Koštunica: Razgovori o statusu Kosova moraju biti direktni da bi se došlo do kompromisa\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je za Glas Amerike da je Savet bezbjednosti, prihvatajući mišljenje Kaja Eidea da bi pregovori o budućem statusu Kosova trebalo da počnu, prihvatio i njegove ocene koje se odnose na loš položaj srpske i drugih nealbanskih zajednica na Kosovu.\n“To je jedan zaključak, u kojem ima naravno elemenata dvomislenosti da, i pored tog nezadovoljavajućeg stanja je potrebno ući u razgovore o budućem statusu Kosova, jer, kako specijalni izaslanik Ejde kaže, nikada pravi trenutak neće doći. Zapravo, pravo pitanje je koliko je tih pravih trenutaka do sada propušteno? Dakle, mnogo toga je propušteno. Prilika je sada da se tokom razgovora o statusu to nadoknadi. Sumnja ostaje da će to moći da bude postignuto u kratkom vremenu, nešto što nije postignuto godinama unazad, ali to nas upućuje na nešto što je veoma važno i što je danas Eide rekao i što ja ponavljam, da mi ne smemo hrliti u pregovore o statusu. Cilj mora biti jedno rešenje koje poštuje sva prava i Srba i Albanaca, koje se zasniva na kompromisu. I najzad, kao što sam rekao, koje poštuje taj univerzalni princip Ujedinjenih nacija o teritorijalnom integritetu i suverenitetu”, kaže Koštunica.\nPremijer Srbije za naš program ocenjuje i da se do kompromisnog rješenja najlakše može doći u direktnom dijalogu zainteresovanih strana.\n“Razgovori koji će se voditi o budućem statusu, po našem uverenju - a to je stav koji sam izneo na današnjoj sednici Saveta bezbednosti i ponovio u razgovoru sa generalnim sekretarom Kofijem Ananom - jeste da ti razgovori moraju biti direktni da bi se došlo do kompromisa. Kompromis se jedino može naći u razgovoru zainteresovanih strana. Svako drugo rešenje bi, naravno, značilo nametanje rešenja. A s druge strane, sigurno je da će specijalni izaslanik, koga će imenovati generalni sekretar, imati priliku da podstakne, ohrabri i omogući da dodje do tih direktnih razgovora. Da će to pre svega biti njegova uloga. Dakle, to se sve videlo i moglo čuti u današnjem, veoma važnom, po nečemu istorijskom izlaganju i rečima koje su se čule u Savetu bezbednosti”, kaže premijer Srbije.\nZa vreme rasprave u Savetu bezbednosti, pred sedištem UN demonstriralo je stotinjak Albanaca koji se protive pregovorima i traže da se o statusu Kosova izjasne njegovi stanovnici.\nPremijer Koštunica u razgovoru za Glas Amerike kaže da se mora razgovarati i da se mora doći do kompromisa.\n"Kompromisno rešenje nije mogućno ako se insistira samo na jednom rešenju, na jednoj reči - nezavisnost, a da se pri tome ne uvažavaju principi UN. Pre svega, mora se razgovarati", kaže Koštunica.\nKosovski premijer Kosova Bajram Kosumi rekao je u intervjuu agenciji Rojters da neće pristati na diktat iz Beograda:\n"Beograd neće imati pravo da odlučuje o budućnosti Kosova. Da se Beograd pitao, Kosovo možda danas ne bi ni egzistiralo“, rekao je između ostalog Kosumi.\nDemonstracije Albanaca pred sedištem UN


Hofenhajm vodio, Dortmund mogao i do pobede sa igračem manje! - Sportske.net\nHofenhajm vodio, Dortmund mogao i do pobede sa igračem manje!\nNa otvaranju 15. kola Bundeslige nije bilo pobednika u meču između Hofenhajma i Borusije iz Dortmunda.\nTerijev nasledik dolazi iz Nemačke!Dortmund se obratio Liverpulu: "Ljudi, ne traćite vreme"Derbi već prvog dana osmine finala Lige šampiona (raspored)Žreb - Nesrećni Arsenal, PSŽ na Barsu!BL - Bajern se razgoropadio, Lajpcig kapitulirao, Kostić junak HSV-a!\nU derbi meeču 15. kola između Hofenhajma i Borusije iz Dortmunda nije bilo pobednika - 2:2 (2:1), iako je Borusija skoro 50 minuta igrala sa igračem manje pošto je Marko Rojs dobio drugi žuti karton.\nPočelo je sjajno po igrače Hofenhajma, nakon asistencije iz faze odbrane od strane Hubnera loptu je dobio Ut koji vara Vajdenfelera za 1:0. Moramo priznati da je golman Borusije veoma loše reagovao u ovoj situaciji, njegov izlazak sa linije je bio veoma loš i nesiguran.\nBilo je to u 3. minutu, a samo osam minuta kasnije Mario Gece odmerenim udarcem uspeva da izjednači rezultat na 1:1 nakon asistencije Osmana Dembelea.\nReviju golova u prvih 20 minuta nastavio je Vagner nakon udarca iz ugla, Hofenhajm je poveo sa 2:1, a kada je u 41. minutu Marko Rojs dobio drugi žuti karton zbog povlačenja protivničkog igrača koji je krenuo u kontra napad, domaćin je bio daleko bliži pobedi.\nVeć na startu drugog poluvremena Pjer Obamejang istrčava kontru i pogađa za 2:2, a nakon toga su igrači Hofenhajma propustili dve velike prilike, pogodili su čak i stativu.\nMoglo je doći i do potpunog preokreta, Osman Dembele je nanizao 4-5 igrača u jednom napadu, istrčao je fantastično kontru i pokazao da se radi o fantastičnom fudbaleru, uposlio je Obamejanga koji je jako loše šutirao iz izgledne situacije.\nNa kraju je Kramarić propustio jednu dobru priliku za domaćina, Vajdenfeler se donekle iskupio za prvi gol koji je primio.\nTo je bilo sve od današnje utakmice, Hofenhajm ostaje neporažen sa čak 9 nerešenih rezultata iz 15 mečeva i 27 bodova, a Borusija je sada sa bodom manje na petom mestu.


May 2017 – Page 2 – PodrinjeINFO\nMay 22, 2017 No Comments Podrinje PodrinjeINFO\nGastro festival u Ljuboviji najuspešniji do sada\nDesetu godinu za redom Turistička organizacija opštine Ljubovija organizovala je uspešno Međunarodni drinski Gastro festival.Mnoštvo ekipa iz cele Srbije se nadmetalo u pripremi riblje čorbe, etno trpeze, moderne kuhinje, pekarstvu, poslastičarstvu i karvingu(rezbarenje na voću i povrću). Lepo vreme, vesela atmosfera, ozarena lica učesnika i bogat kulturno-zabavni program koji je pratio takmičenje obeležili su 13.maj u Ljuboviji. Predstavljeno je bogatstvo ukusa naše zemlje kada je gastronomija u pitanju.Takmičari sa juga,\nMay 18, 2017 No Comments Podrinje PodrinjeINFO\nNa osmom međunarodnom sajmu turizma i gastrokulture Bijeljina – turist 2017, etno selo Sunčana reka dobitnik je priznanja “Najuspešnija promocija nacionalne kuhinje”.\nMay 16, 2017 No Comments Podrinje PodrinjeINFO\nZavršna izložba na projektu „Umetnošću do participacije“\nRazvojni centar za mlade realizovao je u sklopu projekta „Umetnošću do participacije“ završnu izložbu pod nazivom „Šetnjom do humanosti“ na kojoj su predstavljene slike i predmeti izrađeni tokom umetničkih radionica u opštinama Krupanj, Ljubovija, Mali Zvornik i gradu Loznici. Izložba je bila humanitarnog karaktera i sva prikupljena sredstva uložena su u dalje aktivnosti osoba sa invaliditetom na teritoriji Podrinja. Projekat se realizovao uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje,\n100 godina posle\nTuristička organizacija grada Loznice u saradnji sa Bibliotekom Vukovog zavičaja organizuje u Biblioteci Vukovog zavičaja u utorak, 16.05.2017. u 18 časova promociju filma 100 GODINA POSLE. Ovaj film je u vezi “TRKA MIRA” (FLAME FOR PEACE), koja se odvijala u periodu od 28. jula pa do 21. septembra 2014. godine, sa polaznom tačkom u Sarajevu a završetak u Ahenu. Jedna od stanica ove trke, odnosno, maratona bila je\nMay 15, 2017 No Comments Podrinje PodrinjeINFO\nUspešno okončan trening „Bezbednost devojčica i devojaka na internetu“\nU Banji Koviljača je 14. maja 2017. godine uspešno okončan trening „Pravo devojčica i devojaka na bezbedan internet“, u organizaciji Centra za istraživanje i promociju iz Beograda. Treningu su prisustvovali mladi, ali i roditelji i pedagozi iz 3 partnerske opštine – Velikog Gradišta, Iriga i Inđije, koji su radili paralelno, kako bi svako iz svog ugla sagledao izazove koje donose savremene digitalne tehnologije. Tokom treninga, mladi učesnici su\nMay 15, 2017 No Comments Podrinje, Sport PodrinjeINFO\nVažna pobeda Loznice\nFudbaleri Loznice ostvarili su veoma važnu pobedu u borbi za opstanak u Srpskoj ligi. Na Gradskom stadionu, u 26. kolu, Lozničani su pobedili ekipu Sloge iz Požege rezultatom 3:2. Gosti su rano poveli 2:0, ali su golovima Milovanovića, Maksimovića i Matića domaći zasluženo slavili i ispraćeni su aplauzom prisutnih 500 gledalaca.\nPromocija Lav piva u Loznici\nU pešačkoj zoni u Loznici, promoteri Lav piva točili su pivo Lozničanima i delili propagandni materijal. Bilo je veoma prijatno popodnevno druženje uz Lav pivo i prijatnu muziku.


Izvor: Večernje novosti arhiva vesti 16.07.2017 - Naslovi.net\nMaestralni Hamilton najbrži u Silverstonu\nMercedes može da bude više nego zadovoljan uspehom u Silverstonu pošto je odmah iza Luisa bio Botas. FENOMENALNI Luis Hamilton je danas maestralnom vožnjom na pisti u Silverstonu stigao do četvrte pobede u sezoni, 57. u karijeri, četvrte uzastopne… »\nNesreća kod Bečeja: Dvoje poginulih, sedmoro povređenih, među njima ima i dece\nU teškoj saobraćajnoj nesreći na putu Novi Sad – Bečej, prema Bačkom Gradištu dve osobe su poginule, a sedmoro je povređeno. U TEŠKOJ saobraćajnoj nesreći na putu Novi Sad – Bečej, prema Bačkom Gradištu dve osobe su poginule, a sedmoro je… »\nSrbija ima šampiona vimbldona: Olgi Danilović titula u dublu!\nU juniorskoj konkurenciji srpska teniserka i Kaja Juvan (Slovenija) savladali američki tandem Ketrin Meknili i Vitni Osugive sa 6:4, 6:3. Srbija ima vimbldonskog šampiona! Povreda je sprečila Novaka Đokovića da to pokuša u singlu, ali je Olga… »\n16.07.2017 Večernje novosti, kategorije


VIŠE CIJENE GORIVA NA CRPKAMA U BIH\nCijene goriva na benzinskim crpkama u Bosni i Hercegovini će biti više i iznosit će 2.50 KM po litru.\nU Sarajevu na nekim prodajnim mjestima cijena benzina (BMB 98) košta čak 2,46 KM, dok je dizel desetak feninga jeftiniji. Na pojedinim prodajnim mjestima u Mostaru litra benzina košta 2.41 KM, dok u Banjaluci košta oko 2. 30 KM.\nPrema podacima Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, benzin na BiH crpkama u prosjeku košta između 2.26 i 2.46 KM po litru, dok je dizel 2.36 KM.\nIz Grupacije za promet naftom i naftnim derivatima u Gospodarskoj komori Republike Srpske, kako mediji prenose, potvrđeno je da nemaju saznanja da je u prethodnom periodu bilo korekcija na cjenovnicima na benzinskim crpkama. Dodaju da trenutno nema najava da bi u narednom periodu moglo doći do korekcija cijena goriva.\nU ORAŠJU DIPLOME PRIMILO 55 DIPLOMANATA FAKULTETA PRIRODNO-MATEMATIČKIH I ODGOJNIH ZNANOSTI\nPREDSJEDNICA UGOSTILA MOSTARSKOG STUDENTA POVODOM ROMANA INSPIRIRANIM BOSANSKOM POSAVINOM


Velika investicija u Sremskoj Mitrovici - gradonačelnica obišla radove - Naša Mesta\nNaslovna Investicije Velika investicija u Sremskoj Mitrovici – gradonačelnica obišla radove\nVelika investicija u Sremskoj Mitrovici – gradonačelnica obišla radove\nAmerički gigant u proizvodnji poljoprivredne mehanizacije počeo je sa izgradnjom u Sremskoj Mitrovici. U prvi logistički punkt investira se šest miliona evra.\nNaime, kompanija za proizvodnju poljoprivrednih mašina i traktora Džon Dir na pomenutoj lokaciji gradi logističko-distributivni centar, u saradnji sa Kompanijom KITE DOO.\nGradonačelnica Svetlana Milovanović obišla je sa saradnicima radove na izgradnji objekta.\nIzvršni direktor kompanije KITE DOO, Đorđe Mišković rekao je da je distributivni centar u Sremskoj Mitrovici namenjen prvenstveno poljoprivrednicima sa ovog terena.\n“Takođe napominjem da u okviru ponude, prodaje i servisa ovde će biti i rezervnih delova za traktore starijih generacija. Mi ne prodajemo samo traktore, tu su i starije generacije kombajna i priključne mašine. Trudićemo se da izađemo u susret svim korisnicima sa ovog terena”, kazao je on.\nDistrubitivni centar u Sremskoj Mitrovici, čija je izgradnja upravo počela, prostire se na 2,1 hektar površine. U okviru tog kompleksa planirano je da se izgradi upravna zgrada sa kancelarijom, zatvoreni izložbeni salon, servisne linije za servis poljoprivrednih mašina, magacini za rezervne delove i magacini za agronomske proizvode.\nCentar je namenjen najpre korisnicima mašina i poljoprivrednicima u regionu Srema. Međutim, geostrateška pozicija ovom centru daje i veći značaj, jer treba da bude i veza, kao i podrška firmi KITE BH d.o.o. u Bijeljini, koja je počela sa poslovanjem u prvom kvartalu ove godine. Objekat će biti organizovan tako da, osim izložbenog salona i prodaje mašina, sadrži i skladište rezervnih delova, formirano po strukturi prodatih mašina u regionu. U ponudi rezervnih delova značajan udeo će imati i oni namenjeni za starije Džon Dir traktore, koji su dosta zastupljeni na ovom terenu.\nTakođe, u drugoj fazi izgradnje koja je planirana za naredni period, u planu je skladište agronomskih repromaterijala – semena, veštačkih đubriva i sredstava za zaštitu bilja, na preko 25.000 metara kvadratnih.\nSama ideja za izgradnju regionalnih centara prodaje i servisa, potiče od koncepta “diler sutrašnjice” (dealer of tomorrow) da se u regionima, gde je fokus na prodaji Džon Dir poljoprivredne mehanizacije, na svakih 100 do 150 kilometara formiraju krugovi, to jest distributivno servisni centri, koji se međusobno dodiruju i negde delimično preklapaju.\nGradnja u Sremskoj Mitrovici za sada se odvija po planu, a centar treba da počne sa radom najkasnije do kraja 2021. godine.\nIZVOROzon.rs / B92\nPrethodni tekstVinarstvo i vinogradarstvo kao privredni potencijal u Srbiji\nSledeći tekstOdržan sastanak predstavnika Evropske banke za obnovu i razvoj sa MDULS\nBeograd usvojio Plan javnih investicija do 2023. godine vredan skoro milijardu...\nGradovi Beograd i Ljubljana sarađuju na razvoju projekta brze železnice\nJKP “Javno osvetljenje” od naredne godine imaće ispostavu u Mladenovcu


Sapatero odbacio primirje Ete\nŠpanski premijer Hose Luis Rodriges Sapatero odbacio je večeras primirje koje je proglasila baskijska separatistička organizacija Eta.\n"Sada saopštenja nemaju više nikakvu vrednost. Jedinu vrednost imaju odluke, a jedina odluka koja valja jeste - za svagda treba odustati od oružja", rekao je Sapatero na konferenciji za novinare.\nŠpanski premijer je rekao da sve demokratske snage dele njegov stav.\nEta je u nedelju saopštila da je pre nekoliko meseci odlučila da ne "vodi ofanzivne oružane akcije", ali ne navodeći da li je to privremeno ili konačno primirje. Većina španskih stranaka je ocenila da je taj gest "nedovoljan".\nEta se bori za nezavisnost Baskije već više od 40 godina, a više od 800 osoba je poginulo u napadima te organizacije.


Protivgradna odbrana spremna za novu sezonu - Užice Oglasna Tabla\nProtivgradna odbrana spremna za novu sezonu\nаприл 25, 2018 0202\nPožega – Snabdevenost protivgradnih stanica raketama, na početku nove sezone odbrane od grada u opštini Požega je znatno bolja nego prošle godine. Strelci na području ove opštine raspolažu sa prosečno 8, 1 raketom dok je u susednim opštinama taj broj 12, što je optimalno za početak.\nOd 18 protivgradnih stanica aktivno je 17 a jedina lansirna stanica u Rogama ne radi zbog nemogućnosti da se angažuje strelac, kazao je za Radio Požega Zoran Tošić iz Radarskog centra Užice.\nZaposleni u Radarskom centru koji pokriva sedam opština Zlatiborskog i dve opštine Moravičkog okruga (Čačak i Lučani), svakodnevno tri puta kontaktiraju protivgradne strelce, a po potrebi daju instrukcije vezane za dejstvovanje.\nRad strelaca finansira se iz budžeta Republike Srbije angažovanjem preko Republičkog hidrometeorološkog zavoda u iznosu od 4000 dinara mesečno. Poslednjih godina pojedine opštine, među kojima je i Požega, odvajaju i iz svoje kase dodatna sredstva za njih.\nIzvor:Glas zapadne Srbije/Ilustracija, foto: Glas zapadne Srbije\nPromocija novih udžbenika, kompleta i digitalnih udžbenika za prvi razred


Predstavnici Srpske će tražiti ostavku Meddžide Kreso – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Predstavnici Republike Srpske će u svakom slučaju postaviti pitanje pozicije predsjednika Suda BiH i podnošenja njene ostavke”, rekla je Zlatkovićeva novinarama u Istočnom Sarajevu.\nOna je istakla da predsjednik Suda BiH treba da snosi određene konsekvence, ukoliko Visoki sudski i tužilački savjet /VSTS/ BiH izvještaj o radu Suda BiH u prošloj godini ocijeni kao negativan.\n“S obzirom na rezultate koje je Sud BiH imao u prošloj godini za očekivati je da VSTS BiH ima negativan stav o izvještaju o radu ovog suda”, navela je Zlatkovićeva.\nOna je dodala da će predstavnici Republike Srpske u VSTS-u vjerovatno zauzeti stav koji je od ranije poznat javnosti.\nPrema njenim riječima, nije samo u pitanju Izvještaj o radu Suda BiH nego se postavlja i pitanje odgovornosti kada je riječ o provođenju presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu “Maktouf i Damjanović”.\n“To je jedan od gorućih problema kad je riječ o radu Suda BiH, koji i dalje postupa suprotno presudi u predmetu ‘Maktouf i Damjanović`”, istakla je Zlatkovićeva.\nStav da VSTS-a BiH ne može da ocjenjuje rad predsjednika Suda BiH, kaže Zlatkovićeva, stav je aktuelnog predsjednika tog suda Meddžide Kreso.\n“Svi nosioci pravosudnih funkcija na bilo kom nivou, bez obzira da li se radi o čelnim ljudima, glavnim tužiocima, predsjednicima sudova, polažu izvještaj o radu pred VSTS-om, koji imenuje i razrješava nosioce pravosudnih funkcija, pa su oni prema tome i odgovorni Savjetu”, rekla je Zlatkovićeva.\nNaglašavajući da ne može biti riječi o izuzetku, Zlatkovićeva je naglasila da, ukoliko su svi predsjednici sudova u oba entiteta i Brčko distriktu predmet ocjenjivanja VSTS-a, to treba da bude i predsjednik Suda BiH i glavni tužilac, koji ne mogu da budu izuzetak.\nOna je najavila da će naredne sedmice Narodna skupšta Republike Srpske razmatrati izvještaj o radu VSTS-a BiH, koji obuhvata izvještaj o radu svih pravosudnih institucija BiH.\n“Očekujemo da će izvještaj i uvodno izlaganje dati predsjednik VSTS-a Milorad Novković, mada on može za to da ovlasti i potpredsjednike Savjeta”, rekla je Zlatkovićeva.


TO Budva: Turistima iz Srbije omogućiti dolazak sa ELISA serološkim testom ili ECLIA testom\nIz Turističke organizacije Budva su saopštili da su turisti iz Rusije tokom 2019. godine bili najbrojniji po broju dolazaka i broju noćenja u Budvi.\n-U potpunosti podržavamo odluku Nacionalnog koordinacionog tijela da se gostima sa ovog značajnog emitivnog tržišta dozvoli ulazak u našu državu bez ikakvog ograničenja-navodi se u saopštenju TO Budva.\nKako naglašavaju, prošle godine su gosti iz Rusije u ukupnom broju ostvarenih dolazaka učestvovali sa 24 odsto, dok je njihovo učešće u ukupnom broju ostvarenih noćenja čak 34 odsto.\n-Očekujemo da se u što kraćem vremenskom roku, s obzirom na to da turistička privreda već trpi ogromne finansijske gubitke, o čemu nas svakodnevno obavještavaju, otvore granice i za dolazak individualnih gostiju iz Ukrajine, koja ima manji broj zaraženih u odnosu na Rusiju.\nOd posebnog značaja je liberalizacija preventivnih mjera za dolazak gostiju iz Srbije, a smatramo da bi najadekvatnije bilo primjeniti principe koje smo uspostavili sa Bosnom i Hercegovinom.\nS obzirom na zvanične informacije iz Srbije da su do 20. avgusta popunjeni svi termini za PCR testiranje na sopstveni zahtjev, te da se dnevno u Gradskom zavodu za javno zdravlje u Beogradu, npr. može testirati svega 30 osoba, predlažemo Institutu za javno zdravlje Crne Gore da turistima iz Srbije, pored negativnog PCR testa omogući i ulazak u Crnu Goru sa ELISA serološkim testom ili ECLIA testom-navodi se u saopštenju.\nTuristička sezona 2020, smatraju u TO Budva, ni u jednom segmentu se ne može porediti sa prethodnim godinama.\n-Sada, početkom avgusta, uz sve poštovanje mjera i preporuka nadležnih institucija o prevenciji i suzbijanju epidemije koronavirusa, moramo ozbiljno razmišljati o budućim potezima koji će na najbrži i najadekvatniji način bar u jednom dijelu pomoći turističkoj privredi i građanstvu koje se umnogome oslanja na dobru turističku godinu-zaključuje se u saopštenju.\n*Fotografija: TO Budva


ZAKON O DOPUNAMA ZAKONA O SOCIJALNOJ I DJEČIJOJ ZAŠTITI: 340 žena korisnica naknada po osnovu rođenja troje i više djece, vratilo se na penzije koje su prethodno primale. Za odmrzavanje penzije potrebno je da majka Fondu PIO dostavi dokaz o prestanku prava na dobijanje naknade po osnovu rođenja troje i više djece, nakon čega se podnosi zahtjev za uspostavljanje prava na penziju\nDirektor Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) Dušan Perović ukazao je da se do sada oko 340 žena, doskorašnjih korisnica naknada po osnovu rođenja troje i više djece, vratilo na penzije koje su prethodno primale.\nPodsjetimo, Ministarstvo rada i socijalnog staranja u petak je objavilo Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti koji više ne poznaje naknade za majke troje i više djece.\nTakođe, uz podršku Vlade u tom resoru formiran je tim koji radi poseban zakon kojim će biti regulisan status majki troje i više djece. Ovim leks specijalisom biće precizirano da korisnice koje su se odrekle penzije u korist naknade budu "vraćene na penzije".\nKako je istakao Perović, Fond je spreman vratiti pravo na penzije svim ženama koje odustanu od naknada ili ako im se ukinu naknade po osnovu rođenja troje i više djece.\n"Mi u Fondu smo spremni da primimo nazad sve žene, koje su nekada primale penzije, a zatim prešle na naknade po osnovu rođenja troje i više djece. Spremni smo i da što prije primijenimo njihovo pravo na prethodno ostvarene penzije. Sjutradan od dana kada im ukinu pravo na nakade, vratićemo ih na penzije", istakao je Perović.\nZa odmrzavanje penzije potrebno je da majka Fondu PIO dostavi dokaz o prestanku prava na dobijanje naknade po osnovu rođenja troje i više djece, nakon čega se podnosi zahtjev za uspostavljanje prava na penziju.


RS: Još uvijek ništa od proglašenja vanrednog stanja, šteta od požara procjenjuje se na 850.000 KM – Informer\nŠteta od požara koja je do sada procijenjena u Republici Srpskoj iznosi oko 850.000 KM, a nadležni smatraju da nema razloga za proglašenje vanrednog stanja iako su trenutno aktivni požari u 14 općina.\nNakon sastanka entitetskog premijera Aleksandra Džombića s ministrom unutrašnjih poslova Stanislavom Čađom i direktorom Uprave Civilne zaštite Milimirom Doderom povodom brojnih požara u RS-u, rečeno je da zasad, nasreću, nema ljudskih žrtava niti ugroženih stambenih objekata.\nOve godine je, tvrde, nešto više šumskih požara, ali da je materijalna šteta značajno manja u odnosu na isti period lani.\nDoderov stav je da eventualno proglašenje vanrednog stanja “ne bi ništa donijelo”, jer i sada, po zakonskim propisima “mogu da angažiraju koga god žele” na gašenju vatre na otvorenom prostoru.\nKomentirajući prijedloge koji se mogu čuti iz Federacije BiH, Džombić kaže da nije siguran da bi se u ovom trenutku trebalo ići na kupovinu kanadera ili formiranja jedinica za gašenje požara.\nTvrdi i da je entitetski sistem civilne zaštite “funkcionalan” te da je “neumjesno” sada predlagati nacrt strategije za gašenje požara na otvorenom na nivou BiH.\nOn se zalaže za dobru komunikaciju i saradnju između dvije entitetske civilne zaštite kako bi se doprinijelo sanaciji i preventivnom dijelovanju protiv požara.\n“Iz Crne Gore imamo prijedlog da izdvojimo dio sredstava za kupovinu kanadera, a koji bi se po potrebi koristio i u RS i taj prijedlog razmatramo”, kazao je Džombić i dodao da RS ima dobru saradnju s Crnom Gorom i Hrvatskom te da bi “po zahtjevu, a ukoliko te države imaju slobodnih kanadera, mogli da se angažiraju i u ovom bh. entitetu“.\nNa prijedlog o kupovini kanadera reagirao je i ministar unutrašnjih poslova RS-a Stanislav Čađo koji je ustvrdio da BiH “ima svega par vodenih površina na kojima kanader može da uzme vode za gašenje vatre”.\nTo bi mogao, kaže, jedino na Bilećkom jezeru, pa je postavio pitanje opravdanosti kupovine kanadera.\nNakon sastanka je rečeno i da su komunalnim inspekcijama upućeni dopisi da pojačaju nadzor, jer je najveći uzrok požara ljudski nemar, dok se od istražnih organa traži da nastave rad kako bi se procesuirali svi koji su požare skrivili, dok se od preduzeća “Šume RS” zahtjeva da izvrše pojačane mjere nadzora, ukoliko bi se požari proširili na šumska gazdinstva.\nDoder je još dodao da trenutno nijedna općina u RS-u nije kritično ugrožena, osim vanredne situacije u Kneževu, gdje su pojačane snage na terenu i upućena specijalna jedinica Civilne zaštite Banje Luke.\n“Protekla noć je bila teška u općinama Bileća i Bratunac, gdje je požar uz pomoć helikoptera Oružanih snaga BiH stavljen pod kontrolu“, potvrdio je direktor Civilne zaštite RS-a.\nUstvrdio je i da na području Hercegovine, gdje je najviše požarišta, nije gorjela “kvalitetna šuma, ali postoji ekološka šteta”, a vatrogasci, radnici šumskih gazdinstava i Hidroelektrana na Trebišnjici uspjeli su da odbrane sva sela, bez ijednog izgorjelog objekta i povrijeđene osobe.\n“Ove godine imali smo 1.286 požara, od čega 706 šumskih, a štete na objektima su manje za 75 posto u odnosu na isti period prošle godine, tako da možemo reći da se radilo veoma oprezno i kvalitetno“, rekao je Doder.\nPožar u brčanskom naselju Prutače, vatrogasci tragaju za trogodišnjim dječakom


Javnost uznemirena zbog zagađenja: NOVA Zrenjanin nudi konkretna rešenja za čist vazduh - NOVA stranka\n15.01.2020 Press služba Naslovna, Nova stranka, opozicija, vazduh, Zrenjanin 0\nNakon što domaću javnost već mesecima uznemiravaju alarmantni podaci o zagađenju vazduha širom Srbije, postalo je očigledno da zaštita životne sredina nije ni na listi prioriteta aktuelne Vlade Srbije.\nPrimer toga je Zrenjanin, koji je jedan od rekordera po zagađenju u Srbiji, a Vlada se nije udostojila čak ni da postavi stalnu mernu stanicu sa koje bi se mogla vršiti očitavanja, i na osnovu njih davati preporuke građanima kako da postupaju u danima visokog zagađenja. Takođe, pošto nema stalne merne stanice, zaštitinik građana ne može da sprovede nadzor nad postupcima i merama gradske uprave za smanjenje zagađenja. Pored ovoga, gradska uprava ne sprovodi ni najjednostavnije mere borbe protiv zagađenja vazduha, kao što je svakodnevno pranje ulica.\nNOVA Zrenjanin stoga još jednom poziva gradsku upravu i Vladu Srbije da počnu da rade u javnom interesu, jer je to njihov jedini posao, te da postupe po preporukama iz Deklaracije o zaštiti životne sredine, i da na taj način barem minimalno pokažu da im je stalo do dobrobiti građana. Posle sprovođenja interventnih mera za umanjenje zagađenja, pozivamo ih da odmah počnu sa primenom dugoročnih mera za smanjene zagađenosti, kao što je formiranje gradskog fonda za povećanje energetske efikasnosti stambenih objekata.\nPodsećamo da Nova stranka nizom saopštenja konstantno ukazuje na goruće probleme, i jedina daje predloge za kratkoročna i dugoročna rešenja, dok zvanične institucije ćute, dok ostali uglavnom ili ćute ili kritikuju bez konkretnih rešenja. Jedino je Nova stranke sistemski pristupila rešavanju ekoloških problema kroz Deklaraciju o zaštiti životne sredine koja obuhvata sve elemente životne sredine i nudi rešenja za probleme, te pozivamo sve građane da nam se pridruže kako bismo se zajedničkim snagama izborili za ono što pripada nama i našoj deci, a to su svež vazduh, čista voda i priroda kojoj, čuvajući je, vraćamo ono što nam i sama daje.\nPrevious article\tSaša Živić za Danas: Budimo građani iako smo Srbi Next article\tFunkcioneri Nove stranke položili cveće na grob Olivera Ivanovića


Novi štrajk u FAP-u, čekaju se nova obećanja\nŠta dalje sa parlamentom?FAKAT: Reket za bašte, metro samo što nije i Boško "Jenki"\nMeđu tražiocima informacija od javnog značaja najmanje je građana Poslanica plebejcima\nPočetna Članci Analize Analize Novi štrajk u FAP-u, čekaju se nova obećanja\nBivši radnici FAP-a protestovali su u Priboju tražeći da Vojska Srbije preuzme ovu kompaniju, jer tvrde da će FAP u suprotnom otići u stečaj. Brojna neispunjena obećanja za spas FAP-a, naročito u vreme predizborne kampanje, u međuvremenu su pala u zaborav.\nPosle višegodišnjeg traganja za rešenjem sudbine pribojskog FAP-a i brojnih najava o strateškim partnerima iz Kine, Ukrajine, Rusije i Finske, brojnih štrajkova, partnera, ipak, nema. Nekoliko stotina radnika prihvatilo je socijalni program, dobili su otpremnine od 200 evra po godini radnog staža. Dodatnih 100 evra po godini ovih dana trebalo bi da im isplati opština Priboj. To zvanično nisu otpremnine, nego podsticajna sredstva za bivše radnike FAP-a za otvaranje novih radnih mesta. Zapravo formalan način da radnici dobiju otpremnine koje su ispregovarali sa vlastima.\nFAP nije otišao u stečaj, pošto je krajem novembra ove godine usvojen takozvani Unapred pripremljeni plan reorganizacije ove kompanije (UPPR). "Dug konvertovan u kapital", "FAP će nastaviti poslovanje bez dugova, po tržišnim principima" - tako je opisivan ovaj postupak komplikovanog naziva. Ova objašnjenja možda je još i teže razumeti, jer kako dug postaje kapital? Neko bi mogao pomisliti da je u pitanju čista alhemija.\nTanjug, 24. 11. 2016.\n"FAP od danas, prema UPPR, nema više dug od oko 8,5 milijardi dinara, jer je to potraživanje poverilaca pretvoreno u kapital. Nakon ovog rešenja, FAP je u poziciji da nakon socijalnog programa i UPPR-a nema dugova i nema zaposlenih, ima proizvodni program i kapacitete i može da predstavlja kompaniju koja će biti značajna za Srbiju i region", rekao je izvršni direktor FAP-a Milan Kostić.\nU stvari poverioci su se odrekli potraživanja, pošto im je to svojom odlukom “preporučila“ Vlada. Zauzvrat su dobili akcije i postali vlasnici FAP-a.\nBivši radnici koji protestuju u Priboju tvrde da bi Vojska Srbije sada trebalo da preuzme ovu kompaniju i da je to jedini način da kompanija opstane, a samim tim ostane i prostora za nova radna mesta za stare radnike.\nDanas, 7. 12. 2016.\n“Naš glavni zahtev je da Vojska Srbije, onako kako je to ranije dogovoreno i najavljivano, preuzme vlasništvo nad FAP-om. Na taj način bi bio obezbeđen posao za 200 ljudi i bio bi garantovan normalan nastavak rada fabrike. Uslov da Vojska Srbije preuzme upravljanje i vlasništvo nad FAP-om je bio da se usvoji UPPR. Do toga je sudskom odlukom i došlo, međutim, i pored toga Vojska Srbije još nije preuzela fabriku. Mi tražimo hitno sprovođenje tog procesa”, rekao je Miroslav Mršević iz Udruženja za zaštitu radnika FAP "Radnik nije rob" i predstavnik sindikata "Sloga" u toj fabrici.\nIako se u medijima spekulisalo da će Vojska preuzeti FAP, to nigde ne piše u UPPR-u.\nNa pitanje da prokomentariše protest bivših radnika FAP-a, ministarka Zorana Mihajlović nije odgovorila konkrentno, već je rekla da vlada čini mnogo da pomogne preduzećima koja su prethodnih godina prošla golgotu. Ranije su zvaničnici na čelu sa predsednikom Vlade Aleksandrom Vučićem obećavali različita, vrlo konkretna rešenja - strateškog partnera i nove kamione. Međutim, ta obećanja nikada nisu ostvarena, pa su sada već bivši radnici FAP-a ponovo na ulicama.\nPodsećamo, Vučić (tada prvi potpredsednik Vlade) krajem oktobra 2013. godine najavljivao je da će u roku od četiri meseca biti završeno restrukturiranje ovog preduzeća. Iako u međuvremenu ništa nije urađeno, Vučić je u ekspozeu u aprilu 2014. slavodobitno tvrdio da je rešenje pronađeno.\nU međuvremenu su nekoliko puta pomerani rokovi za rešavanje pitanja preduzeća u restrukturiranju, među kojima je i FAP. Na kraju je usvojen UPPR, i taj dokument bi trebalo da predstavlja novi početak za FAP, pa su usledila i nova obećanja. Rukovodstvo se nada da će uskoro biti potrebno oko 200 radnika.\n"Imamo ugovoreni posao od 2,3 miliona evra i imamo angažovano 125 radnika po privremeno-povremenim poslovima. Očekuju se i novi poslovi koji su dogovoreni sa Ministarstvom odbrane još tolike vrednosti odnosno za još oko 22 kamiona. To znači da će 200 radnika do kraja godine ili početkom sledeće godine biti angažovano u FAP-u", rekao je izvršni direktor FAP-a Milan Kostić.\nTo znači da će kroz mesec do dva i ovo obećanje doći na proveru, a po svemu sudeći FAP još dugo neće moći da funkcioniše bez pomoći države.\nFAPštrajkVlada SrbijeVojska SrbijeAleksandar Vučićneispunjena obećanjaPriboj


Završeno razmatranje amandmana na Zakon o amnestiji – Nadlanu.com\nObjavljeno 6. nov 2012. / 18:41:14\nBEOGRAD, 6. novembar 2012. (Beta) – Skupština Srbije završila je u utorak uveče razmatranje amandmana na Predlog zakona o amnestiji, a rad će nastaviti u sredu razmatranjem amandmana na Predlog zakona o upravljanju migracijama, koji predvidja da će se Komesarijat za izbeglice baviti i poslovima iz te oblasti.\nPredlog zakona o upravljanju migracijama predvidja da se na teritoriji autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave obrazuju saveti za migracije koji će pratiti i izveštavati Komesarijat za izbeglice i migracije o migracijama na svojoj teritoriji i predlagati mere i aktivnosti za efikasnije upravljanje migracijama.\nKako je predloženo, biće uspostavljen jedinstven sistem prikupljanja, organizovanja i razmene podataka neophodnih za upravljanje migracijama.\nPredlogom zakona o amnestiji obuhvaćeno je 3.600 od ukupno 8.000 osudjenika u Srbiji, a predvidjeno je da na slobodu bude pušteno 1.100 zatvorenika osudjenih na kazne do tri meseca zatvora.\nKazne bi istovremeno bile smanjene zatvorenicima osudjenim do šest meseci zatvora, kojih prema procenama Ministarstva pravde ima više od 2.000.\nOjačali indeksi na njujorškoj berzi


Početak/Društvo/Bratski narod Grčke nagrađuje srpske vatrogasce koji su se borili sa vatrenom stihijom na ostrvu Evija\nSrpski vatrogasci, njih 37 sa 14 vozila i tri helikoptera MUP-a krenuli put prijateljske zemlje Grčke kako bi bratskom narodu pomogli da se izbore sa vatrenom stihijom na ostrvu Evija. Put ove bratske zemlje krenuli su iz Niša, a ispratio ih je ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin. Vratili su se u Srbiju kada su uspeli zajedno sa vatrogascima iz Grčke da savladaju plamen koji je bukvalno “progutao” ostrvo.\nHrabrost koju su tada pokazali srpski vatrogasci ne obazirući se na opsanost bratski narod Grčke nije zaboravio.\n“ Zahvaljujući odličnoj saradnji Grada Niša i Nišavskog upravnog okruga sa grčkom regiom Volvi nama je kao Gradu zvanično stigao jedan lep i plemenit zajtev iz ove regije, odnosno iz njihovih gradova na samom moru, da svi vatrogasci koji su učestvovali u gašenju požara u Grčkoj, sa svojim porodicama mogu besplatno, o trošku turističke organizacije i regije Volvi, da borave u toku 2022.godine u Grčkoj. Informacija koja je stigla iz ove regije je prosleđena Sektoru za vanredne situacije, a ovom prilikom se zahvaljujem našoj grčkoj braći koji su na ovaj način izrazili zahvalnost našim vatrogascima koji su nedeljama gasili požare u Grčkoj”, kazala je gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski.\nSrpski vatrogasci, koji su se danima borili sa nezapamćenim požarima na grčkom ostrvu Evija, vratili su se u zemlju 14.avgusta. U Nišu su, pred Vatrogasnim domom, dočekani vodenim topovima i uz veliko interesovanje medija.\nU svojim prvim izjavama kazalu su da situacija nije bila nimalo bezazlena, ali da su se borili složno, svi do jednoga, i da su baš zbog toga uspeli da obuzdaju požar.\nEvia požar vatrogasci\nPožar u lokalu u ulici Mije Petrovića


BARSELONA: Krov za Kamp nou i kapacitet 105.000 gledalaca - SPORTSKI ŽURNAL\n19 oktobar, 2021 0\nIako je klub u ogromnom minusu (1,35 milijardi evra) velika ulaganja bi dugoročno trebalo da donesu zaradu Barseloni\nŠpanski fudbalski gigant Barselona predstavio je novi projekat „Espai Barsa“ vredan milijardu i po evra.\nPredviđenim projektom stadion Kamp nou biće potpuno natkriven, a kapacitet će sa 99.000 biti povećan na 105.000 mesta, izgradiće se nove kancelarije i hotel u blizini stadiona, nova dvorana za ostale sportove i koncerte, novi parking za autobuse.\nIako je klub u ogromnom minusu (1,35 milijardi evra) velika ulaganja bi dugoročno trebalo da donesu zaradu Barseloni.\nKlub je od Skupštine tražio odobrenje za traženje kredita od milijardu i po evra za izgradnju novog sportsko-poslovnog kompleksa.\nPrvi projekat koštao je 600 miliona evra i trebalo je da bude gotov ove godine, ali troškovi su se u međuvremenu popeli na milijardu i po evra.\nSamo rekonstrukcija stadiona koštaće oko 900 miliona evra, a ostatak novca potrošiće se na novu dvoranu, kapaciteta 12.500 i novi stadion za omladinsku školu.


Želite li biti zdraviji za samo 120 minuta sedmično?\nProvođenje najmanje dva sata sedmično u prirodi može biti krucijalni prag za postizanje zdravlja i blagostanja, tvrdi nova studija širokog uzorka.\nFoto: Red Charlie / Unsplash\nIstraživanje koje je vodio Univerzitet u Egzeteru objavljeno u časopisu pod nazivom Naučni izvještaji a koje je finansirao Nacionalni institut za istraživanje zdravlja otkrilo je da ljudi su koji provode najmanje 120 minuta sedmično u prirodi značajno mnogo zdraviji i nalaze se većem blagostanju od onih koji tokom prosječne sedmice uopšte ne posjećuju prirodu. Međutim, takve beneficije nisu otkrivene kod ljudi koji posjećuju prirodna okruženja kao što su šume, parkovi, seoska mjesta i plaže manje od 120 minuta sedmično.\nStudija je uključivala skoro 20.000 ljudi iz Engleske i otkrila da nije važno da li je tih 120 minuta ostvareno iz jedne posjete ili nekoliko kraćih. Takođe je ustanovila da se ovaj prag od 120 minuta odnosi i na muškarce i na žene, starije i mlađe odrasle osobe, širom različitih zanimanja i etničkih grupa, one koji žive u siromašnijim i bogatijim područjima, pa čak i ljude koji pate od teških dugoročnih bolesti ili invaliditeta.\nDr Met Vajt sa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Egzeteru koji je vodio ovu studiju rekao je: „Dobro je poznato da boravak u prirodi može pozitivno djelovati na zdravlje i blagostanje ljudi, ali do sada nismo mogli reći koliko je vremena dovoljno. Većina posjeta prirodi u njegovom istraživanju se odvila samo 4 kilometra od kuće tako da se čini da je čak i posjeta lokalnoj urbanoj zelenoj površini vrlo dobra. Nadam se da su dva sada sedmično realističan cilj za mnogo ljudi, naročito s obzirom na to da se može rasporediti na čitavu nedjelju kako bi se dobili ovi benefiti.“\nSve više je dokaza da čak i samo stanovanje u zelenijim komšilucima može biti dobro za zdravlje, jer na primjer smanjuje zagađenje vazduha. Podaci za sadašnje istraživanje dolaze od organizacije Prirodna Engleska i njihove Studije nadgledanja interakcije sa prirodnim okruženjem, najveće studije na svijetu koja skuplja podatke o sedmičnom kontaktu ljudi sa prirodnim svijetom.\nKoautor istraživanja, profesor Teri Hartig sa Univerziteta Upsala u Švedskoj je rekao:\n„Postoje mnogi razlozi zašto provođenje vremena u prirodi može biti dobro za zdravlje i blagostanje, uključujući bolje viđenje životnih okolnosti, smanjenje stresa, uživanje u kvalitetnom vremenu sa prijateljima i porodicom. Trenutna otkrića nude vrijednu podršku zdravstvenim radnicima u preporučivanju provođenja vremena u prirodi kako bi promovisali osnovno zdravlje i blagostanje, slično kao i savjeti za sedmično vježbanje.“


Od 31. januara startovao novi servis APR-a za elektronsko plaćanje | Gde Investirati\nU APR-u je danas startovao novi elektronski servis, a plaćanje se može izvršiti bilo kojom vrstom platne kartice (Mastercard/Maestro i Visa/Visa electron).\n– Građani će na ovu uslugu plaćati proviziju u iznosu od 50 dinara za naknade do 2.500 dinara, a 2% za iznose veće od 2.500 dinara – rekao je direktor APR-a Zvonko Obradović.\nPovodom uvođenja novog elektronskog servisa, Agenciju je posetila ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić, koja je tom prilikom izjavila da smo uvođenjem elektronskog plaćanja naknade za uslugu obrade finansijskih izveštaja dobili prvi pozitivan primer kako je jedna javna agencija, kao poseban oblik državnog organa, sa poslovnim računom u Upravi za trezor, uspela da uvede plaćanje platnim karticama, bez obaveze otvaranja računa u nekoj poslovnoj banci.\nOna je istakla da se preko portala e-Uprave usluge sada plaćaju elektronskim bankarstvom, ali da će biti razmotrene mogućnosti da se APR-ov model, primenjen na privredu, proširi i na druge državne organe.\nPrethodnih godina, naknade za obradu finansijskih izveštaja mogle su se plaćati e-bankarstvom ili preko uplatnica, ali je postojao problem povezivanja elektronski podnetih finansijskih izveštaja sa dokazom o uplaćenoj naknadi. Sa ovim rešenjem, uplaćene naknade biće automatski povezane sa konkretnim finansijskim izveštajem koji je predmet obrade.\nAplikaciji za elektronsko plaćanje pristupaće se preko Posebnog informacionog sistema Agencije, za sastavljanje i dostavljanje finansijskih izveštaja za 2016. godinu.\nAPR-ova aplikacija za potpisivanje kvalifikovanim elektronskim sertifikatima je ove godine unapređena uvođenjem jedinstvenog softvera usaglašenog sa eIDAS standardima (eIDAS Regulation) koji se primenjuju u Evropskoj uniji što bi trebalo da ukloni probleme na strani korisnika prouzrokovane nejednakim informacionim standardima kod izdatih sertifikata za e-potpisivanje.\nAplikacija za elektronsko plaćanje urađena je u saradnji sa Institutom Mihajlo Pupin, podsećaju iz APR-a.\nDirektor APR-a Zvonko Obradović podsetio je da se do kraja februara dostavljaju statistički izveštaji (koji se ne naplaćuju), a do kraja juna konačni.\n– Ipak, jedan broj preduzeća već u februaru kreće da priprema konačne finansijske izveštaje, pa će im novi servis APR-a biti od koristi.\nAgencija za privredne registre je lani po prvi put primila sve finansijske izveštaje u elektronskom formatu. Istovremeno, u sistem za izdavanje e-građevinskih dozvola stiglo je oko 61.000 zahteva, a zahvaljujući reformi u ovoj oblasti Srbija je na Doing business listi Svetske banke ostvarila skok sa 152. na 36. mesto, među 189 država sveta. U saradnji sa Poreskom upravom, napredak je ostvaren i u pojednostavljenju procedura i skraćenju vremena potrebnog za registraciju firme, zaživeo je takozvani “registar privremenih ograničenja za loše direktore”. Zvonko Obradović tada je najavio i da bi sredinom 2017. trebalo da zaživi regionalni portal privrednih registara.\nPrevious Novi Sad dobija 34 miliona evra za infrastrukturne projekte\nNext Sastanak Kontakt grupe zbog pogoršane situacije na istoku Ukrajine\nTags APRe-Upravaelektronsko plaćanjeZvonko Obradović


Posle zime često ne možete da prepoznate svoj automobil. Pogotovu ako je bio parkiran na ulici, gde su uz mraz i niske temperature gomilama soli „zalivale” vašeg ljubimca i dodavale „so na ranu” već vremešnog vozila, zrelog za limara. Mraz i so pomešana sa rizlom i sitnim peskom čine da se korozija „hrani” vašim automobilom. Posebno na oštećenim i nezaštićenim ali i skrivenim mestima na karoseriji, gde se zadržavaju voda i blato. So, ukoliko se ne ukloni, nastavlja „efekat” na šasiju, donji postroj, limove koji usled hemijske reakcije brže rđaju. Najosetljiviji su: donji delovi vrata, pragovi, spojevi na haubi i krilima, spojevi na zadnjoj haubi, rubovi krila... Nakon detaljnog pranja vidi se sve pogotovu ako su do tada sitne „barice” rđe pretvorene u „mora” nabubrele farbe. Čak i ako ne idete\nKada model jedne fabrike postane toliko poznat da preraste značaj brenda znači da su svi, od dizajnera do inženjera, uspeli da proizvedu bestseler. „Kija sportidž” to dokazuje još od kada se pojavila 1993, a prodata skoro četiri miliona komada učinila su da postane možda prepoznatljivija od ovog auto-giganta iz Južne Koreje. Četvrta generacija popularnog automobila, projektovanog u Nemačkoj i za tržište Evrope proizvedenog u Slovačkoj, imala je premijeru na sajmu u Frankfurtu. Ali tek kada smo ušli u ovaj SUV, na testu „Politike”, prepoznali smo pojedine adute koje su stručnjaci istakli kao prednost ovog automobila za sve namene. Pored dizajna i promena u enterijeru, dobio je bolju upravljivost, sigurnost kod kočenja, precizniju i tečniju vožnju nego u prethodnoj\n„Tojota” kao da je čekala da mnogi u auto-branši istroše ideje na temu gradskog SUV-a kako bi proizveli nešto novo. Od dizajna, preko tehnoloških rešenja, „tojota ce-ha-er” je napravila odskok u odnosu na klasu, kao i „Nisan” svojevremeno sa modelom „džuk”. Spojili su kupe i „krosover”– gradski auto za sve prilike i dobili sjajan rezultat. „Ce-ha-er” ima dosta zajedničkog i sa premijum modelom „be-em-ve iks šest”, koja je sinonim za „miks klasa”. Naime, u modelu „iks šest”, kada se pojavio 2008. godine, Bavarci su prikazali mešavinu segmenata koristeći iskustva (dizajn i tehnologije) iz relija „Pariz–Dakar”, primenjujući ih u serijskoj proizvodnji luksuznog SUV-a. Prošlo je nešto više od dve godine, od kada je 2014. godine „ce-ha-er” prikazan kao koncept vozilo, na Salonu automobila\n„Ferari” je objavio da je ostvario rast prodaje tokom 2016. godine. Italijanski proizvođač sportskih automobila saopštio je da je uvećao profit 38 odsto tokom prošle godini, i to većom prodajom modela „488”. Ostvarili su ukupan profit od 400 miliona evra, dok je 2015. godine bio 290 miliona evra. Konkretno, tokom prošle godine prodali su 8.014 vozila. To predstavlja povećanje od 4,6 odsto, a za ovu godinu planiraju isporuku više od 8.400 vozila.\n01.02.2017 u 20:00\nŠtutgart – Nemački proizvođač luksuznih sportskih automobila „Porše” povlači 16.429 vozila zbog problema sa šrafovima, saopšteno je iz te kompanije, izvestile su svetske agencije. Nešto manje od petine problematičnih vozila biće povučeno sa domaćeg, nemačkog tržišta, izvestila je agencija Rojters. Reč je o „Poršeovim” modelima „911”, „bokster” i „kajman”, proizvedenim u periodu od septembra 2015. do oktobra prošle godine, saopštio je proizvođač, koji je u vlasništvu „Folksvagen” grupe. Navedeni modeli automobila čine oko 15 odsto ukupne proizvodnje „Poršea”, a povod za njihovo povlačenje jeste problematičan spoj na razvodnim cevima za gorivo. Proizvođač namerava, kako je saopšteno, da postojeće šrafove zameni novim optimizovanim kod razvodnih cevi za gorivo – prenosi Tanjug.\nLondon – Prodaja novih automobila u Velikoj Britaniji je prošle godine dostigla novi rekord, ali bi prodaja u ovoj godini mogla da bude umanjena zbog „bregzita”. Prodaja automobila je porasla u 2016. godini 2,3 odsto, na gotovo 2,7 miliona vozila, zahvaljujući novim modelima i finansijskim ugovorima sa veoma niskim kamatama, saopštilo je britansko Društvo proizvođača i prodavaca motornih vozila (SMMT), prenela je agencija Frans pres. „Fordova” vozila su bila najprodavanija, zahvaljujući čemu je taj američki proizvođač automobila prigrabio 12 odsto tržišnog udela u Velikoj Britaniji. „Uprkos političkoj i ekonomskoj neizvesnosti u 2016. godini, britansko tržište automobila je ostvarilo rekordne rezultate jer su proizvođači ponudili neverovatan spektar inovativnih i\nKada bismo anketirali vozače u Srbiji, šta bi želeli da voze, verovatno bi malo ko rekao da mu je želja kineski auto. Bez obzira na ranija, solidna iskustva i niske cene sa brendom „Čeri” (komunalna policija još uvek vozi ove automobile). Mnogi sugrađani i danas žale što ne mogu da kupe gradski auto „čeri ego” za nešto više od 6.000 evra, koliko je koštao. „Grejt vol” je daleko veća i značajnija fabrika od „Čerija” u Kini, a kako im je želja da se probiju u Evropi, kvalitet ovih automobila je na zavidnom nivou, što su dokazali i na jednom od najtežih relija, čuvenom „Pariz–Dakar”. „Ha-6” je najpopularniji model „Grejt vola” tri godine zaredom u Kini i prodat je već u milion primeraka u svetu.\nProizvođač električnih automobila „Tesla” sproveo je novo ažuriranje softvera i ukinuo ograničenje brzine na autopilot režimu. Prethodno je negde oko katoličkog Božića sistem podešen tako da na putevima koji nemaju razgraničenje između traka vozači mogu da voze tačno u okviru propisane brzine. Pre toga mogli su da „gaze” desetak kilometara iznad ograničenja, onako kako se inače vozi na auto-putevima. Međutim, direktor i osnivač Ilon Mask smatrao je da se „generalno prebrzo vozi” i uveo ograničenje, što je izazvalo buru negodovanja koje su vlasnici izrazili na „Tviteru”. Kada je autopilot izbačen, bilo je predviđeno da se koristi samo na auto-putevima sa razgraničenjem, ali vozači su brzo počeli da ga uključuju i na nepodeljenim putevima, što je rezultiralo mnoštvom snimaka na\nAutonomni automobili prihvatljivi za građane Srbije\nSamovozeći automobili deo su ne tako daleke budućnosti, a oni sa određenim stepenom autonomije, poput nekih „Teslinih” modela, već krstare američkim drumovima. Prema nekim procenama, u 2035. godini biće prodato 85 miliona vozila koja sama upravljaju. Proučavajući ključne oblasti koje oblikuju budućnost prevoza, proizvođač guma kompanija „Gudjir” sprovela je sa Londonskom školom ekonomije istraživanje u 11 evropskih zemalja o stavovima ljudi o autonomnim vozilima. Istraživanje je obuhvatilo i našu zemlju i čak smo zauzeli prvo mesto u jednoj kategoriji. Na pitanje da li bi se osećali prijatno u automobilima kojima upravlja softver umesto tradicionalnog vozača, građani Srbije dali su najveći procenat pozitivnih odgovora – 28 odsto, iako je ipak više onih koji se ne bi osećali prijatno


Kragujevac: modernizacija vodnog sistema - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · November 25, 2017\nKragujevačko Javno komunalno preduzeće ’’Vodovod i kanalizacija’’ namerava da sa projektom revitalizacije, povećanja kapaciteta i potpune modernizacije Centralnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Cvetojevcu, konkuriše za bespovratna sredstva kod evropskih fondova.\nU saradnji sa jednom austrijskom kompanijom, radi se Studija izvodljivosti i projektovanje revitalizacije i proširenja kanalizacione mreže. Prema prelimenarnim procenama, samo za osnovne radove potrebno je više od 10 miliona evra. Sistem za prečišćavanje otpadnih voda u Cvetojevcu pušten je u rad pre 25 godina. Od tada do danas nije bilo ozbiljnih ulaganja u revitalizaciju postrojenja, te su za revitalizaciju, povećanje kapaciteta i njegovu potpunu modernizaciju neophodna ozbiljna finansijska ulaganja, koja u kratkom roku ne mogu da obezbede ni grad, ni Republika. Stručnjaci austrijskog preduzeća, odnosno vodeće evropske kompanije u oblasti projektovanja i izgradnje sistema za prečišćavanje otpadnih voda, su dolazili u Kragujevac kako bi sagledali biološke procese, stanje i kvalitet postojećeg sistema. Menadžment preduzeća veruje da će nakon svih analiza i studija izvodljivosti, Vodovod, moći sa kvalitetnim projektom da konkuriše za bespovratna sredstva iz evropskih fondova. U Vodovodu kažu da kvalitet vode i biološki svet u reci Lepenici nisu ugroženi, a da Institut za javno zdravlje šest puta godišnje uzima uzorke i proverava rezultate prečišćavanja, odnosno kvalitet vode koja se ispušta u Lepenicu. Ovo kragujevačko gradsko komunalno preduzeće ima i važeću dozvolu koja se izdaje na period od četiri godine.\nCPPOV – Kragujevac – Energoprojekt\nPrečišćavanje otpadnih voda Kragujevca\nImajući u vidu činjenicu da su svi proizvodni pogoni Vodovoda pravljeni pre više od 30 godina, došli smo u situaciju da moramo da radimo na revitalizaciji svih tih postrojenja, ali ta ulaganja iziskuju velika finansijska sredstva, koje je nemoguće obezbediti iz sopstvenih prihoda. Osnov za modernizaciju Vodovoda leži pre svega u pronalaženju stranih izvora finansiranja koji se nalaze pre svega u evropskim fondovima. Mi nismo čekali pa smo krenuli u modernizaciju i revitalizaciju svih proizvodnih kapaciteta. Prvi proizvodni sistem koji želimo da revitalizujemo i koji je po našem mišljenju najznačajniji sa ekološkog aspekta jeste sistem za prečišćavanje otpadnih voda u Cvetojevcu. On će verovatno u ovoj godini dobiti Studiju za sanaciju i revitalizaciju i svoje prateće projekte na proširenju kanalizacionih mreža u gradu i revitalizaciju kompletnog sistema kanalizacione mreže u gradu Kragujevcu. Taj iznos sredstava iznosi preko 10 miliona evra i on treba da bude obezbedjen iz predpristupnih fondova EU. Očekujemo da do kraja godine imamo i izvedeni projekat – istako je Nebojša Jakovljević, generalni direktor JKP ’’Vodovod i kanalizacija’’Kragujevac.\nOsnovna delatnost JKP Vodovod i kanalizacija je uredno snabdevanje zdravstveno ispravnom vodom za piće. Zbog oskudnih padavina u Kragujevačkoj kotlini obezbedjenje grada dovoljnim količinama vode zahtevalo je izuzetne napore, a Kragujevac je u tim nastojanjima izgradio tri vodovodna sistema. Jedni su nastali korišćenjem površinskih voda pregradjivanjem reka Grošnice i Gruže, i formiranjem istoimenih vetačkih akumulacija, a drugi korišćenjem podzemnih voda sistemom reni bunara u priobalju reke Velike Morave kod Brzana.\nNaša vodovodna mreža iznosi 600 km, pored toga imamo 19 rezervoara koji su smešteni po obodima grada. Snabdevanje grada obavlja se u četiri zone, Kragujevac se nalazi u kotlini, a ima i naselja koja se nalaze na visinama koje su 300 metara iznad, u odnosu na centar grada. Izgrađeni rezervoarski prostori zapremine 70.000 kubika, može obezbediti i da ukoliko dođe do nekih nepredviđenih havarija, obezbedi grad 24 časa dovoljnim količinama vode. Pored borbe za količinama Kragujevac je imao i borbu za kvalitet. Problemi koje treba u budućnosti da rešimo, jeste modernizacija starih objekata – ističe Nevena Jovanović, rukovodilac Sektora vodosnabdevanja.\nUspostavljen sistem kontrole vode za piće u JKP ”Vodovod i kanalizacija” u skladu je sa zakonskim propisima i obavlja se na tri nivoa.\nSistem za ozonizaciju\nPrvi nivo u laboratorijama proizvodnih pogona su opremljene za fizičko hemijska i biološka ispitivanja vode sa izvorišta i ona koja ulaze u proizvodni pogon, do finalne vode za piće. Rezultati ispitivanja su ključni za upravljanje procesom proizvodnje. Na osnovu tih rezultata vrši se izbor vodozahvata, određuju se i doze hemikalija za proizvodnju vode i svi ostali važni procesi. Drugi nivo obavlja se u laboratorijama za fizičko hemijska i mikrobiološka ispitivanja sektora kontrole i podrazumevaju širi obim fizičko hemijskih i mikrobioloških ispitivanja. Posebna pažnja se posvećuje ispitivanju vode za piće iz rezervoara na vodovodnoj mreži tako da se svakodnevno iz mreže ispituje po 17 tačaka. Takođe se radi ispitivanje prigradskih naselja, javnih česmi – objašnjava Dragoslava Đuran, rukovodilac Sektora kontrole.\nGoran Gavrilović, rukovodilac Proizvodnog pogona “Grošnica”\nBranislav Pačariz, rukovodilac Proizvodnog pogona “Gruža”\nUkupne zalihe vode u akumulacijama obezbedjuju snabdevanje potrošača vodom čak i u periodu sušnih godina koje bi trajale dve uzastopne godine. Kragujevac je od 1984 godine tj. od puštanja vodovodnog sistema Gruža u rad, bio jedan od retkih gradova koji je uredno snabdevan vodom i nije imao restrikcije u periodu vrelih letnjih dana kada se potrošnja uvećavala i za 50 odsto u odnosu na redovnu potrošnju.\nTags: Cvetojevacekolokalizacija vodaEvropski fondgrošničko jezeroGruzansko jezerohemijska analizaKragujevacmodernizacijaotpadne vodePoglavlje 27postrojenje za prečišćavanje vodeŠumariceVelika MoravaVodojažaVodovod i kanalizacijavodovodna mreža\nNext story Provedite prve hladne dane u toploj atmosferi Prirodnjačkog centra


Foto: Arhiva | Radmanović: Inckov zakon vraća BiH u doba inkvizicije\nSrna 26.07.2021 15:53\nSARAJEVO - Zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Nebojša Radmanović rekao je Srni da je nametnuti zakon Valentina Incka neevropski, totalitarni i necivilizacijski potez uperen protiv svih u BiH i da ovu zemlju vraća u vrijeme inkvizicije.\nRadmanović je istakao da je Inckov nametnuti zakon uperen protiv svih u BiH, samo što to svi nisu shvatili, ali je "prioritetno uperen protiv srpskog naroda u BiH".\n"Ovaj nametnuti zakon je najdirektniji udarac na dogovore u BiH, ne samo pomirenje. Riječ je o zakonu koji nije moguće uopšte primijeniti", rekao je Radmanović za Srnu.\nRadmanović je istakao da sva civilizacija ide ka demokratiji i novim rješenjima i da se onda pojavi "čovjek koji nedemokratski nametne zakon".\n"Ne samo da je neprimjenjiv, nego je protiv svih opštih vrijednosti za koje se trudimo da ih sačuvamo. Njegov zakon zabranjuje ne samo da se govori, zabranjuje da mislite, zabranjuje da pišete, zabranjuje da istražujete, zabranjuje da ono što ste istražili objavite. To je srednji vijek", ocijenio je Radmanović.\nOn je dodao da je nekadašnji komunistički sistem "demokratski u odnosu na ovo što Incko radi".\n"Nikada u onom socijalističkom, komunističkom sistemu nije bilo zabranjeno misliti, da pišete, istražujete i dođete do nekih rješenja. Ovim zakonom je i to zabranjeno. Dakle, Incko je napravio čudo u nekoliko članova zakona koje je napisao", ocijenio je Radmanović.\nRadmanović je naveo da je sve to "dodatno posvađalo i ovako posvađane predstavnike naroda u BiH".\n"Ovo ne može ni njima biti od koristi. Mislili smo da može proći bez toga i vidimo da nije prošlo, sada smo još više posvađani u BiH i vrlo teško ili skoro nikako ćemo se miriti oko toga. Ne vidim način kako izaći iz ovoga jer svaki potez koji se povuče biće dodatni sukob u BiH. Sukobi nisu rješenje", poručio je Radmanović.\n"Iz Tužilaštva BiH su poručili da oni otvaraju predmete i dosijee. To je nastavak inkvizicije u kojoj će sada umjesto visokog predstavnika pojaviti tužilačke ekipe i istražioci da procjenjuju šta ste mislili kada su u pitanju događaji iz prošlosti", rekao je Radmanović.\n"Ne postoji iole razvijena zemlja koja je zabranila da se razmišlja i istražuje", istakao je Radmanović.\n"Ovim se zabranjuje i ono što smo do sada istražili i da se ubuduće bilo šta istražuje. Kao da se pojavio neko u kosmosu i rekao ovo je istina i svi na tu istinu treba da kleče i samo to da ponavljaju. To ne može opstati", rekao je Radmanović.\nNebojša Radmanović Valentin Incko


Basesku i Džoana u drugom krugu izbora u Rumuniji\nAktulni predsednik Trajan Basesku pobedio je u prvom krugu predsedničkih izbora u Rumuniji, ali nije osvojio dovoljno glasova da izbegne drugi krug, pokazuju preliminarni rezultati.\nBasesku će se u drugom krugu 6. decembra suočiti sa predsednikom opozicione Socijaldemokratske partije Mirčeom Džoanom. Na osnovu 75 odsto prebrojanih glasačkih listića, Basesku je dobio oko 33 odsto glasova, a Džoana 30.\nKonzervativni opozicioni lider, Krin Antonesku, je treći sa 20 odsto glasova. On je danas izjavio da verovatno podržati Mirčea Džoanu. Njegova podrška je, kako se ocenjuje, ključna za osvajanje predsedničkog položaja.\nVlada u Bukureštu je pala u oktobru zbog spora u vladajućoj koaliciji u pogledu kontrole nad ministarstvom unutrašnjih poslova. Medjunarodni monetarni fond je zbog političke situacije odlučio da odloži isplatu trećeg dela zajma u vrednosti od trideset milijardi dolara dok ne bude formirana nova vlada.


Nike FC Barcelona je muška majica kratkih rukava sa jedinstvenim obeležjem fudbalskog kluba iz Barselone. Izrađena je od meke i prozračne pamučne tkanine za osećaj udobnosti tokom celog dana. Detalji sa motivima legendarne Barse naglašavaju vašu podršku ovom timu. Specifikacija: Muška majica- fudbal, lifestyle Standardni kroj Dozvoljeno mašinsko pranje Sastav: 100% pamuk.\nNike FC Barcelona je muška majica kratkih rukava sa jedinstvenim obeležjem fudbalskog kluba iz Barselone.\nIzrađena je od meke i prozračne pamučne tkanine za osećaj udobnosti tokom celog dana. Detalji sa motivima legendarne Barse naglašavaju vašu podršku ovom timu.\nMuška majica- fudbal, lifestyle


Početak/Ekonomija/Zatvorena poslovnica Er Srbije u Voždovoj\nNiške Vesti14. avgusta 2017.\nPoslovnica Er Srbije nekadašnjeg “JAT”-a zatvorena je u Nišu posle četiri decenije rada. Poslovnica je prestala da radi 1. avgusta i potpuno je iseljena, prenosi Danas.\nOsim Niša, poslovnice je Er Srbija zatvorila i u Novom Sadu i Užicu. U niškoj poslovnici bilo je troje zaposlenih, a da je ipak potrebna poslovnica najvećeg srpskog aeroprevoznika ide u prilog činjenica da se osim prodaje karata, koje se prodaju putem interenta, predstavništva kompanija obično bave reklamacijama putnika, specijalnim zahtevima prilikom putovanja i ostalim uslugama.\nEr Srbija je još ranije najavila otpuštanja 30 radnika, što je potvrdio i predsednik Nadzornog odbora kompanije, Siniša Mali.\nKako su zaposleni u ovoj kompaniji rekli ranije za Danas, veruju da je razlog otpuštanja to što kompanija želi da uveća profit, ali su tvrdili i da smanjenjem obima usluga Er Srbija ide ka statusu lou kost prevoznika.\nInače, avioni ove kompanije ne lete iz Niša od 2009. godine, iako je bio najava da bi mogli ponovo da imaju komercijalne letove sa aerodroma „Konstantin Veliki“, to se još uvek nije dogodilo.\nAIR Sebia Er Srbija poslovnica u Nišu


Dobri odnosi Srbije sa Demokratskom Republikom Kongo, Argentinom i Kenijom\nOktobar 13, 2021 14:12\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković i ministar regionalnog razvoja Demokratske Republike Kongo Didijerom Mazengom Mukanzuom ocenili su danas da su odnosi dve države, od uspostavljanja diplomatskih odnosa pre 60 godina, tradicionalno dobri i prijateljski, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nKako se navodi, ministar Selaković zahvalio je ministru Mukanzu na učešću na skupu Pokreta nesvrstanih zemalja, koji je ocenio kao izuzetno značajan i veoma uspešan.\nŠef srpske diplomatije je istakao da bi dve zemlje trebalo da održavaju dobru dinamiku političkog dijaloga i nastave sa realizacijom poseta na visokom i najvišem nivou, ali i da posvete pažnju razvoju ekonomskih odnosa. Kao oblasti u kojima je moguće unaprediti saradnju Selaković je naveo trgovinu, poljoprivredu i IT sektor, navodi se u saopštenju.\nMinistar je sagovorniku iz Konga zahvalio na principijelnom stavu njegove zemlje u vezi sa nepriznavanjem tzv. Kosova i doslednom pozicioniranju po tom pitanju u međunarodnim organizacijama.\nTakođe, kako je saopšteno, Selaković je istakao da je povećan broj stipendija u programu "Svet u Srbiji" i pozvao mlade iz Konga da iskoriste mogućnost besplatnog studiranja u našoj zemlji, dodavši da je uveren da će to doprineti daljem unapređenju odnosa dveju zemalja.\nPodrška Argentine Srbiji na međunarodnom nivou\nSelaković se sastao i sa zamenikom ministra spoljnih poslova Argentine Pablom Tetamantijem i tom prilikom preneo poruke zahvalnosti na ukazanoj podršci u međunarodnim organizacijama, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nSelaković je konstatovao da su odnosi dve zemlje prijateljski i kao važnu sponu naveo obostrano zalaganje za poštovanje međunarodnog prava i dijalog.\nOn je istakao zalaganje Argentine na očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije i pozvao ministra spoljnih poslova ove zemlje da dođe u zvaničnu posetu Srbiji.\nTrgovinska razmena, dodao je Selaković, beleži rast i postoje potencijali za njeno unapređenje, posebno u oblastima poljoprivrede, farmacije, građevinarstva, IT i obnovljive energije.\nKako se navodi u saopštenju, ministar je izrazio interesovanje naše zemlje za organizovanje političkih konsultacija dva ministarstva u narednom periodu.\nPotencijali za unapređenje saradnje Srbije i Kenije\nMinistar spoljnih poslova sastao se sa državnim sekretarom u Ministarstvu inostranih poslova Kenije Ababuom Namvambeom i tom prilikom istakao da postoje veliki potencijali za unapređivanje ekonomske saradnje dve zemlje, saopštilo je Ministarstvo.\nSelaković je zahvalio delegaciji Kenije što je prisustvovala sastanku na visokom nivou povodom obeležavanja 60 godina od održavanja prve konferencije Pokreta nesvrstanih i naveo da dve zemlje veže dugo prijateljstvo koje datira još od 1963. godine, te da je otac kenijske nacije Džomo Kenijata bio veoma naklonjen SFRJ.\nMinistar je konstatovao da je ekonomska saradnja dve države ispod realnih mogućnosti i nivoa političkih odnosa, ali i ukazao da postoje veliki potencijali za njeno unapređivanje.\nKako se navodi, Selaković je govorio i o saradnji u oblasti obrazovanja, kroz projekat "Svet u Srbiji" i nameri Srbije da naredne akademske godine poveća broj stipendija za studente iz afričkih zemalja.\nGovoreći o borbi protiv virusa korona, ministar je poručio da je Srbija imala mogućnost da pomogne prijateljskim zemljama donacijom vakcina, podsetivši da je Vlada Srbije odobrila donaciju Keniji od 40.000 vakcina Astrazeneka.\nMinistar je istakao da je Srbija zahvalna Keniji zbog jasnog stava po pitanju KiM i teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije, kao i podrške našoj zemlji u međunarodnim organizacijama.\nŠef srpske diplomatije upoznao je sagovornika o toku dijaloga Beograda i Prištine, kao i o aktuelnoj situaciji na severu Kosova i Metohije i ranjavanju mladića srpske nacionalnosti, navodi se u saopštenju.\nVučić: Neće biti blokade na Drini; Dodik: Nisam spreman da za Republiku Srpsku žrtvujem mir 21\nDačić: Potpisivanje dokumenta sledeće nedelje 29


Učestali incidenti na makedonsko-kosovskoj granici\nMinistri unutrašnjih poslova Makedonije i Kosova Gordana Jankulovska i Bajram Redžepi u Skoplju, 14.maj 2010.\nMakedonska policija je u akciji, koja se odrigrala u četvrtak uveče, u tetovskom Novom Selu zaplenila veću količinu oružja, municije i eksploziva. Pripadnici MUP-a su vršili pretres u nekoliko kuća u selu u potrazi za osobama koje su osumnjičene da su bile deo kriminalnih aktivnosti i šverca oružjem.\nU akciji su privedene četiri osobe, a prema policijskim izvorima, pri tome nije bilo nikakve pucnjave.\nRadi se o trećoj ovakvoj akciji u roku od dve nedelje. Pre tri dana u oružanom sukobu između policijske patrole i kriminalne grupe koji se desio u okolini skopskog sela Radusa blizu makedonsko - kosovske granice, ubijena su sva četiri člana te grupe.\nPolicija je postavila zasedu i kada je pokušala da zaustavi kombi u kome su bili članovi grupe, vozač nije poslušao naređenje i otvorio je vatru na policajce, a oni su uzvratili. U vozilu je bila veća količina oružja.\nPre dve nedelje je policija u graničnom regionu ka Kosovu kod skopskog sela Blace pronašla četiri skladišta sa oružjem, municijom i drugom vojnom opremom. Istog dana je i kosovska policija uhapsila sedam osoba zbog nelegalne trgovine oružjem, a tada je bilo informacija da se radi o istoj grupi koja je obezbeđivala skladišta oružjem u Makedoniji.\nOružje zaplenjeno u akciji 12. maja\nNakon učestalih incidenata na makedonsko - kosovskoj granici, u petak su se u Skoplju susreli ministri unutrašnjih poslova Makedonije i Kosova Gordana Jankulovska i Bajram Redžepi. Oni su ocenili da se incidenti mogu sprečiti samo pravovremenom i koordiniranom akcijom sa obe strane.\nMinistri su se dogovorili da granica bude barijera za nelegalnu trgovinu oružjem, ljudima i narkoticima i da učeste kontrolu u planinskim regionima gde deluju kriminalne grupe.\n"Incidenti ovakvog tipa svakako da podižu tenziju i uznemiravaju građane i ne treba se potcenjivati, ali oni ne predstavljaju opasnost za destabilizaciju većeg stepena, niti Republike Makedonije, niti regiona u celini", izjavila je Jankulovska.\nNjen kosovski kolega je komentarisao tvrdnje da zaplenjeno oružje potiče sa Kosova.\n"Mi nismo raspolagali sa mnogo informacija, ali je moguće da na Kosovu ima dosta oružja od posleratnog perioda. Ta mreža trgovine oružjem je razvijena i može se vršiti i iz Srbije i iz Crne Gore. Ne bih hteo da Kosovo ocenjujete kao izvoznika nasilja i oružja. Oružje moze biti i iz Makedonije, ja nisam ubeđen da uvek potiče sa Kosova", rekao je Redžepi.\nMinistarka Jankulovska je dala Redžepiju spisak sa imenima ljudi sa kriminalnim dosijeima, za koje se pretpostavlja da su prebegli u Kosovo.


M. K.\t 7. oktobra 2016. 20:19\nSkupština Kosova usvojila je večeras, u prvom čitanju, sa 82 glasova za i 12 uzdržanih, Nacrt zakona o Trepči.\nNovi zakon, pored 80 odsto vlasništva vlade u Prištini nad Trepčom, i formiranja novih radnih jedinica, od kojih bi ona na Severu bila “Rudnik sa flotacijom Leposavić-Kopaonik”, predviđa i ulazak vlade u moguća partnerstva sa privatnim sektorom.\nZakonu su se protivili poslanici Srpske liste, ali i Samoopredeljenja, koji su izneli najviše kritika na račun zakona, navodeći da neće glasati za usvajanje, jer, kako ističu, on zapravo utire put za prodaju ovog kombinata, javio je portal Kos sev.\nNacrt zakona o Trepči, odlukom većine glasova poslanika, bio je i jedina tačka dnevnog reda zasedanja.\nSrpski ministri zamrzli rad u Vladi Kosova zbog Trepče\nO zakonu je pred poslanicima govorio kosovski premijer Isa Mustafa, koji je istakao da je Trepča “vlasništvo Kosova”.\nOn je izneo detalje o tome kako bi Trepča trebalo da bude organizovana, potvrdivši ranije navode srpskih predstavnika da će Trepča Sever biti – ugašena.\nPoslovne jedinice Trepče, prema ovom zakonu, bile bi Trepča flotacija – Stari Trg, Rudarstvo sa flotacijom Kišnica i Novo Brdo i rudnik sa flotacijom Kopaonik – Leposavić.\n“Zakon ostavlja mogućnost, nakon studije izvodljivosti, za osnivanje i otvaranje drugih poslovnih jedinica Trepče, kao što su metalurgija olova i cinka, hemijska industrija, kao i druge, za koje se procenjuje da imaju ekonomsku rentabilnost i da otvaraju mogućnosti za optimalno povlačenje privatnog kapitala, bilo kroz partnerstvo, direktne investicije, zajednička ulaganja ili prodaju akcija”, rekao je Mustafa.\nOn je dodao da će Trepča u skladu sa ovim zakonom biti organizovana kao akcionarsko društvo, u kojem će glavni akcionar biti vlada sa 80 odsto akcija, dok će 20 odsto akcija biti vlasništvo zaposlenih u Trepci.\nUsvajanju zakona su se, sa druge strane, protivili poslanici Srpske, navodeći da neće glasati za ovaj zakon.\n“Celokupna srpska zajednica koja živi na Kosovu, kao i mi, parlamentarni predstavnici Srpske liste, duboko smo uvereni da će predloženi Nacrt zakona o Trepči, u čijoj izradi nije učestvovao ekspertski tim srpske zajednice, ugroziti u velikoj meri egzistencijalni opstanak radnika Trepče i time praktično ugroziti većinski srpsko stanovništvo koje živi u opštinama gde se nalaze najveća nalazišta rude i minerala, prateća infrastruktura, brojni objekti od javnog interesa i stambene jedinice koje su građene na zemljištu ovog ogromnog ekonomskog giganta”, naveo je predsednik liste Srpske Slavko Simić.\nOn je dodao i da se samo pristupom koji bi uključivao dogovor sa srpskim predstavnicima i menadžmentom Trepče sa Severa može pronaći održivo rešenje za kombinat i ostvariti “cilj ekonomski stabilnog razvoja svih zajednica, a samim tim i ostvariti dugotrajna politička stabilnost”.\n“Današnji predloženi Nacrt zakona o Trepči za nas, kao i za srpsku zajednicu i 3.000 radnika Trepče je neprihvatljiv, i mi kao parlamentarna grupa insistiramo da se pitanje Trepče reši kroz dijalog, a ne usvajanjem zakona koji ima jednostranu pravnu osnovu”, naveo je on.\nSkupština Kosovazakon o Trepči


Pregovori s Teheranom o isporuci S-300 otežavaju se zbog tužbi protiv Rusije - Russia Beyond Croatia\nPregovori s Teheranom o isporuci S-300 otežavaju se zbog tužbi protiv Rusije\nVicepremijer Rusije Dmitrij Rogozin nije isključio mogućnost pregovora Moskve s Teheranom glede isporuka sistema protuzračne obrane, no ipak je izjavio da dijalog može započeti tek poslije odustajanja Irana od tužbe protiv Ruske Federacije.\n„Svi razgovori će biti mogući u slučaju ako budu zaustavljene odgovarajuće tužbe koje su usmjerene protiv Rusije“, izjavio je Rogozin u petak novinarima.\nTako je prokomentirao informaciju o tome da je Iran ublažio svoju poziciju prema odbijanju Ruske Federacije da isporuči S-300 u Islamsku Republiku te izrazio spremnost da razmotri mogućnosti alternativnih isporuka sistema protuzračne obrane, koji su po taktično-tehničkim karakteristikama slične sustavu S-300.\nPritom je Rogozin istaknuo da Ruska Federacija poštuje sve norme međunarodnog prava.\nUgovor o isporuci Iranu S-300 bio je potpisan krajem 2007. Ipak u 2010. Rusija je odustala od isporuka, zato što je Vijeće sigurnosti prihvatilo sankcije protiv Irana, koje su zabranjivale predaju Teheranu suvremenog oružja. Kao odgovor Iran je podnio tužbu Međunarodnom arbitražnom sudu u Ženevi.


Thursday, Jul 29, 2021 - 12:45\nRješavanje aktuelnih ekoloških pitanja u cilju stvaranja uslova za komforniji i zdraviji život stanovnika Pljevalja bila je tema sastanka izvršnog direktora EPCG Nikole Rovčanina, rukovodioca FC Proizvodnja Bojana Đordana i rukovodica Direkcije za razvoj Ivana Mrvaljevića sa izvršnim direktorom NVO „Breznica“, Miloradom Mitrovićem, te predstavnicima Sportsko-ribolovnog kluba „Lipljen“, i predstavnicima Agencija za zaštitu životne sredine.\nSagovornici su posebnu pažnju posvetili realizaciji projekta nastavka korišćenja i fazne rekultivacije deponije pepela i šljake „Maljevac“, gdje je ponovljena čvrsta riješenost EPCG da nastavi sa ozelenjavanjem tog prostora, koji će biti oplemenjen raznovrsnim rastinjem i sadnicama i na kraju pretvoren u prijatan kutak za odmor i rekreaciju. U tom smislu, potvrdjeno je da je EPCG, zajedno sa Agencijom za zaštitu životne sredine, veoma posvećena ispunjavanju preuzetih obaveza i do kraja motivisina da se, u saradnji sa izvođačima, u potpunosti ispoštuju sve odredbe Ugovora.\nPonovljeno je da su do sada zatvorene dvije trećine deponije, završeni radovi na rekultivaciji Kasete 2, sanirano klizište nizvodno od objekta i izmješten Paleški potok te izgrađena pumpna stanica procjednih voda, trafostanica i ostala elektro infrastruktura za potrebe tog postrojenja, tako da je preostala rekultivacija Kasete 1, koja se ne koristi i Kasete 3, nakon što istekne njen eksploatacioni vijek.\nS obzirom na to da se, pod uticajem visokih temperatura i nedostatka padavina, ovog ljeta, jedan broj posađenih sadnica na deponiji osušio, predstavnici EPCG su istakli da će na jesen, kada je i najpogodniji period za sadnju, one biti zamijenjene novim što je definisano i ugovorom o realizaciji projekta.\nPodsjetimo, posao, vrijedan oko 20 miliona eura, obuhvata tehničku i biološku rekultivaciju zemljišta, a ozelenjavanje te površine počelo je, sredinom avgusta prošle godine, sjetvom trave i sadnjom osam hiljada sadnica crnog bora, javora i ruja od ukupno oko 45 hiljada koliko je predviđeno projektom.\nKonstatovano je, takođe, da će se izmještanjem Paleškom potoka na kvalitetan način riješiti i problem zagađenja rijeka, Vezišnjice i Ćehotine, a time stvoriti i preduslovi za bolju valorizaciju tog područja kroz razvoj turistističke privrede i sportskog ribolova.\nLokalni ekološki aktivisti interesovali su se o trenutnom statusu projekta ekološke rekonstrukcije postojećeg termoenergetskog bloka, koja bi trebalo da počne uskoro, izrazivši posebno zadovoljstvo zbog nedavne odluke Odbora direktora EPCG o ulasku u realizaciju projekta „Toplifikacija Pljevalja – za čista i topla Pljevlja“, poslije više od četiri decenije čekanja.\n3 days 18 min


Kosovo odgovara istom merom u distribuciji udžbenika\nBeta\t 24. septembra 2015. 13:50\nKosovski ministar obrazovanja Arsim Bajrami izjavio je danas da udžbenici iz Srbije namenjeni školama na Kosovu u sredinama gde žive Srbi, neće moći da budu dopremljeni dok srpske vlasti ne dozvole distribuciju udžbenika koje je to ministarstvo poslalo za škole na albanskom jeziku u Preševu, Bujanovcu i Medveđi.\nKako prenose mediji na albanskom jeziku u Preševu i Bujanovcu, Bajrami je najavio reciprocitetne mere prema srpskim vlastima zbog toga što se na carinskom terminalu Preševo dve nedelje nalaze dva kamiona sa više od 100.000 udžbenika namenjena osnovnim školama na jugu Srbije, kojima se ne dozvoljava prolaz.\nBajrami je naveo da su udžbenici za osnovne škole, koji su poklon Ministarstva obrazovanja iz Prištine, poslati uz saglasnost srpskog Ministarstva prosvete, ali da su ipak zadržani na carinarnici u Preševu gde svaki dan zadržavanja košta po 400 evra.\nKosovski ministar obrazovanja je rekao i da su udžbenici koji su poslati osnovnim školama u Preševu, Bujanovcu i Medveđi “rađeni po novom programu i ne sadrže govor mržnje ni ideološke sadržaje”, kao i da će o rešavanju tog problema razgovarati sledeće nedelje u Briselu.\nMinistarstvo obrazovanja iz Prištine poslalo je udžbenike za škole na albanskom jeziku u Preševu, Bujanovcu i Medveđi na osnovu zahteva koji je uputio Nacionalni savet Albanaca (NSA).\nPredsednik NSA Jonuz Musliu izjavio je ranije agenciji Beta da se za nabavku udžbenika obratio Ministarstvu prosvete u Prištini, zato što u osnovnim školama nedostaje veliki broj udžbenika na albanskom jeziku, kao i da očekuje da takav zahtev bude odobren na osnovu reciprociteta, jer Srbi na Kosovu udžbenike mogu da dobiju iz Beograda.


The Sky Dome, Barselona - ažurirane cene za 2019. godinu\nThe Sky Dome (Pansion), Barselona (ESP) - ponude\nPansion The Sky Dome\nOva oblast je odličan izbor za putnike koje zanimaju arhitektura, hrana i kultura – Proveri lokaciju Casanova, 66, Ešample, 08011 Barselona, Španija – Ova oblast je odličan izbor za putnike koje zanimaju arhitektura, hrana i kultura – Proveri lokaciju Odlična lokacija - prikaži mapu\nMetro stanica Universitat: udaljeno samo 6 minuta! (468 m hoda)\nGinalikestotravel, Velika Britanija\nGinalikestotravel Velika Britanija\nThe Sky Dome toplo dočekuje Booking.com goste od 13. jan. 2014.\nSačuvano na 1599 lista\nU kom periodu želite da boravite u objektu The Sky Dome?\nOva dvokrevetna soba sa bračnim krevetom ima popločan/mermerni pod i klima-uređaj.\nUpravo rezervisano u Barseloni 5 objekata kao što je The Sky Dome - upravo rezervisano u poslednjih 15 minuta\n4 razloga da izaberete objekat The Sky Dome\nSadržaji smeštajnog objekta: The Sky Dome\nKućni red Objekat The Sky Dome je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat The Sky Dome prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nMolimo vas da unapred obavestite smeštajni objekat The Sky Dome o očekivanom vremenu dolaska. Napomenu možete da napišete u polju za posebne zahteve prilikom rezervisanja. Osim toga, objekat možete direktno da kontaktirate pomoću kontakt podataka navedenih u potvrdi rezervacije.\nBroj dozvole: HUTB-008270\nRecenzije svih gostiju Porodice (5) Parovi (101) Grupe prijatelja (8) Individualni putnici (12) Poslovni putnici (9)\nSve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (32) Dobar: 7 – 9 (62) Ok: 5 – 7 (35) Loš: 3 – 5 (12) Veoma loš: 1 – 3 (1)\n1.458 osoba trenutno traži smeštaj u Barseloni


Filipini: U očekivanju tajfuna Goni milion ljudi evakuisano\nTanjug 31. oktobra 2020. 14:03\nMANILA – Filipinske vlasti su naredile evakuaciju više od milion žitelja južnih delova ostrva Luzon, jer mu se približava tajfun Goni, tropska oluja kategorije 5, najjača registrovana ove godine u svetu.\n„Već smo ozbiljno pogođeni epidemijom korona virusa, a sada nam stiže nova katastrofa“, konstatovao je senator Kristofer Go, blizak saradnik predsednika Dutertea, preneo je Rojters.\nRikardo Džalad, izvršni direktor nacionalne službe za vanredne situacije, izjavio je da je bi oko hiljadu kovid pacijenata trenutno smeštenih u poljskim bolnicama u prestonici Manili i obližnjoj provinciji Bulakan, do sutra, kada se učekuje najjači udar tajfuna, moglo biti prebačeno u hotele i bolnice.\nOčekuje se da će tajfun Goni, praćen vetrovima brzine od preko 215 kilometara na sat, sutra pogoditi Filipine kao najsnažnija oluja od 2013. godine kada je tajfun Haijan devastirao ovu ostrvsku državu i usmrtio više od 6.300 ljudi, preneo je jutros londonski dnevnik Gardijan.\nProšle nedelje je nastradalo 22 ljudi tokom naleta tajfuna Molavi, koji je pogodio i poplavio područja južno od prestonice Manile, koja će se, prema prognozama stručnjaka, naći na putu tajfuna Goni, 18. tropske oluje ove godine na Filipinima.\nNaslovne strane za nedelju, 29. novembar 2020. godine\n„Snaga ovog tajfuna nije za šalu“, kratko je upozorio Gremil Naz, lokalni zvaničnih službe za vanredne situacije.


United Media zbog "Sport kluba" kažnjena sa 100 hiljada KM - Biznis Info\nUnited Media zbog “Sport kluba” kažnjena sa 100 hiljada KM\nBy BiznisInfo on\t 14/01/2021 Kompanije\nKonkurencijsko vijeće BiH donijelo je rješenje kojim je utvrđeno da je United Media S.a.r.l., Luksemburg, putem svog agenta privrednog subjekta „Sport Klub“ d.o.o. Sarajevo, zloupotrijebio dominantni položaj u smislu člana 10. stav (2) tačka a) Zakona o konkurenciji.\nTo je učinio na način da je prilikom pregovaranja za zaključivanje ugovora o distribuciji kanala “Sport Klub” u Bosni i Hercegovini nametanjem uslova da 100 posto postojećih korisnika privrednog subjekta Logosoft migrira na platformu privrednog subjekta Mtel, direktno nametnuo trgovačke uslove kojm se ograničava konkurencija.\nTakođe je naloženo privrednom subjektu United Media S.a.r.l., da putem svog agenta privrednog subjekta „Sport Klub“ d.o.o. Sarajevo u propisanom roku zaključi Ugovor o distribuciji kanala Sport Klub sa privrednim subjektom Logosoft, prema stvarnom broju korisnika privrednog subjekta Logosoft kod kojih je implementirana tehnička zaštita u skladu sa Opštim uslovima.\n„Zbog kršenja Zakona izrečena je novčana kazna privrednom subjektu United Media S.a.r.l. u visini od 100.000 KM“, navodi se u odluci Konkurencijskog vijeća.\nRješenjem je odbijen kao neosnovan zahtjev privrednog subjekta Logosoft podnesen protiv privrednog subjekta United Media S.a.r.l., i privrednog subjekta Sport Klub d.o.o. Sarajevo, radi utvrđivanja zloupotrebe dominantnog položaja u smislu člana 10. stav 2) tačke c) i d) Zakona o konkurenciji.\nRješenje je doneseno na 77. sjednici Konkurencijskog vijeća 22. decembra 2020.\nBiznisInfo podsjeća da je Logosoft u vlasništvu Mtela, a obje kompanije dio su grupacije Telekom Srbija.


F1 - Centar za istraživanje popularne muzike\nLovefest, koji se od 2007. godine održava u Vrnjačkoj Banji, i Arsenal fest, koji je u Kragujevcu ustanovljen 2011. godine, zahvaljujući aktivnostima u poslednjih nekoliko godina, upisuju se u listu najvažnijih muzičkih događaja koji se u Srbiji dešavaju tokom leta. Njihove početne ideje, „kulturna decentralizacija“ i „oživljavanje kompleksa stare fabrike novim sadržajima“, dalje su se razvijale utabanim konceptualnim stazama velikih evropskih festivala među kojima je i naš Exit. Konačno, od prvog Love festa (tada The Love Festival-a) održanog na Letnjoj pozornici koji je trajao dva dana, te prvog Arsenal festa koji je otpočeo sa jednom binom u Kneževom arsenalu, staroj topolivnici, ova dva festivala proširili su svoje manifestacije na četiri bina ili više njih, na kojima se publici predstavljaju domaći i strani izvođači.\nPrvobitno festival elektronske muzike, Lovefest je zamišljen kao svojevrsna platforma za promovisanje kulture mladih u Srbiji. Organizatori su u razgovoru sa Centrom naveli da je festival nastao „na temeljima decentralizacije kulture upravo iz želje da se podrže mladi talentovani muzičari, pre svega iz centralne Srbije“, što ukazuje na prvobitnu ideju organizatora da se usredsrede na, može se reći, umrežavanje lokalnih scena u okruženju, odnosno centralnoj Srbiji. Svake godine, festival traje tri dana („72 sata konstantnog muzičkog programa“), a pored programa na tri glavne bine na kojima u toku jedne večeri nastupi 5–7 izvođača, moguće je pratiti raznovrsne vanmuzičke i dnevne programe. Prošle godine Lovefest je posetilo preko 80 000 ljudi.\nPosao selekcije izvođača i održavanja primarnog fokusa festivala prepoznali smo kao najvažnija konceptualna ograničenja ovog festivala. Kako navodi Ana Đorđević, elektronska muzika bila je u fokusu festivala sve do 2011. godine, kada su se di-džejevima iz zemlje i inostranstva priključili i live bendovi, koji se uglavnom mogu svrstati u rok, pop i hiphop žanrove. Tri godine kasnije dolazi do ʻzvaničnog odvajanja’ live muzike – ustanovljava se Live Stage bina na kojoj, osim toga što ona postaje rezervisana isključivo za muziku uživo, od tada nastupaju live izvođači iz zemlje i regiona. Posmatrajući domaće izvođače na Lovefest-u, treba pomenuti da su u periodu između 2011. i 2014. godine, kada je nastupila reorganizacija festivala, domaći di-džejevi i „mlade nade“ elektronske muzike imali priliku da nastupaju na Redbull Stage-u, bini koja je nastala u cilju promovisanja muzike sa ovih prostora.\nKako su organizatori i naglasili, u kreiranju programskih šema i rasporeda izvođenja na svim binama festivala, oni se rukovode „isključivo kvalitetom“, dok se njihova popularnost i ʻzemlja porekla’ stavljaju u drugi plan. Ipak naši sagovornici nisu krili da su promocija muzičara iz centralne Srbije, kao i navedena potreba za „decentralizacijom kulture“, ideje vodilje Lovefest-a. Ova tvrdnja može se dovesti u pitanje, budući da su u poslednjih nekoliko godina kao headliner-i festivala gotovo isključivo bili najavljivani strani izvođači.\nTakođe, pored novih upisa na mapu elektronske muzike i saradnje sa drugim festivalima, ova manifestacija značajno doprinosi obogaćivanju turističke ponude Vrnjačke Banje i modernizaciji banjskog turizma.\nNa sličan način, ali sa nešto drugačijim žanrovskim usmerenjem, funkcioniše i kragujevački Arsenal fest. Arsenal, takođe, traje tri dana, a posetioci na tri glavne bine mogu čuti 4‒6 izvođača po festivalskom danu. Vanmuzički program festivala, u koji se ubrajaju promocije knjiga, izložbe slika i fotografija, javne debate i drugo, svojom raznovršnošću utiče na širenje ove manifestacije i ʻvan granica festivala’, tj. van prostora oko stare topolivnice, na kom se odigrava glavni program festivala, i tako komunicira sa svim zainteresovanim građanima i profesijama koje konstruišu jednu lokalnu muzičku scenu. Sa konceptualne strane, organizatori festivala su posvećeni žanrovskom uklapanju domaćih i stranih izvođača, a kao svoj osnovni cilj navode „održavanje kvalitetnog programa“ koji predstavlja vid borbe protiv „mainstream muzičkih tokova“.\nRazgovor sa organizatorima Arsenal fest-a vodio je ka otvaranju jednog interesantnog i značajnog pitanja koje se tiče domaćih izvođača. Naime, budući da je ovaj festval u prvim godinama održavanja bio domaćin uglavnom bendovima iz Srbije, a da su izvođači iz regiona, pa potom i inostrani, vremenom zauzimali sve značajnije mesto na programima, organizatori su se i sami zapitali oko definicije domaćih izvođača. Prema njihovom mišljenju i načinu rukovođenja, odrednicu „domaći izvođač“ jednako zavređuju i lokalni izvođači i bendovi iz Srbije, ali i regionalni muzičari. Poput Lovefest-a, ni na Arsenal-u ne postoji posebno rešenje za uključivanje domaćih izvođača u program – u odnosu na strane, može presuditi popularnost i kvalitet. Praćenje dešavanja na sceni, koje će se ispostaviti kao bitno i za druge festivale, naročito je važno organizatorima kada je reč o domaćim izvođačima. Iz toga proizlazi da će aktivni bendovi, oni koji snimaju albume, redovno sviraju i imaju solidnu medijsku propraćenost i podršku publike, biti oni koji imaju veće šanse da nastupe na festivalima poput Arsenal-a.\n Vidi: Ana Đorđević, LOVEFEST Vrnjačka Banja, http://www.cepom.org/lovefest.html\n Vidi: Katarina Lazarević, ARSENAL FEST Kragujevac, http://www.cepom.org/arsenal-fest.html\n Katarina Lazarević, ibid.


Kolaković zadovoljan posle pobede - Sportske.net\nKolaković zadovoljan posle pobede\nSrbija je večeras maksimalnim rezultatom savladala SAD, selektor Kolaković je istakao zadovoljstvo pobedom, ali i upozorio da nema vremena za slavlje.\nSelektor odbojkaške reprezentacije Srbije Igor Kolaković rekao je večeras posle pobede nad SAD da njegova ekipa nema vremena za slavlje i da mora da se okrene narednom meču.\n"Prekosutra nas čeka novi duel u kom moramo da pobedimo i da odigramo koncentrisano od samog početka kako bismo otišli u Firencu. Večeras smo odigrali jako dobro i veoma je bitno što smo maksimalnim rezultatom zabeležili pobedu", rekao je Kolaković posle utakmice.\nSrbija je večeras u Novom Sadu u pobedila SAD s 3:0 u setovima i tako zadržala šansu za plasman na završni turnir Svetske lige u Firenci.\n"Svi se u ekipi nadamo da ćemo u narednom meču odigrati dobro, maksimalno angažovano i da ćemo ostvariti toliko željenu pobedu", rekao je Kolaković.\nSelektor Srbije i primač Uroš Kovačević ocenili su da je podrška navijača u Hali Spens bila "izvanredna" i pozvali publiku da pruži podršku i na meču u Beogradu.\n"Publika je bila izvanredna - bili su nam prava podrška, naš sedmi igrač. Nadam se da će i u Beogradu biti tako. Pozivam sve ljubitelje odbojke da dodju u nedelju u Pionir", rekao je Kovačević.\nSrbija i SAD drugi meč šestog vikenda Grupe B Svetske lige odigraće u nedelju u Beogradu u Hali Pionir od 20.00, a pobednik tog duela plasiraće se na fajnal-siks u Firenci.


Vesti online / Vesti / Srbija / Srbima se smučila Evropa\nSrbima se smučila Evropa\nU Srbiji broj pristalica Evropske unije opada, a velikom većinom građani su i protiv ulaska u NATO, opredeljeni su za neutralnost države i zadovoljni sadašnjim nivoom saradnje sa Rusijom.\nU istom košu: Protest protiv NATO i EU\nTo pokazuje istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku rađeno od 26. decembra prošle do 17. januara ove godine, na uzorku od 1.403 građana Srbije.\nStandard glavno pitanje\n* Bili bi ruski trojanski konj\nZa EU je i dalje većina, ali je pogoršana percepcija te zajednice.\nTo potvrđuje i podatak da je sada najveći broj onih koji su protiv pridruživanja Srbije EU od 2009. godine .\nNaime, tada je za pridruživanje Srbije Evropskoj uniji bilo 67 odsto građana, protiv 16, dok su ostali bili neopredeljeni. Interesovanje je bilo na niskom nivou i 2012, kad je za ulazak u tu zajednicu bilo 41 odsto građana, dok se protiv izjasnilo 31 odsto.\nBregzit zaljuljao Brisel\nBroj protivnika ulaska u EU je u 2017. porastao, pa bi se na referendumu o pridruživanju Uniji čak 35 izjasnilo protiv, a 43 odsto za.\nIspitanici od EU najviše očekuju ekonomsku korist, izjednačuju EU sa dobrom privredom. Ulazak Srbije u tu zajednicu Starog kontineta većinski shvataju kao privlačenje stranih investicija i povećanje zaposlenosti.\nPrema oceni analitičara Nevena Cvetićanina, iz Instituta društvenih nauka, osnov za pad raspoloženja u Srbiji prema EU, leži u procesima unutar same evropske zajednice.\n- Vidimo i veliku neizvesnost po pitanju dalje evropske perspektive našeg regiona. Osim toga, psihološki gledano raspoloženje naših građana menja se sa opadanjem samopouzdanja EU koja nakon odlaska Velike Britanije traga za novim institucionalnim i strateškim okvirom - pojašnjava ovaj analitičar za "Vesti".\nOd uticaja na građane Srbije su, kako kaže, i poslednja razmišljanja koja se čuju o EU u više brzina.\n- Ljudi prirodno teže silama koje ulivaju sigurnost, a pre osam ili deset godina se građanima u Srbiji činilo da je izvesnija opcija sigurnog ulaska u EU koja će doneti egzistencijalnu dobrobit. Sada kada je ta zajednica poljuljana, dok Rusija, Kina i SAD pokazuju čvrstinu, ova promena raspoloženja u Srbiji je normalna reakcija - ukazuje Cvetićanin uz ocenu da uprkos padu pristalica EU u Srbiji se i dalje ceni ta uređenost života.\nBeskonačno u čekaonici\nUkoliko bi priznanje Kosova bilo uslov bilo za članstvo u EU, ulazak ne bi podržalo čak 69 odsto ispitanih, a tek 13 odsto podržalo je to rešenje. Čak 41 odsto građana misli da Srbija nikada neće ući u EU. Među optimističnim čak 12 odsto smatra da je za to potrebno više od decenije, a petina veruje da ćemo u EU za pet do deset godina.\n- Ovakav skor je pokazatelj zamora građana koji godinama čekaju da ih Evropa primi - kaže Neven Cvetićanin.\nRusija garant bezbednosti\nKada se u Srbiji pomene Evroazijska unija, pokazuje se da je to prilična nepoznanica za građane Srbije, pa skoro polovina ne može da se opredeli. Ipak većina smatra da bi savez sa Rusijom povećao bezbednost zemlje. Naime, građani većinski Rusiju vide kao vojno-političku silu, a SAD kao ekonomskog i tehnološkog giganta.\nEU i Nemačka su, kako smatraju, uspešne u oblasti demokratije, vladavine prava, ljudskih prava i kredibilnosti investitora. Većina ispitanika Kinu vidi kao uspešnu ekonomsku i političku silu.\nIspitanici u Srbiji većinski vide kao pozitivan uticaj Nemačke, Kine i Rusije na svoju zemlju, dok uticaj Brisela u Vašingtona mahom ocenjuju kao negativan.\n* Srbi hoće u EU, ali nikako u NATO\nBez nade u Trampa\nZanimljivo je i da ne gaje iluzije da će dolazak Donalda Trampa na čelo SAD doneti promene politike prema Srbiji. Čak 60 odsto ispitanih smatra da će ova sila nastaviti po starom, a tek nešto više od petine da će biti više prijateljski prema nama.\nNATO i dalje omražen\nProtiv članstva u NATO i dalje je većina Srbije, mada sa nešto manjim procentom u odnosu na prethodne dve godine. Međutim, opada i pozitivno raspoloženje za ulazak u tu alijansu, a primetno je i više negativnih, nego pozitivnih asocijacija građana prema Alijansi.\nIstraživanja su pokazivala da je 2011. za pristupanje ovom vojnom savezu bilo 17 odsto, a protiv 62 odsto, da bi se taj procenat 2016. popeo na 74 odsto. Ako bi se referendum o članstvu Srbije u NATO održao sada, ipak bi desetak odsto manje reklo "ne".\nPritom je manje i pristalica ulaska u NATO. Za saradnju kroz Partnerstvo za mir koju Srbija već ima, izjasnila se trećina građana.\nPrema oceni penzionisanog generala Momira Stojanovića, ljudi u Srbiji idu iz krajnosti u krajnost, ali je dobro da je ova anketa pokazala da su većinski za neutralnost.\n- Ne treba se držati ni Rusije, ni Zapada, već se okrenuti sebi. Potrebno je da imamo svoju spoljnu, unutrašnju i bezbednosnu politiku - kaže Stojanović, ističući da Srbija treba da teži da prestane da bude siromašna i zemlja jeftine radne snage.\nBledi sećanje na rat\nStojanović kaže da će se natpolovična većina protivnika NATO smanjivati s vremenom, pošto će nove generacije tražiti spas od niskog standarda i nezaposlenosti.\n- Ti mladi ljudi će bez zrelog promišljanja ići na opciju višeg standarda i zbog zapadnog načina života verovati da bi taj vojni savez mogao da bude tačka na njihove probleme - ocenio je Stojanović za naš list i istakao da će izbledeti sećanje na rat u bivšoj Jugoslaviji i NATO bombardovanje SRJ.\nSVET Heritidz: Zatvaranje vrata NATO-a posle prijema CG je greška\nSRBIJA Srbi hoće u EU, ali nikako u NATO\nPonedeljak 13.03.2017. 21:22\nOooooooooooooo!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!Da ste živi i zdravi pa poodavno,poodavno


Plovni putevi Srbije na mapi Evrope – EU Project Preparation Facilities\nPlovni putevi Srbije na mapi Evrope\nSektor saobraćaja svuda u svetu spada među vodeće zagađivače, ali nisu svi vidovi transporta jednaki u emisiji štetnih gasova. Poredeći te podatke, prevoz robe brodovima kroz rečne tokove daleko je manje štetan po životnu sredinu čak i od avionskog saobraćaja. Zato je važno opredeljenje Evropske unije (EU) za razvijanje „ekološki opravdanog” saobraćaja, posebno unapređenje unutrašnjih plovnih puteva.\nEU je posebnu pažnju usmerila na basen Dunava, pa se u Srbiji (kroz koju je Dunav plovan čitavim tokom) realizuju projekti unapređenja unutrašnjih plovnih puteva u skladu sa evropskom regulativom. Uspešno je realizovan EU projekat uspostavljanja rečnih informacionih sistema (RIS) na Dunavu, koji se sastoji iz podsistema za lociranje i praćenje brodova (15 baznih stanica), posebnog sistema za davanje elektronskih saopštenja brodarstvu, kao i sistema za pružanje GDP podataka. Usklađivanje ovog sistema za važećim evropskim standardima čini plovne puteve u Srbiji sigurnijima i preglednijim na evropskoj mapi plovnih puteva. Partner EU u ovom poslu bila je Direkcija za vodne puteve „Plovput”.\nKategorizacija evropskih unutrašnjih plovnih puteva obavlja se na osnovu odluke Evropske komisije i polazi od dimenzija (gabarita) i nosivosti brodova i brodskih sastava. Dokument razlikuje plovne puteve „malih gabarita” (klasa 0, I i II) i plovne puteve „velikih gabarita” (klase od IV do VII). Učešće robnog prometa na Dunavu u odnosu na sve ostale plovne puteve u Srbiji iznosi 80‒90 odsto.\nPosao je nastavljen novim projektom EU u okviru programa Danube Stream, kojim je Srbija unapredila način prikupljanja i obrade podataka važnih za unutrašnje plovne puteve. Time su unapređeni uslovi za ekološki prihvatljiv rečni transport kroz Srbiju, a baze podataka neophodne za kontrolu saobraćaja usklađene su sa evropskim pravilima koja važe za saobraćajnu infrastrukturu Dunavskog transportnog koridora.\nTrenutno su u toku radovi na rekonstrukciji prevodnice na brani Đerdap. Projekat je vredan 28 miliona evra, od kojih je 11 miliona bespovratnih sredstava u okviru Instrumenta za povezivanje Evrope (Connecting Europe Fascility), a 17 miliona povoljan kredit Evropske investicione banke. EU je u ovom slučaju pomogla i u pripremi dokumentacije, a pre toga finansirala je izradu tehničke dokumentacije za hidrotehničke radove na kritičnim tačkama Dunava kroz Srbiju.\nPlan EU je da se do 2040. godine transport robe unutrašnjim plovnim putevima poveća za 80 odsto u odnosu na današnji saobraćaj. Prema planovima EU iz Strategije za region Dunava, transport robe ovom rekom predstavlja između 10 i 20 odsto sadašnjeg rečnog transporta rekom Rajnom. Stoga, inicijativa za povećanje rečnog saobraćaja Dunavom predstavlja nadnacionalni cilj svih 10 država kroz koje ova reka prolazi.\nSrbija unapređuje ekološki aspekt rečne plovidbe Dunavom i kroz transnacionalni program „Zeleni Dunav” (Green Danube), koji EU finansira u okviru programa „Interreg”. Na ovaj način omogućava se usklađena razmena informacija o količini zagađenja svakog plovila, razmenjuju se podaci o „zelenim tehnologijama za brodove”, kao i podaci koji su značajni za brz i efikasan transport robe duž čitavog koridora Dunava.\nSvi delovi mreže unutrašnjih plovnih puteva u Srbiji, direktno ili indirektno, oslonjeni su na Dunav, kao za sada jedini međunarodni plovni put koji zemlju povezuje sa mrežom evropskih plovnih puteva. Kao članica Dunavske komisije, Srbija ima obavezu sistematskog i kontinuiranog održavanja i unapređenja ove magistralne plovne saobraćajnice.\nSrbija je jedan od najvećih primalaca sredstava EU namenjenih povezivanju, sa preko 200 miliona evra bespovratnih sredstava odobrenih za šest investicionih projekata (modernizacija pruge Niš–Brestovac; modernizacija pruge Niš–Dimitrovgrad; izgradnja deonice Niš–Pločnik (faza 1 radova na Autoputu mira); izgradnja intermodalnog terminala; Rehabilitacija brodske prevodnice Đerdap I i Rehabilitacija prevodnice Đerdap II), zahvaljujući čemu će biti mobilisano 650 miliona evra investicija. EU u ovom trenutku izdvaja preko 30 miliona evra bespovratnih sredstava za pripremu investicionih projekata u oblasti saobraćajne infrastrukture ukupne vrednosti oko tri milijarde evra.\nU okviru investicija za povezivanje, EU je donirala 250 miliona evra za bezbedniji saobraćaj u Srbiji, povezala je region sa mrežom jeftinijih roming tarifa, modernizovala je pet ključnih železničkih trasa i rekonstruisala ili unapredila tri mosta i puteve ukupne dužine 682,5 kilometara širom zemlje. Povezivanje tržišta radi brže i sigurnije cirkulacije ljudi, roba, investicija i usluga, jedno je od ključnih nastojanja EU. Evropska unija podržava Srbiju da unapredi energetsku, transportnu i digitalnu infrastrukturu, kako bi postala tržišno kompatibilnija i bila bolje povezana sa regionom i EU, u cilju otvaranja novih radnih mesta i mogućnosti. Evropska unija je najveći donator, trgovinski partner i investitor u Srbiji, sa preko 3,6 milijardi evra bespovratne pomoći koja je odobrena za niz projekata u proteklih 20 godina.