Pogrešna izborna predviđanja bacila svetlo na pristrasnost srpskih medija :: Balkan Insight\n08 Jun 12 Pogrešna izborna predviđanja bacila svetlo na pristrasnost srpskih medija\nNakon poraza Borisa Tadića na predsedničkim izborima, veze između njegove partije i medija našle su se pod lupom.\nSumorna slika naprednjačkog predsedničkog kandidata Tomislava Nikolića pod naslovom “Gubitnik sa predumišljajem” koja je 17. maja objavljena na naslovnoj strani poznatog sprskog nedeljnika NIN.\n“Tomislav Nikolić izgubio je sve šanse da ikada dođe na vlast,” glavni i odgovorni direktor NIN-a Nebojša Spajić intonirao je u uvodniku.\nNeprijatno za NIN ali samo tri dana kasnije Nikolić je pobedio bivšeg predsednika i lidera Demokratske partije Borisa Tadića u drugom krugu predsedničkih izbora, uprkos predviđanjima medija da je Tadićeva pobeda gotova stvar.\nNIN je jedan od mnogih srpskih medija čija su izborna predviđanja bila žalosno pogrešna – što je delom rezultat njihovog preterano bliskog odnosa sa Tadićevim demokratama.\nPrema navodima izveštaja srpskog Saveta za borbu protiv korupcije koji je objavljen prošlog septembra, Demokratska partija efektivno kontroliše veći deo medijske scene kroz svoj uticaj na oglašavanje.\nDnevnik Blic izdvojen je kao najveći navijač demokrata u svom skorašnjem izveštavanju.\nOvaj takozvani “middle market” tabloid, osnovan 1996. godine, našao je uporište objektivnom izveštavanju o događajima tokom kasnih devedesetih kao i o protestima protiv režima Slobodana Miloševića, koje su poslušni mediji ignorisali. Sada se nalazi u vlasništvu firme Axel Springer AG iz Nemačke.\nOd marta meseca svaka naslovna strana ovih dnevnih novina ili je hvalila rad demokrata ili je demonizovala i ismejavala opozicione, više nacionalistički orijentisane naprednjake.\nU svom izdanju od 25. aprila pod naslovom “Nemačka će graditi fabrike u Srbiji”, Blic je na naslovnoj strani objavio specijalan izveštaj sa nemačkog sajma automobila čiji je autor bio niko drugi nego Tadić lično.\nNa desnoj strani naslovne strane nalazi se oglas koji poziva građane da glasaju za Tadića na predsedničkim izborima 6. maja kako bi Srbiji obezbedili “sigurnu budućnost”.\nĆušnut na dno stranice je tekst heroja 11. septembra i bivšeg gradonačelnika Njujorka Rudolfa Đulijanija koji je posetio Beograd pred izbore na poziv Aleksandra Vučića, kandidata za gradonačelnika Srpske napredne stranke.\nPoseta je razjarila beogradske vladajuće demokrate i Blic se pridružio spekulacijama o tome koliko su naprednjaci platili Đulijaniju da dođe.\nDrugi skorašnji naslovi u ovoj dnevoj novini glase: “Svi čekaju da Tadić kaže ‘da’”, “Tadić: Biću premijer,” i “Nikolićeva diploma vredi 200,000 evra” – od kojih se poslednji odnosi na trenutne rasprave oko toga da li je Nikolić zaista stekao fakultetsku diplomu koju tvrdi da ima.\nZa medijsku javnost naslovne strane Blica postale su sinonim za ulizičke pohvale na račun onih koji su na vlasti.\nPinterest, društvena mreža koja podseća na oglasnu tablu za deljenje fotografija, poseduje galeriju svih naslovnih strana Blica od 3. marta.\nVrhunac je izdanje koje je izašlo 21. maja, dakle, dan nakon izbora i Nikolićeve pobede, kada je Blic na naslovnoj strani objavio naslov koji glasi “Diplomac na čelu države”.\nKako se bližio kraj izborne kampanje, pitanje akademskih kvalifikacija lidera Srpske napredne stranke se našlo u centru pažnje.\nPrema navodima naprednjaka, Nikolić je diplomirao na privatnom fakultetu u Novom Sadu čiji je vlasnik zvaničnik te partije, Jorgovanka Tabaković.\nNakon što su demokrate istražile ovu stvar ustanovile su da je Nikolić zaista stekao diplomu na master studijama u Novom Sadu ali nisu uspele da nađu dokaze da je on prethodno i diplomirao – što je pokrenulo pitanje kako je on mogao da završi master studije samo sa diplomom srednje škole.\nDan nakon što je Nikolić pobedio u drugom krugu predsedničkiih izbora Njuz.net, srpski pandan satiričnom Onion-u, izbacio je svoju ironičnu verziju Blicove naslovne strane, sugerišući da će ovaj dnevni list ubrzo izmeniti svoj urednički ton sada kada je novi čovek došao na vlast.\n“Redakcija Blica među prvima čestitala Nikoliću”, i Aleksandar Vučić [iz Srpske napredne stranke] za gradonačelnika Beograda” su ironični naslovi koje je objavio ovaj sajt.\nNajavljena je i serija tekstova pod naslovom “Zašto je Srpska napredna stranka odlična stranka”.\nRezulatati drugog, nešto ozbiljnijeg monitoringa izborne kampanje, takođe su pokazali blizak odnos Tadićevih demokrata i medija. “Većina medija je izveštavala u Tadićevu korist, osim dnevnog lista Pravda koji je favorizovao Tomislava Nikolića,” rekao je Ivan Godarski iz slovačke organizacije MEMO 98, koja je pratila štampane medije tokom izborne kampanje. Godarski je izdvojio Blic kao medij za koji smatra da pokazuje posebnu naklonost Tadiću.\nOn je takođe kritikovao i srpske novinare u celosti zbog toga što jednostavno prenose izjave političara a bez da im postavljaju teška pitanja.\nOvo isto istraživanje pokazalo je i to da je Tadićevo učešće u televizijskoj emisiji “Informativno veče sa Ivanom Ivanovićem” prikazanoj na nacionalnoj stanici Prva, predstavljalo kršenje opšteg obavezujućeg uputstva Republičke radiodifuzne agencije koje zabranjuje pojavljivanje kandidata u takozvanim “talk show” emisijama tokom izborne kampanje. Reakcija Radiodifuzna agencija se očekuje.\nNikolić je takođe gostovao u istoj emisiji nakon lidera Demokratske partije te je i on prekršio isto pravilo.\nTadić je, međutim, pozvan u još jednu emisiju na Prvoj, dnevni zabavni program pod nazivom “Žene”, u kojoj su ga voditeljke silno nutkale šnenoklama koje su ga navodno oduševile pošto, kako je rekao, nije iste jeo poslednjih 30 godina.\n“Rekao sam mami da ih ne pravi da se ne bih gojio,” rekao je Tadić sa uživanjem.\nIzveštač koji je istakao stepen povezanosti Demokratske partije sa medijima za vreme izborne kampanje je Boško Jakšić, spoljni urednik Politike, najstarijeg srpskog dnevnog lista.\nJakšić je 27. maja napisao kolumnu u kojoj je rekao da se preterana kontrola medija uvek na kraju obija o glavu onima koji je vrše.\nJakšić je izjavio da demokrate nisu naučile odgovarajuće lekcije od režima Slobodana Miloševića.\nOva tvrdnja izazvala je rat reči na Politikinim stranicama komentara između Jakšića i Nebojše Krstića, Tadićevog savetnika za medije.\nKrstić, koji je napadnut u Jakšićevoj kolumni, odgovorio je 29. maja, sugerišući da Jakšić ima problem sa pićem. Samo neko ko je popio “jutarnji viski sa tri kocke leda” mogao je da iznese takve tvrdnje, izjavio je Krstić.


Akter\t07.12.2012 17:30\nSpecijalni savetnik u Ministarstvu energetike Ljubomir Aksentijević je takođe najavio i da će simbolični radovi u Srbiji na tom projektu početi 20. decembra.\nPrvi radovi na gasovodu „Južni tok” počeće danas na kompresorskoj stanici „Ruskaja” u Krasnodarskoj oblasti na jugu Rusije, dok izgradnja tog gasovoda u Srbiji treba da počne, kako je kazao Aksentijević, 20. decembra postavljanjem kamena temeljca jedne kompresorske stanice u Banatskom donjem selu.\n„To je simbolični početak radova. U naredne tri godine će prve cevi biti gotove, a sledeće dve godine druga polovina”, objasnio je Aksentijević, navodeći da već 60 godina nije bilo takve investicije na ovim prostorima.\nAksentijević je istakao i da izgradnja gasovoda kroz Srbiju državu i građane Srbije „neće koštati ni belog dinara”, a da će biti dobijeni direktni ekonomski efekti.\nOn je dodao da će 2.000 ljudi biti angažovano na građevinskim radova, u kojima će učestvovati srpske firme, da će Srbija od njenih delova tranzitnih taksi imati prihode od oko 200 miliona evra, a da će biti i smanjena zavisnost od nedostatka gasa.\nUpitan da li će biti uticaja na cenu gasa, Aksentijević je objasnio da će doći do poboljšanje cena gasa u odnosu na snabdevanje „Srbijagasa”.


Biznis Autor:N1 Beograd09. dec. 202010:30\nNe postoje uslovi za stopu privrednog rasta od šest odsto kako je najavio ministar finansija obrazlažući planirani budžet za naredu godinu, ocenio je profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu i bivši guverner Narodne banke Srbije dr Dejan Šoškić.\nObrazlažući predlog budžeta za narednu godinu u Skupštini Srbije, ministar finansija Siniša Mali rekao je da je republički budžet za 2021. godinu planiran tako da obezbedi da Srbija u naredne dve godine ima najveći privredni rast u Evropi, zahvaljujući merama koje je Vlada preduzela ove godine kako bi u vreme pandemije pomogla privredi i gradjanima.\nZa Fiskalni savet budžet optimističan, ministar veruje u finansiranje deficita\n„Takav rast bi Srbiji svakako godio, međutim mislim da uopšte ne postoje uslovi za tako visoku stopu rasta. Investicije, posebno domaćih privrednika su na niskom nivou, a niže su ove godine i strane investicije, i nerealno je da se očekuje neki naročit privredni rast“, kazao je on.\nPreterana su očekivanja privrednog rasta, i ona ne treba da budu onakva kakva ima vlada, dodaje Šoškić. „Bilo bi mnogo realnije predviđati mnogo niži rast, lako je potrošiti više ako bude bolja godina, ali šta ako ne bude tako“, upitao je.\n„Uopšte ne delim ocenu da ćemo imati šest odsto, moguće je da imamo pozitivnu stopu privrednog rasta, ali sam vrlo skeptičan da će to biti preko tri odsto. Bilo bi zanimljivo čuti na osnovu čega temelje ta očekivanja, ali bi bilo dobro da imaju i plan šta će ako tako ne bude“, naveo je on.\nKako smatra Šoškić, najspornija tačka budžeta je da se konstantno odlaže restruktuiranje javnih preduzeća. „Svake godine imamo ogromno izdvajanje iz budžeta za razne subvencije raznim državnim preduzećima, očigledno se zapostavlja taj problem, kao i to što se ne uvede rad u javni sektor, odnosno platni razredi, i racionalizacija, da se prekine konstano prelivanje u ta preduzeća iz budžeta“, ocenio je on.\nUkoliko ne bude rasta kakav najavljuje Vlada, Šoškić upozorava da bi Srbija morala oštrije da sprovodi narednih godina fiskalnu konsolidaciju.\nMi mislimo da samo time što nudimo novac stranim investitorima i „potplaćujemo ih da dođu“, možemo da pravimo rast, ali ne možemo, potrebno je podsticati domaće privatne investicije, rekao je gost Novog dana i dodao da biznis počiva na pravednim uslovima za sve, obrazovanoj radnoj snazi – tu Srbija mora da unapredi uslove.\n„Posebno nije dobro što stalno podižemo plate u javnom sektoru, taj rast plata nije opravdan, posebno ne u ovom obimu, to je neodrživo, mi nemam taj rast BDP, šaljemo negativne signale o tome kakva je konkurentnost domaće privrede“, kazao je.\nMedicinari su, kako je ocenio, odavno zaslužili mnogo veće plate.\n„Kad uporedite plate medicinara sa platama u nekim agencijama, u javnim preduzećima – to su besmislene stvari. Imamo i dalje te neprihvatljive disparitete… to je nefer prema ljudima koji su uložili ogromno vreme u svoje obrazovanje i da nas leče“, rekao je i dodao da fundamentalno zapostavljamo ulaganja u znanje i nauku.\nOn smatra da moramo da razmišljamo dugoročno, da se razumeju osnovne makroekonosmke relacije, da se sistematski radi na unapređenju konkurentnosti.\nbudžetdejan šoškićprivredni rast


Politika Rusije neuhvatljiva za Zapad - 25.07.2015, Sputnik Srbija\nRusija vodi veoma pametnu politiku na Bliskom istoku, što izmiče iz vidokruga zapadnih političara, piše nemački list „Cajt“. 25.07.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, saudijska arabija, iran\n08:50 25.07.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nRusija vodi veoma pametnu politiku na Bliskom istoku, što izmiče iz vidokruga zapadnih političara, piše nemački list „Cajt“.\n„Zapad ljubomorno prati svaki, čak i najbeznačajniji, događaj između Grčke i Rusije, gubeći iz vida značajnije uspehe spoljne politike Moskve“, smatra autor članka, podsećajući na sastanak predsednika Putina sa ministrom odbrane Saudijske Arabije, održan u junu u Sankt Peterburgu.\nStrane su potpisale niz sporazuma: Fond Saudijske Arabije u narednim godinama planira da investira u Rusiju 10 milijardi dolara. Osim toga, Rusija i Saudijska Arabija žele da uspostave saradnju u naftnoj i nuklearnoj sferi, kao i u vojnom sektoru.\n„Do pre nekog vremena ovakav sastanak je bilo teško predvideti, jer Rusi i Saudijci imaju različite stavove povodom rata u Siriji: Saudijska Arabija je saveznik SAD, a Rusija podržava Iran“, komentariše situaciju nemački novinar. Ipak, situacija na Bliskom istoku počinje da se menja, i Rusija dobro koristi mogućnosti koje su se time otvorile“, piše on.\n„Dublji smisao, činilo bi se, koji je u suprotnosti sa bliskoistočnom politikom Rusije, leži u činjenici da je postala lovac na mogućnosti: sporazum o nuklearnom programu u potpunosti menja situaciju na Bliskom istoku. Rusija traži strateško mesto, i to joj uspeva“, zaključuje nemački novinar.


Beograd se guši u smogu!\n24. 12. 2018.|\nU nedelji iza nas merne stanice širom grada svuda su beležile ekstremno visoke koncentracije čestica prašine – PM 2.5 čije je svakodnevno prisustvo bilo čak i preko 250 mikro grama po metru kubnom i PM10 čestica, čije je svakodnevno prisustvo bilo preko 120 mikro grama po metru kubnom. (PM – čestice prašine, predstavljaju sitne čestice manje od 10 mikrometara, koje imaju sposobnost slobodnog kretanja u atmosferi).\nKoliko su ovi podaci alarmantni govori činjenica da su Evropska unija i Svetska zdravstvena organizacija postavile granične vrednosti koncentracije PM2,5 na 40 μg/m3, a PM10 čestica na 50μg/m3!\nSituacija je još ozbiljnija kada uzmemo u obzir podatke Svetske zdravstvene organizacije, prema kojima u Srbiji tokom jedne godine prerano umre više od 7.000 ljudi usled izloženosti zagađenjima iz vazduha, što je neslavno drugo mesto u Evropi po broju prevremenih smrti usled zagađenja vazduha!\nIncijativa Ne davimo Beograd poziva gradonačelnika i gradske čelnike grada Beograda da sazovu hitnu sednicu Skupštine grada sa samo jednom tačkom dnevnog reda – a to je rešavanje problema zagađenja vazduha u našem gradu.\nKako bi pomogla u ovim naporima Inicijativa Ne davimo Beograd ima i spreman čitav set mera koje imaju za cilj da se ovo zagađenje smanji, a njegove posledice neutrališu. Taj set uključuje radikalno poboljšanje javnog prevoza, masovno ozelenjavanje i pošumljavanje grada, promociju održive urbane mobilnosti i prelazak sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije.


Neprihvatljiva ideja o distriktu Sarajevo | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Neprihvatljiva ideja o distriktu Sarajevo\nISTOČNO SARAJEVO – Načelnik opštine Istočna Ilidža Predrag Kovač poručio je danas da je distrikt Sarajevo “nemoguća varijanta”, jer je ideja o takvom uređenju apsolutno neprihvatljiva stanovnicima Istočnog Sarajeva.\nOn je na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevo rekao da priču o distriktu Sarajevo uvijek pred lokalne izbore “potežu” partije iz Federacije BiH, ističući neophodnost preuređenja BiH.\nKovač je napomenuo da BiH postoji i da ima Ustav definisan Dejtonskim mirovnim sporazumom, što je u ovom trenutku prihvatljivo za sve narode i građane u BiH.\n“Najveći broj građana Istočnog Sarajeva su stanovnici prijeratnog Sarajeva, koji bi, da su imali ikakve uslove da ostanu da žive u federalnom Sarajevu, to i učinili. Međutim, ljudi su izašli iz federalnog Sarajeva, veoma često u bescijenje prodali imovinu i grade svoj grad, koji se zove Istočno Sarjevo i koji je u Republici Srpskoj, gdje se osjećaju bezbjedno i žele da žive”, rekao je Kovač, koji je i zamjenik predsjednika SDS-a.\nOn je napomenuo da se SDS, međutim, zalaže za preuređenje Srpske, koja je, kako kaže, u ovom trenutku veoma centralizovana.\nNa današnjoj konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu predstavljen je kandidat SDS-a za načelnika opštine Vlasenica Dragoslav Todorović, koji je, između ostalog, rekao da će se, ukoliko dođe na vlast, zalagati za jačanje malih i srednjih preduzeća u toj opštini.\nPrethodni članakPriveden zbog izazivanja opšte opasnosti\nNaredni članakSaopštenje Ekološke partije RS povodom zagađenja rijeka


Komercijalno i institucionalno obezbeđenje: Sličnosti i razlike | SecuritySEE.com\nNaslovna Sektori Institucije Komercijalno i institucionalno obezbeđenje: Sličnosti i razlike\nKomercijalno i institucionalno obezbeđenje: Sličnosti i razlike\nKomercijalna bezbednost se odnosi na mere obezbeđenja u malim firmama, kućama i stambenim zgradama. Sa druge strane, ozbiljne mere institucionalne bezbednosti neophodno je sprovesti u državnim institucijama ili velikim korporacijama. Naravno, postoje značajne razlike između bezbednosti u jednoj mikro firmi ili u državnoj instituciji poput škole, bolnice ili centra za socijalni rad\nKao što smo već istakli, razlike između komercijalne i institucionalne bezbednosti prisutne su na više nivoa. Pre svega, one se odnose na nivo bezbednosti koji je neophodan, mere koje se upotrebljavaju, kao i stepen rizika samog objekta.\nJasno je da maloprodajni objekti i firme zahtevaju niži stepen bezbednosti od državnih institucija. Razlog za to je, jednostavno, manji stepen pretnji po preduzeća u odnosu na ustanove. Firme uglavnom instaliraju bezbednosnu opremu kako bi sprečile krađe i male incidente, dok institucije pre svega štite ljudske živote, kako svojih zaposlenih, tako i posetilaca.\nMere obezbeđenja odnose se na opremu i broj potrebnih službenika kako bi se postigao zadovoljavajući stepen bezbednosti. U zavisnosti od potreba, komercijalni objekti koriste sigurnosne kamere, specijalne pametne brave, savremene sisteme za kontrolu pristupa i mnoge druge sigurnosne uređaje. Ove mere, u zavisnosti od procene rizika, ustanovljuju menadžeri bezbednosti. Ipak, institucije poput bolnica i aerodroma sve više koriste napredne metode skrininga i nove tehnologije za unapređenje bezbednosti.\nSTEPEN RIZIKA OBJEKTA\nFirme pre svega koriste obezbeđenje kako bi zaštitile finansijsku stranu svog poslovanja, iako je, razume se, važna i bezbednost zaposlenih i klijenata. Sa druge strane, savremeno okruženje po institucije generiše mnogo izazova kao što su mogućnost atentata, vandalizam ili čak teroristički napad. Ovo ne smanjuje značaj adekvatnog obezbeđenja u prodavnici cipela ili u apoteci, ali nezadovoljni ljudi mnogo češće „iskaljuju” bes na institucijama, zbog toga što one predstavljaju državu.\nPrethodni članakŠTA NAM DONOSI 2018. GODINA: Bezbednosni izazovi koji se mogu očekivati u regionu\nSledeći članakOvo je 5 NAJMOĆNIJIH privatnih kompanija za obezbeđenje


Održana poslednja sednica Pokrajinskog socijalno-ekonomskog saveta u 2019. godini – Покрајински секретаријат за привреду и туризам\nPo usvajanju Izvoda iz zapisnika sa prethodne, šesnaeste sednice Pokrajinskog socijalno-ekonomskog saveta, sekretar za finansije, Smiljka Jovanović, iznela je najvažnije stavke o budžetu za narednu godinu priložene u okviru Informacije o Pokrajinskoj skupštinskoj odluci o budžetu AP Vojvodine za 2020.godinu. Ona je istakla da će Budžet AP Vojvodine, koji iznosi 77,3 milijardi dinara, održati visok nivo kapitalnih rashoda, kod kojih je prioritet završetak započetih projekata i priprema projektne dokumentacije za novi investicioni ciklus. Kretanje javnog duga konstantno se smanjuje u odnosu na 2016. godinu, dok poreski prihodi Budžeta imaju tendenciju porasta, što oslikava privredni rast. Najznačajniji investicioni projekti u 2020. godini odnose se na završetak gradnje poslovnog objekta Radio televizije Vojvodine, mosta na Dunavu, adaptaciju Narodnog pozorišta u Subotici, izradu projektne dokumentacije za prugu Subotica – Baja, zaštitu i revitalizaciju kulturnog nasleđa Sremskih Karlovaca, objekta Kamenica 3 sa PET centrom, početak realizacije projekata izgradnje i opremanja automatizovanog sistema odbrane od grada na području Radarskog centra ”Fruška gora” i dr. Rasporedom budžetskih sredstava u 2020. godini obezbeđuje se održavanje nivoa mera socijalne i demografske politike i viši nivo porodičnog smeštaja i hraniteljstva, održavanje nivoa mera agrarne politike, povećanje sredstava za vodoprivrednu delatnost, unapređenje zdravstvenog sistema, povećanje nivoa robnih rezervi, i dr. Članovi PSES-a su prihvatili podnetu Informaciju.\n22. јануар 2020. – Јавни позив за избор коизлагача за заједнички наступ на 11. Међународном сајму вина, од 20. до 23. фебруара 2020. у склопу 42. Међународног сајма туризма у Београду


PREDSTAVLJENA ŠKODA FABIA\nTEHNOLOGIJA I USLUGE\nNakon 22 godine iskustva u segmentu malih automobila, ŠKODA predstavlja četvrtu generaciju modela FABIA. Pogledajte ŠKODA FABIA online promociju i upoznajte novu FABIA generaciju.\nNakon 22 godine iskustva u segmentu malih automobila, ŠKODA predstavlja četvrtu generaciju modela FABIA. Od lansiranja na tržište 1999. godine, hatchback i combi verzije ovog modela bili su važan temelj uspeha češkog proizvođača automobila. Sa više od 4,5 miliona isporučenih primeraka, Fabia je drugi po obimu proizvodnje ŠKODA model i jedno od najpopularnijih vozila u svom segmentu.\nLepa i dinamična\nModel je zasnovan na modularnoj platformi Volkswagen Grupe i najprostraniji je automobil u svom segmentu. Prelazeći granicu od četiri metra, nova FABIA je znatno duža od svog prethodnika. Prtljažnik - koji je već bio najveći u segmentu - dobio je dodatnih 50 l i sada iznosi čak 380 l. Preklapanjem zadnjih sedišta, kapacitet prtljažnika može se povećati na 1.190 l. Platforma na kojoj je izgrađena nova FABIA omogućila je modelu mnoštvo sistema za asistenciju vozaču koji su ranije bili rezervisani za vozila višeg segmenta. U kombinaciji sa još tvrđom karoserijom, mali automobil nudi odličnu aktivnu i pasivnu bezbednost.\nEmotivan dizajn, aerodinamika najbolja u klasi i domet veći od 900 km čine novu FABIA veoma privlačnom. Oštriji farovi, kao i zadnja svetla sa modernom LED tehnologijom i kristalnom strukturom, ističu njen dinamičan izgled. Preuređena unutrašnjost odlikuje se simetričnom instrument tablom sa samostojećim centralnim ekranom, opcionom digitalnom instrument tablom i horizontalnim ukrasnim trakama. Na tržištu su dostupni Active, Ambition i Style paketi opreme.\nNova ŠKODA FABIA je najerodinamičniji automobil u svom segmentu sa koeficijentom otpora vazduha od 0,28. Kako približno 25% otpora generišu samo točkovi, ŠKODA je sada u model FABIA ugradila i posebne plastične obloge kako bi poboljšala aerodinamiku aluminijumskih felni.\nZa novu ŠKODA FABIA postoji izbor od devet boja karoserije, sa dve nove metalik završne boje Phoenix narandžasta i Graphite siva. Opcije za točkove uključuju čelične točkove od 14 i 15 inča, kao i devet različitih aluminijumskih felni u rasponu od 15 do 18 inča.\nProstrana i udobna\nOvo je prva ŠKODA FABIA koja je opciono dostupna sa digitalnom instrument tablom koja se može pohvaliti digitalnim ekranom od 10,25 inča. Vozači mogu da biraju između različitih rasporeda koji odgovaraju njihovim potrebama. Kao deo opcionog Dynamic paketa, postoji i peta opcija - Sportski izgled, u kome brojač obrtaja zauzima centralnu poziciju.\nPoslednja generacija modela ŠKODA FABIA se može naručiti sa dvozonskim Climatronic uređajem, kao i otvorima za vazduh na zadnjem delu centralne konzole.\nU četvrtoj generaciji modela ŠKODA FABIA postoji mnogo veći izbor pogonskih sklopova nego kod prethodne generacije. ŠKODA nudi pet motora iz najnovije EVO generacije Volkswagen Grupe za mali automobil. Svi motori su u skladu sa strogim Euro 6d standardom emisije štetnih gasova; izlazne snage kreću se od 48 kW do 110 kW. 1.5 TSI sa izlaznom snagom od 110 kW i 7-stepenim DSG je najnovija vrhunska varijanta pogonskog sklopa.\nSimply Clever rešenja\nOdnos cene i kvaliteta, visok nivo funkcionalnosti i mnoštvo Simply Clever rešenja krase i ovaj ŠKODA model. Pet novih Simply Clever karakteristika slavi svoju premijeru u ŠKODA-i. U zavisnosti od specifikacije, nova ŠKODA FABIA nudi 43 praktična detalja koji olakšavaju upotrebu vozila u svakodnevnom životu - to je više nego ikad ranije. Asortiman se proteže od klasičnih ŠKODA rešenja, kao što su strugač za led u poklopcu rezervoara za gorivo sa meračem dubine profila pneumatika i kišobran u vratima vozača, do potpuno novih pametnih detalja koji čine unutrašnjost automobila i prtljažnika mnogo urednijom.\nKontakt za pomoć\n+381 32 303 540\nPogledajte i sledeće\nPonuda za finansiranje\nZahtev za zakazivanje servisa\nŠkoda redovno održavanje\nŠkoda ovlašćeni servisi\nŠkoda uputstva za upotrebu\nŠkoda originalna motorna ulja\nZahtev za žalbe i sugestije\nMY ŠKODA APP\nMyŠKODA App aplikacije\nBezbednost za bicikliste\nŠkoda trening centar\nPodaci i informacije na ovom sajtu služe samo kao smernice i nemaju obavezujući karakter. ŠKODA zadržava pravo da u bilo kom trenutku i bez najave promeni informacije na sajtu, podatke o automobilima, opremi, specifikacijama i dostupnosti. Način na koji boje izgledaju zavisi od podešavanja vašeg monitora. Administratori sajta rade na održavanju sajta i prikazivanju tačnih informacija, ali i pored toga zadržavamo pravo na bilo kakvu grešku. Informacije na sajtu i slike mogu se koristiti samo za ličnu, nekomercijalnu upotrebu. Umnožavanje ili reprodukcija sadržaja prikazanog na sajtu nije dozvoljena bez pismenog odobrenja. Prikazane informacije, slike automobila i dodatne opreme na sajtu su informativne i ilustrativne prirode. Za aktuelne informacije o ŠKODA vozilima, osnovnoj i dodatnoj opremi, trenutnim cenama, rokovima i uslovima isporuke, dostupnim uslugama i uslovima finansiranja kontaktirajte ovlašćenog ŠKODA partnera. Cene automobila, usluga i dodatne opreme na sajtu su prikazane u evrima i informativne su prirode i nisu predmet konkretne ponude za prodaju. Kupovina ŠKODA automobila i ostalih proizvoda je predmet uslova individualnog prodajnog ugovora. Za konačnu cenu vozila, usluga i dodatne opreme kontaktirajte ovlašćenog ŠKODA partnera. Plaćanje se vrši u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne Banke Srbije za devize na dan plaćanja. Podaci o standardnim evropskim testovima samo su za poređenje i mogu imati nikakav uticaj na realne rezultate vožnje. U zavisnosti od izabrane veličine točkova, biće dostupne različite emisije CO2 i potrošnje goriva. Detaljnije informacije možete da pogledate u katalogu automobila i informišite se kod ŠKODA partnera. Imajte na umu da su svi sistemi pomoći u vožnji samo podrška vozaču i ne mogu da zamene procenu vozača o situaciji. Vozač u svakom trenutku mora da ima kontrolu nad vozilom i potpuno je odgovoran za ponašanje vozila. Za korišćenje ŠKODA Connect (“Usluga”) potreban je poseban online ugovor sa ŠKODA AUTO, a.s. Za maksimalno korišćenje Usluga, kupac ima rok od 90 dana od isporuke vozila da se registruje na http://www.skoda-connect.com .Dostupnost Usluga se može razlikovati od tržišta, kao i od modela automobila, godine proizvodnje i opreme vozila. Usluge se mogu koristiti samo uz korišćenje dostupnih javnih komunikacionih tehnologija. Kada koristite Usluge, neophodna je konekcija između uređaja korisnika (pametnog telefona, tableta, računata, itd.) i servera podataka. Ova konekcija nije uključena u Usluge. Za dodatne informacije kontaktirajte ŠKODA dilera.


Obasjano Vilsonovo šetalište: Nova javna rasvjeta na potezu od mosta Topal Osman-paše do Vrbanje | BL!N Magazin\nUgrađen energetski efikasniji sistem\nBiznis Klub 21.10.21, 20:03h\nZa realizaciju ovog projekta u Centru načelnici općina Centar i Novo Sarajevo Srđan Mandić i Hasan Tanović su potpisali sporazum o saradnji na projektu pod nazivom "Smart City - I faza"\nSaradnja općina Centar i Novo Sarajevo rezultirala je time da su u Vilsonovom šetalištu na 148 stubova javne rasvjete u funkciji efikasnija rasvjetna tijela. Na ovaj način, jedno od najljepših sarajevskih šetališta je osvijetljeno modernom i efikasnijom rasvjetom na potezu od mosta Topal Osman-paše do mosta Suade Dilberović i Olge Sučić na Vrbanji.\nDa podsjetimo, nakon što je okončan projekat rekonstrukcije javne rasvjete na Vilsonovom šetalištu u općini Novo Sarajevo, započeli su radovi na ugradnji efikasnijih rasvjetnih tijela na postojeće stubove javne rasvjete na dijelu Vilsonovog šetališta koje administrativno pripada Općini Centar, piše Sa-c.net.\nZa realizaciju ovog projekta u Centru načelnici općina Centar i Novo Sarajevo Srđan Mandić i Hasan Tanović su potpisali sporazum o saradnji na projektu pod nazivom "Smart City - I faza", na osnovu čega je Općina Centar rebalansom budžeta za 2021. godinu obezbijedila 77.470 KM.\nProceduru javnih nabavki odabira izvođača radova su provele stručne službe Općine Novo Sarajevo na osnovu čega je sa predstavnikom firme "SES" d.o.o. Sarajevo zaključen okvirni sporazum na period od dvije godine za izvođenje radova. Za nadzor ovog projekta zadužen je Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo.\nSa realizacijom ove faze pomenutog projekta na Vilsonovom šetalištu, od mosta Topal Osman-paše do mosta Suade Dilberović i Olge Sučić na Vrbanji, na 148 stubova javne rasvjete na području općina Centar i Novo Sarajevo, ugrađene su LED svjetiljke koje su energetski efikasniji sistem osvjetljenja.\nNa području općine Novo Sarajevo nalazi se 112 stubova i 34 cestovne svjetiljke, dok se u općini Centar nalazi 36 stubova i devet cestovnih svjetiljki.\n#Vilsonovo šetalište #Novo Sarajevo #općina novo sarajevo #općina centar #osvjetljenje #rasvjeta


Putin: Integracija Evrope i Evroazije ključna za ekonomsku bezbednost - 26.05.2016, Sputnik Srbija\nPutin: Integracija Evrope i Evroazije ključna za ekonomsku bezbednost\nRuski predsednik Vladimir Putin, uoči njegove posete Grčkoj koja je zakazana za 27. maj, poručio je da je integracija Evrope i Evroazije ključni korak ka jačanju... 26.05.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, grčka, vladimir putin, ekonomija\n07:00 26.05.2016 (Osveženo: 00:53 26.08.2021)\nRuski predsednik Vladimir Putin, uoči njegove posete Grčkoj koja je zakazana za 27. maj, poručio je da je integracija Evrope i Evroazije ključni korak ka jačanju ekonomske i humanitarne saradnje radi postizanja jednake i nedeljive bezbednosti.\nOn je u intervjuu za grčki list „Katimerini“ rekao da trenutni problemi u odnosima Rusije i Evropske unije nisu nerešivi, već da je potrebno napustiti principe jednostrane politike i uspostaviti partnerstvo bazirano na poštovanju međusobnih interesa.\n„Neophodno je dati odgovor na pitanje kako mi vidimo budućnost naših odnosa i kuda će nas to odvesti? Uveren sam da zaključke moramo izvući iz minulih događaja u Ukrajini i da moramo da nastavimo da stvaramo jaku vezu između Atlantika i Pacifika — zonu ekonomske i humanitarne saradnje radi postizanja jednake i nedeljive bezbednosti“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, jaka pozicija Evrope u novom međunarodnom poretku može biti postignuta samo ukoliko se ujedine napori svih evropskih zemalja, uključujući Rusiju.\n„Mnogostrani dijalozi između Grčke i Rusije su važan element ovog sistema, pre svega kada je reč o energetskom sektoru. Diversifikacija energetskog tržišta će pozitivno uticati na pouzdanost isporuke energenata, kao i na samu energetsku sigurnost celokupnog Starog kontinenta“, istakao je ruski predsednik.\nRusija je oduvek imala Grčku u vidu kada je reč o isporukama energenata u Evropu, a dokaz za to je i produžetak ugovora o isporuci gasa toj zemlji do 2026. godine, podvukao je Putin.\nSa tim u vezi, Putin se osvrnuo i na nedavni memorandum o razumevanju između ruskog „Gasproma“, italijanskog „Edisona“ i grčke DEPA o isporuci gasa preko Crnog mora preko treće zemlje, koji govori o tome da uprkos obustavi izgradnje „Južnog toka“, Rusija i dalje razmatra opcije kako da dopremi gas do Evrope.\nRuski predsednik je takođe naveo da se pored energetike uspešna saradnja između Rusije i Grčke ogleda i u sferama nauke, obrazovanja i turizma, kao i da je dijalog između dve zemlje pokrenut posetom Rusiji grčkog premijera Aleksisa Ciprasa prošle godine, a potvrđen tokom boravka predsednika Prokopisa Pavlopulosa u Rusiji u januaru.\nVladimir Putin će 27. maja doputovati u Grčku u dvodnevnu posetu gde će se sastati sa grčkim predsednikom Prokopisom Pavlopulosom i grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom. On će se zatim uputiti na Atos gde će prisustvovati proslavi hiljadugodišnjeg ruskog prisustva na Svetoj Gori.


Pavle Grbović novi predsednik PSG-a – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Pavle Grbović novi predsednik PSG-a\nPavle Grbović je kao jedini kandidat izabran na današnjoj izbornoj skupštini Pokreta, a kako je najavio, prvi njegov potez će biti iniciranje ujedinjenja sa Novom strankom.\nGrbović je rekao da je u borbi protiv vlasti i državnog aparata, za koji tvrdi da je povezan sa kriminalom, PSG-u potrebna pomoć, a da će pokret biti otvoren i za saradnju sa ostalim opozicionim partijama.\nTrifunović, koji je pokret preuzeo od preuzeo od Saše Jankovića, objasnio je da mu je njegov cilj kada je dolazio u pokret bio da dođe „kao stečajni upravnik“, da pokret izvuče iz bare koju je zapao i da je od tada triplirano članstvo.\nGrbović, koji kaže da PSG mora biti politički konzistentniji, bio je jedini kandidat za predsednika.\nNa skupštini su izabrani članovi predsedništva i regionalni predstavnici PSG-a.\nAleksandar Petrović, Petar Đorđević, Natan Albahari, Aleksandar Radoičić, Sergej Trifunović, Aleksandar Ilić, izabrani su za potpredsednike PSG-a.\nPosle glasanja, Grbović i Trifunović napravili su „mali igrokaz“, kako novi predsednik starom „zabija nož u leđa“.\nPrethodna: Portland: Sukob policije i demonstranata, privedeno više od 20 osoba\nSledeća: Glavni odbor DSS-a izglasao poverenje Milošu Jovanoviću


Da li će se rat rečima pretvoriti u „majku svih ratova“? - Sputnjik Srbija\n03:30 28 Maj 2020\nDa li će se rat rečima pretvoriti u „majku svih ratova“?\n15:30 04.08.2018 (osveženo 21:48 24.10.2018) Preuzmite kraći link\nGospodine Tramp, ne vucite lava za rep, zbog toga biste mogli da zažalite, poručio je iranski predsednik Hasan Rohani svom američkom kolegi. Usledio je Trampov odgovor: „Nikada, ali nikada ne preti ponovo, ili ćeš pretrpeti posledice kakve je malo ko kroz istoriju pretrpeo“. Rat rečima je započeo. Da li će se pretvoriti i u „majku svih ratova“?\nOtkako se 8. maja Amerika jednostrano povukla iz nuklearnog sporazuma s Iranom, tenzije ne prestaju da rastu. Zvanični Vašington otvoreno najavljuje podršku svima koji će se boriti protiv, kako kaže američki državni sekretar Majk Pompeo, „mafijaškog režima“ u Teheranu, a istovremeno mu preti i „najtežim sankcijama u istoriji“. Na te pretnje Teheran uzvraća sopstvenim i u takvoj atmosferi narastajućih tenzija čeka se 4. novembar, kada će čitav svet morati da prestane s kupovinom iranske nafte ili će se suočiti s američkim sankcijama.\nDa li će izbiti „majka svih ratova“, ili pak „majka svekolikog mira“, kako je nepoželjni, odnosno poželjni scenario razvoja odnosa Vašingtona i Teherana nazvao iranski predsednik Rohani? Da li će rat rečima i uvredama dovesti do smirivanja situacije, kao što je to bilo u slučaju Severne Koreje, ili do dalje eskalacije, budući da je regionalna dinamika odnosa na Bliskom istoku drugačija od one na Dalekom istoku? Kakvu bi ulogu mogla da odigra Rusija?\nRuski političar otkriva zbog čega Amerika udara na Iran\nU „Novom Sputnjik poretku“ o ovim su pitanjima razgovarali publicista i istoričar Nemanja Starović i profesor međunarodnih odnosa dr Srđan Perišić.\n„Još uvek verujem da se nalazimo daleko od izbijanja rata koji bi podrazumevao direktnu invaziju Irana, uz učešće najmanje milion vojnika Amerike i njenih saveznika, koliko se predviđa da bi za to bilo potrebno“, ocenjuje Nemanja Starović. „Pred nama je period rata bez rata, koji ujedno znači i mir bez mira. A to znači da je sasvim sigurno da će se tenzije na relaciji Vašington—Teheran pojačavati — pre svega u vidu ekonomskog i političkog pritiska na Iran, u cilju unutrašnje destabilizacije i obaranja režima — ali da još neće doći i do otvorenog sukoba“.\nRazmatrajući ovih dana mogući ratni scenario, „Hafington post“ podseća na „Milenijumski izazov“, simulaciju rata s Iranom koju je američka vojska sprovela još 2002. godine, kada je procenjeno da bi „rezultati bili poražavajući za Ameriku“ zbog hiljada potencijalnih američkih žrtava. Ukazuje se i da Iran, prema procenama, ima najveću zalihu balističkih raketa u regionu, a američkih meta je na pretek…\n„Takav rat bio bi drugi Vijetnam za Sjedinjene Američke Države. Zato i mislim da se, u prvom koraku, neće opredeliti za rat s Iranom“, kaže Srđan Perišić, ističući da su se „Arapi pokazali kao slabi u svim ratovima koje su vodili u 20. veku, ali to nije slučaj i sa Iranom“.\nZbog toga Sputnjikov sagovornik ukazuje na mogućnost da umesto direktnog vojnog napada, protiv Irana budu upotrebljeni ostaci Al Kaide i DAEŠ-a, po modelu koji je već viđen u Siriji.\nPribližava se „dan de“ za Iran: Amerika veruje Izraelu\n„Iran je zaista tvrd orah“, saglasan je Nemanja Starović, „Vojna intervencija u toj zemlji zaista ne bi ličila na Avganistan i Irak, već i zato što je Iran zemlja od preko 80 miliona ljudi, sa milionskom i tehnološki naprednom armijom. Ipak, kada dođe do eskalacije, ma koliko da se želi da ona bude ograničena, događaji u nekom momentu mogu da se otrgnu kontroli i da ne postoji način da se oni zaustave. Naime, politički i ekonomski pritisci na Iran mogli bi da izazovu reakciju Teherana u vidu onoga što je već i najavljeno, a to je sprečavanje ostalih država Persijskog zaliva da izvoze svoju naftu blokadom Ormuskog tesnaca. To bi sasvim sigurno izazvalo američku intervenciju koja bi geografski teško mogla da se ograniči samo na Ormuski tesnac i to bi nas onda odvelo u scenario opšteg sukoba, koji bi sasvim sigurno imao katastrofalne posledice.“\nUmesto ovakvog scenarija, predviđa dalje Starović, „Amerika će pokušati da destabilizuje režim u Teheranu koristeći njegove iranske protivnike — poput pristalica svrgnutog šaha i pripadnika organizacije Mudžahedin e Kalk — ali podrška koju oni imaju u samom Iranu je izuzetno mala. Zbog toga će nastojati da poseju seme razdora unutar samog Irana, igrajući na političke podele koje postoje unutar tamošnjeg sistema.\nS tim u vezi, postoje procene koje govore i da se radi na organizaciji vojnog udara, pre svega preko rukovodstva redovne armije koje je nezadovoljno svojom podređenošću Revolucionarnoj gardi. Američki napadi, ipak, izazivaju unutrašnju koheziju u Iranu, jer svako prepoznavanje uticaja Amerike na bilo kakav opozicioni pokret po pravilu samo dovodi do njegovog kraha.\nUpravo zbog toga, Srđan Perišić kaže da je uveren da „Amerikanci više ne mogu da suzbiju Iran, ni vojnim, ni ekonomskim, ni političkim sredstvima“, i ukazuje: „Sve i ako Amerikanci nateraju Evropu da se pridruži sankcijama, Iran i dalje ima s kim da sarađuje, tu su Rusija, Kina, Indija… Iranci su već, posle nedavnog susreta u Moskvi, zvanično saopštili da od Rusije mogu da očekuju investicije u visini od 50 milijardi dolara, a i Kina je najavila da će preuzeti poslove iz kojih će izaći francuski ’Total‘. Time se Iranu daje prostor da diše i u okviru američkih sankcija“.\nU toj se nemoći Amerike, da nametne svoju volju, i krije možda i najvažniji aspekt tekuće krize, a to je opadanje američke i istovremeni uspon moći Rusije.\nKako Amerika preko Albanije destabilizuje Iran\n„Rusija je postala ključna velika sila na Bliskom istoku, kojoj se sada svi obraćaju, od izraelskog premijera Benjamina Netanjahua, preko Turske, Iraka i Saudijske Arabije, sve do Huta u Jemenu“, ističe Srđan Perišić. „Rusija je uspela u onome što SAD nikada nisu, postala je balanser čiju pomoć svi traže, a to znači i da će ubuduće i sâm Vašington morati da vodi računa o poziciji Rusije. O ovoj suštinskoj promeni ponajbolje svedoči primer Netanjahua koji, uprkos bliskom savezništvu s Amerikom, odlazi u Rusiju, baš zato što vidi da SAD više nisu jedine na svetu kojima mogu da se obrate“.\nSličnog je stava i Nemanja Starović: „Rusija je već postala glavni akter na Bliskom istoku, a to ne bi bilo moguće da nije ušla u vojnu intervenciju u Siriji u septembru 2015. godine, kada je svojim globalnim takmacima pokazala da nije samo regionalna sila, kako su pokušavali sa nipodaštavanjem da je tretiraju. Ona je pokazala da ima sposobnosti da svoju moć projektuje daleko van svojih granica i Moskva je sada adresa na koju svi sa Bliskog istoka odlaze u potrazi za rešenjima“.\nAmerika, Iran, svet


Ekonomija - datum: 2019-07-19\nMost Moračica na autoputu Bar–Boljare impresivan je objekat, koji nije samo građevinski izazov, već će biti i turistička atrakcija, kazao je premijer Duško Marković. Kako je objavljeno na vladinom Tviter nalogu, on je juče obišao most Moračica. Stepen završenosti radova na rasponskoj konstrukciji na mostu Moračica je 80 odsto. Cjelokupno spajanje mosta se očekuje do septembra ove godine. Sa Markovićem je bio i ministar saobraćaja Osman Nurković.\nEkspert u posjeti\nEkspert Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Pol Žerar Martens boravi u dvonedjeljnoj posjeti Poreskoj upravi (PU) u cilju nastavka podrške u oblasti upravljanja rizicima i definisanja daljih aktivnosti na realizaciji plana za poštovanje poreskih propisa.\nIz PU su saopštili da će se Martens tokom posjete fokusirati na planirani projekat obezbjeđivanja poštovanja poreskih propisa u građevinskoj industriji.


TUŽILAC TRAŽI JEDNOMESEČNI PRITVOR ZA UHAPŠENE U KARAČEVU\nKoha, KoSSev\t nedelja, 20 septembar 2020 13:44\nGNJILANE/KARAČEVO - Osnovno tužilaštvo u Gnjilanu zatražilo je od Osnovnog suda u ovom mestu izricanje pritvora u roku od 30 dana za 30 osumnjičenih lica koja su pre dve noći uhapšena u Karačevu, javila je kasno sinoć Koha.\nOsnovno tužilaštvo u Gnjilanu, Policijski inspektorat Kosova i Kosovska policija sproveli su u petak akciju hapšenja i rušenja ilegalnih kockarnica u pograničnom području u selu Karačevo.\nKako je odmah nakon akcije saopšteno, uhapšeno je 33 lica, od čega su desetorica pripadnici Kosovske policije. Uhapšeni se terete za nezakonito kockanje, trgovinu ljudima, trgovinu oružjem, trgovinu drogom, šverc robe i druge kriminalne aktivnosti.\nMeđutim, prema pisanju Kohe, u akciji je uhapšeno 35 ljudi, među kojima i 12 policajaca.\nOvaj medij navodi da je Osnovno tužilaštvo u Gnjilanu obezbedilo dovoljno dokaza koji ukazuju na krivicu osumnjičenih.\nPozivajući se na navode ovog tužilaštva, Koha javlja da su osumnjičeni za šverc u sklopu ovog slučaja, krijumčarili robu iz centralne Srbije.\nU pitanju je stoka koja se potom navodno slala u klanice i fabrike za proizvodnju mesnih prerađevina na Kosovu.\nOvaj medij ujedno navodi da se pojedinim osumnjičenim licima stavlja na teret „ugrožavanje javne bezbednosti“, a zbog toga što se sumnja da je među životinjama koje su ilegalno uvežene bilo i „bolesne stoke“.\nOčekuje se da će saslušanje u vezi sa određivanjem pritvora biti održano danas.\npetak, 29 maj 2020 13:52\nU SRBIJI PONOVO VIŠE OD 2000 NOVOZARAŽENIH, PREMINULO JOŠ 11 OSOBA\nčetvrtak, 05 novembar 2020 16:41


U Ustavu piše zabranjeno prodavati zemlju strancima\nsubota, 26 april 2014 01:42\nNOVI SAD – Liga socijaldemokrata Vojvodine jasno je poručila u više navrata da će prilikom donošenja novog ustava insistirati da u njega bude uneta odredba o zabrani prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima. Tako je predsednik LSV Nenad Čanak, između ostalog, rekao da se protivi prodaji obradivog zemljišta stranim državljanima jer nova zemlja ne može da se proizvede, kao i da se mora stati na put onima koji žele da prodaju još malo onoga što je ostalo u Vojvodini da se proda. Čanak je upozorio na pokušaj da se radna mesta koje zemlja ima u Vojvodini trampe za radna mesta u Beogradu, odnosno da se poljoprivredna zemlja da Arapima, a oni da izgrade fabriku čipova u Beogradu. On je dodao i da to jednostavno neće ići.\nUgledati se na Mađarsku\nPodsetimo, shodno Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, koji je na snagu stupio 1. septembra 2013. godine, nakon četiri godine, odnosno već od leta 2017. godine državljani zemalja Evropske unije moći će slobodno da kupuju zemlju u Srbiji, iako je ona praktično samo pridruženi član EU. Zamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Branislav Knežević kaže za naš list da su mnoge zemlje odložile primenu SSP u pogledu prodaje zemlje strancima, u dogovoru s Evropskom unijom na određeni broj godina, a da je Mađarska to decidno zabranila. – Po tom primeru i Srbija treba da insistira, jedino kroz promenu Ustava, da se ustavom garantuje da se neće prodavati zemlja strancima. To je jedino rešenje, nikakvo drugo zakonsko rešenje neće biti potrebno doneti – kaže Knežević. Dodaje da ne očekuje neko veliko protivljenja iz Evrope zbog takvog postupka. A mađarski parlament usvojio je 23. decembra 2012. godine amandman na Ustav koji zabranjuje strancima da kupuju poljoprivredno zemljište u toj zemlji, objavili su tada mediji. Takvu odluku podržala je ogromna većina poslanika u parlamentu, a mađarsko Ministarstvo poljoprivrede je tu odluku okarakterisalo kao istorijsku i „početak nove ere poljoprivrede“ zemlje. Inače, od 2004. do 2011. u Mađarskoj je na snazi bio moratorijum na kupovinu zemljišta od strane stranaca, koji je zatim EU produžila do aprila 2014, ali je mađarski parlament na kraju promenom Ustava praktično taj moratorijum stavio van snage. Hrvatska je uspela da izdejstvuje moratorijum na prodaju zemlje strancima od sedam godina nakon ulaska u EU, a Poljska čak na 12.\nStranci već kupili na hiljade hektara\n„Večernje novosti“ objavile su 13. marta da su tajkuni i sumnjivi biznismeni u poslednjoj deceniji uz mahinacije i „štelovanje“ tendera dobili najmanje 300.000 hektara zadružne i državne zemlje u Vojvodini! Do tih podataka došla je Uprava kriminalističke policije MUP Srbije, koja ovih dana rasvetljava detalje beskrupulozne pljačke državne i privatne imovine u Vojvodini, a zbog koje su paori i država oštećeni za više milijardi evra. List „Danas“ je dva dana ranije, 11. marta, objavio da je, iako je prodaja državnog zemljišta zakonom zabranjena, kroz privatizaciju poljoprivrednih kombinata u Srbiji u privatne ruke prešlo na stotine hiljada hektara, u Vojvodini oko 500.000 hektara. To je za „Danas“ izjavio Dejan Ilić iz udruženja „Obruč“, koji je zajedno s Vericom Barać, pokojnom predsednicom Saveta za borbu protiv korupcije, to pitanje pokrenuo još 2003. godine.\nIzmeniti Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju\nNeposredno pred zatvaranje ovog broja, objavljena je vest da je ministar poljoprivrede Srbije Dragan Glamočić izjavio kako su srpski zvaničnici dobili zeleno svetlo za razgovore o eventualnoj promeni Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koji je Srbija s Evropskom unijom potpisala u aprilu 2008. godine. On je na sednici Odbora za poljoprivredu Privredne komore Srbije kazao da ima naznaka da se sa EU može razgovarati i o eventualnoj izmeni klauzule u vezi s prodajom poljoprivrednog zemljišta strancima.\nZemlju prvo ponuditi paorima\nPokrajinski poslanik LSV i član Odbora za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Skupštine AP Vojvodine Miloš Šibul ukazuje za Slobodnu Vojvodinu na to da bi zemlju trebalo prvo ponuditi našim paorima, pod istim uslovima pod kojima je nuđeno strancima, te da bi naši zemljoradnici trebalo da imaju pravo preče kupovine. Takođe, kaže Šibul, vlada bi trebalo da razmisli o tome da pomogne paorima da kupe zemlju pomoću nekih bespovratnih sredstava ili povoljnih kredita na deset, 15 ili 20 godina, jer takva volja među vojvođanskim paorima postoji. On najavljuje da će na odboru ubrzo pokrenuti pitanje prodaje zemlje strancima.\n– Što se tiče drugih članova odbora, iz drugih partija, siguran sam da će svi stati na našu stranu. Stvari koje smo dosadaizglasavali bile su uvek jednoglasne i u interesu Vojvođana, bez politizacije, jer su članovi odbora iz ove branše, odnosno bave se poljoprivredom i razumeju sve probleme poljoprivrednika – ističe Šibul.\nJapanci na devetom spratu gaje paradajz,\na u Srbiji zaparloženo 400.000\nBEOGRAD/KIKINDA – U Ministarstvu poljoprivrede pre nekoliko nedelja ukazano je na to da se u Srbiji ne koristi nešto više od 400.000 hektara, odnosno oko deset odsto ukupnih obradivih površina, a stručnjaci su kao razloge za to naveli starenje seoskog stanovništva, lošu infrastrukturu, kao i ekonomsku neisplativost. Miloš Šibul kaže da su takva tumačenja neprihvatljiva jer postoje mnogobrojni načini da se zemljište obrađuje, navodeći primer iz Japana, gde se na devetom spratu robne kuće uzgaja paradajz koji potrošači sami beru i nose na kasu, gde ga plate.\nKad je mogla Marija Terezija…\n– Sam primer je i Vojvodina, koja je bila sva močvarna, pa je Marija Terezija dala nalog da se to postepeno stavlja u obradivo zemljište. Ako je Vojvodina u ono vreme, s onim resursima mogla to da izvede, šta tek sad može da se uradi – ističe Šibul. Dodaje da je neophodno da država ima strategiju kojom bi se maksimalno iskoristili prirodni resursi.\n– Za krompir treba viša nadmorska visina, po tome je poznata Ivanjica i u tom delu treba ulagati u proizvodnju krompira i proizvesti ga toliko da može da se izvozi, jer naš krompir je zaista dobar. A u Subotici onda treba ulagati u voćarstvo, u Vršcu u vinogradarstvo, a u Banatu su ratari najpoznatiji po suncokretu – kaže Šibul.\nKomasacija u desetak lokalnih samouprava\nZamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Branislav Knežević kaže da je u Vojvodini jagma za poljoprivrednim zemljištem, te da tu nema tako velikih problema s izdavanjem te državne zemlje u zakup. On kaže da pokrajina u saradnji s lokalnim samoupravama radi na komasaciji – grupisanju parcela i njihovoj boljoj organizaciji, što je jedna od važnijih mera u poljoprivredi da bi se zemljište koristilo na adekvatan način.\n– Uveliko finansiramo komasaciju u desetak lokalnih samouprava, ali forsiramo da se i nove opštine uključe u tu meru. Jer ukrupnjavanje poseda, bolja organizacija, bolja infrastruktura, kanalska mreža i atarski putevi olakšavaju obradu zemlje – navodi Knežević. Druga mera kojom AP Vojvodina pokušava da reši ovaj problem jeste pošumljavanje, kojim se istovremeno rešavaju dva problema – neobrađeno zemljište i slaba pošumljenost pokrajine.\n– U tom smislu podstičemo lokalne samouprave koje imaju zamljište lošijeg kvaliteta i godinama ga ne izdaju u zakup, da izvrše prenamenu, a pokrajina finansira sadnju i monitoring kako bi se znatno povećao procenat pošumljenosti u Vojvodini. Po opštinama može da bude i po hiljadu hektara lošijeg zemljišta, što uopšte nije malo – rekao je Knežević.\nKad poljoprivrednici budu\nmogli da zarade,\nneće prodavati zemlju\nNOVI SAD – Potpredsednik LSV Đorđe Stojšić upozorio je nedavno u debati „Istinomera“ u Novom Sadu da stranci već danas mogu da kupuju zemlju u Srbiji, a da to rade tako što strana firma osnuje domaće pravno lice pa kupi zemlju.\nTeže je nego ikad\n– Nisu domaćinstva prazna na selima i ne prodaje se zemlja zato što to neko voli, nego zato što s te zemlje ljudi ne mogu da ostvare prihod da bi elementarno preživeli. I mislim da je ono o čemu treba da govorimo rast i razvoj i da stvorimo uslove da bi naši poljoprivrednici mogli da s te iste zemlje budu produktivni, odnosno da zarade dovoljno da ne moraju prodati tu zemlju kako bi školovali decu – istakao je Stojšić.\nStojšić je ukazao na to da je situacija u poljoprivredi i prerađivačkoj industriji možda teža nego ikad, ali da je moguće stvoriti institucionalni okvir, s obzirom na to da se nepovratno ide ka Evropskoj uniji.\nPriče pred svake izbore\nUpozorio je i da građani pred svake izbore slušaju demagoške priče o poljoprivredi, ali da je nemoguće govoriti o njenom razvoju kad se resorni ministri menjaju praktično svake godine, nikad ne donesu neku ozbiljnu strategiju i uopšte ne shvataju šta su problemi poljoprivrednika. – Alternativa je, bar što se nas u Vojvodini tiče, da agrarnu politiku u vezi s Vojvodinom uređuje AP Vojvodina. S obzirom na to da su vam za to potrebna i sredstva, agrarni budžet bi opet morao biti na nivou pokrajine. To je nešto što smo nekad imali i što je dosta dobro funkcionisalo. Danas ne postoji ni budžet AP, a kamoli agrarni budžet – rekao je Stojšić. Istakao i da je neophodno subvencije usmeravati ciljano za investicione projekte, a poljoprivrednicima obezbediti kredite sa po jednim ili dva odsto godišnje kamate.\nNOVI SAD – Komentarišući Izveštaj Pokrajinskog zavoda za ravnopravnost polova za 2013. godinu, poslanica Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini AP Vojvodine Nataša Lalić pozdravila je to što je najveći fokus stavljen na obuku žena sa sela, njihovu edukaciju i, na taj način, na njihov unapređeni položaj u sredinama u kojima žive.\nLalićeva je navela da je 2013. godine oko 500 žena iz 43 vojvođanskih naseljenih mesta prošlo informatičku obuku u organizaciji zavoda. To je, kako je istakla, korisno za žene koje u tim područjima žive, ali i za same lokalne samouprave jer se intenzivnije uključuju u ove programe. Dodala je i da su se, osim žena, što je i bilo očekivano, u programe uključivali i muškarci, ali i mladi.


Četvrtak, 27/06 - Fudbal, Međunarodni, Afrički kup nacija\n27/06Senegal vs Alžir1X2tip: 1\nU četvrtak nas očekuje verovatno i najzanimljiviji meč u okviru prve faze afričkog Kupa nacija u kom će snage odmeriti Senegal i Alžir. Duel između ove dve selekcije je zakazan za 19 časova.\nSvakako da Senegal važi za jednu od najkvalitetnijih afričkih selekcija i samim tim su su i jedni od glavnih favorita za osvajanje ovog turnira. Odlično su počeli i u prvom kolu bez većih problema savladali Tanzaniju, pošto su postigli po jedan gol u oba poluvremena. Ono što je jako bitno je podatak da su u tom susretu nastupili bez Manea koji je sasvim sigurno najbolji fudbaler ove ekipe. Blistao je u prvom meču Keita Balde, i učinio da se nimalo ne oseti odustvo Manea, a odličnu partiju je začinio i pogotom na tom duelu.\nŠto se tiče Alžira, ova selekcija je za razliku od Senegala dosta teško obezbedila plasman na ovo takmičenje. Ipak u prvom kolu su bez većih problema savladali Keniju, i tako dobro započeli ovo takmičenje u kom imaju velike ambicije. Očekivano najbolji pojedinac u selekciji Alžira u tom meču je bio Rijad Marez koji je sasvim sigurno prva zvezda ove ekipe. Ipak, ne treba zaboraviti da je ova selekcija na ovo takmičenje doputovala bez Belfodila, Bentaleba i Gezala, što bi sasvim sigurno moglo da se oseti u jačim mečevima, poput ovog sa Senegalom.\nMora se priznati da je Senegal došao sa dosta jačim timom od Alžira na ovo takmičenje i nema sumnje da su jedni od glavnih favorita za osvajanje afričkog Kupa nacija. Obe ekipe su ostvarile pobede u prvom kolu, a ovoga puta dajemo prednost Senegalu koji je na papiru kvalitetniji rival. Zbog toga vam preporučujemo da odigrate 1 koji kladionica 10bet plaća sa fantastičnom kvotom 2.10.


Strah Pentagona: Amerika izlazi, Rusija ulazi - Sputnjik Srbija\n15:26 10.03.2019 (osveženo 15:37 10.03.2019) Preuzmite kraći link\nŠef Centralne komande SAD general Džozef Votel smatra da će Rusija iskoristiti „prazninu“ nakon povlačenja američkih snaga iz Sirije i još aktivnije podržavati „surove metode Asadovog režima“, pišu američki mediji.\n„Po mom mišljenju, Rusi to (povlačenje Amerikanaca iz Sirije) vide kao mogućnost da popune prazninu koja će ostati posle njih. Tj, oni nameravaju da dobiju neku prednost i nastave da podržavaju to što radi režim Asada“, rekao je Votel, prenosi RT.\nOn je naglasio da Rusija želi da poveća uticaj u regionu, što će realno povećati njen uticaj u rešavanju krize.\n„To, naravno, jača njeno prisustvo na Bliskom istoku, u tom najvažnije regionu Levanta. Smatram da je za njih to važan cilj", izjavio je Votel.\nU februaru je Bela kuća saopštila da SAD nameravaju da, nakon povlačenja snaga iz Sirije ostave u toj zemlji „manji mirovni kontingent“.\nMeđutim, prošle nedelje je šef diplomatije Rusije Sergej Lavrov izjavio da se situacija u Siriji stabilizuje, da je teroristička organizacija DAEŠ uništena, ali je još rano govoriti da je pretnja skroz likvidirana.


Đurić: Za Srbe svaki dan je Vidovdan\nRTV\t29.06.2019 12:37\nZa Srbe na Kosovu i Metohiji svaki dan je Vidovdan, jer se svakoga dana bore za opstanak, izjavio je danas direktor Kancelarije Vlade Srbije za KiM Marko Đurić.\nOn je za TV Pink istakao da niko na KiM neće ostati ni gladan ni žedan, i da će se raditi na normalizaciji situacije po pitanju snabdevanja osnovnim životnim namirnicama.\nĐurić kaže da je bilo važno da se juče, kada je bio u Zubinom Potoku i Kosovskoj Mitrovici, pošalje na KiM poruka u ime cele Srbije sloge i solidarnosti.\nPrema njegovim rečima, Albanci su sve vreme "igrali šahovsku igru" i tražili način kako će da ponize Srbiju i da nađu način da on ne ode na Kosovo.\n"Onaj ko zna ta Vidovdan i Kosovo i Metohija znače za Srbiju zna da je nemoguće bilo kog Srbina sprečiti da bude na Kosovu i Metohiji", Istakao je Đurić.\nOn je naveo da nije odustao da zbog pretnji Prištine od na Kosovo i da to nikada neće uraditi.\n"Ne želim da ugrožavam bilo čiju bezbednost i bilo čije živote, mi nastojimo da budemo odgovorni, da nikome ne damo povod, makar i lažni da gazi i ugnjetava naš narod. Srbija i njene državne institucije su s našim narodom na KiM", rekao je Đurić.\nOn je naveo i da Srbija na KiM sprovodi 149 projekata podrške, a do kraja godine taj broj će biti povećan na 350.\nĐurić kaže da bi voleo da Albanci nauče nešto iz poruke da ono što je dobro za Srbe, ne mora biti loše za njih, i dodao da je u civilizacijskom smislu bio razočaran izjavom Envera Hodžaja koji je rekao da smatra da je stambeni projekat "Sunčana dolina srpski agresorski pokušaj da se promeni etnička struktura na severu KiM.\nŠovinistički ispad protiv srpskog predstavnika u CEFTA\nĐurić je ocenio da napad prištinske delegacije na predstavnika Srbije na sastanku CEFTA u Valoni pokazuje šta se dešava kada "jednoj nedorasloj administraciji date pristup međunarodnim organizacijama".\nSastanak na nivou zamenika ministara u okviru sporazuma CEFTA prekinut je juče u Valoni pošto su članovi delegacije iz Prištine flašom gađali šefa srpske delegacije Ivana Markovića.\n"Desio se jedan šovinistički ispad protiv srpskog predstavnika koji je na sastanku rekao da CEFTA ne treba da se koristi za dnevno političke svrhe", rekao je Đurić za TV Pink.\nKako je dodao, predstavnik Srbije rekao je i da treba ukinuti takse Prištine na srpsku robu, a "doživeo je da na međunarodnom skupu bude gađan flašom".\n"To vam pokazuje šta se dešava kada jednoj nedorasloj administraciji date pristup međunarodnim organizacijama. Zato sam ponosan na to što smo uspeli da sprečimo članstvo Kosova u devet međunarodnih organizacija", rekao je Đurić.


VUČIĆEV (NOVO)GODIŠNJI IZVEŠTAJ NACIJI: Voleo bih da su Srbi više Srbi! (VIDEO)\n25-12-2017 22:10 Izdvojeno Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić podneo je "godišnji izveštaj naciji" u intervjuu na televiziji Pink.\nVučić podnosi "novogodišnji izveštaj naciji" na TV Pinku (Foto: JuTjub)\nVučić je povodom poslednje posete Moskvi i predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, izjavio da su razgovori bili dobri i sadržajni, kao i da je najduži deo razgovora bio u četiri oka, i to bez prevodilaca. - Bili smo sasvim sami u ogromnoj prostoriji, a to sigurno govori o nekom pristojnom odnosu koji imamo. Razgovarali smo o svim temama koje se tiču Srbije, situacije u regionu i onome što mi možemo da uradimo. Sve što sam rekao je apsolutna istina. Imali smo dobar razgovor i potvrdili smo želju da završimo sve oko gasovoda kroz Srbiju - rekao je na početku Vučić, dodavši da je istina da ga je Putin svojevremeno zvao da zajedno igraju hokej, ali da nije pristao jer to nije sport za njega. - Neka to rade Sergej Šojgu i drugi Putinovi saradnici, koji to inače čine - rekao je Vučić. On je Putinu rekao da je Srbija na evropskom putu, kao i da nećemo uvoditi sankcije Rusiji. - Ako nismo uvodili sankcije onima koji su nam u prošlosti učinili mnogo lošeg, zašto bismo uvodili onima koji su nam činili dobro - upitao je Vučić i dodao da će tako biti dok je on predsednik. - Na toj politici sam dobio poverenje naroda - dodao je on. Predsednik je naročito istakao da mu je bila velika čast što je dobio titulu počasnog doktora na ruskom diplomatskom univerzitetu. - Imao sam tu čast, kao jedini Srbin. Niko iz regiona, osim jednog Slovenca, nije dobio tu čast, koju su dobili francuski predsednici Širak, Sarkozi, nekadašnji šef UN Ban Ki Mun, ili izraelski političar Šimon Perez - rekao je Vučić i dodao da je tamo održao predavanje o srpskoj politici. Vučić je objasnio i da zbog takve politike naš izvoz u Rusku Federaciju drastično raste. Takođe, predsednik je dodao da su mere štednje spasile Srbiju bankrota, kao i da su te mere i reforme prepoznali Međunarodni monetarni fond i drugi međunarodni činioci. On je objasnio da su te mere dovele do uvećanja kreditnog rejtinga, što je veoma važno zbog dozivanja novih investitora. Vučić je dodao i da je Srbija u poslednje tri godine napredovala 50 mesta na "Duing biznis" listi. - U prvih šest i po meseci razgovarao sam sa 71 predsednikom, premijerom, ministrima stranih vlada i Evropske unije, a nezvanično sam ih video i još više. Pokrenuli smo značajan unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji, radna grupa je organizovala 11 skupova na kojima smo mogli da čujemo razlličita mišljenja, ali smo počeli da razgovaramo o toj temi - rekao je Vučić. Predsednik je izjavio da je Srbija napravila ogroman napredak, da se svi u regionu tamiče sa svakim i ukazao da su na kraju brojke te koje pokazuju rezultat. On je naveo da je 20. decembra i MMF u svom izveštaju naznačio da je Srbija napravila ogroman napredak i da imamo pouzdanost u ekonomiji, da se javni dug smanjuje, da smo veoma dobro mesto za investicije, poboljšani su uslovi rada na tržištu... Predsednik je istakao da Srbija napreduje u svakom smislu, te da je poseban progres napravljen u agendi strukturnih reformi. Srbija i Hrvatska su danas na istom kreditnom rejtingu, što znači da Srbija doziva nove investitore, rekao je predsednik. On je rekao da je Hrvatska članica EU, na primer, a da je u prvih šest meseci ove godine stranih investicija u Srbiji 1.182 miliona evra, a u Hrvatskoj 362 miliona, da je na današnji dan javni dug 62 odsto, a u Hrvatskoj 83 odsto BDP-a. - U poređenju sa zemljama EU, Srbija polako ali sigurno menja stvari nabolje. Sa kim se takmičimo? Sa svima u svemu i svi se sa svima takmiče i hoće da budu bolji od drugih. Nismo nikakvi lideri ni u čemu, ali za tri godine za 50 mesta smo skočili na "Duing biznis" listi. Napredujemo i nastavljamo da radimo svoj posao. A, na kraju su brojke te i rezultati su ono što se vidi, tu je semafor i pozivam ljude da na to obrate pažnju - rekao je Vučić i istakao da Srbija danas gleda u budućnost i mir i da neće ponoviti greške iz devedesetih i dvehljaditih. - Izbeći ćemo pljačke, korupciju i mafiju i nećemo svojim odlukama praviti greške - poručio je predsednik. Na pitanje kome ne odgovara stabilna Srbija, Vučić je rekao da misli na "pre svega one spolja", a ne na svoje političke protivnike, "kojima je jedino bitno samo da se dočepaju vlasti da bi napunili džepove". - Zašto bi im odgovarala Srbija u kojoj predsednik i premijer imaju veliku snagu i veliku podršku naroda. Takvoj Srbiji ne mogu da naređuju strani ambasadori - rekao je Vučić. Predsednik Srbije rekao je da je i ovog puta njegov odgovor na temu "sedenja na dve stolice" taj da će Srbija voditi svoju politiku, na način da prati sopstvene interese, a ne bilo koje druge strane sile, ni SAD, ni Rusije, ni EU, niti bilo koga drugog. On je tako prokomentarisao novu izjavu američkog ambasadora u Makedoniji Hot Jia, o čemu više možete da pročitate OVDE. - Na sve to imam prost odgovor - Amerikanci su naši prijatelji, svi su oni naši prijatelji, ali zemlju vodimo u skladu sa svojim interesima - rekao je Vučić i dodao da se država vodi rečima Stojana Novakovića u pismu iz 1900. godine ondašnjem predsedniku vlade: "Voleo bih da su Srbi više Srbi". Novaković je, kaže, rekao da bi voleo da su građani manje austrofili, ili rusofili i da su mnogo više Srbi. Vučić je rekao da u Srbiji ne postoji cenzura, te je upitao i o kakvim se to kod nas nezavisnim novinarima i medijima govori, ako "nezavisan" znači samo "da si protiv svoje vlade i predsednika". - Od koga nezavisan? To ne znači da ne prima pare od nekog u čijem interesu radi - primetio je Vučić i dodao da s tim nema problem, ali narod razume stvari. - Narod poštuje i na sreću ili žalost nekih gledaju više neke televizije, a manje neke druge. Nije narod glup. LJudi to sve znaju - dodao je. Predsednik je rekao i da direktne strane investicije u Srbiji u prvih deset meseci ove godine iznose 2,12 milijardi evra i da smo po tome apsolutni lideri u regionu, odnosno da Srbija ima više investicija nego četiri zemlje i jedna teritorija tzv. "zapadnobalkanke šestorke" i Hrvatska, iako članica EU, zajedno. - To vam govori koliko je Srbija postala uspešna i polako, ali sigurno napreduje - rekao je Vučić. Predsednik očekuje da se za koncesiju za aerodrom Nikola Tesla dobije najmanje 450 miliona evra, ali i velike investicije budućeg koncesionara. On je rekao da ima četiri ponuđača iz Švajcarske, Francuske, Indije, Grčke, Koreje, Turske i Rusije... što sve govori o interesovanju za aerodrom. Kako je rekao, u odnosu na 2012. broj putnika na aerodromu u Beogradu je povećan za 51 dosto, a neko je to uspeo uvođenjem ER Srbije i strateškog partnera. Vučić je rekao da se aerodrom daje koncesionaru na upravljanje na 25 godina, a pored najmanje 450 miliona evra očekuje i investicije od oko 700-800 miliona evra, plus taksa na godišnjem nivou od pet do šest miliona evra. Naznačio je i da je aerodrom ono prvo što stranci vide kada uđu u Srbiju i dodao da će se time i povećati broj turista u Beogradu i celoj Srbiji. Vučić je ponovio da je, po njegovom mišljenju, Dejtonski sporazum ugrožen, ali da je on obezbedio mir, a da bi svako rušenje tog sporazuma moglo da dovede do nesagledivih posledica. - Krhko je to što je Dejton postigao, pa svako ko ide protiv tog sporazuma rizikuje loše posledice - rekao je i pomenuo u tom kontekstu: "Videli ste intervju Izetbegovića". Prepričao je i kako je izgledao dogovor o granici između Srbije i BiH, kako je rekao, najpre u zvaničnom razgpovoru u Sarajevu, a zatim na večeri. - Mi smo u Sarajevu razgovarali o utvrđivanju granica i rekao sam da mi tražimo 13 plus 24 hektara, što je vezano za hidroelektrane Zvornik i Bajina Bašta, a da smo spremni da nadoknadimo, gde god BIH to želi. Kako je naveo, Izetbegović je tada rekao: "To je za nas teško, u redu je za prugu, ali ovo je teško jer je Drina u pitanju, možemo da damo pravo službenosti na 30 godina...", a Vučić je, dodao je, tražio da to bude najmanje 99 godina. - Posle je u Beogradu Izetbegović rekao: "Ja sam ti to rekao na večeri, ali ne može da se reši to za dva dana". Pitao sam ga zašto smo onda uopšte o tome razgovarali - naveo je Vučić dodajući da je zato na pres konferenciji u Beogradu, nakon sto je Izetbegović neplanirano istupio izjavom da ne postoji zajednički stav o Kosovu, i rekao da tako izgledaju svi njihovi dogovori. Odgovarajući na pitanje zašto je otkazana njegova poseta Zagrebu koja je planirana za decembar, Vučić je poručio: "Sastanak sa Kitarović - možda hoće, možda neće, ja sam uvek spreman". Kao razlog je pomenuo da bi mogao biti to što je govorio istinu, a ona je da je mnogo više nestalih Srba nego Hrvata. - Obmanjivali su Hrvate o nestalima, a mi smo izračunali da je više nestalih Srba nego Hrvata, pa kad sam to tamo rekao na inauguraciji svi su skočili na mene da sam četnik i svašta još... - rekao je Vučić. - Izvinjavam se što sam vam rekao istinu - dodao je. Na konstataciju da je zakon o braniteljima prošao u Srbiji nezapaženo, Vučić je rekao da su to hteli i neki Srbi u Hrvatskoj, te dodao da kabineti i u RS i u Srbiji rade na deklaraciji o zaštiti kulture i nacionalnog identiteta Srba i poručio da ga nije briga šta će na to neko da kaže.\nNišta Albanci ne rade samostalno!\nPredsednik Vučić istakao je da kosovski Albanci ništa ne rade samostalno, na svoju ruku, i poručio im da će nastavak dijaloga, po pitanju učesnika, biti onakav kako Srbija bude rekla. - Nastavljamo razgovore, ali neće biti kako vi hoćete, jer se pita i Srbija. Biće onako kako Srbija bude rekla. Ne zato što tako hoće, već što nudi kompromis - poručio je Vučić, a na pitanje o zahtevima Albanaca da se SAD uključi, ali i protivljenju Specijalnom sudu, Vučić je jasno poručio "ništa Albanci ne rade samostalno, odlučuju neki drugi, ne oni". - Hoćete da ubacite dodatnog igrača? Ako hoćete da ubacite nekog ko je priznao Kosovo, Srbija će tražiti nekog ko to nije uradio, a to je Rusija - rekao je on dodajući da je razgovarao sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom i dobio saglasnost o tome. Ponovio je da Srbija neće tražiti promenu formata, da ide u dijalog objektivno i neutralno, koliko je moguće, jer je ionako oštećena, te poručio da ne treba Srbiju dovoditi u situaciju koja je nemoguća. On je istakao da je EU ta koja vodi pregovore, dodajući da bi za nas bilo bolje da je to ostalo pod okriljem UN.\n125 evra za stan od 60 kvadrata\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavljuje da će sledeće godine "punom parom" započeti izgradnja stanova za pripadnike bezbednosnih službi. Ako to bude "krenulo" dobro, projekat će biti proširen i na mlade bračne parove, kao bi se, između istalog, podstaklo rađanje, dodao je on. - Važno je da krenemo da radimo u maju i junu, da položimo kamen temeljac, da pripremio sve sa Beogradom i drugim lokalnim samoupravama i krenemo u taj veliki projekat - rekao je Vučić i dodao da će država uložiti jednu milijardu za oko 4.000 ili 5.000 stanova. - Sve ukupno, kada budemo naplatili deo troškova na milion kvadrata, dražavno ulaganje trebalo bi da bude, odnosno državni minus može da bude 200 miliona, što je minimalno za ovako ogromno ulaganje, podizanje BDP i podizanje građevinske industrije - rekao je Vučić. On je ponovio da bi, primera radi, za stan od 60 kvadrata učešće korisnika kredita trebalo da bude samo pet odsto, odnosno 1.500 evra, kako bi pokazao želju da živi u tom stanu. Država će da učestvuje sa dodatnih pet odsto, a kredit banke je 90 odsto, odnosno 27.000 evra. Kamata na kredit države bila bi 0,5 odsto, a kamata na kredit banke 2,9 plus euribor, a rok otplate 35 godine. - Dakle, rata na kredit banke bi bila 126 evra na mesečnom nivou. Gde možete da iznajmite stan, a kamoli da bude u vašem vlasništvu od samog počekta za 126 evra. Poslednjih pet godina samo 25 evra - rekao je Vučić.\nOdričem se i ove funkcije!\nIzgleda da sam svima nešto nudio, primetio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić povodom medijskih napisa da je nudio Draganu Đilasu da bude gradonačelnik ili potpredsednik vlade. Upitan da li je i Jankoviću nudio premijersko mesto, rekao je da je "sve bilo uspešno, ali da je mali problem bio to što ljudi u Srbiji to nisu želeli". - Evo, dobrovoljno se odričem vlasti i funkcije - rekao je Vučić. On je rekao i da ga politički protivnici u Srbiji hvale u privatnim razgovorima, ali da to javno ne čine. - Privatno me hvale, ali javno kao da ih zmije i gušteri ujedaju, pa ne mogu da mi čestitaju na rezultatima - naveo je Vučić. Vučić je objasnio i kako je Đilas "pravio kupleraj u Beogradu":\nVučić je rekao da su srpske bezbednosne službe u incidentu na nedavnom derbiju Partizan-Crvena zvezda u Beogradu reagovale dobro, ali sa zakašnjenjem. Istakao je i da nadležni organi ispituju da li je "neko iz službe znao šta se tog dana sprema na utakmici". - Nadležni državni organi to ispituju, treba da se vidi da li je to neko znao, mnogo čudnih stvari je tu bilo - rekao je Vučić i dodao da u incident nisu bili umešani samo Hrvati, da su u organizaciji učestvovali građani iz drugih zemalja. - Dobro smo razumeli poruke. Hrvati su bili izvršioci i batinaši, ali su iz drugih zemalja neki sa više mozga organizovali sve to - naveo je predsednik Srbije.\nSledeća godina biće puna izazova, procenjuje predsednik Vučić, a ključni će, kaže, biti Kosovo i Metohija, regionalni mir i stabilnost, te dalje jačanje ekonomije. Vučić je rekao da je na Srbiji da očuva mir i stabilnost, da ništa ne učinimo i ne doprinesemo narastanju tenzija u Bosni i Hercegovini, te da, ako možemo, pomognemo da ne budu snažnije postojeće tenzije. Treća ključna stvar, da ekonomija bude još jača i da možemo da povećavamo penzije i plate. Sada, kaže, još samo 12 odsto penzionera, "onih najbogatijih", i dalje ima smanjene penzije, ali će krajem naredne godine i oni imati penzije veće nego što su imali pre smanjenja. Penzionerima, kaže, hoće beskrajno da se zahvali, jer smo zahvaljujući njima uspeli da minimalne zarade onih koji najteže žive budu za 10 odsto veće. - Možemo da očekujemo da martovksa plata bude 430-440 evra, sa ovim povećanjima, i krajem sledeće godine idemo na plate prosečne od 500 evra - rekao je predsednik Vučić i podsetio da je lider DS Dragan Šutanovac svojevremeno rekao da kada se to dogodi, "kada Vučić to bude postigao, svi treba da glasamo za SNS". - Naravno, ne moraju to da rade - primetio je Vučić.\nHokej sa Putinom\nNa pitanje da li ga je Putin upitao da ide sa njim na hokej, Vučić je kazao da je, pretprošli put, kada je bio u poseti Rusiji, dobio poziv, ali da ne zna da kliza. - Bilo je kasno uveče i on mi je rekao da idemo na noćnu hokej ligu. Ja sam rekao da sam naučio da rano ustajem i ne ležem kasno, a i da ne umem da klizam - rekao je Vučić. Po čemu se razlikuju Aleksandar Vučić i Ana Brnabić, pročitajte OVDE. Izvor: Alo\nKad ruski naučnici, pred Vučićem, uguraju psa u cev:\nDVERI: Sprečiti potpisivanje sporazuma o normalizaciji odnosa sa Prištinom\nAmerički pritisak na Srbiju iduće godine može samo da raste (VIDEO)


Koje kompanije su pomogle ugroženim građanima? - WANNABE MAGAZINE\nKoje kompanije su pomogle ugroženim građanima?\nKompanije u Srbiji, prema svojim mogućnostima, doniraju pomoć ugroženim građanima zbog poplava. Ministarstvo unutrašnjih poslova formiralo je kol-centar za kompanije koje žele da pomognu ugroženom stanovništvu.\nKompanije “Knjaz Miloš” i “Bambi” donacijom svojih proizvoda pomogle su najugroženijim građanima Srbije. “Knjaz Miloš” je uputio dovoljnu količinu “Aqua Viva” i “Knjaz Miloš” vode, dok je “Bambi” donirao svoje proizvode. Donacije ove dve kompanije upućene su Kriznom štabu koji će dalje distribuirati vodu i hranu ljudima u opštinama koje su u kritičnom stanju, saopšteno je iz tih kompanija.\nIz ovih kompanija poručuju da su njihovi zaposleni na terenu i da će osigurati dodatne količine svojih proizvoda, kako bi pomogli svim ugroženim građanima u našoj zemlji.\nKompanija SBB i KKR, investicioni fond u čijem sastavu posluje kompanija, doniraće sumu od 25 miliona dinara za pomoć područjima zahvaćenim poplavama u Srbiji. U dogovoru sa Sektorom za vanredne situacije MUP-a Srbije, novac će biti usmeren najugroženijim područjima kojima ovakva pomoć bude najurgentnija.\nIstovremeno, ćerka kompanija SBB-a, “Telemach Bosna i Hercegovina” zajedno sa KKR-om, uputiće novčanu pomoć poplavljenim područjima u Bosni i Hercegovini.\nKompanija “Don Don” u saradnji sa Unijom pekara organizovaće već dostavu hleba ugroženim područjima, koja će biti svakodnevna i trajaće sve dok traje vanredna situacija u zemlji.\nKompanija “Idea” i voda “Jana” poslale su hitnu humanitarnu pomoć ugroženom stanovništvu u područjima pogođenim poplavama. U koordinaciji sa Kriznim štabom MUP Srbije i lokalnim kriznim štabovima “Idea” i “Jana” donirale su 83,000 litara vode i pet tona voća građanima Obrenovca, Lazarevca, Trstenika, Svilajnca, Jagodine i Paraćina. Takođe, “Idea” i “Jana” stavile su na raspolaganje Sektoru za vanredne situacije i kamione, u cilju pružanja neophodne pomoći ugroženim građanima.\n“Delta Holding” je 15. maja stavio na raspolaganje Kriznom štabu MUP Srbije hitnu pomoć za poplavljena područja u Srbiji. Uz reči podrške svim ugroženim građanima, u fabrici “Mioni” pripremljena je pošiljka pomoći sa 24,000 litara vode “Gala”, u “Yuhoru” 6,000 konzervi hrane. Po dogovoru sa Kriznim štabom, pomoć će biti upućena bolnici u Lazarevcu.\n“Delta Holding” je 17. maja uplatio 1,000,000 dinara na namenski račun Vlade Srbije za otklanjanje posledica poplava koje su zadesile našu zemlju. Iz članice “Delta DMD” Kriznom štabu MUP Srbije upućen i šleper pelena za decu i vlažnih maramica. Hoteli “Park” i “Nacional” stavili su na raspolaganje 15 svojih soba. U šoping-molu “Delta City”, u saradnji sa Crvenim krstom, organizovano je prikupljanje pomoći uz veliki odziv građana.\nHotel “Crowne Plaza” je 16. maja uveče dobrovoljce koji su se uputili u Šabac ispred Sava Centra zagejao toplim napicima, i snabdeo ih flaširanom vodom, sendvičima i domaćim keksevima. Za doborvoljce koji su dan kasnije krenuli ka kriznim područjima beogradski hotel pripremio je 1,000 sendviča.\n“Delta holding” je do 18. maja poplavljenim područjima uputio humanitarnu pomoć u vrednosti 30,000 EUR, a spremne su pošiljke za još oko 40,000 EUR, koje će u skladu sa instrukcijama Kriznog štaba MUP-a Srbije biti ovih dana upućene na odredišta, saopšteno je iz te kompanije.\n“Hleb&Kifle“, najveći domaći lanac pekara, u dogovoru sa Bojanom Stevićem, zamenikom predsednika opštine Lazarevac, počeće sa isporukom hleba najugroženijim porodicama u ovoj opštini. “Hleb&Kifle” neće gasiti peći već će punom parom nastaviti da isporučuje hleb za poplavama pogođene građane Lazarevca. Prva količina hleba biće isporučena do 20 časova, a isporuka će bez prekida biti nastavljena i u narednim danima, sve dok se situacija u toj beogradskoj opštini ne stabilizuje.\nKompanija “Delhaize Serbia” pripremila je oko osam tona hrane i vode za pomoć stanovništvu poplavom ugroženih delova Srbije. Kompanija “Delhaize” je u stalnoj komunikaciji sa Sektorom za vanredne situacije MUP-a Republike Srbije, kojima posredstvom svojih “Tempo Centara” i “Maxi” supermarketa donira robu prema njihovoj evidenciji potreba. Tokom prethodne nedelje do danas “Delhaize” je u ova područja usmerila 3,5 tona namirnica preko “Banke hrane”.\nRevizorsko-konsultantska kompanija “Deloitte” uplatila je milion dinara na namenski račun Vlade Srbije za pomoć područjima zahvaćenim poplavama u Srbiji.\nGrupa “Univerexport” poslala je šleper pomoći za stanovništvo najugroženije poplavama u Srbiji. Tokom današnjeg dana još jedno vozilo pomoći biće poslato u krizna područja.\nKompanija “Mercator-S“, u čijem sastavu posluje najstariji srpski trgovinski brend “Roda”, uputila je danas humanitarnu pomoć najugroženijem stanovništvu u vrednosti od 2,300,000 dinara u vodi, konzerviranoj hrani, pelenama i odeći.\n“Apatinska pivara” odazvala se na apel predstavnika gradskih vlasti i donirala je sumu od pet miliona dinara za pomoć područjima zahvaćenim poplavama u Beogradu. Novac će biti usmeren najugroženijim opštinama kojima je pomoć najurgentnija.\nKompanija “Carnex“, članica “MK Group“, donirala je 15,000 konzervi svojih proizvoda ugroženima u poplavama. U toku noći, navodi se u saopštenju, za Šabac je isporučeno i dodatnih 5,000 “Carnex” proizvoda, dok je “MK Group”, sa svojim članicama, isporučila 30,000 vreća za pesak. Čamcem “MK Group“, u toku noći je spasena trudnica, a i predsednik “MK Group”, Miodrag Kostić, lično se uključio u akciju spasavanja ljudi i donacije proizvoda, navodi se u saopštenju. Kompanija “Sunoko” donirala je 10 miliona dinara.\nKompanija “Imlek” je u centralnu apoteku KCS poslala između ostalog i pet tona mleka u prahu kao humanitarnu pomoć.\nNa zahtev Štaba za vanredne situacije u Beogradu, kompanija “Tigar” je u toku prošle noći isporučila dodatnih 600 pari čizama koje su već jutros dopremljene Štabu za vanredne situacije u Šapcu i apelovao na trgovce da ne podižu cene iz “Tigrovog” asortimana u prodavnicama.\nKompanija “Carlsberg Srbija” solidarisaće se sa trenutnom situacijom u Šapcu i donacijom od 50,000 evra lokalnom Crvenom krstu, pomoći će obezbeđivanje najneophodnijih sredstava ugroženim stanovnicima Šapca i okoline.\nKompanija “Swisslion Takovo” pruža pomoć ugroženom stanovništvu od poplava. Pomoć je u vidu robe, u vrednosti od 5,000,000 dinara. Radi se o dečijoj hrani, gotovim jelima, mleku u prahu, sokovima i ostalim proizvodima koje će se donirati u prihvatnim centrima u Beogradu.\nIz kompanije “Nelt Co” navode da su u saradnji sa svojim principalom, kompanijom “Procter & Gamble”, započeli doniranje sredstava za higijenu sa isporučenih 10 hiljada pelena.\nDržavna lutrija Srbije uplatila je novčanu pomoć u iznosu od 1,5 miliona dinara na namenski račun Vlade Republike Srbije za pomoć stanovništvu ugroženom u poplavama, uz apel svim firmama i pojedincima da pruže pomoć ugroženim građanima u skladu sa svojim mogućnostima.\nPosetioci šoping centra “Ušće” moći će da do 18. maja, prilikom parkiranja vozila doniraju iznos u skladu sa svojim mogućnostima i na taj način učestvuju u prikupljanju pomoći za meštane poplavljenih područja u Srbiji.\nZaposleni u kompaniji “Confluence Property Management“, koja upravlja “Ušće” šoping centrom i “Immo Outlet Centrom”, pripremili su i poslali prvi deo pomoći u vidu hrane, odeće i baterijskih lampi, a pozivaju građane da se odazovu akciji kako bi nastavili u pomaganju ugroženim domaćinstvima.\n“Dreger tehnika“, ćerka firma u Srbiji kompanije “Dreger” iz Nemačke uplatila je 1,000,000 dinara za pomoć ugroženima. Iz kompanije su najavili i donaciju preko Fonda B92.\nMesna industrija “Neoplanta” donirala je ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima 10 tona konzerviranih proizvoda.\nHumanitarna fondacija “Unitas fond” prikupila je oko 7,2 miliona dinara pomoći za krizna područja.\n“Energoprojekat” je u svom objektu na Batajničkom drumu zbrinuo više od 260 stanovnika evakuisanih iz ugroženih područja.\nFarmaceutska kompanija “Actavis” u čijem sastavu je i fabrika lekova “Zdravlje” uputila je hitnu pošiljku pomoći u vidu najvažnijih i najtraženijih lekova za decu i odrasle namenjenih stanovništvu nastradalom tokom poplava. Lekovi iz ove donacije upućeni su u Klinički centar Srbije odakle će u koordinaciji sa RFZO i Ministarstvom zdravlja biti distribuirani prema potrebama pacijenata.\nPrva banka Crne Gore saopštila je da je uplatila po 10 hiljada evra, kao pomoć poplavljenom stanovništvu u Srbiji i Bosni i Hercegovini.\n“Atlas grupa” uputiće 100 hiljada litara flaširane vode “Akvamonta” ugroženim područjima u Srbiji, dok će predsednik Grupe, Duško Knežević, uplatiti ličnu donaciju od 50 hiljada evra.\nFabrika za proizvodnju mineralne vode “Kožuvčanka” iz Kavadaraca u Makedoniji doniraće Srbiji 50 hiljada litara negazirane izvorske vode za piće za poplavljena područja.\nKompanija “Simpo” je obezbedila 450 dušeka za ugrožene od poplava u Srbiji. “Simpo” je takođe štabu za vanredne situacije ponudio i stavio na raspolaganje i 100 ležajeva, 500 dečjih dušeka i 1,000 dečjih krevetića, koje će isporučiti odmah po zahtevu i rasporedu nadležnih službi, navodi se u saopštenju.\nIz kompanije “Victoria Group” kažu da su pored izdvojenih 10 miliona dinara za pomoć Vladi Srbije u otklanjanju posledica poplava, pozvali i preko 1,700 svojih zaposlenih, kako bi se prema svojim mogućnostima uključili u akciju prikupljanja pomoći – hrane, vode, odeće, ćebadi i drugih potrepština za stanovnike sa područja koja su najviše pogođena poplavama.\nKompanija “Henkel Srbija” kontaktirala je Crveni krst i prema informacijama dobijenih od njih formirala i dostavila neophodne pakete za ličnu higijenu u vrednosti od oko 1,200,000 dinara.\nIsporuke goriva “Naftne industrije Srbije” 17. maja su krenule Vojsci Srbije, MUP-u Obrenovac, Jugoslovenskom rečnom brodarstvu, a kompanija je donirala Crvenom krstu Novi Sad i 20,000 litara flaširane vode, proizvedene u kompanijskom pogonu za proizvodnju vode “Jazak”.\nJoš oko 40,000 litara vode NIS je direktno uputio stanovništvu u ugroženim područjima u Srbiji, navodi se u saopštenju kompanije. Tokom jučerašnjeg dana, NIS je isporučio 10,000 litara vode “Jazak” opštini Irig.\nU NIS-u je, kako se navodi u saopštenju, formiran štab za vanredne situacije koji u koordinaciji sa Crvenim krstom Novi Sad, republičkim i opštinskim sektorima za vanrednu situaciju treći dan zaredom učestvuje u pružanju pomoći stanovnicima sa ugroženih područja. Kompanija je u protekla tri dana donirala najugroženijim opštinama preko 900,000 litara goriva, od kojih je najveći deo evro dizela, kao i 300,000 litara avio goriva. Osim pomoći u gorivu i vodi, NIS na zahtev Sektora za vanredne situacije šalje pumpe za ispumpavanje vode.\nTakođe, iz “Domaćeg Trgovačkog Lanca” (DTL) navode da će u naredna tri dana donirati robu od domaćih proizvođača u vrednosti od skoro 1,5 miliona dinara Sektoru za vanredne situacije.\nEurobanka je uplatila iznos od milion dinara za pomoć ugroženima u vanrednoj situaciji, preko namenskog dinarskog predračuna Vlade Srbije.\nKompanija “Strauss Adriatic” uputila je prvu u nizu donaciju u namirnicama prihvatilištima na Sajmu i Vodovodskoj ulici, kao i Crvenom krstu u Železniku. Donirano je 2,000 kašica za bebe i 2,000 sokova, kao i 1,200 pakovanja konzervirane hrane i gotovih obroka. Ukupna vrednost doniranih namirnica iznosi oko 600,000 dinara, a kompanija “Strauss Adriatic” prihvatilištima je poslala i paletu “Doncafe” proizvoda.\nSaobraćajno preduzeće “Lasta” proglašenjem vanredne situacije stavilo je na raspolaganje kriznom štabu Vlade Srbije sve svoje resurse i kapacitete, ustupivši danas 60 autobusa organizovanim dobrovoljcima koji su otišli na poplavom ugrožena područja. Iz “Laste” navode da je takođe dogovorena i dnevna pomoć za centre Šumice, Studentski dom Karaburma i Sajam, dok je za evakuisano stanovništvo obezbeđena svakodnevna pomoć u vidu vode i hrane.\nMesna industrija Topola pridružila se akciji pomoći ugroženima u poplavljenim područjima, obezbedivši za evakuisano stanovništvo proizvode iz svog programa.\n“Hotel N“, koji pripada kompaniji GP “Napred”, pružio je smeštaj ugroženim ljudima za 32 osobe iz Obrenovca i Bariča. Među njima se nalaze tri bebe, dve bliznakinje od mesec dana i beba koja ima samo 15 dana. “Hotel N”, koji se nalazi na Voždovcu, u petak uveče dao je na raspolaganje ceo sprat ljudima koji su ostali bez svojih domova i kojim je u ovom trenutku najpotrebniji smeštaj, hrana i lepa reč, saopšteno je iz tog hotela.\nKompanija “Jasmil” donirala je ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima 7,700 odevnih predmeta veša, čarapa i pidžama za decu i odrasle.\nKompanija “Jaffa” Crvenka uključila se u pomoć najugroženijima u vanrednoj situaciji. Dostavljeno 3 tone “Jaffa” proizvoda u centralni magacin u Beogradu gde se skuplja hrana, dok će Vojsci biti dopremljeno još 1,5t “Jaffa” proizvoda u kasarnu Zuce.\nVojvođanska banka obezbedila je hranu u vrednosti od million dinara za ugroženo stanovništvo u poplavama. Kamion pun hrane u vrednosti od 650,000 dinara poslat je danas u Centar za prikupljanje pomoći u Omladinskih brigada na Novom Beogradu, dok će drugi kamion u vrednosti od 350,000 dinara stići u ponedeljak. Tri vozila banke donela su dodatnu hranu i opremu kao pomoć koju su prikupili zaposleni banke širom Srbije. Nadležnima je stavljen na raspolaganje smeštaj za ugrožene u edukativnom centru na Paliću koji ima kapacitete da primi 22 ljudi.\nPekarska industrija AS – Braća Stanković neprekidno dostavlja pomoć u hrani ugroženim građanima Šapca. U petak je iz pogona ove pekare u Šapcu poslato 5,000 vekni hleba, a dostavljeno je još 2,000 vekni. Deo radnika Pekarske industrije AS – Braća Stanković, na čelu sa vlasnikom Draganom Stankovićem, neprekidno se nalazi na Savskom nasipu i pomaže u odbrani grada od poplave.\nSrpska asocijacija menadžera poziva sve svoje članove i njihove kompanije da se odazovu apelu Crvenog krsta Srbije i Vlade Republike Srbije i upute pomoć u novcu i robi najugroženijim opštinama u Srbiji. Veliki broj kompanija, članica SAM-a među prvima je uputio donacije, a to su: Mercator, Roda, NIS, SBB, Knjaz Miloš, Nectar, Zepter, Zlatiborac, Carnex, Henkel, NBG Leasing, PwC, Ernst&Young, KPMG, hotel Hyatt, Victoria Grupa, Bambi, I&F McCann Grupa, Jaffa, Keprom, Masmi, Idea, Imo Cash back.\nKompanija “Philip Morris” obezbedila je 75,000 dolara, koje je stavila na raspolaganje Centru za vanredne situacije za kupovinu čamaca i druge neophodne opreme za spasilačke timove. Kompanija je Gradu Beogradu ustupila na korišćenje i magacinski prostor na Tošinom bunaru, kako bi se skladištila voda, suvi obroci i druga pomoć, koja se prikuplja za evakuisane građane. Crvenom krstu je donirano 640 komada različite garderobe i obuće. Tokom noći, zaposleni proizvodnje su u krugu fabrike u Nišu natovarili 27 tona peska, koji su kamionima prevezeni za Šabac za pomoć u pripremi nasipa za odbranu od bujica. Na stotine zaposlenih na svoju inicijativu organizuje se i kao volonteri i na terenu i pomažu ugroženima u lokalnim zajednicama.\nKompanija “Podravka Srbija” obezbedila je Centru za prikupljanje pomoći u Omladinskih birgada trenutno najneophodnije namirnice, dehidriranu hranu za decu i konzerve pašteta. Ta količina je dovoljna da se pripremi 11,800 obroka za odrasle i 12,800 obroka za stariju odojčad i decu. Podravka Srbija nastaviće sa pružanjem pomoći za ugrožene, saopšteno je iz tog preduzeća.\nKompanija “Mile Dragić” iz Zrenjanina dostavila je pošiljku hitne pomoći Crvenom krstu i Vojsci Srbije iz svog proizvodnog programa u kojoj je više od 1,500 artikala. Pošiljka sadrži obuću, odeću, transportne torbe, prsluke i čamce za spasavanje. U drugoj fazi, a u koordinaciji sa nadležnim organima i organizacijama, uveliko se radi na pripremi pomoći u vidu potrebnih namirnica i opreme koja je namenjena za potrebe sanacije, navedeno je u tom preduzeću.\nKompanija “Heineken Srbija” odlučila je da donira ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima iznos od tri miliona dinara, uplatom donacije na namenski žiro račun Vlade Republike Srbije. Donacija predstavlja prvu pomoć koju kompanija pruža u ovom trenutku i nastaviće da donacijama pomaže najugroženije, u skladu sa uputstvima Vlade Srbije, najavljeno je iz te firme.\nSugrađanima koji su ugroženi poplavama banka Intesa donirala je preko Crvenog krsta Srbije 50,000 litara vode i četiri tone hrane. Zaposleni banke u saradnji sa Sektorom za vanredne situacije MUP-a Republike Srbije učestvovali su u pružanju pomoći stanovnicima sa ugroženih područja, a u składu sa preporukama Vlade Srbije, banka Intesa sprovešće meru isključenja dekorativne rasvete na svim poslovnim zgradama i ekspoziturama.\nIndustrija mesa “Matijević” iz Novog Sada pomogla je stanovništvu područja ugroženog poplavama sa osam tona proizvoda vrednosti 3,000,000 dinara. U saradnji sa sektorom za vanredne situacije Industrija mesa “Matijević” nastaviće sa pružanjem pomoći u svojim proizvodima.\nAgencija za privatizaciju saopštila je da će njeni zaposleni donirati deo svojih plata ugroženima. U Agenciji su, kako se navodi u saopštenju, organizovane dežurne ekipe tokom vikenda, a u cilju pružanja pomoći ugroženom stanovništvu i Vladi Srbije u brzoj sanaciji nastale štete.\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS) odlučila je 18. maja da uplati 200,000 dinara za pomoć ugroženim od poplava i predložila Vladi Srbije uvođenje i drugih mera za pomoć. U saopštenju ASNS Vladi Srbije predloženo je da za sanaciju štete i obnovu zemlje uvede dnevnicu solidarnosti.\nViše od 500 Kineza koji rade u TC u Bloku 70 prikupilo je danas pomoć u robi za ugrožene od poplava u Srbiji, prenosi “Blic”.\nKompanija “Vip mobile” će svim pripejd i postpejd korisnicima u ugroženim područjima tokom naredna 24 sata aktivirati dodatne pakete koji sadrže 60 minuta za besplatne razgovore i 1GB interneta u nacionalnom saobraćaju koji važe do 25. maja. U ovom trenutku identifikovano je oko 250,000 korisnika sa ugroženih područja, koji će o aktivaciji donacije biti obavešteni i direktnom SMS porukom.\nSvim korisnicima koji se nalaze u ugroženim područjima, a kojima je neophodan internet saobraćaj, “Telenor” je omogućio po jedan gigabajt interneta na nedelju dana. Potrebno je samo da pošalju besplatan SMS sa tekstom “pomoc” na broj 9000. Ova besplatna usluga traje sedam dana i može se aktivirati najkasnije do nedelje 25. maja.\nTurističko preduzeće “Planinka” iz Kuršumlije, doniralo je 15,000 boca “Prolom vode” ugroženim područjima, a Dom zdravlja iz Kuršumlije na ugroženo područje uputio je ekipu lekara sa sanitetskim vozilom i pošiljkom lekova.\nPekara “Anja” iz Novog Sada ponudila je pomoć kriznom štabu i do sada realizovala nekoliko donacija. Ugroženima je do sada poslato: 600 pakovanja odnosno 450 kilograma “Petit” keksa, 1,000 komada kifli za sve koji pomažu punjenje vreća peskom u Gradskom zelenilu Novi Sad, 1,500 komada hleba je distribuirano u Beograd te potom transportovano helikopterom do najugroženijih područija u Srbiji.\nPreuzeto sa ekapija.com.


Agencija za borbu protiv korupcije proverava Sinišu Malog - Ekonomske Vesti\n21. okt. 2015 Andrija Matić 0 Comments Agencija za borbu protiv korupcije, Beograd, Devičanska ostrva, korupcija, KRIK, Poreska uprava, Republičko javno tužilaštvo, Siniša Mali\nAgencija za borbu protiv korupcije pokrenula je postupak provere da li je Siniša Mali prekršio zakon istovremeno obavljajući dve funkcije, prenosi Tanjug.\nTo se odnosi na funkciju gradonačelnika Beograda i direktora „of šor“ kompanije sa Devičanskih ostrva.\nIz Agenciji su naveli da je proverom službene evidencije utvrđeno da Mali nije prijavio funkciju zastupanja privrednog društva sa privatnim kapitalom registrovanog u inostranstvu, a ni prihode od obavljanja te funkcije.\nNajavljuju da će u zakonom propisanom postupku proveriti da li je u tom slučaju povređen zakon, kao i tačnost i potpunost podataka iz izveštaja o imovini i prihodima koje je gradonačelnik Beograda podneo Agenciji.\nU Agenciji je za Tanjug rečeno da se preduzimaju sve mere iz njihove nadležnosti, te da od svih drugih nadležnih državnih organa očekuju što efikasnije postupanje u cilju ili otklanjanja sumnje u navodno nezakonito postupanje gradonačelnika Beograda ili procesuiranja tog slučaja ukoliko se sumnje potvrde.\nGradonačelnik je, kažu, bio dužan s obzirom na to da njegova funkcija zahteva stalni rad ili rad sa punim radnim vremenom da, ukoliko je obavljao funkciju zastupanja bilo kog privrednog društva sa privatnim kapitalom u zemlji ili inostranstvu, da u trenutku stupanja na ovu funkciju prestane sa tim aktivnostima.\nKako navode, Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije propisana je zabrana funkcioneru čija funkcija zahteva rad sa punim radnim vremenom ili stalni rad da obavlja funkciju upravljanja, nadzora ili zastupanja privatnog kapitala u privrednom društvu, privatnoj ustanovi ili drugom privatnom pravnom licu.\nZa tu kategoriju funkcionera zabrana važi od trenutka stupanja na funkciju tokom celog mandata.\nTakođe, iz Agencije podsećaju i da je zakonom propisano koje je sve podatke funkcioner dužan da prijavi u svom izveštaju o imovini i prihodima.\nTo su, pored ostalog, podaci o izvoru i visini svih neto prihoda, kao i podaci o drugim poslovima i delatnostima koje obavlja u skladu sa zakonom i drugim posebnim propisom.\nPrema tome, imajući u vidu navedeno, funkcioner je dužan da prijavi neto prihode od svih poslova i delatnosti koje obavlja u zemlji i inostranstvu.\nImajući u vidu zabranu propisanu odredbom Zakona, kao i obavezu prijavljivanja svih neto prihoda Agenciji, a s obzirom na sumnje iznete u javnosti, iz Agencije navode da će u zakonom propisanom postupku proveriti da li je u tom slučaju povređen zakon, kao i tačnost i potpunost podataka iz izveštaja o imovini i prihodima koje je gradonacelnik Beograda podneo Agenciji.\nPodsećaju da je Agencija prošle godine već proveravala tačnost i potpunost podataka iz izveštaja koje je podneo Mali, i o utvrđenim nesaglasnostima inicirala konsultacije sa Odeljenjem za borbu protiv korupcije Republickog javnog tuzilastva.\nNakon obavljenih konsultacija 27. januara ove godine Agencija je podnela izveštaj Poreskoj upravi, na dalju nadležnost i postupanje.\nAgencija je Poreskoj upravi ukazala na to da je proverama utvrđeno da je ukupna vrednost imovine poreskog obveznika Siniše Malog u zemlji i inostranstvu, 1. januara 2013, veća od 35.000.000 dinara, zbog čega je imenovani imao obavezu da najkasnije do 30. juna 2013. podnese informativnu poresku prijavu.\nMeđutim, iz Agencija navode da nemaju saznanja o tome da li je urađena unakrsna procena njegove imovine i prihoda.\nNa pitanje da li je gradonačelnik Beograda Agenciji prijavio da poseduje nekretnine u Bugarskoj i koje, iz te institucije kažu da je Mali u svom izveštaju o imovini i prihodima prijavio podatke o svom vlasništvu nad jednom nepokretnošću (stanom) u Bugarskoj.\nPodsetimo, internet portal KRIK optužio je Malog da je tajno kupio 24 luksuzna apartmana na bugarskom primorju.\n← Rusi traže izmeštanje sedišta UN-a iz Amerike\n215 gradonačelnika mole Merkelovu za pomoć →\nMali: Beograd na vodi je hit!\nNagradno pitanje: Šta je ovo u zgradi Beobanke?


- Izuzetno nam je prijala pauza, nismo imali nijedan slobodan dan u poslednjih mesec dana. Težak period je iza nas, od prethodne reprezentativne pauze odigrali smo devet utakmica. Na našu sreću, imamo veliki igrački kadar, menjamo se na terenu i ne oseća se umor u našoj igri. Zabeležili smo dobre rezultate, nastavili smo niz bez poraza u prvenstvu, odmorili se i sada se okrećemo narednim obavezama. Na treninzima koji nam predstoje dodatno ćemo uvežbati neke šablone na kojima naš stručni štab insistira - rekao je Čaušić.\nOn smatra da Zvezda uvek mora da ide na pobedu bez obzira na to koje takmičenje igra.\n- Zvezdi je bitno da na svim frontovima igra odlično i da prođemo što dalje u svim takmičenjima. Dupla kruna je nešto što svi priželjkujemo i zato ćemo otići u Surdulicu spremni da pobedimo ekipu Dinama i da prođemo dalje. Bitna nam je utakmica, podjednako kao i svaka. Zato ćemo maksimalno predano da se pripremimo za meč u Kupu.\nKoliko je važan za ekipu dovoljno pokazuje podatak, da je na utakmci Lige šampiona protiv Napolija pretrčao 12.300 metara i zauzeo je treće mesto u čitavom prvom kolu elitnoh takmičenja.\nPosebno je istakao podršku sa tribina kao važan faktor u postizanju dobrih rezultata.\n- Imamo veliku podršku i zaista je prelepo igrati u Crvenoj zvezdi. Ovo je klub u kojem sam ponikao, koji mnogo volim i uživam u svakom trenutku i na terenu i van njega - zaključio je Čaušić.


Bez rezultata nema popularizacije rukometa – Nadlanu.com\nBez rezultata nema popularizacije rukometa\nBEOGRAD, 7. decembra 2010. (Beta) – Ukoliko izostane dobar plasman na Evropskom prvenstvu za rukometaše 2012. godine i Svetskom prvenstvu za rukometašice 2013. godine, odlična organizacija takmičenja neće Srbiji doneti potrebnu popularizaciju sporta.\nBEOGRAD, 7. decembra 2010. (Beta) – Ukoliko izostane dobar plasman na Evropskom prvenstvu za rukometaše 2012. godine i Svetskom prvenstvu za rukometašice 2013. godine, odlična organizacija takmičenja neće Srbiji doneti potrebnu popularizaciju sporta, izjavio je u intervjuu agenciji Beta predsednik Rukometnog saveza Srbije Velimir Marjanović.\nMarjanović je rekao da bi bio zadovoljan ukoliko bi muška reprezentacija ušla u polufinale na Evropskom prvenstvu 2012, jer bi to sigurno doprinelo budućnosti rukometa.\n„Pre četiri, pet godina kada sam postao predsednik rekao sam ono što i sada govorim da 2012. godina, daj Bože i ranije, mora biti godina napada na medalje, a da je kod rukometašica to 2013. godina„, naglasio je Marjanović.\nPrema njegovim rečima, kao navijač voleo bi da reprezentacije osvoje zlatne medalje.\n„Mislim da bi prva tri, cetiri mesta bila uspeh, koji bi garantovao da svi drugi uspesi budu propraćeni tim tamičarskim koji omogućava budućnost srpskog rukometa„, zaključio je Marjanović.