pojedini srpski opozicionari „po hodnicima UN pokušavaju da uhvate što više zvaničnika“.\n„Jedini lider opozicije koji prisustvuje 73. zasedanju GS UN je Vuk Jeremić kao bivši predsednik Generalne skupštine UN, a ne kao predstavnik srpske opozicije. Upravo zbog obavljanja te funkcije, Jeremić ima doživotnu pozivnicu za glavna zasedanja Generalne skupštine UN i boravi tamo kao nekadašnji visoki međunarodni zvaničnik, a ne kao predstavnik srpske opozicije“, navela je ta organizacija.\nSavez je naveo da Jeremić ne mora nikoga da tajno juri po hodnicima, kao što „maliciozno i nedostojno insinuira“ predsednica Vlade, a u saopštenju je ocenjeno i da je „upravo njen boravak u sedištu UN-a bio potpuni fijasko„, jer kako se dodaje „premijerka bez uticaja u vlastitoj državi očigledno nikom ne može biti relevantan sagovornik.\n„Izjednačavanjem učestvovanja Jeremića na generalnoj skupštini UN sa boravkom Hašima Tačija i Bedžeta Pacolija u Njujorku, Ana Brnabić je još jednom pomerila standarde političkog licemerja, nanoseći štetu ugledu funkcije koju obavlja i zemlje koju predstavlja“, dodaje se u saopštenju.


Erdogan: Narednih dana započinjemo opsadu Afrina\nAgencija podseća da je Turska prošlog meseca zajedno sa saveznicima iz redova sirijskih pobunjenika pokrenula operaciju protiv kurdskih Jedinica za zaštitu naroda, koje Ankara smatra terorističkom organizacijom i produženom rukom ekstremističke Radničke partije Kurdistana (PKK) koja poslednje tri decenije organizuje pobunu na turskoj teritoriji.\nKurdski zvaničnik Badran Džia Kurd saopštio je u nedelju da su snage sirijskih Kurda i vlada u Damasku postigli sporazum o ulasku sirijske vojske u enklavu Afrin, kako bi pomogli u odbrani protiv turskih napada.\nPrema njegovim rečima, sirijska vojska će ući u Afrin narednih dana, a vojnici će biti postavljeni na nekim pozicijama duž granice Sirije sa Turskom, preneo je tada Rojters.\nSporazum ukazuje na sve kompleksniju situaciju na severu Sirije, gde su kurdske grupe, sirijska vlada, pobunjenici, Turska, Sjedinjene Američke Države i Rusija zapleteni u složenu mrežu neprijateljstava i savezništva, navodi agencija.\nPolicija na nogama – potraga za pomagačima napadača 5\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 1678


A od Šojgua - crteži: Vučić se uzalud nadao da će ruski ministar doneti Pancir\nA od Šojgua – crteži: Vučić se uzalud nadao da će ruski ministar doneti Pancir\nPoklon je predsedniku Srbije doneo ruski ministar odbrane Sergej Šojgu, ali ne raketni sistem Pancir, kako su provladini mediji danima pre posete spekulisali, već brošure svojih crteža, grafika i radova u drvetu. A šta je sa Pancirom?\nPrema najavama brojnih provladinim medija, sa Seregejm Šojguom u Srbiju je trebalo da stigne i prvi deo isporuke od šest sistema za protivvazdušnu odbranu „Pancir“, o čemu je sporazum potpisan prošle godine. Međutim, ni u izjavi koju je Šojgu dao, ni u saopštenjima sa sastanaka koje je imao u Beogradu, ovaj sistem se ne pominje.\nVojni analitičar Aleksandar Radić keže da je najava da ovaj sistem stiže do kraja februara stigla od srpskog državnog vrha, zbog čega su mnogi povezali to sa ovom posetom.\n„Pokazalo se da je ministar odbrane Šojgu prilično otresit čovek i u nekoliko navrata bilo je tu signala koji su pokazivali da ne želi da se potezi koje povlači Rusija na vojnom planu koriste za dnevni politički marketing. Nije to priča samo sa Rusima i drugima je to zasmetalo i možda tu treba tražiti neku određenu dozu suzdržanosti. Još ćemo da vidimo šta se dešava i kada će biti prikazana sredstva, ali jasno je da sada ili ovih dana stiže ta baterija i da je to zapravo završni deo tih ugovora koji su potpisivani sa Rusijom za novu opremu“, objasnio je Radić.\nA da li će biti novih ugovora, s obzirom na to da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić početkom decembra prošle godine, nakon sastanka sa predsednikom Belorusije, najavio da će Srbija prestati da kupuje oružje?\n„Hoću da vam kažem da smo mi danas doneli odluku, razgovarao sam sa Vulinom i Mojsilovićem, mi ćemo ići na dodatnu reformu naše armije, naše vojske, da je pravimo još mobilnijom, još bržom u sistemskom smislu. To ne znači kupovinu oružja kao što naši ljudi misle, naprotiv. Čak ćemo da stanemo sa kupovinom oružja, ali ćemo da razvijamo na pametan način kompletan sistem odbrane i da budemo mnogo mnogo snažniji nego što smo danas“, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić početkom decembra.\n„Izjava predsednika Vučića je protumačena kao prestanak nabavke naoružanja. Ne, prestanak nabavke ruskog naoružanja, samo što je to dosta nezgodno reći u ovom momentu. Naravno, pitanje je s kim se potpisuju ugovori i mislim da je potpuno jasno da sa jedne strane potoji pristisak iz EU i kroz njihove insistucije, ali i pojedinačno kao što je primer predsednika Makrona kroz nacionalnu politiku sa druge strane Vašington je na potezu, oni još uvek mogu da donesu odluku o uvođenju nekim pojedincima iz Srbije sankcija zbog potpisivanja ugovora sa Ruskom Federacijom o nabavci naoružanja na osnovu njihvog zakona iz avgusta 2017 godine“, naveo je Radić.\nOznakeAleksandar Vučić naoružanje Naslovna-centar Naslovna-traka pancir Rusija ruski ministar odbrane Sergej Šojgu


Portugalci tvrde da imaju masku koja ubija koronu! | Radio Bambi\nPočetna / Foto / Portugalci tvrde da imaju masku koja ubija koronu!\nPortugalci tvrde da imaju masku koja ubija koronu!\nNaučnici u Portugalu saopštili su da su napravili masku koja ubija virus korona. Oni su kreirali maske sa specijalnim premazom koji pomaže da se “deaktivira” virus korona u dodiru s tkaninom od koje su izrađene. Tim stručnjaka tvrdi da zaštita na maskama ostaje i nakon 50 pranja, što je čini veoma otpornom.\n-“Premaz na maskama za pola sata može da smanji mogućnost da se neko zarazi za 99 odsto”, – rekao je Pedro Simas iz Instituta za molekularnu medicinu u Lisabonu, jedan od virologa koji je radio na kreiranju maske.\nIako to zvuči suviše dobro da bi bilo istinito, Simas ne misli da je to preokret kojim se postiže pobeda. On inisistira na tome da su dobitna kombinacija nošenje maske, generalno, u kombinaciji sa držanjem fizičke distance. -“Ovi virusi se prenose putem velikih kapljica – respiratornih kapljica, prečnika oko jednog milimetra”, – objasnio je on i dodao da je “tako svaka barijera koja sprečava ove velike kapljice da pristupe respiratornom sistemu veoma efikasna”.\nOni koji su zabrinuti od čega se sastoji taj premaz, treba da znaju da premaz ima sertifikat OEKO-Tex, što znači da ne sadrži štetne supstance i da je bezbedan za ljude.\n-“To je jednostavno i predstavlja tako malu žrtvu”, – napomenuo je on i dodao da zna da je neudobno, da je agresivno, da ne možemo da vidimo tuđe emocije, ali da je to mala žrtva kako bi se spasili životi.\nTagoviAktuelnocovid-19izdvojenokorona virusradio bambisvetvestizaštitne maske\n← Prethodni članak 109 novozaraženih u Srpskoj, 78 u FBiH!\nSledeći članak → Dodikovo nedeljno popodne sa unucima! (Video)


Prodavati softver, a ne stručnjake - PKS-RPK Novi Sad\nOn je investirao u Srbiju pred krizu, a sada ima četiri firme sa 400 zaposlenih te iz Srbije izvozi softver.\nJedan od tvoraca inovacione strategije Izraela, koji je od pustinjske zemlje postao svetski centar IT-a, kaže da je važna podrška tom sektoru u Srbiji Šuki Glajtman je na „Kopaonik biznis-forumu” istakao da je veoma važno da Vlada podržava razvoj tog sektora u Srbiji.\n– Ali to nije jednostavna stvar. Nama je trebalo 15 godina – rekao je Glajtman, koji je strateški savetnik Fonda za inovacionu delatnost Srbije. – Privatni sektor funkcioniše po principu pokušaja, neuspeha i novog pokušaja i tako će pronaći rešenje. Zato ima više šanse da uspe u inovacijama od države.\nOn je rekao da je za uspeh u razvoju inovacija i IT sektora najvažnija istrajnost i izvršenje strategije, a ne da se na svakih deset meseci menja regulativa.\n– Morate biti posvećeni onome što ste prepoznali da je dobro – poručio je Glajtman.\nProfesorka Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju Ana Trbović je rekla da bi cela privreda trebalo da pređe na digitalno poslovanje, ali da kod nas situacija nije ohrabrujuća ako se pogledaju podaci o prihvatanju digitalnih tehnologija u privredi.\nŠuki Glajtman je poručio:\n– Ako ne trčiš brzo, zaostaješ, a inovacije u današnje vreme trče sprint.\nKao primer je naveo „Nokiju”, koja je bila lider u inovacijama, ali je izgubila korak s pametnim telefonima samo zato što nije na vreme shvatila šta se dešava.


Dvonedeljno zatvaranje u Austriji imalo je za cilj da se suprotstavi svakodnevnom rastu broja infekcija virusom korona na rekordnom nivou, sa zatvorenim restoranima, barovima, pozorištima, muzejima i prodavnicama koje nisu neophodne. Bila je moguća samo usluga "za poneti", a hoteli su zatvoreni za turiste.\nNedelju dana pre tog opšteg zatvaranja, ljudi koji nisu u potpunosti vakcinisani protiv virusa korona, stavljeni su pod blokadu, bilo im je zabranjeno posećivanje otprilike istih mesta koja su sada zatvorena, a dozvoljeno im je da napuštaju dom samo u slučaju odlaska na posao ili po hranu.\n- Zaključavanje za nevakcinisane ostaje - rekao je Nehamer na konferenciji za novinare, potvrdivši da će šire mere restrikcije biti ukinute u nedelju, kako je planirano.\nMeđutim, detalji tek treba da se izglade sutra na sastanku između vlade i uticajnih guvernera devet austrijskih pokrajina.\n- Za sve nevakcinisane kojima smeta to što su u izolaciji, postoji jasna ponuda: možete izaći iz nje ako iskoristite šansu da se vakcinišete - istakao je Nehamer.\nNehamer je naglasio da je njegov cilj da ohrabri što je više moguće ljudi da dobiju prvu dozu vakcine.\nUpitan da li će restorani i hoteli ponovo biti otvoreni tokom vikenda, Nehamer je rekao da je to već dogovoreno sa guvernerima provincija i da je cilj da se ponovo otvore preduzeća, što je šire moguće.\nOstalo je pitanje koje mere bezbednosti i restrikcije treba usvojiti, dodao je on.


Kako se finansira Treća Srbija? | Autonomija\nKako se finansira Treća Srbija?\nOdakle vam lova, "frajeri", da plakatirate Novi Sad i kupujete medije?\nFinansijske tokove udruženja Treća Srbija nijedna institucija nema obavezu da kontroliše, bez obzira na činjenicu da njeni predstavnici obavljaju političke funkcije u Novom Sadu, pokazalo je istraživanje Radija 021.\nNaime, od razlaza sa Dverima, Treća Srbija nije registrovana kao politički subjekt, već kao udruženje za „obrazovanje, edukaciju, privredu i kulturu“, zbog čega njihove račune, dok se ne registruju kao politički subjekt, neće češljati Agencija za borbu protiv korupcije.\nKako za 021 kaže programski direktor „Transparentnosti Srbija“ Nemanja Nenadić, kontrola poslovanja udruženja nije propisana kao obavezna za bilo koju državnu instituciju, već samo u slučaju da se pojavi sumnja u nezakonite radnje. „Kontrola je moguća, ali nije obavezna. Ne postoji niko ko bi morao da je sprovodi, osim ukoliko se ne pojavi sumnja u određene nepravilnosti“, kaže Nenadić za 021.\nBudući da zbog statusa udruženja nijedna institucija ne mora da kontroliše njihovo poslovanje, pre svega eventualno prebacivanje novca sa računa javnih preduzeća, Treća Srbija je pronašla svojevrsnu „rupu“ u srpskom zakonu, koji odavno koriste Ujedinjeni regioni Srbije, koji takođe nisu registrovani kao politički subjekt.\nKampanja košta 500 ili 25.000 evra?\nMiroslav Parović, šef „organizacije“\nPitanje finansiranja ove stranke isplivalo je kada je krajem decembra prošle godine ova mlada organizacija započela „kampanju van kampanje“, čijeg se intenziteta ne bi posramila nijedna od vodećih, daleko bogatijih partija u Srbiji. Miroslav Parović, šef odborničke grupe Treće Srbije u novosadskom parlamentu, kaže za Radio 021 da je kampanja „klasičan primer gerilskog marketinga“, i tvrdi da je koštala svega 500 evra.\n„Imajući u vidu da mi samo plakatiramo grad, uz nekolicinu malih bilborda, ta kampanja je u priličnoj meri jeftina. Odštampano je oko 30.000 plakata, koje smo sami izlepili, i to je trošak od najviše 500 evra“, tvrdi Parović.\nMeđutim, poznati stručnjak iz oblasti marketinga (ime poznato redakciji) kaže za 021 da je Parovićeva tvrdnja da je na kampanju utrošeno svega 500 evra „više nego smešna“. On navodi da mesečni zakup za 15 bilborda, koliko je zakupila Treća Srbija, košta najmanje 5.000 evra, koliko košta i zakup svih „siti lajtova“ na kojima se oglašava ovo udruženje. Cenu plakatiranja je, kaže, teško proceniti, jer se ne zna pouzdano u koliko serija je grad oblepljivan.\n„Za razliku od bilborda i autobuskih stajališta, plakatiranje je nezgodno za računanje, jer se oni ponekad već isto veče prelepljuju drugim plakatima. Međutim, pouzdano znam da se grad veličine Novog Sada ne može plakatirati bez 10.000 postera u jednom ‘cugu’,“ kaže ovaj stručnjak, dodajući da troškovi plakatiranja sumu utrošenu u kampanju mogu podići i na ukupno 25.000 evra.\nNaš sagovornik objašnjava da utrošena sredstva mogu biti i veća, budući da je kampanja pozicionirana pred Novu godinu, kada je zakup reklamnih prostora skuplji.\nKorišćenje javnih dobara za politički marketing\nTreća Srbija je pred Novu godinu plakatirala i prostor predviđen za maturantske panoe u Ulici Kralja Aleksandra, za šta Parović kaže da su imali pravo.\n„Svaki politički subjekt ima pravo da, na ovaj ili onaj način, građanima čestita praznike. Mi smo na sebi svojstven način građanima poželeli srećne božićne i novogodišnje praznike, a to će se nekom dopasti, nekom ne“, smatra lider novosadskih trećesrbijanaca.\nInteresantno je da su reklamni panoi „city light“, na kojima su se našli plakati Treće Srbije, u vlasništvu preduzeća „Moskva media line“, čiji je suvlasnik Dragan Bračika, tridesetjednogodišnji biznismen iz Futoga. Inače, Bračika je član Upravnog odbora „Poslovnog prostora“, pozicije na koju je došao nakon što je kao predsednik GO Pokreta socijalista nastupao u izbornom bloku sa Srpskom naprednom strankom.\nNovac iz budžeta uzimaju pod imenom Dveri?\nPrema informacijama do kojih je došao Radio 021, za odborničku grupu Treća Srbija, kao reprezentativnu u lokalnom parlamentu, se godišnje izdvaja oko 1,2 miliona iz gradskog budžeta. Nemanja Nenadić navodi da je to novac na koji oni po zakonu nemaju pravo, budući da ne predstavljaju politički subjekat koji je nastupio na izborima, već naknadno formirano udruženje.\n„Pravo na novac iz budžeta grada imaju samo politički subjekti čiji su predstavnici izabrani na izborima za odbornike, tako da neka grupacija koja je formirana nakon izbora ne polaže pravo na ta sredstva. U slučaju Novog Sada, na dotacije iz budžeta pravo imaju grupa građana Dveri i politička stranka Nijedan od ponuđenih odgovora, a ne Treća Srbija“, kaže Nenadić.\nParović kaže za 021 da su Dveri na izborima nastupile kao skup političkih subjekata, od kojih je jedan bio i „Dveri Novi Sad“. On navodi da je on formalno i dalje predsednik tog političkog entiteta, koji je pod kontrolom Agencije za borbu protiv korupcije, i pored činjenice da je novosadski odbor posle izbacivanja iz pokreta napravio novo poltičko udruženje.\n„Pred zakonom sam neko ko je odgovoran za finasije koje se iz gradskog budžeta prelivaju na našu odborničku grupu, koja je u tom smislu ‘Dveri Novi Sad’, a ne Treća Srbija. Treća Srbija nema veze sa tim – ja mogu da registrujem 20 udruženja, koja se pred zakonom tretiraju na određeni način, ali ‘Dveri Novi Sad’ su politički subjekt na osnovu kog mi primamo novac iz gradske kase“, kaže Parović za Novosadski informativni portal.\nPošto plakat, majstore?\nKoordinator novosadskog pokreta Dveri Ivan Kostić navodi da „nije ni znao“ da bi njegova organizacija mogla da ospori pravo Trećoj Srbiji na korišćenje budžetskog novca. Vladan Glišić, kandidat Dveri za predsednika Srbije na minulim izborima, međutim, za 021 kaže da ova grupa građana nije pokušala da se otima o budžetski novac Novog Sada zbog „dubokog ogorčenja u nekadašnje saradnike“.\n„Nismo tražili, i nećemo, jer bi onda ispalo da smo u celoj priči zbog finansija, i da koristimo činjenicu da su naši ljudi osvojili mandate na lokalu da bi se okoristili. Smatramo da je nekorektno što su zadržali mandate, ali to ide njima na čast“, kaže Glišić.\nZastupnik udruženja „Srbija ima budućnost – Treća Srbija“, za razliku od „Dveri Novi Sad“, nije Miroslav Parović, niti bilo ko iz novosadske strukture ovog udruženja.\nKao zakonski predstavnik udruženja naveden je Aleksandar Protić, bivši član hip-hop benda „Beogradski sindikat“, a prema nezvaničnim informacijama, ovaj muzički producent biće i predsednik stranke kada ona bude formirana.\nOvo je posebno interesantno, budući da je nekadašnji frontmen ove skupine repera Boško Ćirković Škabo, na spekulacije o povezanosti sa političkim strankama, ne tako davno, izjavio kako Beogradski sindikat nijednu partiju ne podržava „ni prikriveno, a kamoli otvoreno“. Nedavno održani koncert Beogradskog sindikata u Novom Sadu najavljivan je brojnim plakatima, brižljivo lepljenim, kako ne bi išli preko postojećih plakata Treće Srbije.


O Nama :: ANDRIJATIC TRAVEL\nPoslovnica 1 - Bela Crkva\nOsnovna delatnost kojom se Andrijatic Travel bavi jeste turizam. Obuhvatamo širok spektar aranžmana u domaćem i inostranom turizmu, koji se prostire od smeštaja u hotelima, privatnim apartmanima i sobama, do prevoza, izleta, fakultativnih poseta brojnim znamenitostima širom sveta. Bitan segment našeg poslovanja predstavlja i prodaja avio i autobuskih karata, kao i organizovanje đačkih ekskurzija.\nU prostorijama Andrijatic Travel-a se trudimo da Vam pružimo dobru uslugu kako biste se osećali maksimalno prijatno, jer, ne zaboravite, Vaš odmor i putovanje počinje onog trenutka kada prvi put uđete kod nas u agenciju, a završava se onda kada nam po povratku sa puta kažete: "Hvala bilo je divno". Tada mi znamo da smo ispunili našu dužnost.\nPoslovnica Andrijatic Travel se nalazi u Beloj Crkvi, u ulici Prvog Oktobra broj 85.


Mektić: Nema pregovora sa selefijama – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMektić: Nema pregovora sa selefijama\nBy Bojan Hrstić / 06. 06. 2016.\nMinistar bezbjednosti BiH izjavio je danas u Sarajevu da pripadnici selefijskog pokreta nisu partneri zvaničnim institucijama u BiH i poručio da im neće biti dozvoljeno da vjerske obrede obavljaju na javnim površinama, što su najavili u slučaju zatvaranja paradžemata.\nGovoreći o zahtjevu pripadnika selefijskog pokreta da im se dostave dokazi da predstavljaju opasnost po bezbjednost BiH, Mektić je rekao da bi nadležne institucije bile neozbiljne kada bi se osvrtale na to.\n“Ko su oni da mi njima dostavljamo dokaze protiv njih? Pa valjda oni treba da dostave dokaze da nisu ekstremni i da ne proizvode ovdje nasilni ekstremizam”, istakao je Mektić na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim riječima, ukoliko se dođe u situaciju dokazivanja njihovog ekstremizma i problematičnosti sa stanovišta bezbjednosti, onda će to činiti nadležne institucije – policija, tužilaštva i sudovi.\n“To što oni žele i što pokušavaju da ovdje budu, da se nametnu kao partneri, da država sa njima pregovara, ne dolazi u obzir”, poručio je Mektić.\nOn je rekao da je informisan o najavi selefija da će ukoliko ne budu mogli u džamijama, svoje vjeske obrede obavljati na parkinzima.\n“Ne može ni na parkingu, jer parking nije za molitve, nego javna površina i oni je ne mogu uzurpirati”, naglasio je Mektić, ocijenivši da će, ako im se to dozvoli, sutra uzurpirati nešto drugo.\nOn je naveo da svi moraju da shvate da u BiH postoje zakoni, među kojima je i Zakon o slobodi vjere koji reguliše gdje se vjerske potrebe mogu ispoljavati.\n“Ne mogu to raditi gdje oni hoće. Parking nije njihov”, zaključio je Mektić, napominjući da je i namjena parkinga zakonom definisana.\nMinistar bezbjednosti BiH osvrnuo se i na najnoviji izvještaj Stejt departmenta o terorizmu, u kojem su, prema njegovim riječima, pozitivno ocijenjeni napori, mjere i radnje koje čine institucije i vlasti u BiH na tom planu.\n“Kada je riječ o borbi protiv terorizma i radikalizma u BiH, to je ocijenjeno pozitivno, ali je u jednom dijelu izražena rezerva koja se odnosi na ukupan broj policijskih agencija u BiH, preklapanje njihovih nadležnosti i koordinacija”, istakao je Mektić.\nOn je rekao da je razgovarao sa zvaničnikom Stejt departmena koji prati tu oblast Rafijem Gregorijanom.\n“Rekao sam da ćemo donijeti odluku u Savjetu ministara BiH, koja će definitivno riješiti pitanje koordinacije i pitanje nadležnosti te da neće dolaziti do preklapanja”, rekao je Mektić.\nOn je dodao da je, kada je riječ o terorizmu, u BiH ponađen model i uspostavljen sistem zajedničke koordinacije bezbjednosnog sektora.\nBiH PROŠIRUЈE UČEŠĆE U MIROVNIM MISIЈAMA\nMinistar bezbjednosti BiH Dragan Mektić izjavio je danas u Sarajevu da će BiH proširiti učešće u policijskim misijama UN u svijetu, a najavio je i mogućnost da BiH oformi sopstveni policijski kontingent za ove misije.\nMektić je na konferenciji za novinare rekao da je o ovom i drugim pitanjima u vezi sa učešćem policijskih službenika BiH u misijama UN razgovarano na Samitu šefova policija zemalja UN, održanom prošle sedmice u Njujorku.\nPrema njegovim riječima, u bilateralnim razgovorima sa čelnim ljudima UN zaduženim za policijske misije za uspostavljanje i očuvanje mira u svijetu postignut je visok stepen saglasnosti o proširenju učešća policijskih službenika iz BiH u ovim misijama.\n“Policijski službenici iz BiH trenutno učestvuju u tri od 13 aktivnih policijskih misija UN u svijetu, i to na Kipru, u Sudanu i Liberiji”, naveo je Mektić i dodao da je razgovarano o učešću policajaca iz BiH u misijama UN u Kongu i Darfuru.\nOn očekuje da će BiH vrlo brzo dobiti pismo UN u vezi sa proširenjem učešća u misijama, te posjetu eksperata UN koji treba da sagledaju mogućnosti i kapacitete BiH za ovo proširenje.\nMektić je istakao da je razgovarano i o tome da BiH uspostavi sopstveni policijski kontingent, koji bi činilo od 100 do 130 policajaca i koji bi učestvovao u misijama UN u svijetu.\n“BiH bi u tom slučaju bila nosilac mirovne misije u nekoj od zemalja gdje UN uspostavlja mir i vladavinu prava”, precizirao je Mektić i dodao da bi bila otvorena mogućnost da u kontingent BiH uđu policajci i iz drugih zemalja, moguće i iz regiona.\nOn je naveo da BiH učešće njenih policajaca u misijama UN do sada nije ništa koštalo, a da je ideja da policijski kontingent bude opremljen iz donacija.\nMinistar bezbjednosti BiH saopštio je da je Centar za operacije podrške miru /PSOTC/, koji se nalazi u Sarajevu, i u kojem se za mirovne misije u svijetu obučavaju vojnici i policajci ne samo iz BiH nego i zemalja regiona, dobio sertifikat UN za edukaciju.\nMektić je podsjetio da je PSOTC osnovan u saradnji sa NATO i Ministarstvom odbrane BiH.\nU misijama UN u svijetu u posljednjih 15 godina učestvovalo je 265 policajaca iz BiH, a trenutno su u tri misije 33 policijska službenika, od kojih su oko 20 odsto žene.\nČelinac: Vozač teže povrijeđen u saobraćajnoj nesreći\nMeđunarodno takmičenje grobara: Ko najbrže kopa jamu


Tag / Vanja Vukić / Vesti online\nalo.rs 29 komentara\nOtkaz u MUP-u zbog Žena u crnom\nPortparol protivterorističke jedinice MUP-a, Radomir Počuča dobio je raskid ugovora u MUP-u, nakon što je na svom Fejsbuk nalogu pozvao na linč Žena u crnom zbog obeležavanja albanskih žrtvi.\nSrpski policajci s druge strane zakona\nU poslednje vreme u Srbiji, u vestima iz crne hronike, pojedini policajci su zamenili mesta sa kriminalcima i postali glavnoosumnjičeni za teška krivična dela. Tokom ove godine, više od 60...\nVukić: Skrining nije službena tajna\nDržavni sekretar u MUP Srbije Vanja Vukić rekao je da će Srbija, posle bilateralnog skrininga u decembru, dobiti izveštaj Evropske komisije o razlikama između domaćeg pravnog sistema i pravnih...\nMUP spreman da štedi... odmah!\nU dogovoru sa sindikatima, MUP je već pripremio mere štednje koje će početi da se primenjuju koliko već od danas. Poštovaćemo odluku Vlade, ali ćemo i smanjiti putne troškove i...\nVukić: MUP ispituje incident na stadionu Partizana\nDikić ipak stavljen pod kontrolu?\nImenovanje generala Bratislava - Bate Dikića, bivšeg komandanta Žandarmerije, na mesto pomoćnika direktora srpske policije Milorada Veljovića, na čiji je predlog prošle nedelje smenjen sa...\nUskoro pretresanje rada u MUP-u\nDržavni sekretar u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije Vanja Vukić potvrdio je da je bivši komandant Žandarmerije Bratislav Dikić raspoređen u petak na poslove zamenika direktora policije....


Zvizdić se sastaje sa premijerima Kine i Hrvatske na marginama Samita 16+1 - Klix.ba\nDubrovnik Zvizdić se sastaje sa premijerima Kine i Hrvatske na marginama Samita 16+1\nZvizdić se sastaje sa premijerima Kine i Hrvatske na marginama Samita 16+1\n11.4.2019. u 09:21\nDenis Zvizdić Li Keqiang Samit 16+1\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić predvodi delegaciju BiH koja će danas i sutra u Dubrovniku učestvovati na Samitu 16 zvaničnika zemalja centralne i istočne Evrope, među kojim će biti i premijer Kine Li Keqiang.\nNa marginama Samita "16 plus jedan" Zvizdić će se susresti sa kineskim premijerom i domaćinom skupa, premijerom Hrvatske Andrejem Plenkovićem, najavljeno je iz Vijeća ministara.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeću ministara Mirko Šarović, koji je član delegacije BiH, rekao je Srni da će u Dubrovniku razgovarati sa predstavnicima kineske firme "Gedžuba" o ključnim infrastrukturnim i energetskim projektima.\nNa marginama dvodnevnog Samita zvaničnika u okviru saradnje Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope, koji danas počinje u Dubrovniku, Šarović će se sastati sa premijerom Kine Li Keqiangom i predsjednikom Vlade Hrvatske Andrejom Plenkovićem.\nOn je rekao da je na Samitu planirana plenarna sjednica predsjednika i članova delegacija svih zemalja, dok će na Privredno-trgovinskog forumu učestvovati firme iz BiH i potpredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH Vjekoslav Vuković.\nOvogodišnji, osmi po redu, Samit bit će fokusiran na nastavak povezivanja zemalja učesnica, trgovinu i investicije.\nNa skupu će učestvovati i predsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić i premijer Crne Gore Duško Marković.\nGlavna tema skupa, na kojem će se Brnabić sastati sa premijerom Kine Li Keqiangom, bit će izgradnja novih mostova kroz otvorenost, inovacije i partnerstvo.\nNa samitu u Dubrovniku Brnabić će prisustvovati otvaranju Ekonomsko trovinskog foruma "16 plus jedan", a na marginama skupa planirani su sastanci sa predstavnicima više značajnih kineskih kompanija koje posluju u Srbiji.\nU delegaciji Srbije bit će i ministrica građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i ministrica rudarstva i energetike Aleksandar Antić.


Foto: Ilustracija | Odgođeno suđenje Goranu Salihoviću\nFena 22.05.2019 13:16\nSARAJEVO - Suđenje bivšem glavnom tužiocu Državnog tužilaštva Goranu Salihoviću, koje je bilo najavljeno za danas u sarajevskom Opštinskom sudu, odgođeno je.\nSalihovićev branilac Rifat Konjić rekao je za "Balkansku istraživačku mrežu" Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) da je odbrana u utorak dobila obavještenje da se glavni pretres zakazan za danas odgađa bez ikakvog obrazloženja.\n"Mogu samo nagađati da je odloženo zbog toga što smo dobili poziv od nenadležnog suda", istakao je Konjić.\nOptužnicu protiv Salihovića podiglo je Tužilaštvo BiH u novembru 2018. godine, a nekadašnji glavni tužilac je krajem januara 2019. negirao krivicu u Sudu BiH. Ubrzo je, tačnije početkom februara 2019. godine, Sud BiH donio rješenje kojim se postupak protiv njega prenosi na sarajevski Opštinski sud zbog osiguranja "nepristrasnog i pravičnog suđenja".\n"Ovdje se ne radi o tome, ovdje mora da sudi vijeće od troje sudija. Općinski sud nema vijeća", rekao je Konjić i dodao da je na tu činjenicu ukazivao Sudu BiH, koji je prebacio predmet, ali da je žalba odbijena.


Atletika - Zorana Barjaktarović, dvostruka prvakinja Srbije\nNapisano u kategoriji Atletika, 12 juna, 2017\nU Kruševcu je proteklog videnda održano seniorsko prvenstvo Srbije u atletici. Takmičenje je bilo i izbornog karaktera za sastav seniorske reprezentacije za Kup Evrope kao i za seniorsku balkanijadu. Atletski klub ,,Dinamo “ osvojio je četiri medalje (dve zlatne i po jednu srebrnu i bronzanu medalju).\nSrebrnu i bronzanu medalju osvojio je Marko Milovanović u trkama na 3.000m i 5.000m. Marko je na ovom takmičenju pokazao i dokazao da je stasao u odličnog dugoprugaša i da će zajedno sa bratom Milošem činiti udarni tandem atletskog kluba ,,Dinamo“ na svim narednim takmičenjima. Šta reći za Zoranu Barjaktarović, a da već nismo rekli. Dvostruki prvak Srbije u dve najkraće sprinterske discipline. Sigurna, ubedljiva, puna samopouzdanja, jednostavno najbolja. Prvog dana, pored bronzane medalje Marka na 3.000m, sve nas je oduševila Zorana Barjaktarović u trci na 100m. Trku je istrčala za 11,55 sa malo jačim vetrom u leđa od 2,7 m/s. Rezultat fantastičan i znak da je Zorana u odličnoj formi, ali se ne može zvanično računati, jer je dozvoljeni vetar 2,0m/s.\nSutradan ista situacija, Marko Milovanović osvaja srebrnu medalju u trci na 5.000m, a Zorana Barjartarović ponovo zlatna ovog puta na 200m. Vetar u finalnoj trci od 2,3m/s nam je malo pokvario osećaj njenog fantastičnog rezultata od 23,45. Rezultati koje je Zorana istrčala u trkama na 100m i 200m ovog vikenda je svrstavaju među najbolje Evropljanke u ovoj godini. Moramo još jednom naglasiti da se oni neće voditi u zvaničnoj statistici, ali smo sada u jedno svi sigurni da su oba državna rekorda Zorani na dohvat ruke i samo je pitanje vremena kada će ih ona oboriti.\nZa 14 dana je očekuje Kup Evrope u Izraelu na kojem će imati prvu veliku priliku, a potom i prvenstvo Evrope za mlađe seniore u Poljskoj, koje nam je najvažnije takmičenje ove godine. Nadamo se da će nas Zorana obradovati na tim takmičenjima i da će dostojno kao i uvek do sada reprezentovati AK ,,Dinamo”, grad Pančevo i Republiku Srbiju.


Igrači Mančester junajteda nezadovoljni odlukom vlasnika\nFudbaleri Mančester junajteda tražili su hitan sastanak sa direktorom kluba Edom Vudvordom zbog odluke da njihov tim uđe u Superligu.\nBruno Fernandeš je jedan od prvih igrača koji se suprotstavio ideju o Superligi, a kako prenose engleski mediji, oni nisu bili zadovoljni zato što nisu bili upućeni u te stvari. Oni su takođe nezadovoljni što je njihov trener Ole Gunar Solskjer bio ispitivan od novinara za stvari o kojima nije ništa znao.\nTrenutno djeluje da je najveći otpor prema Superligi baš u Engleskoj, gdje je šest ekipa pristalo da učestvuje u tom novom takmičenju.\nPrethodni članakIvajlo Petev: “Fudbal je za sve, a ne samo za bogate”\nNaredni članakMbapeova selidba u Španiju je već izvjesna stvar\nVedran 20/04/21 14:04 At 20/04/21 14:04\nNaravno da se suprostavio\nPavle 20/04/21 14:05 At 20/04/21 14:05\nOva liga je dobra samo za pretsednike klubova


Zrenjanin dao saglasnost studiji o uticajaju kompanije Linglong na životnu sredinu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zrenjanin dao saglasnost studiji o uticajaju kompanije Linglong na životnu sredinu\nU obrazloženju rešenja navodi se da je javna prezentacija i rasprava o studiji održana 4. septembra, a da je tog dana pristiglo 57 „podnesaka podnosioca“ u vezi sa primedbama o protokolu javne rasprave, kao i 40 mišljenja zainteresovanih organa, organizacija i javnosti, na koja su zatim poslati odgovori.\nTehnička komisija za ocenu studije je donela odluku da Odsek za zaštitu životne sredine od Linglonga zatraži da u roku od deset dana dostavi izmenjenu i dopunjenu studiju, što je zastupnik – beogradski Mašinoprojekt Kopringi i učinio.\nTehnička komisija, navodi se u obrazloženju rešenja, ocenila je podobnost predviđenih mera za sprečavanje, smanjenje i otklanjanje mogućih štetnih uticaja projekta na stanje životne sredine u toku izvođenja projekta, rada i u slučaju udesa i po prestanku projekta.\nOdsek za zaštitu životne sredine je zatim uvidom u kompletnu dokumentaciju i na osnovu izveštaja tehničke komisije konstatovao da je dopunjena studija urađena u skladu sa zakonom i doneto je rešenje.\nLinglong planira da u radnoj zoni Jugoistok II-A u Zrenjaninu izgradi kompleks za proizvodnju pneumatika na oko 97 hektara, a studiju „Kompleks objekata proizvodnih pogona za proizvodnju pneumatika sa pratećom infrastrukturom“, radila je kompanija Enecta iz Beograda.\nU studiji piše i da će se u okviru kompleksa proizvoditi gume za puputnička, komercijalna vozila, kamione i autobuse, industrijska vozila, poljoprivredna vozila i mašine, ukupan proizvodni kapacitet svih pogona na lokaciji je projektovan na 13,62 miliona pneumatika godišnje, a pogoni će raditi 340 dana godišnje.\nAutori studije su ocenili da je predviđena gradnja i rad kompleksa objekata proizvodnih pogona za proizvodnju pneumatika sa pratećom infrastrukturom sa stanovišta zaštite životne sredine, prihvatljiva.\nS druge strane, deo javnosti sumnja u te navode i mogu se čuti mišljenja da će proizvodnja guma, nepovoljno uticati, pre svega, na kvalitet vazduha u gradu.


Algoritam antikorupcije na internetu – Personal magazin\nAlgoritam antikorupcije, online prezentacija sistema za suzbijanje korupcije koja omogućava pregled svih nadležnih institucija, veza između njih i konkretnih odgovornosti koje imaju u borbi protiv korupcije, predstavljen je u Medija centru. Projekat je pokrenuo Centar za primenjene evropske studije (CPES) uz podršku USAID-a, Instituta za održive zajednice i Fondacije za otvoreno društvo.\nAlgoritam antikorupcije će građanima omogućiti da sagledaju kompletan sistem za borbu protiv korupcije i utvrde korake koje bi trebalo preduzeti u konkretnim slučajevima. Pregled institucija i njihovih odgovornosti predstavljen je iz perspektive građanina kako bi se što jasnije ukazalo na mogućnosti za prijavljivanje slučajeva korupcije koje ima svaki pojedinac, udruženje ili uzbunjivač ali i kako bi se videlo na koje sve načine oni mogu da prate sudbinu prijavljenog slučaja.\nKoristeći se ovim algoritmom, CPES će u narednom periodu takođe ispitivati pojedinačne slučajeve korupcije kako bi utvrdio eventualne nedostatke ovog sistema (ili koji delovi sistema neadekvatno obavljaju svoje nadležnosti) i na osnovu analize serije slučajeva došao do konkretnih preporuka za njegovo unapređenje.\nTags algoritam, Algoritam antikorupcije, antikorupcija, CPES, korupcija\n← Nova dimenzija zvuka uz Sony slušalice XBA-C10 → Jelly Bean operativni sistem na LG smart telefonima i u Srbiji


Jeftini letovi iz Srbije za Nepal - Avionske karte Srbija Nepal - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Nepal\nPretražite letove iz Srbije za Nepal\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Nepal\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Nepal na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Nepal?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Nepal, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Nepal?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Nepal uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Novak Đoković se oprostio od Merime Njegomir\nNovak Đoković se sa tugom OPROSTIO od Merime Njegomir: Njegov potez pokazuje koliko ju je cenio i obožavao\nMerima Njegomir preminula je u 69. godini nakon borbe sa opakom bolešću. Tužna vest ražalostila je mnoge poštovaoce rada i dela legendarne pevačice narodne muzike, a od nje se oprostio i Novak Đoković.\nFoto: Marko Metlas, Milan Ilic / RAS Srbija\nKombo Novak Đoković Merima Njegomir\nNovak Đoković je, naime, objavio fotografiju Merime Njegomir na Insta storiju i postavio tužne emotikone, ali i slomljeno srce.\nNole, baš kao i celi Balkan žali za gubitkom jedne od najcenjenijih pevačica narodne muzike sa naših prostora.\nMerima Njegomir će počivati u Aleji zaslužnih građana\n"KAD TI ODE NEKO KO TI JE BIO VIŠE OD PRIJATELJA, ODE DEO ŽIVOTA..." Nada Topčagić se emotivnom porukom i FOTOGRAFIJOM IZ PROŠLOSTI oprostila od prijateljice Merime\nInače, Merima je nedavno govorila o svom zdravstvenom stanju i isticala da su joj porodica i prijatelji bili najveća podrška.\n- Zdravstveno se osećam loše, borim se protiv teške bolesti. Sa velikim timom stručnjaka i lekara nadam se da ću se izboriti sa ovom teškom bolešću. Upotrebljavam svu svoju snagu i sve ono što sam prethodnih godina imala, tu moju energiju i da pokušavam da se izborim. Mnogi su se izborili, nadam se da ću i ja, mislim pozitivno - rekla je ranije pevačica.\nTada je dodala da su joj deca najveći saveznici u borbi.\n- Uz veliku pomoć i podršku moje dece, kao i prijatelja i kolega koji se javljaju i za koje vidim da me vole, nekako mi ovo lakše pada i nadam se da ću na najbolji način moći da se izborim sa ovim. Šta da kažem... Obolela sam kao i milioni ljudi što obolevaju u svetu, pa eto, i mene je pogodilo, nažalost - rekla je samo pre nekoliko dana pevačica.\nSnimila je više od 25 albuma i otpevala neke od bezvremenskih hitova kao što "Ivanova korita", "Ruzmarin", "Što je lepo kad se neko voli", "Ali pamtim još", "Opilo nas vino", "Kad zaškripi kapija", "Bol bolujem", "Zelene su oči tvoje", "Da nije ljubavi tvoje", i mnoge druge.\nIza sebe je ostavila četvoro dece: ćerke Milicu, Jelenu, Ljubicu i sina Marka.\nVIDEO: Merima Njegomir se oprašta od kolege i prijatelja\nmerima njegomir Novak Đoković


Većina Rusa za nastavak vazdušnih napada u Siriji\nM. D. 20. aprila 2017. 12:35\nViše od polovine ruskih građana, njih 53 odsto, smatra da bi država trebalo da nastavi sa vazdušnom operacijom u Siriji, dok 34 odsto smatra suprotno, pokazali su danas objavljeni rezultati ispitivanja javnog mnjenja centra „VTsIOM“.\n„53 odsto smatra da bi vojna operacija u Siriji trebalo da se nastavi, dok je 34 protiv togaa“, izjavio je anketar, a prenosi Tas s.\nBroj Rusa koji žele da operacija u Siriji bude okončana je porastao sa 25 odsto, koliko je bilo prošle godine.\nO pitanju napada SAD na sirijsku vazduhoplovnu bazu većina ruskih građana (82 odsto) smatra da je to bila provokacija SAD u cilju destabilizacije situacije, dok mali procenat od šest odsto smatra da je vazdušni napad SAD bio prirodan odgovor na navodno korišćenje hemijskog oružja od strane sirijskih vlasti.\nIstovremeno, kako se navodi, više od trećine anketiranih građana (35 odsto) nije znalo da odgovori na pitanje o adekvatnom odgovoru Rusije na taj incident.\nJedan deo anketiranih (14 odsto) smatra da bi Rusija trebalo da ostane neutralna, a svaki deseti je izrazio podršku Siriji i njenom predsedniku Bašaru al Asadu (11 odsto), a isto toliko je za nezavisnu istragu. „Samo 6 odsto anketiranih Rusa se slaže sa vizijom SAD o incidentu sa hemijskim oružjem u provinciji Idlib u Siriji. Većini Rusa vazdušni napadi SAd na vazduhoplovnu bazu Sirije izheda u najmanju ruku jao neuspela provokacija i nezakonita agresija ili kao provokacija koja nosi delekosežne posledice“, rekao je generalni direktor centra za istraživanje Valeri Fjodorov.\nAnketa je, kao se navodi, sprovedena 11 i 12. aprila ove godine, a učestvovalo je 1.200 građana Rusije.