Istraživanje /Da li se pseći njuh može iskoristiti u otkrivanju COVID-19? / Radio Sarajevo\n28. 03. 2020. u 14:57:00 Radiosarajevo.ba\nBritanska humanitarna organizacija udružila se sa naučnicima kako bi se utvrdilo da li se može pseći njuh iskoristiti u otkrivanju bolesti COVID-19, objavila je danas ova organizacija.\nOrganizacija Medical Detection Dogs u saradnji sa Londonskom školom za javno zdravlje i tropsku medicinu (LSHTM) i Univerzitetom Daram na sjeveroistoku Engleske želi da utvrdi da li psi mogu da pomognu u dijagnostici, prenosi HINA.\nTa studija nadovezuje se na ranija istraživanja sposobnosti pasa da "nanjuše" malariju i zasniva se na pretpostavci da bolest izaziva specifičnan miris.\nOrganizacija je počela pripreme za obuku pasa koja bi trebala da počne za šest sedmica da bi se obezbijedila "brza neinvazivna dijagnostička metoda".\nPsi mogu, između ostalog, da otkriju male promjene u temperaturi kože.\n"Uvjereni smo da psi mogu da otkriju COVID-19", kaže Kler Gest, osnivač Medical Detection Dogs.\n"Sada istražujemo kako možemo da 'uhvatimo' miris virusa na pacijentima i izložimo pse tom mirisu."\n"Cilj je da psi otkriju svakog uključujući i one asimptomatske nosioce virusa i pokažu nam koga treba da testiramo."\nŠef odjeljenja za kontrolu bolesti na LSHTM-u kaže da psi mogu da otkriju malariju sa "velikom preciznošću" i da, s obzirom na to da druge respiratorne bolesti mijenjaju miris tijela, postoje "veliki izgledi" da bi to moglo biti tako i sa COVID-19.\nŠirom svijeta otkriveno je više od 500.000 zaraženih koronavirusom, ali vjeruje se da je stvaran broj zaraženih veći jer mnoge zemlje ne testiraju u dovoljnoj mjeri stanovništvo da bi mogle da uhvate asimptomatske nosioce virusa, prenosi HINA.\nTagovi: psi Ujedinjeno Kraljevstvo COVID-19 koronavirus\nKomentar / Brazilski predsjednik: Neki će ljudi umrijeti, žao mi je! To je život\nHmm / Dva pitanja mogu predvidjeti hoće li brak opstati


Kragujevac je ovog vikenda bio domaćin ”Dana ovčarstva Srbije” - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Kragujevac je ovog vikenda bio domaćin ”Dana ovčarstva Srbije”\nKragujevac je ovog vikenda bio domaćin ”Dana ovčarstva Srbije”\nUdruživanje poljoprivrednih proizvođača od presudnog je značaja za obezbeđivanje sigurnog tržišta i uspešan plasman proizvoda, smatraju predstavnici državnih, naučnih i obrazovnih ustanova koje se bave ovom problematikom.\nU Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede kažu da je država spremna da pomogne, ali to nije moguće ukoliko se poljoprivrednici ne udruže.\nKragujevac je ovog vikenda bio domaćin ”Dana ovčarstva Srbije”. Jednodnevnu manifestaciju na ”Šumadija sajmu” organizovalo je Udruženje odgajivača ovaca Srbije u cilju promocije ovčarstva i svega što prati ovu stočarsku granu.\nPrilikom susreta odgajivača i predstavnika Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, razgovaralo se o potrebama i problemima stočara i spremnosti države da pomogne.\nIako je Udruženje odgajivača ovaca Srbije pokrenulo akciju pod nazivom ”Jagnje za spas srpskog ovčarstva” u cilju izgradnje klanice u vlasništvu članova ovog udruženja i obezbeđivanja sigurnog tržišta, ova ideja nije našla na zadovoljavajući odziv odgajivača.\nManifestaciji su, između ostalih, prisustvovali predstavnici Poljoprivredne savetodavne i stručne službe, naučnih i obrazovnih ustanova i Zadružnog saveza Srbije.\nZajednička ocena svih učesnika je da udruživanje poljoprivrednih proizvođača predstavlja ključ njihovog uspešnog nastupa na tržištu.\nU okviru ”Dana ovčarstva Srbije” organizovane su izložbe ovaca, ovčijih sireva i suhomesnatih proizvoda od ovčijeg mesa i takmičenja u mašinskom šišanju ovaca, pripremi čobanskog gulaša, jagnjećeg pečenja i gurmansih jela od jagnjećeg mesa.\nPrevPrethodnaProređivanje plodova kajsije\nSledećaKako do uspešne proizvodnje paradajzaSledeći


Foto: Milan Ilic, Tanjug/ Sava Radovanović / RAS Srbija\nKada su iz EZ pitali zašto plan nije donet, prvi put su dobili odgovor da je i dalje u izradi, dok na drugi upit nikada nisu dobili odgovor\nKako je za "Blic" objasnio, dr Dirk Bušle, pravni savetnik i zamenik direktora Evropske energetske zajednice, Sekretarijat EZ, u skladu sa Ugovorom o Energetskoj zajednici, mora osigurati da obe ugovorne strane poštuju sve svoje obaveze.\n- Da bi ispunio ovaj zadatak, Sekretarijat može pokrenuti postupke za rešavanje sporova poput ovog koji je započeo upravo protiv Srbije. Slanjem uvodnog pisma, pokrenuli smo preliminarni postupak, čija je svrha da Srbiji pruži priliku da u roku od dva meseca reaguje na navode o nepoštovanju zakona Energetske zajednice - upozorio je dr Bušle.\nIako je ministarstvo energetike navelo da je NERP usaglašen između njihovog Ministarstva, Ministarstva zaštite životne sredine i svih kompanija koje posluju u energetskom sektoru Srbije, i dalje nema odgovora zašto ga Trivanovo ministarstvo nije predalo na usvajanje, već ga je držalo u fioci.\n- A onda na tržište Srbije ulaze strani uvoznici električne energije, sa znatno višim cenama - nagoveštava sagovornik "Blica".\nVlada donela hitne mere\nPremijerka Ana Brnabić predsedavala je juče prvom sastanku Radne grupe za zaštitu vazduha u Srbiji na kojem su dogovoreni hitni koraci koji će u najkraćem roku biti preduzeti.


Nastavljen protest rudara, još jedna žrtva u Južnoj Africi\nNekoliko hiljada rudara danas je protestovalo zbog uslova rada u južnoafričkom rudniku platine.\nTokom protesta je nedaleko ležalo telo sredovečnog radnika, na istom mestu gde je u sukobima već poginulo devet ljudi. Nejasno je ko je radnika prebio na smrt u blizni rudnika kompanije Lonmin PLC kod Marikane, 70 kilometara od Johanesburga.\nPolicijske patrole danas prolaze kraj rudnika, zastajući samo da izdaleka osmotre okupljene rudare.\nRudnik po svoj prilici ne radi, a demonstranti koji su ga okupirali, postavili su bodljikavu žicu na ogradu.\nStotine ljudi su iz okolnih divljih naselja noseći kočeve i cevi došle da se pridruže demonstrantima, dok je iznad njih kružio policijski helikopter.\nRudari su danas napali vozila novinara koji su se došli na mesto protesta.\nProtest je počeo u petak kada su radnici prekinuli posao zbog spora oko plata, a situacija se pogoršala kada je došlo do spora dva rudarska sindikata.\n"Lonmin" je treći po veličini proizvođač platine na svetu. Južna Afrika je u vrhu zemalja po prozivodnji uglja, platine i zlata.\nOko 1.000 rudara ZATOČENO u rudniku u JUžnoj Africi zbog NEVREMENA\nPROBLEM DUBOKIH RUDNIKA Svih 955 južnoafričkih rudara izvučeno na površinu\nNESREĆA U PAKISTANU Četiri rudara poginula u eksploziji, 13 zatrpano\nNastavlja se spasavanje rudara u Poljskoj, dvojica pronađena bez svesti


Kuba u privatnoj inicijativi traži rešenje za duboku ekonomsku krizu\nBeta 9. februara 2021. 11:10\nKubanske vlasti u borbi s najvećom ekonomskom krizom u poslednjih 30 godina praćenom nestašicama i dugim redovima za hranu i gorivo, najavile su veliku privrednu reformu za otvaranje većine sektora za privatnu inicijativu, odustajući time od dirigovane privrede u sovjetskom stilu, prenosi danas Radio slobodna Evropa (RSE).\nOtvaranje većine sektora za privatne aktivnosti velika je reforma u komunističkoj zemlji u kojoj državne kompanije dominiraju ekonomskom aktivnošću.\nUmesto dosadašnje liste od 127 delatnosti, sada će privatni biznis biti dozvoljen u više od 2.000 delatnosti, dok će aktivnost privatnika biti delimično ili potpuno ograničena u samo 124 delatnosti, rekla je ministarka rada Marta Elena Feito.\nDalji detalji nisu izneti, ali se, kako ukazuje AFP, očekuje da će ta ograničenja važiti za sektore za koje se smatra da su od strateškog značaja za državu, poput medija, zdravstva i odbrane.\nTrenutno u privatnom sektoru radi više od 600.000 Kubanaca ili 13 odsto radne snage u zemlji sa 11,2 miliona stanovnika. Reč je uglavnom o zaposlenima u gastronomiji, prevozu i iznajmljivanju soba za turiste. Ti sektori su teško pogodjeni pooštravanjem sankcija SAD pod administracijom Donalda Trampa, ali i usled pandemija COVID-19.\nKubanska privreda je posle višegodišnje stagnacija prošle godine imala pad od 11 odsto zbog kombinacije pandemije koja je opustošila turizam i oštrih američkih sankcija, dok se Kubanci suočavaju s nestašicama osnovne robe i beskrajnim redovima da bi došli do nje, ukazuje Rojters.\nKriza je, ističe Rojters, iznudila niz davno obećanih, ali zaustavljenih reformi – od devalvacije pezosa i reorganizacije monetarnog sistema do odredjene deregulacije državnih preduzeća i stranih investicija.\nPredsednik Migel Dias-Kanel rekao je prošle godine da se zemlja suočava s medjunarodnom i lokalnom krizom i da će sprovesti niz reformi kako bi povećala izvoz, smanjila uvoz i stimulisala domaću potražnju.\nU rešavanju najgore ekonomske krize od propasti starog saveznika Sovjetskog Saveza, Kuba je spremna da postane nacija trgovca i malih preduzetnika s uvodjenjem mera koje će zemlju odmaći od dirigovane privrede u sovjetskom stilu, premda će velike industrije ostati pod centralnom kontrolom, piše Tajms.\nIako je vlada periodično popuštala i pooštravala kontrolu nad privatnim sektorom od njegove pojave posle ekonomskih reformi 1993. godine, većini Kubanca je, prema pisanju britanskog lista, bilo zabranjeno da prave mala preduzeća i privlače investicije jer nisu bili deo nekog od odobrenih sektora.\nNove mere se uvode dok se Havana bori da podstakne bolesnu privredu, ističe britanski list. Nestašica osnovnih potrepština i dugi redovi za gorivo i hranu slika su svakodnevnog života otkako je Trampova administracija pooštrila sankcije 2019, a pomoć iz Venecuele, levičarskog saveznika Kube, presušila.\nNestašice su pogoršane razornim posledicama pandemije na turizam. Sva putovanja na ostrvo zabranjena su u martu u pokušaju da se zaustavi širenje virusa, čime je otišao značajan izvor stranog prihoda. U Havani je skraćeno radno vreme jer po mraku nema električnog svetla, dok su u nekim ruralnim oblastima volovi zamenili traktore.\nProšlog meseca predsednik Dias-Kanel pokrenuo je najveći paket finansijskih reformi od revolucije 1959. godine. Reforme su smanjile subvencije, eliminisale dvostruku valutu koja je bila ključna u starom sistemu i povećale zarade u pokušaju da ublaže teškoće Kubanaca.\nNajava širenja privatnog sektora usledila je samo nedelju dana posle devalvacije pezosa i ukidanja sistema s dvostrukom valutom, piše Fajnenšel tajms, ukazujući da je odluka doneta dok se karipska zemlja suočava s rastom inflacijom posle devalvacije valute, prve od revolucije 1959. godine.\nMada zagovornici reformi medju kubanskim ekonomistima kažu da će otvaranja ekonomije pomoći u stvaranju radnih mesta i kontroli inflacije, analitičari smatraju da su i monetarnu reforma i oslobadjanje privatnog sektora politički rizični potezi, navodi britanski list, dodajući da je devalvacija dovela do povećanja cena većine roba, usluga i komunalija, što je izazvalo negodovanje stanovništva uprkos velikom porastu državnih plata i penzija.\nOd raspada Sovjetskog Saveza, Kuba je razmatrala koliko prostora da dozvoli za privatnu inicijativu, ukazuje Fajnenšel tajms i ističe da se čini da je vlasti u Havani imaju problema s izgovaranjem reči „privatni sektor“ koji naziva „nedržavni“ sektor, i „privatni biznis“ koji naziva „samozaposleni“.\nU izveštajima državnih medija sa sastanka ministara najnovija mera je nazvana „usavršavanje samozapošljavanja“.\nTek u poslednjih nekoliko meseci privatnim preduzećima na Kubi je odobren pristup veletržnicama i dozvoljen uvoz i izvoz, mada moraju da za to koriste državne kompanije, a sada mogu da budu partneri sa stranim investitorima.\nIpak, dodaje list, dugo obećani zakon kojim bi im dodelio status kompanije i izjednačio njihova prava s drugim ekonomskim akterima tek treba da se ostvari.


UKTS: Specijalno izdanje "Trenera" povećeno Bošku Đokiću\nUKTS: Specijalno izdanje „Trenera“ povećeno Bošku Đokiću\nTanjug 6. avgusta 2020. 16:57\nBEOGRAD – Udruženje košarkaški trenera Srbije (UKTS) objaviće specijalno izdanje magazina „Trener“ u znak sećanja na svog istaknutog člana Boška Đokića.\nUdruženje će na poseban način evocirati uspomene na Boška Đokića, čoveka koji je u trenerskoj organizaciji i srpskoj košarci ostavio dubok trag.\nIstaknuti trener, koji je u januaru 2019. preminuo u 66. godini, ostao je upamćen i kao košarkaški kolumnista, s obzirom da je svojevremeno diplomirao žurnalistiku na Fakultetu političkih nauka.\nU svojim kolumnama pisao je o stanju u našoj košarci, bio je svojevrsni hroničar najznačajnijih košarkaških zbivanja. Uvek je bio britkog pera i nikada nije prezao da iskaže svoje mišljenje o dešavanjima pod obručima, ali i o svojim kolegama trenerima, ukaže na greške ili određene propuste.\nBio je dugogodišnji saradnik časopisa „Trener“, a u čak 34 izdanja ovog sepcijalistickog magazina namenjenog košarkaškim trenerima objavljene su njegove kolumne.\nS obzirom na značaj tekstova koje je pisao, želje da se otrgnu od zaborava i time još jednom oda počast čoveku koji je mnogo toga dao magičnoj igri u Srbiji, njegove kolumne iz časopisa Trener biče objedinjene u svojevrsnu monografiju pod nazovom „Specijal magazina Trener“, čiji će izdavač biti upravo UKTS.\n„Boško Đokić je imao neraskidive veze sa Udruženjem košarkaških trenera i časopisom „Trener“. Dobitnik je specijalne plakete za doprinos razvoju našeg časopisa prilikom objavljivanja jubilarnog 100. broja. Objavljivanje svoje poslednje kolumne za 101. broj nažalost nije doživeo“, kaže Strahinja Vasiljević, generalni sekretar UKTS inicijator ideje za objavljivanje specijalnog magazina.\n„Ova monografija biće prilika da se setimo Boška Đokića i još jednom podsetimo kakav je bio kao ličnost, jer se to moglo naslutiti i kroz njegove kolumne i specifičan stil pisanja i izražavanja. Kao trener i košarkaški radnik dao je mnogo, ne samo košarci nego i trenerskoj struci“, rekao je Vasiljevic i dodao:\n„Bio je glavni trener Specijalistickog kampa koji je pokrenut 2009. godine u saradanji sa Košarkaškim savezom Srbije. Najtalentovaniji klinci u to vreme imali su priliku da uče i igrački se usavrašavaju uz legende poput Đordevića, Danilovića, Paspalja, Divca, Bodiroge, Tomaševića i mnogih drugih koji su bili demonstratori, a sve pod Boškovom dirigentskom palicom. Na krilima uspešnosti te akcije, u saradnji sa KS S realizovana je još jedna akcija pod nazovom Edukativni treninzi mladih košarkaša u kojoj su se okupljala najtalentovanija deca iz svih regiona Srbije sa kojom se radilo na tehničko-taktičkom obučavanju i usavršavanju. Iz cele te ideje nastala je i knjiga nemerljive edukativne vrednosti za sve mlade i buduce trenere“, zaključio je Vasiljević.\nSpecijal magazina Trener sa kolumnama Boška Đokica može se pronaći na sajtu Udruženja košarkaških trenera Srbije.


Novi plan EU za bezbednost na Internetu\nServer Time: 2021-10-23 20:39:49\nPlanom je predviđeno da članice EU osnuju specijalne agencije koje će se baviti bezbednošću informacionih mreža i jedinice za brzu intervenciju koje će se boriti protiv napada na Internetu.\nPredviđeno je da ove agencije i jedinice sarađuju u cilju poboljšanja otpornosti informacionih sistema, od kojih sve više zavise svi aspekti života, i jačanja celokupne odbrane od kriminala.\nDa bi istakla razmere problema, Evropska komisija se pozvala na istraživanje Svetskog ekonomskog foruma u kome je procenjeno da postoji verovatnoća od 10 odsto da u narednoj deceniji dođe do velikog sloma informacione strukture, čija bi šteta iznosila 250 milijardi dolara.\nŠTETAU međuvremenu, kriminal na Internetu košta još više, a bezbednosna firma "Simantek" kaže da žrtve širom sveta svake godine izgube oko 290 milijardi evra, navodi AFP.\n"Što se više ljudi oslanja na Internet to više ljudi računa na njegovu bezbednost. Bezbedni Internet štiti naše slobode i prava i našu sposobnost da obavljamo posao. Vreme je da preduzmemo usklađenu akciju", kaže komesarka EU za digitalna pitanja Neli Krus.\nVisoka predstavnica EU za spoljnju politiku i bezbednost Ketrin Ešton istakla je značaj bezbednosti na Internetu za šire političke ciljeve EU.\n"Da bi Internet ostao otvoren i slobodan, iste norme, principi i vrednosti koje EU podržava izvan Interneta, treba da budu primenjeni i na Internet. Osnovna prava, demokratija i vladavina zakona treba da budu zaštićeni na Internetu", rekla je Eštonova.\nEvropska komisija je u četvrtak pokrenula novi plan o bezbednosti na Internetu, sa ciljem da zaštiti važne informacione sisteme i pojača odbranu EU od sve rasprostranjenije kriminalne pretnje.\nDruštveni mikroblog "Tviter" prošle nedelje je objavio da je pogođen "sofisticiranim" napadom sličnim napadu koji je nedavno izvršen na vodeće zapadne informativne sajtove i napadu u kome su ukradene lozinke oko 250.000 korisnika.\n"Ovaj napad nije bio delo amatera i ne verujemo da se radilo o izolovanom incidentu", napisao je na blogu direktor "Tvitera" za informacionu bezbednost Bob Lord.


OVO JE OPOMENA! KOVID BOLNICE SVE PUNIJE / Đerlek: Učinićemo sve da ne dođe do kolapsa u zdravstvenom sistemu! - Sandzaklive\nOVO JE OPOMENA! KOVID BOLNICE SVE PUNIJE / Đerlek: Učinićemo sve da ne dođe do kolapsa u zdravstvenom sistemu!\nU ovom trenutku zdravstveni sistem u Srbiji je potpuno spreman da se suprotstavi koroni, nema mesta panici, ali je neophodno pridržavanje propisanih mera zaštite, kako se situacija ne bi promenila, kaže državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek.\nOn je rekao da je ubeđen da se neće doći u takvo stanje da nema mesta u bolnicama, te istakao da je svakodnevni broj novozaraženih dovoljna opomena za sve.\n- Nema mesta panici, uvek imamo alternativu. Realno je očekivati da se u narednih sedam do 14 dana povećava broj zaraženih, ali učinićemo sve da ne dođe do kolapsa u zdravstvenom sistemu - naveo je Ðerlek. Ukazao je da su na Infektivnoj klinici i u KBC "Dr Dragiša Mišović" 100 odsto popunjeni kapaciteti, kao i da je 90 odsto popunjenost na "Bežanijskoj kosi", a na "Karaburmi" oko 50 odsto.\nNešto više mesta ima u KBC "Zemun" i "Zvezdara", jer su odnedavno ponovo u kovid sistemu, navodi Ðerlek. Kaže i da je u Novom Sadu popunjenost kapaciteta oko 40 odsto, u Kragujevcu oko 45 odsto, dok se jug Srbije i okolina, dodaje, dobro drže, a popunjenost je oko 30 odsto. Ðerlek ističe da se ne postavlja pitanje pooštravanja mera, već da je važno da se postojeće sprovode.\n- Kada bi svi sprovodili neophodne mere to bi bilo sasvim dovoljno. Pridržavanje mera moglo bi da bude na većem nivou - ukazao je on. Naveo je da se prvi kontigent vakcina protiv kovida u Srbiji očekuje do kraja godine, dodajući da to nisu velike količine, ali i da će do marta 2021. stići oko 350.000 novih doza. Kaže i da će novi Zakon o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti i Zakon o prekršajima koji bi, prema Ðerlekovim rečima, za dve nedelje trebalo da se nađu u skupštinskoj proceduri, uključiti više ljudi na terenu, čime se ocekuju i bolji rezultati.


Bivši potpredsednik Pokreta socijalista i potencijalni kandidat za predsednika Srbije Bratislav Jugović izjavio je danas da ambasador SAD Kajl Skot ne treba da komentariše dogadjaje u Savamali, jer je predstavnik zemlje čija se vojska na mnogo važnih tačaka u svetu ponaša kao ljudi u fantomkama u slučaju „Savamala“. Jugović je za portal Komentar-pres (www.komentarpress.net) povodom izjava lidera Pokreta socijalista i ministra, Aleksandra Vulina na račun Skota, rekao da ne zna da li je Vulin rekao ono što misli premijer Srbije Aleksandar Vučić, ali da je rekao ono što „šapuće svako ko voli Srbiju i kome je interes Srbije mera političkog delovanja“. On je kazao da je Skot „možda sposoban da ujedini opoziciju“, ali da nije „dovoljno moćan da ućutka Vulina“. Predsednik Koalicije raseljenih lica sa Kosova i Metohije Miloš Stojković rekao je Komentar-pres da bi raseljeni sa Kosova „živeli srećno na svojim vekovnim ognjištima u miru i ljubavi sa svojim komšijama Albancima“ da nije SAD.\n„SAD su pokrovitelji svakog zla na ovim prostorima. Njihov rukopis je prepoznatljiv u stvaranju bezbednosne krize u Srbiji“, rekao je Stojković.


Ublažavanje Platforme za poglavlje 35\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić izjavio je danas da je došlo do izvesnog ublažavanja Platforme za poglavlje 35 u odnosu na prvi nacrt, ali i da su se u javnosti pojavile spekulacije o promeni režima na integrisanim administrativnim prelazima.\n„Tačno je da su se pojavile odredjene spekulacije o promeni režima na integrisanim administrativnim prelazima. Pažljivo pratimo situaciju i u zavisnosti od razvoja dogadjaja u toku dana reagovaćemo. Ako bude nekih promena koje nisu u skladu sa Sporazumom, Srbija kao ni do sada neće ćutati“, rekao je Djurić za RTS.\nNa pitanje da li se traži potpisivanje pravno obavezujećeg dokumenta o dobrosusedskim odnosima Srbije i Kosova, Djurić je naveo da Srbija svoju južnu pokrajinu može da tretira samo kao njen deo.\n„Došlo je do izvesnog ublažavanja u odnosu na pravi nacrt (platforme). S obzirom da postoji veliki broj članica EU koje priznaju jednostranu nezavisnost Kosova, nema sumnje da su teški pregovori pred nama“, kazao je Djurić i dodao da je platforma „takva kakva jeste“, ali da „ne traži eksplicitno da Srbija prizna nezavisnost Kosova“.\nDjurić je rekao da je tekst platforme za Poglavlje 35 objavljen i da je reč o izuzetno teškom poglavlju, ali kako je naglasio, Srbija nije u razgovorima sa Kosovom samo zbog evropskih integracija.\n„Poglavlje 35 za nas je izuzetno teško, jer na neki način povezuje normalizaciju odnosa sa našom južnom pokrajinom i evropske integracije. Pokazali smo da je moguće da kao pouzdan partner uprkos opstrukcijama Prištine napredujemo u pregovorima“, naveo je Djurić.\nOn je kazao da se Platformom traži primena i pregled do sada postignutih sporazuma (Beograda i Prišine) i ostavlja prostor i evropskim institucijama i državama članicama da one tumače na koji način treba da budu sprovodjeni sporazumi, a naveo je da u tom procesu za Srbiju ima odredjenih rizika.\nKomentarišući navode da je Poglavlje 35 „blokirajuće“, Djurić je rekao da „sva poglavlja u dijalogu nose sa sobom mogućnost da ako bude velikog neslaganja zemlje koja traži prijem i zemalja koje o tome olučuju, taj proces bude zaustavljen.


Rusija se zagreva 2,5 puta brže od svetskog proseka – NovostiDana.rs\nRusija se zagreva 2,5 puta brže od svetskog proseka\nMOSKVA – Rusija se zagreva više nego dvostruko brže u odnosu na ostatak sveta, saopštilo je tamošnje Ministarstvo za prirodne resurse i zaštitu životne okoline, ukazujući na sve učestalije poplave i šumske požare širom zemlje.\nU vladinom izveštaju o zaštiti životne sredine navodi se da se Rusija zagrevala 0,42 stepena Celzijusa po deceniji od 1975, što je 2,5 puta više u odnosu na globalni prosek od 0,17 stepeni Celzijusa, prenosi agencija Tas.\n„Klimatske promene dovele su do opasnih meteoroloških fenomena, kakvih je u Rusiji bilo 569 u 2014, što je najveći broj otkako postoje merenja“, navodi ministarstvo, dodajući da su u svim ruskim regionima porasle prosečne godišnje, jesenje i prolećne temperature.\nIzveštaj pokazuje da, iako Rusija na nivou cele zemlje beleži otopljavanje, neke oblasti na Dalekom istoku i jugu Sibira beleže oštre zime. Veliki šumski požari i smrtonosne poplave pogađale su Rusiju gotovo svake godine u protekloj deceniji, a Ministarstvo za vanredne situacije je u oktorbu saopštilo da mora osmisliti novu strategiju za rešavanje tih problema.\nU Parizu je ovog meseca postignut ambiciozan klimatski sporazum koji ima za cilj smanjenje emisije štetnih gasova, koji stvaraju efekat „staklene bašte“. Novi sporazum, kog su potpisali izaslanici 195 zemalja, zamenjuje Protokol iz Kjota, koji je istekao 31. decembra 2012. i nudi nadu da čovečanstvo može da izbegne katastrofalne klimatske promene i sprovede energetsku revoluciju.\nSporazum ima za cilj da se rast globalnih temperatura ograniči na ispod dva stepena Celzijusa, s tim da se teži ka spuštanju tog praga na 1,5 stepeni.


Više od godinu dana lekari prate grupu od 43 pacijenta za koje sumnjaju da pate od neurološke bolesti bez poznatog uzroka\nLekari u Kanadi sve češće se susreću sa pacijentima koji pokazuju simptome slične Krojcfelt-Jakobovoj bolesti (kravlje ludilo), retkom i fatalnom stanju koje napada mozak.\n– Imao je halucinacije, izgubio je na kilaži, bio je agresivan, ponavljao je neke rečenice. U jednom trenutku nije mogao ni da hoda. Tri meseca posle prvih napadaja došli smo u bolnicu gde su nam rekli da veruju da umire, ali niko nije znao zašto – obrazložio je Stiv.\nJedna od nadaleko poznatih kategorija je Variant CJD, koja je povezana s jedenjem kontaminiranog mesa zaraženog ‘bolešću ludih krava’. CJD takođe spada u širu kategoriju moždanih poremećaja poput Alchajmerove i Parkinsonove bolesti i ALS-a, u kojoj se proteini u nervnom sistemu pogrešno povezuju.\nOvaj neurolog sa Univerzitetsko bolničkog centra dr Žorž Dumon kaže da su se lekari prvi put susreli sa zbunjujućom bolešću 2015. godine. U to vreme, radilo se o samo jednom pacijentu i “izolovanom i netipičnom slučaju”.\nMeđutim, od tada se pojavilo više pacijenata što je bilo dovoljno za lekare da njihovo stanje identifikuju kao sindrom “koji nikad pre nije viđen”.\nPacijenti često imaju poteškoće sa spavanjem i probleme sa pamćenjem. Mogu se pojaviti brzo napredujuća oštećenja govora koja otežavaju komunikaciju i vođenje tečnog razgovora – stvari poput mucanja ili ponavljanja reči.\nNekoliko pacijenata je imalo prolaznu “Kapgrasovu zabludu”, psihijatrijski poremećaj kada osoba veruje da je neko njima blizak zamenjen varalicom.\n– To je prilično uznemirujuće, jer bi pacijent rekao svojoj ženi: ‘Oprostite gospođo, ne možete u moj krevet, ja sam oženjen muškarac’, pa čak i ako supruga navede svoje ime, rekao bi: ‘Vi niste ta osoba’ – objašnjava dr Marero.\nNeurolozi sada ispituju misterioznu bolest u pokušaju da nađu neku vezu između pacijenata, prirodne sredine, životnog stila, putovanja, izvora hrane i vode… Leka za sada nema i sve što lekari mogu da urade je da im olakšaju bolove i ublaže neke simptome. Za sada se veruje da je bolest stečena, odnosno da nije genetska i da je vrlo verovatno posledica nekog toksina koji kod pacijenata izaziva degenerativne promene, kaže Marero.\n– Znam da rade na tome, ali kako se ovo dogodilo”, kaže Stiv. “Svesni smo da će ga ovo ubiti i nadamo se da ćemo odgovore kako se ovo dogodilo dobiti što pre i da će, ako se ispostavi da je ovo moglo da se spreči, neko odgovarati – rekao je on.\nBolest Kanada Lekari Neurološko oboljenje Neurolozi Simptomi


Pomoć od tri minimalne zarade za oko 350.000 firmi › Made-in-Germany.rs\nZa državnu pomoć u vidu tri minimalne zarade po radniku do sada se prijavilo oko 350.000 firmi u Srbiji, dok se za odlaganje naplate poreza i doprinosa prijavilo oko 30.000 pravnih lica uz obuhvat oko 240.000 radnika, naveo je Dragan Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede.\nOn je objasnio da će na ovaj način nastati evazija uplata u budžet od oko 6-7 milijardi dinara, ali, kako je istakao, Srbija to može da podnese, jer te obaveze nisu nestale niti su otpisane, pa će država moći da računa na taj novac u naredne dve godine. Sredstva će biti isplaćivana mesečno, svakog 15. u mesecu, a mehanizam kontrole će obezbediti da se ne koriste nenamenski, već da su potrošena na radnike, rekao je Stevanović gostujući na TV B92.\n– Najviše ljudi koji su tokom vanrednog stanja izgubili posao su zaposleni po ugovorima raznih vrsta, dok stalno zaposlenih gotovo da i nema u toj kategoriji. Analiza šifri delatnosti onih onih koji su se prijavili za kredite kao još jednu meru pomoći privredi pokazuju najšire moguće efekte ove krize – rekao je Stevanović i dodao da su poslodavci pokazali vrhunsku solidarnost, a država to ispratila svojim merama.\nOn je apelovao na firme da dobro analiziraju potrebne procedure i dokumenta na sajtu PKS i poručio da će brzina isplaćivanja državne novčane pomoći zavisiti od toga koliko su privrednici efikasni u dostavljanju dokumentacije.\nOsvrnuvši se na rad svog ministarstva, Stefanović je rekao da nije realno da će se u tekućoj godini uraditi sve ono što je bilo planiralo, jer se novac sada troši tamo gde je potreban. Naime, Ministarstvo privrede je smanjilo svoj budžet za 20 procenata i stavilo ga na raspolaganje ministarstvu finansija, pri čemu je, kako je naglasio, deo budžeta koji je bio namanjen privlačenju investicija ostao isti.


Jozsef Pandur - Evropa ne može biti potpuna bez država Zapadnog Balkana — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n8. Maja. 2014. Bosna i Hercegovina, Izdvojeno, Vijesti\nJozsef Pandur – Evropa ne može biti potpuna bez država Zapadnog Balkana\nProces proširenja Evropske unije (EU) ostaje i dalje najbolji alat za jačanje mira, prosperiteta i sigurnosti u Evropi, kazao je na prijemu povodom desete godišnjice pridruživanja EU Češke, Mađarske, Poljske, Slovačke i Slovenije – zajedno sa Estonijom, Latvijom, Litvanijom, Maltom i Kiprom šef Delegacije Evropske unije i specijalni predstavnik EU-a u BiH ambasador Peter Sorensen. Spomenute zemlje su 1. maja ove godine proslavile desetu godišnjicu pridruživanja Evropskoj uniji, a večeras je u zgradi delegacije Evropske unije u BiH tim povodom održan prijem.\nUlazak tih deset država u Evropsku uniju značilo je najveće proširenje do tada, koje je podiglo broj članica na 25 zemalja. Iako se deset godina ne može smatrati značajnim historijskim periodom, ipak, mnogo znači na ljestvici prikupljenog iskustva. “EU se i u 2014. godini fokusira na jačanje ekonomske uprave i institucionalnih kapaciteta svih demokratskih institucija i javne uprave pogotovo u zemlji domaćinu, BiH, a kako bi se bolje zadovoljile potrebe šire javnosti”, kazao je Sorensen. Prema njegovim riječima, EU će nastaviti težiti ka tome da sve zemlje, potencijalne članice EU, nastave dinamiku ispunjavanja zahtjeva u oblasti reformi, kao što je to učinilo ovih deset zemalja. “U BiH želja građana su vrlo jasne i mi smo sigurni da proces proširenja može pomoći da se njihove težnje i ostvare”, kazao je Sorensen. Ambasador Mađarske Jozsef Pandur podsjetio je na priključenje zemalja EU prije deset godina. “Ovaj trenutak je bio od historijskog značaja za cijelu Uniju, Evropa je jednako postala politički, ekonomski i kulturološki jača. Put koji je vodio do priključenja nije bio lagan, vrlo česte su se trebale donijeti iznimno teške odluke”, pojasnio je Pandur. Kako je kazao, Evropa ne može biti potpuna bez država Zapadnog Balkana, uključujući i BiH. “Smatramo da je integracija BiH u EU njen isključivi zalog za suverenitet, integritet, razvoj i modernizaciju”, kazao je Pandur. Osam zemalja centralne i istočne Evrope, tačnije Češka, Estonija, Mađarska, Latvija, Poljska, Litvanija, Slovačka i Slovenija, zajedno sa Kiprom i Maltom, primljene su u Evropsku uniju, čime se broj članica povećao sa 15 na 25 zemalja.\nUkupna populacija EU se time povećala sa 379 na 454 miliona stanovnika. Priključenje pomenutih zemalja, 2004. godine, bio je čin najveće teritorijalne i populacijske ekspanzije evropskog bloka u njegovoj historiji. Sedam od ovih zemalja bivše su članice Istočnog bloka, jedna nekadašnja republika bivše Jugoslavije, te dvije mediteranske zemlje. Večerašnjem prijemu prisustvovao je veliki broj zvanica, istaknutih ličnosti iz javnog i političkog života BiH.


"Beograd i Priština pregovaraju na Rambujeu dva" | ASinfo Portal\n“Beograd i Priština pregovaraju na Rambujeu dva”\nBEOGRAD – Postoje realne šanse da “kosovski čvor” bude raspleten organizovanjem međunarodne konferencije na kojoj bi Beograd i Priština pregovarli uz učešće “najvećih svjetskih igrača”, saznaje Danas nezvanično od predstavnika najviših diplomatskih krugova na Zapadu.\nSagovornici Danasa otkrili su da je “inicijalna kapisla” za ideju o održavanju “Rambujea dva” bio nedavni sastanak “kvinte” u Njujorku i da je, po svemu sudeći, “ključ” za rješavanje kosovskog pitanja “u rukama Amerikanaca”.\n“Za razliku od Nijemaca, koji i dalje neće ni da čuju da se kosovski čvor razmrsi podjelom Kosova ili razmjenom teritorije, već smatraju da bi Priština trebalo da dobije stolicu u UN, za Amerikance rješenje koje bi podrazumjevalo da Srbija dobije sjever Kosova i manastire, uopšte nije neprihvatljivo”, piše Danas.\nPodsjeća da se delegacije Beograda i Prištine tada nisu srele direktno, “već su poruke kosovskih Albanaca prenosili Amerikanci i što je Beograd bio učenjen da mu se loše piše ako ne prihvati predloženo rješenje”.\nDa bi se izbegla takva greška potrebno je da se ovoga puta ne vrši pritisak ni na jednu od strana, u smislu da se ne prijeti Beogradu da će biti zakočen njegov put ka EU ako ne prihvati ponuđeno rješenje, a najbolje bi bilo da se na tom skupu razgovara ne samo o Kosovu, već i šire o Zapadnom Balkanu, koji je i dalje izrazito trusna zona, poručili su izvori “Danasa”.


Otkriveno šta je Murinjo rekao sudiji! - Sportske.net\nOtkriveno šta je Murinjo rekao sudiji!\nBritanski mediji obelodanili su deo uvreda koje je Žoze Murinjo izrekao na račun sudije Džona Mosa, a poznato je i kakva kazna čeka Portugalca zbog incidenta na "Apton Parku".\nNema pobune u Čelsijevoj svlačionici!Nije samo Murinjo za vikend 'divljao' u tunelu!Premijer liga - Zanimljiva statistikaFalkao ide kod bivšeg trenera?Koliko će koštati Murinjov otkaz?\nSubotnji incident koji se na poluvremenu utakmice 10. kola Premijer lige dogodio na "Apton Parku" još uvek je neiscrpna tema kojom mediji pune svoje stupce.\nDva dana posle duela Vest Hema i Čelsija klupko se lagano odmotava a britanski mediji dolaze do insajderskih informacija koje nude "pikanterije" vezane za isključenje Žozea Murinja.\nZa sada je javnosti predočeno da se Žozeu Murinju stavlja na teret upad u sudijsku svlačionicu što je sam po sebi prekršaj dovoljan da se aktivira uslovna kazna koja je Portugalcu izrečena ranije tokom jeseni.\n"Dejli mejl" je u utorak otišao korak i izneo šta je Žoze Murinjo u restriktivnom prostoru govorio sudiji Džonu Mosu koji ga je potom isključio i poslao na tribine.\n"Venger je bio u pravu, jeb**o si mekan!" uzvikivao je Murinjo uz salve uvreda na račun sudije Mosa koji je u prvom poluvremenu duela Vest Hema i Čelsija isključio Nemanju Matića.\nOvakva opaska Žozea Murinja bi mogla da košta ozbiljne kazne a širok je dijapazon spekulacija na tu temu.\nDisciplinska komisija FA Engleske razmatra koja bi najadekvatnija kazna bila za Portugalca koji je više puta tokom karijere pokazivao sklonost ka ovakvim incidentima.\nSmatra se da novčane kazne ne postižu svoju svrhu te one ovoga puta neće biti uzete u obzir.\nPortugalac bi zbog vređanja sudije mogao da bude kažnjen sa jednom utakmicom zabrane dolaska na stadion što znači da mu ne bi bilo dozvoljeno da uopšte uđe na "Stamford Bridž" na predstojećem derbiju sa Liverpulom.\nBlaža varijanta odnosi se na zabranu vođenja ekipe što bi značilo da Murinjo može da ulazi u svlačionicu i deli savete asistentima putem radio veze, ali bi utakmicu morao da posmatra sa tribina.\nPored svega britanski mediji navode da će "disciplinci" preporučiti da Žoze Murinjo krene na kurs kontrolisanja besa što je samo jedan od načina da se spreči Portugalčevo nedolično ponašanje na fudbalskim utakmicama.\nPodsetimo da će Čelsi svoju narednu utakmicu odigrati u utorak uveče u Liga Kupu protiv Stouka, dok bi Žoze Murinjo konsekvence za svoje postupke na "Apton Parku" mogao da snosi baš na derbiju 11. kola kada na "Stamford Bridž" stiže Liverpul.


Serhio Ramos - Pola čovek, pola karton - Sportske.net\nSerhio Ramos - Pola čovek, pola karton\nKapiten Reala drži nekoliko rekorda kada su kartoni u pitanju.\nU kom sastavu će Real danas izaći?Janković, Spasić, Rambo, Perica... Nastavi niz, Real Madrid spremio srpsku "bombu"!Nove glavobolje za Zidana, ovoga puta zbog umnjaka!Istorijski derbi Katalonije, zicer za Real, Atletiku najteže (NAJAVA)L'Ekip plasirao bombu, Pogba ima klauzulu, hoće li se vratiti?\nDa li ste znali da je Ramos rekorder po broju zarađenih kartonane samo u španskoj Primeri, već u svim evropskim ligama najvišeg ranga, kao i u Ligi šampiona?\nOsim toga, rekorder je i po broju kartona u dresu repreezntacije Španije.\nTokom svoje duge i bogate karijere Serhio Ramos je do sada dobio 398 žutih i 41 crveni karton.\nReal Madrid danas od 16:15h dočekuje Deportivo Alaves na 'Santjago Bernabeu' u okviru 25. kola španske Primere, a Zinedin Zidan neće moći da računa na kapitena 'los blankosa' jer je suspendovan zbog kartona.


Rim: Desetine hiljada na protestu protiv Rencijevih mera | Republika Srpska\nНасловна Свијет Rim: Desetine hiljada na protestu protiv Rencijevih mera\nRim: Desetine hiljada na protestu protiv Rencijevih mera\nNekoliko desetina hiljada Italijana okupilo se danas na protestu u Rimu koji je organizovao najveći italijanski sindikat CGIL zbog planova premijera Matea Rencija da reformiše tržište rada. Noseći crvene zastave sindikata CGIL, studenti i mladi iz čitave italije predvodili su prvu od četiri grupe demonstranata koji su prošetali ulicama italijanske prestonice, tražeći da premijer učini više na otvaranju novih radnih mesta i zaštiti prava onih koji su tek izašli na tržište rada, prenosi AFP. „Mi nemamo nameru da odustanemo.\nRenci mora znati da smo mu mi koji smo danas na ulicama Rima potrebni za reformu zemlje“, kazao je Mauricio Landini, lider sindikata FIOM koji se pridružio protestu. Nezaposlenost među mladima u Italiji, koja ima treću privredu po veličini u zoni evra, dostigla je rekordni procenat od 44,2 odsto, a čak i oni koji uspeju da se zaposle dobiju ugovore na određeno vreme. „Mi smo došli ovde da kažemo da nesigurnost zaposlenja nije naša sudbina.\nMi želimo ulaganje u budućnost“, rekao je jedan mladi demonstrant preko megafona u masi ljudi, dok je drugi držao transparent sa sarkastičnim natpisom „hvala ti na rešenju za naše probleme, Renci“ i slikom čoveka koji povraća. Rencijeva Demokratska stranka je podeljena oko predloženih mera, a najveće podele izazvala je debata o budućnosti člana 18, koji štiti nepravedno otpuštene radnike. Želeći da unapredi italijansku privredu i privuče strane investitiore, Renci hoće da olakša kompanijama da optuštaju ljude i da uvede sistem po kome prava i beneficije zaposleni stiču vremenom. Međutim sindikati i levica su gnevni zbog planova o takvim izmenama.


Najava dolaska velikih aviona na beogradski aerodrom - Aviatica\nNajava dolaska velikih aviona na beogradski aerodrom\nPosle loših vesti o smanjenom broju letova i putnika na beogradskom aerodromu stižu i neke dobre, istina ne toliko bitne, ali svakako zanimljive.\nDatum / Date: 05.09.2015.\nTurkish Cargo, teretni avio-prevoznik u vlasništvu turske avio-kompanije Turkish Airlines, najavio je redovnu kargo liniju do beogradskog aerodroma Nikola Tesla.\nKako je Aviatica saznala, nova kargo linija između Istanbula (IST) i Beograda (BEG) će se obavljati jednom nedeljno (ponedeljkom), počev od 14. septembra. Na ovoj liniji će saobraćati veliki (širokotrupni) teretni avion Airbus A310-300F kapaciteta 33 tone.\nLetovi su najavljeni do kraja letnjeg reda letenja (poslednje nedelje u oktobru), ali nije poznato da li postoje planovi da se nastavi i tokom zime.\nIran Air ponovo u Beogradu\nIranski avio-prevoznik Iran Air će ponovo svraćati na beogradski aerodrom Nikola Tesla po gorivo na svom putu od Frankfurta (FRA) do Teherana (IKA). Avion Airbus A300B koji za ovu liniju koristi Iran Air je širokotrupni dvomotorac za kratke i srednje duge linije. Ima kapacitet za 254 putnika, koji neće napuštati putničku kabinu tokom tehničkog sletanja na beogradski aerodrom.\nPutnici koji se nalaze u avionu koji je sleteo na neki aerodrom iz tehničkih razloga (vanredno sletanje ili sipanje goriva) se u međunarodnim statistikama se vode kao tranzitni putnici. Oni, bilo da napuštaju avion usled evakuacije ili ostaju u njemu tokom sipanja goriva, ne ulaze u statistike broja putnika.\nZbog još uvek važećih sankcija Zapada prema Iranu, avionima iz ove države nije omogućeno sipanje goriva na pojedinim evropskim aerodromima, pa su oni prinuđeni da po gorivo svrate negde drugde usput, a Beograd je bio jedno od prvih rešenja.\nAvioni Iran Aira su u nekoliko navrata na redovnoj osnovi, uz ugovor sa beogradskim aerodromom svraćali u Surčin, ali je ta praksa kasnije prestala uz samo sporadična sletanja u međuvremenu.\nNije poznato kakav je ugovor za ovaj veoma isplativ posao za beogradski aerodrom sada sklopljen i koliko će on trajati s obzirom da je nedavno najavljeno sukcesivno ukidanje sankcija Iranu.\nA300BA310-300FIran AirTurkish Cargo


Nerviraju vas nečovečni komentari na netu?\nNaslov: Nerviraju vas nečovečni komentari na netu? Čet 28 Feb - 19:44\nMONDO je istraživao zbog čega se sve više pojavljuju bezočni i neljudski komentari na događaje koji bi u svakom normalnom biću trebalo da izazovu, ako ništa drugo, onda samilost...\nKada je kanadski sociolog Maršal Mekluan na kraju šezdesetih godina prošlog veka govorio da ćemo živeti u "globalnom selu" nije ni bio svestan koliki je vizionar.\nSve što osećate, uključujući i najniže strasti i porive, više ne morate da zadržavate u sebi. Pod lažnim imenom, najstrašnije misli danas možete podeliti sa celim svetom, bez ikakve sankcije, na globalnoj mreži.\nNekada vešto uređivane novinske rubrike "Među nama" u kojima su čitaoci iznosili svoja razmišljanja, kritike i pohvale vezane za aktuelne događaje u zemlji i svetu u dobu carstva Interneta zamenili su komentari na vesti u kojima se najčešće kratko i jasno "pljuje" ili hvali neka društvena pojava.\nU zavisnosti od uređivačke politike sajta na kom su komentari postavljeni, kao i od pažnje moderatora zavisi šta će sve tu proći...\nMASAKR NAD DECOM U AMERICI: MISLIM DA TAKO TREBA DA BUDE\nKrajem prošle godine dvadesetogodišnji psihopata Adam Lanca u osnovnoj školi u Konektikatu pobio je 26 ljudi, među njima 20 dece. Svet je bio u šoku. Nevina lica Lancinih žrtava "vrištala" su sa fotografija koje su preneli svetski mediji, a na našim sajtovima pojavili su se komentari:\n"Ogromna većina Amerikanaca se radovala kad su klali srpsku decu. Što bi mi sad njih žalili?"\n"Ja mislim da tako treba da bude."\n"Amerika je svojim ponašanjem prema ostatku sveta navukla mržnu i gnev. Ima kod njih dosta spavača koji čekaju signal da naprave masakr. Imaju najviše oružja po glavi stanovnika, igrice sa ratnim motivima, filmovi puni nasilja. To je bumerang koji se vratio . Nadam se da nema naših ljudi među stradalim, za Amere me baš briga".\n"Plakali smo i mi, sad je na njih red. Ne žalim ih ni milimetar. Šta je s našom decom bilo, pa ih licemerni zapadni mediji nisu žalili".\nNišta blaži komentari nisu se pojavili ni na dramatične događaje u našem društvu. U novembru prošle godine srpska javnost bila je zatečena zločinom u Novom Sadu, kada je Darijan Musić do smrti zverski pretukao svoju devojku.\n"Bravo, brate, ti si genije. Meni su mnogo smešni ovi što je žale, obična rospija. Bila s njim da bi joj davao drogu, kupio silikone, dao pare za karijeru itd".\n"Svet se rešio dva bolesna uma i dobro je. Kao da je ovaj slučaj sada neka senzacija za kriminalistiku. Takve stvari se desavaju skoro svakih pet minuta negde na svetu".\n"Ahahahahaha kako je izoperisala nos, u CKM-u lici na Majkla Džeksona a ovde ima čapinu kao suri orao".\nMOTIVI: OSVETA, NEZADOVOLJSTVO ŽIVOTOM, PUBERTETSKI BES\nPsihoterapeut Nebojša Jovanović za MONDO kaže da ne misli da je ostavljanje takvih komentara ekskluzivno naša osobina kao naroda i da se svuda u svetu ponašaju slično.\n"Mislim da ljudi pomeraju svoju agresiju, svoje nevolje, traže životnog krivca i da se to najlakše odražava kroz nacionalne predrasude", navodi Jovanović.\nOn ocenjuje da je u slučaju tragedije u Americi uzrok komentara potreba za osvetom i zakon "oko za oko, zub za zub" i da za one koji komentarišu tu nisu bitna deca, već čista osveta.\n"U osveti čovek postaje isti kao onaj kome se sveti. Zašto su njihova deca nevinija od naše? Ljudi ne idu dublje u razmišljanje i reaguju sirovim afektima", navodi stručnjak.\nOn objašnjava da je potreba za osvetom svojstvena deci - dete ima potrebu da odmah vrati za učinjenu nepravdu, a kad odraslih je odraz nerazvijenosti i nezrelosti.\nU pitanju je lična frustracija, a takve komentare ne ostavljaju svi. Postoje ljudi koji će sve prokomentarisati negativno, to je pubertetska filozofija i potreba da sve svrstavamo u dobro ili loše…\nUpitan da oceni takođe opšte raširenu pojavu da korisnici Interneta iz Srbije hrle ka sajtovima iz zemalja u okruženju da bi se u komentarima na nacionalnoj osnovi razračunavali sa tamošnjim "komentatorima", Jovanović kaže da je i tu u pitanju slična stvar.\n"Verujem da to rade tinejdžeri iz potrebe za svrstavanjem. Oni to rade i na fudbalskoj utakmici iako su svi Srbi gde taj drugi prestaje da bude ljudsko biće, postaje tuđi, druga rasa i neprijatelj", ocenjuje psihoterapeut.\nOn navodi i da mediji uglavnom ne prate pozitivne komentare, jer tu nema senzacije i dodaje da je generalno veći broj dobrih komentara nego onih loših.\nNe isključuje mogućnost i da je podloga za negativne kometare činjenica da su ljudi puni besa, a nemaju to gde da ispolje.\n"U pitanju su različita nezadovoljstva - čovek nezadovoljan sopstvenim životom koji ne radi ono što voli, oseća se frustriranim i gleda da taj bes ispolji", ocenjuje psihoterapeut.\nMORBIDNOSTI I U SVETU\nDa "pljuvački" komentari nisu samo svojstveni srpskoj čitalačkoj internet publici pokazuju i poznati primeri iz sveta o kojima je MONDO već pisao.\nTako su se u oktobru na društvenim mrežama pojavili morbidni komentari na račun tek rođenog deteta pevačice Adel.\nPoruka koja je najviše uznemirila javnost došla je od nekoga ko se na Twitteru potpisuje kao Vanesa Biber: "Adel je rodila bebu. Da li je debela i hendikepirana? Samo je ubijte već jednom!"\nDrugi korisnik je napisao "Idem do Velike Britanije da je posetim i da je ubijem" i na to dobio odgovor "Ubij i njenu bebu."\nPored toga, mnogi su napisali i da ne bi bilo loše da Adel upadne u postporođajnu depresiju ili da joj sin umre "jer bi tada pisala najbolje pesme"...\nDA LI JE CELA SRBIJA U "HEJTU"?\nPredavač na fakultetu za medije i komunikaciju Istok Pavlović kaže da je prva stvar koja to objašnjava činjenica da će ljudi koji imaju negativno mišljenje pre ostaviti komentare.\n"Ovi koji misle negativno češće će ostaviti komentar zbog čega deluje da je cela Srbija u mržnji i hejtu. Ali oni su samo najglasniji i to nije tako samo kod nas", navodi Pavlović, dodajući da je u Velikoj Britaniji rađeno istraživanje koje je potvrdilo da najčešće komentare ostavljaju nezadovoljni.\nOn, međutim, upozorava da komentari utiču na formiranje javnog mnjenja koliko i sam tekst, a možda i više.\nVažno je kakvi komentari su objavljeni, prvih pet ili deset i to može da spinuje moderator. On može da veštim odabirom komentara preusmeri mišljenje. Samom selekcijom komentara može se dosta uticati na javno mnjenje, ocenjuje Pavlović.\nObjavljivanje spornih komentara na Internetu nije zvanično zakonski sankcionisano u Srbiji već se primenjuju slična pravila koja važe i u Americi, objašnjava Pavlović.\nPrema tom principu, sajt je odgovoran samo za sopstvene sadržaje, a ne i za komentare. Jedina obaveza je da se uvredljivi komentari obrišu.\n"Druga stvar je moralna odgovornost - neki portali puštaju sve komentare jer znaju da će mnogo psovki privući čitaoce", upozorava Pavlović.\nSve u svemu, ako ste među armijom ljudi koja ne može da se načudi količinom mržnje koja kruži u komentarima na netu, opustite se. Stručnjaci nam objasniše da je u pitanju isprovocirana manjina, da se to dešava svuda u svetu i da je možda i bolje da se umesto okršaja na utakmicama ili ulicama grada potisnuto nezadovoljstvo i bes ispolje nekad na papiru, a danas na Internet portalima.\n(MONDO, D. Pašić, foto: Guliver/Getty Images/Thinkstock)\nNaslov: Re: Nerviraju vas nečovečni komentari na netu? Čet 28 Feb - 19:54\nPreležao sam dečije bolesti kada sam takve budalaštine primao k srcu, ne kažem da sam potpuno imun i da me ama baš ništa ne može dotaći i to smatram svojom pa slobodno mogu reći nezrelošću i nesposobnošću da shvatim da niti su svi ljudi zreli, niti obrazovani, niti osećajni, niti dobri, niti dobronamerni, niti ZDRAVI, i da takve stvari treba ignorisati.\nInače nema ama baš nikakvog opravdanja da odrasla osoba daje takve bolesne komentare, ma koliko da nas je neko povredio ili nam zla naneo njegove nevine žrtve su samo nevine žrtve i nikakve sreće od tuđe nesreće niko nikada nije imao!\nNaslov: Re: Nerviraju vas nečovečni komentari na netu? Čet 28 Feb - 20:36\nMene su takvi komentari u početku baš nervirali, i nije mi bilo razumljivo zašto se neki ljudi tako ophode prema sagovrniku ili sa mržnjom ili sa tim negativnim stavom prema svačemu šta ta druga osoba kaže, to jest napiše..Ali, onda sam vremenom shvatila da jednostavno postoje ljudi koji vole da budu u centru pažnje pa sa tim i takvim pisanjem sebe ističu ..Sada više ne obraćam pažnju, možda se samo prekstim, zinem na trenutak na to što sam pročitala i idem dalje...\nNaslov: Re: Nerviraju vas nečovečni komentari na netu? Čet 28 Feb - 21:59\nNervirali me ranije sada sam ogooglao\nNikada ne pisem takve komentare, samo pozitivno koliko mogu\nok na porn sajtovima pisem dirty malo ali to je zezanje\nOnline Hejteri su najcesce zle osobe koje su kukavice da u RL kazu nesto nekome u lice i onda preko Neta se k...ce\nNaslov: Re: Nerviraju vas nečovečni komentari na netu?


Press Online :: Beograd :: PET DANA, 60 KONCERATA I 500.000 LJUDI Sve što treba da znate o BIR FESTU koji danas počinje na Ušću / print=true\nokom petodnevne manifestacije, na koju je ulaz besplatan, nastupiće skoro 60 izvođača među kojima su Van Gog, Riblja čorba, Partibrejkersi, Ju grupa, Nele Karajlić, Ortodoks Kelts, ali i Strenglersi ili Rošin Marfi, koja će se beogradskoj publici predstaviti prvi put. Pored bogatog muzičkog programa, na čak tri festivalske bine (glavna, inovativna i alternativna), publika će imati priliku da zabavu upotpuni degustacijom najrazličitijih vrsta piva u šest festivalskih zona.\nMapa ulaza i izlaza na Bir festu\nKao i prethodnih godina, za sve posetioce, a očekuje ih se oko 500.000, biće obezbeđen besplatan gradski prevoz za dolazak i odlazak sa festivala do četiri ključne tačke u prestonici (Trg republike, Banovo brdo, TC "Piramida", Zemunski kej), a biće organizovan i međugradski iz Novog Sada, Niša i Kragujevca.\nSaobraćaj će tokom trajanja festivala biti obustavljen u Bulevaru Nikole Tesle od raskrsnice Trešnjinog cveta do Brankovog mosta. Novitet u odnosu na prethodnu godinu je taj što će se preko Brankovog mosta pešice moći sa obe strane, jer je rekonstrukcija pešačke staze u smeru ka gradu završena.\nPretresi na ulazu\nUlazak na festival biće moguć iz Bulevara Nikole Tesle gde će se nalaziti jedan izlaz i dva ulaza, a publika će moći da koristi još tri ulaza i izlaza sa keja gde je predviđen poseban VIP ulaz i parking.\nKamere i metal detektori\nKompletna festivalska zona biće pokrivena sa 21 sigurnosnom kamerom, a na ulazima će biti postavljeni i metalni detektori. Manifestaciju će obezbeđivati veliki broj policajaca, kako uniformisanih, tako i onih u civilu. Predviđeno je da svake večeri bude uposleno 250 redara dok će ih u petak i subotu biti 500.\nŠta neće smeti da se unese\nKao i prethodnih godina postoji čitav spisak stvari koje neće biti moguće unositi u festivalsku zonu. To su predmeti kojima se mogu naneti povrede, staklene ambalaže, kao ni veće torbe ni koferi.\nMilioni evra zarade\nHiljade i hiljade turista dolaze\nSvake večeri festival poseti preko 100.000 ljudi, a smeštajni kapaciteti u gradu gotovo su popunjeni tokom trajanja Bir festa. O značaju ali i veličini ove manifestacije govore prihodi od šest miliona evra koliko je ostvareno tokom prošlogodišnjeg festivala.\n19.45 - 20.30 Aerodrom\n20.45 - 22.15 Riblja čorba\n22.30 - 23.45 Paribrejkersi\n0.00 - 1.10 Rošin Marfi*\n1.25 - 2.10 Siks pak\n19.30 - 20.15 D Filters\n20.30 - 21.15 Bend iks\n21.30 - 23.30 Dr Nele Karajlić\n23.50 - 1.00 Strenglers*\n1.30 - 2.00 Lolobriđida\n19.20 - 19.45 Hurleur\n20.00 - 21.00 Viva Vops\n21.15 - 22.30 Ju grupa\n22.45 - 23.45 Van Gog\n0.00 - 1.00 Dejan Petrović\n1.15 - 2.30 Goblini\n2.45 - 3.30 Iskaz\n19.20 - 19.50 Ajron Mejden tribjut\n20.00 - 20.45 Lav hanters\n21.00 – 22.00 I plej\n22.15 – 23.30 Sanšajn\n23.45 – 0.45 Bed kopi*\n0.50 – 2.10 Ortodoks Kelts\n2.25 – 3.45 Let 3\n19.00 -19.30 Lole i Radio Bluz bend\n19.45 – 20.30 Frajle\n20.45 – 21.30 Neverne bebe\n21.45 – 23.00 MF roboti*\n23.30 – 0.30 Kiki i Piloti\n0.45 – 1.45 Inspektor Blaža i kljunovi\n2.00 – 2.45 Đorđe David\nNAPOMENA: zvezdicom su označeni koncerti na "inovativnoj bini".


Kurs dolara skliznuo pred objavu zapisnika sa sednice Feda | Gde Investirati\nDolarov indeks, koji pokazuje vrednost američke prema drugih šest najznačajnijih svetskih valuta, jutros je skliznuo 0,3 posto, na 94,76 bodova. U poslednja tri meseca ojačao je pet posto, a od početka godine sada je u plusu gotovo tri posto.\nKurs evra ojačao je blagih 0,1 posto prema dolaru, na 1,1652 dolara. Podršku evru pružila je vest da je nemačka koalicijska vlada rešila sukob oko migracija koji je zapretio kolapsom vlade kancelarke Angele Merkel.\nUlagači čekaju zapisnik sa zadnje sednice Feda i podatke o zaposlenosti kako bi videli hoće li potvrditi da su na putu još dva povećanja kamatnih stopa u ovoj godini.\n“Uprkos zabrinutostima zbog trgovinskog rata, šira slika ipak pokazuje da je američki Fed među vodećim centralnim bankama u svetu još uvek ostao najviše usmeren zaoštravanju monetarne politike, pa bi to trebalo zasad podupirati dolar”, smatra Jane Foley, valutna analitičarka u Rabobanku.\nU četvrtak će Fed objaviti zapisnik iz kojeg će tržišta pokušati da procene hoće li uslediti još dva povećanja kamatnih stopa u ovoj godini. Potom u petak čekaju objavu ključnog izveštaja o zaposlenosti koji bi trebao pružiti nove informacije o stanju tržišta rada u najvećoj svetskoj ekonomiji.\nOd ostalih valuta izdvaja se kineski juan, čiji kurs je podložan većim oscilacijama uoči 6. jula kad bi američke carine na uvoz kineskih roba trebale stupiti na snagu. U jednom trenutka cena juana prema dolaru skliznula je jutros na najnižeg nivoa od avgusta prošle godine.\n“Zazor prema riziku izazvan zabrinutostima na trgovinskom planu snažan je deo u pozadini najnovijeg jačanja dolara. To znači da je dolar uspeo da ojača samo zato što su valute tržišta u nastajanju i one povezene s kretanjem cena roba slabile zbog averzije prema riziku”, smatra Masafumi, Yamamoto, valutni analitičar u Mizuho Securitiesu.\nPrevious Aerodrom Nikola Tesla: U junu usluženo čak 539.137 putnika\nNext HTC u gubicima, radna mesta na udaru\nNa azijskim berzama u četvrtak su cene akcija porasle, što se zahvaljuje usponu indeksa na Wall Streetu i dobrim ekonomskim pokazateljima, dok je vrednost dolara skliznula s najviših nivoa u 14\nEvro je u ponedeljak ojačao iznad nivoa 1,07 dolara, prvi put od polovine novembra. U ranim jutarnjim satima evro se, uzdrman vestima iz Italije, bio spustio na 1,05 dolara, vrednost poslednji


Trump je donio odluku za Kosovo: Mnogima se neće svidjeti – Krtice.net\nVučić vjeruje da će pozicija Srbije biti gora ukoliko bi u novembru pobijedio Biden, čiji je pokojni sin služio u američkim jedinicama na Kosovu\nPredsjednik SAD Donald Trump mogao bi na sastanku u Vašingtonu 4. septembra da izdejstvuje “nametnuti” sporazum Beograda i Prištine koji bi prikazao kao historijski, kao što je bilo u slučaju sporazuma između Izraela i Ujedinjenih Arapskih Emirata sredinom avgusta.\nKako se navodi u analizi portala Demostat, u prilog najavma da bi u Vašingtonu zaista moglo da dođe do nekog preokreta govori i to što je u međuvremenu Kosovo postalo tema političkih rivala na predsjedničkim izborima u SAD, prenosi beogradska Beta.\n“Kandidat demokrata Joseph Biden početkom jula je kritikovao Trumpa zbog toga što ne sarađuje sa EU kada je u pitanju dijalog Beograda i Prištine. Najavio je da će da uradi suprotno od Trumpa i da će da pogura sporazum čiji će rezultat da bude uzajamno priznanje”, navodi se u analizi.\nDodaje se da Trumpova administracija želi da postigne neki vanjskopolitički poen pred izbore, da je Priština “pod šinjelom Vašingtona”, a da je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić “u političkom trenutku kada bi mogao da se usudi na rizičan potez kada je u pitanju Kosovo, nakon izbora na kojima je osnažio vlast i kada opozicija gotovo ne postoji”.\n“Vučić vjeruje da će pozicija Srbije biti gora ukoliko bi u novembru pobijedio Biden, čiji je pokojni sin služio u američkim jedinicama na Kosovu i po kojem su kosovske vlasti nazvale dionicu puta od Gnjilana do Uroševca”, piše u analizi Demostata.


Analiziramo obećanja političara: Vrtić u Obrežu -\nAction SEE, Ambasada SAD, Obrež, Vojkan Pavić, vrtić\n„Očekujemo da radovi na izgradnji novog vrtića u Obrežu budu završeni do početka nove školske godine, odnosno do početka septembra“.\nKrajem maja 2016. godine u Varvarinu je održan međunarodni tender za izvođača radova na projektu izgradnje vrtića u Obrežu koji finansira kancelarija za saradnju u oblasti odbrane ambasade SAD u Beogradu.\nPredstavnici Inžinjering korpusa Evropske komande – Oružanih snaga SAD tada su održali prezentaciju projekta potencijalnim izvođačima.\nNaglašeno je da je vrednost projekta 750.000 dolara, a da je završetak kompletnih radova planiran 2017. godine.\nPočetkom marta 2017. godine, predsednik Opštine Varvarin Vojkan Pavić je prilikom posete Obrežu podsetio “da uskoro treba početi i sa izgradnjom vrtića u Obrežu”.\nNakon nešto više od dva meseca, u drugoj polovini maja 2017. godine, objavljeno je da su radovi na izgradnji vrtića, površine od oko 300 kvadrata, započeli i da se “očekuje da radovi na izgradnji novog vrtića u Obrežu budu završeni do početka nove školske godine, odnosno do početka septembra“.\nPomenuti rok je prošao, a vrtić nije stavljen u funkciju. Prema informacijama sa terena, iz Obreža, većina građevinskih radova je završena. Urađena je izolacija, postavljena grejna tela, a uskoro se očekuje dovršetak administrativne procedure oko dobijanja upotrebne dozvole.\nTakođe, nije poznato kako će vrtić raditi. Da li će biti poludnevni ili celodnevni, kako će biti obrazovane grupe i slično.


ACO Mostni slivnici -\nVisoki zahtevi kod sistema odvodnje mostova postavljeni su zbog velike sigurnosti saobraćaja, te da se zaštiti skupa infrastruktura. Sistem odvodnje mostova takođe mora zadovoljiti specijalne zahteve mostnih konstrukcija: prilagođenost mostovima od armiranog betona ili zahtevima posebnih konstrukcijskih mera (uz poštovanje pomeranja konstrukcije velikih čeličnih mostova usled dilatacija).\nACO CC MultiTop mostni slivnici\nMostni slivnici moraju odgovoriti na potrebe svih vrsta mostova (npr. čelični most, betonski most ili posebne vrste mostova). Da bi se osigurali mnogi uslovi potrebni za svaki tip mosta razvijeni specijalna rešenja za pojedine vrste mostova. Zbog optimalnog hidraulički kapaciteta mostnih slivnika, oni se obično montiraju na strain, uz ivičnjak pločnika.\nZa određivanje zahtevane klase opterećenja mostnih slivnika mogao bi se primeniti isti princip kao kod linijskog odvodnjavanja uz ivičnjak saobraćajnice. Ovo je definisano normom EN 124 koja definiše minimalnu klasu opterećenja C 250 kN. Za mostne slivnike predviđene za ugradnju na mostovima na putevima, minimalna klasa opterećenja mora biti D 400 kN .\nUkoliko znamo da je vremenu trajanja putne površine na mostovima kraće nego na standardnim putevima.\nU procesu rehabilitacije i oporavka asfaltirane površine, druga polovina mosta će i dalje služiti za saobraćaj. Dakle, rehabilitacija i promene režima putnog saobraćaja, zahteva da svi slivnici budu namenjeni za klase opterećenja D400 kN. To je I razlog zbog koga se smatra: prema DIN EN 124 za most predvideti slivnike klase opterećenja D 400 kN.\nVozna površina mora biti odvodnjavana u sto kraćem vremenskom periodu zbog akvaplaninga ili zamrzavanja površina\nKonstrukcija mosta mora biti zaštićena od strukturnih oštećenja nastalih zbog štetnog uticaja na konstrukciju usled vlage, hlorida, zauljenih voda pomešanih sa benzinom\nNa voznoj površini ne sme biti oštećenja I neravnina nastalih kao posledica zadržavanja vode\nMostni slivnici čiji gornji deo je izložen saobraćajnim opterećenjima moraju zadovoljiti uslove koji zahteva obim saobraćaja. Mostni slivnik mora biti dugoročno saobraćajno i upotrebno siguran.\nMostni slivnik mora spriječiti pojavu grube prljavštine u kanalizacionim cevima.\nMostni slivnici MultiTop\nHSD 2 – Vertikalni izliv\nHSD 5 – Horizontalni izliv\nHSD 5 – Vertikalni izliv\nHSD 2 – Horizontalni izliv\nMostni slivnici specijalne konstrukcije\nSlivnik za čelične mostove\nSlivnik za železničke mostove\nACO Mostni slivnici HSD 2\nACO Mostni slivnici HSD 5


UEFA: Reprezentacije za Evropsko prvenstvo mogu prijaviti 26 igrača\nCristiano Ronaldo, arhiv\nEvropska fudbalska asocijacija (UEFA) službeno je objavila da će na Evropskom prvenstvu ove godine sve reprezentacije imati pravo da prijave 26 igrača, umjesto 23 kako je bilo do sada, prenosi Anadolu Agency (AA).\nRok za registraciju sastava za EURO je 1. juna. Predstojeće Evropsko prvenstvo, koje se trebalo igrati prošle godine, ali je otkazano zbog pandemije koronavirusa, počeće 11. juna, a završiti 11. jula.\n“Sastavi reprezentacija za EURO 2020 će imati do 26 igrača. Spiskovi sastava trebaju biti dostavljeni do 1. juna, ali timovi će moći izvršiti neograničen broj zamjena u slučaju ozbiljnih povreda ili bolesti prije prve utakmice. Golmani mogu biti zamijenjeni tokom turnira u slučaju da fizički nisu sposobni za igru, čak iako su jedan ili dva golmana u sastavu i dalje na raspolaganju“, saopštili su iz UEFA-e.\nLIFE: Činčila je objavila novi spot "Pogledaj"\nPod ozbiljnom bolešću smatraće se i pozitivan slučaj COVID-19 ili ukoliko je neki igrač bio u bliskom kontaktu sa osobom zaraženom koronavirusom.\nEvropsko prvenstvo igraće se u 11 gradova, a finale je zakazano za 11. juli na stadionu Wembley u Londonu. Naslov šampiona Evrope braniće Portugal.


Apelacioni sud u Beogradu ukinuo je prvostepenu presudu kojom je Miljen Lalić u Smederevu bio osuđen na pet godina zatvora zbog izazivanja saobraćajne nesreće kod Bavaništa 2015. godine u kojoj su stradali muž, žena i njihva šestomesečna beba, dok im četvorogodišnja ćerka preživela.\nU odluci koja je objavljena na sajtu suda, navodi se da je presuda ukinuta zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka i predmet vraćen Osnovnom sudu u Smederevu radi ponovljanja suđenja.\nLalić se tereti za teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.\nOn se, kako se sumnja, 26. juna 2015. godine kretao iz pravca Kovina ka Bavaništu teretnim vozilom sa prikolikom brzinom od 50 kilometara na čas, uprkos upozorenju o ograničenju brzine do 40 kilometara na čas i znakom sa natpisom "opasnost"“.\nU ukinutoj presudi se navodi da je Lalić usled takve brzine, koja je veća od dozvoljene i one kojom bi vozilo moglo da prođe krivinu bez proklizavanja, u uslovima mokrog i neravnog kolovoza, uprkos preduzetom usporavanju - u samoj krivini vozilom proklizao i prešao u susednu saobraćajnu traku u momentu kada mu je iz suprotnog smera nailazilo vozilo kojim je upravljao V.I.\nV.I. i beba preminuli su na licu mesta, a njegova supruga i četiri dana kasnije na Urgentnom centru.\nČetvorogodišnje dete poginulih zadobilo je lake telesne povrede.\nU detaljnom obrazloženju odluke Apelacionog suda koje je naknadno objavljeno na sajtu, između ostalog se navodi da je prvostepeni sud propustio da omogući odbrani kao i stručnom saradniku odbrane, da sudskom veštaku postavljaju pitanja u vezi njegovog nalaza i mišljenja.\nApelacioni sud samtra da je prvostepeni sud trebalo da dozvoli da se sudski veštak ispita u prisustvu strucnog savetnika, jer on kao stručno lice, za razliku od stranaka u postupku raspolaže stručnim znanjem, te omogućava samim tim "stručnu raspravnost" o predmetu veštačenja.\nPored toga, iz spisa predmeta se ne može zaključiti iz kojih razloga nije izvršen tehnički pregled teretnog vozila i prikolice, naveo je Apelacioni sud koji je u ovom slučaju usvojio žalbu odbrane.\nU ponovnom postupku Apelacioni sud je naložio prvostepenom sudu da, u zavisnosti od primedbi stručnog savetnika, odluči da li je neophodno odrediti novo veštačenje koje bi uradili veštaci Saobraćajnog fakulteta u Beogradu.\nIstovremeno, u ponovnom postupku prvostepeni sud će proveriti gde se nalazi vozilo, kao i priključno vozilo i izvršiti proveru da li je moguće obaviti tehnički pregled, i eventualno pribavljavi i druge dokaze.\n« Automobil se zapalio, vozač se spasao EKSKLUZIVNO: Smederevski Heterlend - Glavni glumci Jasna i Milija »\nSep 20, 2017 Vesti


Vreme 1553 - Portret savremenika – Igor Brnabic: Nevidljivi premijerkin brat\nPortret savremenika – Igor Brnabić >\nNevidljivi premijerkin brat\nPonovo pokrenuta priča o mogućem sukobu interesa predsednice Vlade Srbije samo joj je pomogla da u očima Aleksandra Vučića dodatno ojača i lagano dobije još jedan mandat. Njen je brat ostao običan Beograđanin kome je dobro krenulo u poslu kada i sestri u politici\nOtkud ovaj menadžer prodaje u ovoj rubrici, čime je to zaslužio i zbog čega mu se daje prostor u rubrici u kojoj gostuju ili veoma poznati ili oni koji bi trebalo da budu veoma odgovorni? Da se 2016. godine njegova sestra Ana nije uzdigla do mesta u Vladi Srbije, teško da bi se na bilo koji način neko bavio likom i delom čoveka kome će u biografiji i opisu posla pisati "brat Ane Brnabić".\nAko za nju postoje "svedoci", to jest osobe koje mogu da govore o tome kakva je bila "ranije" i gde ste mogli da je sretnete, za njenog brata Igora to je poprilično zatvoreno polje i čini se da je on imao put jednog običnog štrebera: dobrog đaka koji se trudio da "završi škole", one za koje je bio sposoban, i da u ranoj fazi zainteresovanosti za digitalni svet krene u poslove koji će ga poslednjih godina i dana dovesti u "žižu" javnosti.\nNema čak ni mnogo pokazatelja da su brat i sestra mnogo radili zajedno, ali je zanimljiv pokazatelj njihova zajednička usmerenost ka digitalnim tehnologijama, i zanimljivo je poklapanje Igorovog menadžerskog uspona u isto vreme sa Aninim političkim napredovanjem.\nKompanija Aseko, njena podružnica za Jugoistočnu Evropu, došla je iznova u središte pažnje kada je srpska opoziciona političarka Marinika Tepić postavila pitanje sukoba interesa ukazujući na poslove koje je pomenuta kompanija dobila faktički na amin predsednice Vlade. Iako je "napad" spremno dočekan i na njega uzvraćeno rafalnom paljbom, kako se poklopio sa pričom o uticaju Andreja Vučića, brata Aleksandra Vučića, na rasprodaju zemlje u Vojvodini, snaga "odbrane" je većim delom stala ispred predsednikovog brata, a daleko manje ispred Aninog. Čak je i sama Ana gostujući na TV stanicama više branila napaćenog predsednika i njegovog brata nego svoju familiju.\nPa šta je zgrešio Igor, četrdesetšestogodišnji član borda Aseka i lider kompanije u Srbiji?\nOd trenutka kada je pre oko dve nedelje Marinika Tepić oživela priču, produbljenu sa nekoliko sočnih i masnih detalja, skoro da ne prestaje rasprava o tome da li je u redu da kompanija koju vodi premijerkin brat mlati pare na račun poreskih obveznika. Priča ima dva osnovna nivoa: prvi, na koji način digitalizovati rad javne uprave na svim nivoima i da to zaista donese znatne uštede u radu i posebno poboljšanje usluge prema građanima, i drugi nivo je priča o klasičnom sukobu interesa – sestra bratu namestila posao.\nDa li se to tako baš dogodilo i kako je uopšte moguće da se baš ta firma izabere i da se poklopi da Igor napreduje u kompaniji onda kada njegova sestra uđe u Vladu?\nKANALIZACIJA I DIGITALIZACIJA\nAseko je internacionalna kompanija, osnovana u Poljskoj, i do 2016. godine Igor je Brnabić bio na mestu šefa prodaje u srpskoj jedinici (prema njegovom Linkedin profilu). Pre toga je takođe radio slične poslove: đa neka prodaja, đa neki menadžment i sve u oblasti softverskih tehnologija i rešenja. Industrija softvera je najbrže rastuća industrija u Srbiji i, kako se često kaže, donosi više novca nego malinari.\nSad, nema potvrda da je Igor Brnabić, kao ni njegova sestra, neka vrsta lokalnog Bila Gejtsa ili Stiva Džobsa, ali čini se da su daleko naprednija verzija Slobodana Kvrgića i Slaviše Kokeze, dvojca koji je u prvih nekoliko godina naprednjačke vlasti važio za dominantan "digitalni" par u Srbiji i tim koji je sa kompanijom Prointer zgrtao milione samo na poslovima sa državom. To je već odavno zaboravljeno jer ova vlast traje dugo, ali mnogo pre nego što je javnost uopšte čula za Anu Brnabić i njene super ideje o digitalnoj Srbiji, gore pomenuti dvojac je našao načina da zgrne milione u poslovima nabavke, prodaje i implementacije hardvera i softvera.\nI, kako to obično biva, to su unosni poslovi sa bogatim i velikim javnim preduzećima, koji naprasno shvate da su im nužna nova softverska rešenja da bi optimizovali svoje proizvodne procese, da bi povećali efikasnost rada i na bolji način doveli do veće produktivnosti. Prelazak na digitalne platforme dugačak je put jer nije reč samo o tome da se kupi oprema – mada je često i samo to bio slučaj – ili da se instalira platforma na kojoj se sve radi, nego i da se obuče ljudi koji sve to treba da koriste, a sve pod izgovorom pedantnijeg evidentiranja svega i olakšavanja rada onih koji su zaposleni u javnom sektoru.\nTako se verovalo, na primer, da će uvođenje jedinstvenog zdravstvenog IZIS sistema smanjiti gužve u čekaonicama i skratiti liste čekanja, da će olakšati doktorima i da će omogućiti pacijentima jednostavnije kretanje kroz različite nivoe zdravstvenog sistema. Međutim, to nekako ide teže, i osim činjenice da imamo čipovane zdravstvene knjižice i da apoteke znaju ko im donosi recept, nije se videla neka velika promena zbog ovog dela e-uprave.\nOd 2016. godine kada je Ana Brnabić ušla u Vladu Srbije kao nestranački stručnjak, a posebno od 2017. godine kada je postala i predsednica Vlade Srbije, tema digitalizacije je dobila na zamahu i čini se da je to jedna od glavnih agendi u njenom programu. Ona je toj temi posvetila značajan deo svog "ekspozea" predstavljenog u Narodnoj skupštini i nemali se broj ljudi u Srbiji iščuđavao i ismevao tu ideju ("Nemamo kanalizaciju, ali ćemo da imamo digitalizaciju"). Tri godine docnije vide se određene promene koje doduše nisu pomogle građanima da žive lakše i da manje vremena provode u redovima da bi u off-line obavili ono za šta su im rekli da će moći "preko interneta".\nSrbija ne da nije postala balkanska Estonija – u kojoj je nivo javne uprave zaista podignut na nivo e-uprave – nego se, čini se, više nego ikad krije od građana i ono što postoji u različitim bazama podataka: na primer, koliko se novca isplaćuje iz trezora (državnog novca) različitim kompanijama koje država i javna preduzeća koriste kao dobavljače najrazličitijih usluga. Na primer, u susednoj Hrvatskoj takav upit se rešava sa dva klika, a ovde je potrebno da pišete Upravi za trezor i izvesno je da vam neće odgovoriti na upit (ovo je iz ličnog iskustva).\nI pored tog nedostatka (a da ne pominjemo i poslednji skandal sa Informacionom bazom Covid-19 i statistikama vezanim za pandemiju) vredni ljudi su seli, pregledali finansijske izveštaje i pokazalo se da Brnabića firma iz godine u godinu beleži znatan rast prometa (u 2019. preko 43 miliona evra) a da pritom ima značajne poslove sa raznim državnim institucijama. Pored toga, njima u prilog, oni dobijaju tendere i kod Svetske banke, koja takođe ima značajan portfelj namenjen digitalizaciji Srbije. Činjenica da prometi rastu i da raste i onaj deo koji se tiče poslova sa državom, dovela je do sumnje da se tu radi o sukobu interesa, čime se ulazi u drugi deo sage o nevidljivom čoveku, Igoru Brnabiću.\nDa li je on nagovorio sestru da mu pomogne da dobije poslove ili je ona sama sklapala poslove sa Asekom zato što je njen brat tamo šef, ili se pak ništa od toga nije dogodilo, nego su se, eto, ovi prijavili i dobili posao? Sve to bi vrlo jednostavno mogla da utvrdi Agencija za borbu protiv korupcije u čijem je mandatu istraživanje sukoba interesa, ali i specijalizovana tužilaštva za borbu protiv korupcije, koji na jednostavan način mogu da vide kako su sklapani poslovi, ko je u tome tačno učestvovao, ko je donosio odluke, da li je Ana Brnabić negde rekla da se posao dâ Aseku i tako dalje, po redu, kako je već opisano u pravilima rada istražnih organa.\nOno što ni Agencija ni tužilaštvo ne mogu sa sigurnošću da potvrde jeste da li su nekad tako sedeli brat i sestra u vikendici u Brestoviku i dogovorili sve poslove. Upravo zbog toga oni koji su na vlasti trebalo bi da izbegavaju ovakve situacije jer, razume se, niko nikome ne može da veruje na reč, i kada se dogodi da se otkrije da je predsednica Vlade omogućila unosan posao firmi svoga brata, to je školski primer sukoba interesa i tu je najmanja stvar ostavka državnog funkcionera, odnosno Ane Brnabić.\nMeđutim, ne samo da ona nije podnela ostavku, već verovatno nikada nije ni pomislila da bi to trebalo da uradi. Ana Brnabić je naprotiv sve okarakterisala kao još jedan napad opozicije na porodicu, što se poklopilo sa "napadom" na porodicu Aleksandra Vučića. Njen stav u ovoj komunikacijskoj krizi doneo joj je još dodatnih poena kod Vučića i on ju je još jednom imenovao za predsednicu Vlade Srbije, 5. oktobra 2020. godine, uz aklamaciju svih članova predsedništva SNS-a, kako je saopšteno iz te partije.\nRazume se, na navode Marinike Tepić i medija, baš kao i na navode tabloida "Kurir" iz avgusta 2017. godine kada se o ovoj temi detaljno "izveštavalo" na početku njenog mandata, nije reagovala nijedna institucija, a čini se da i neće uskoro. Delo "sukob interesa" ne prepoznaje se u srpskom kaznenom sistemu a ni u političkom gde bi trebalo da vodi ka kraju ili suspenziji karijere. Nekako im je bliža ona narodna "ko nije za sebe, nije ni za druge", ili "ko će kome ako ne svoj svome". Kao da se građanima poručuje da nije važno ko radi posao ako se posao uradi. Ali, čak i da je tako, građani do sada nisu videli nekog ćara od sveopšte priče o digitalnoj Srbiji. I dalje običan građanin strepi kada krene po neku uslugu u neku instituciju jer uvek ima još jedan papir koji nedostaje, a novinarima se uskraćuju mnoge informacije iako, navodno, cela uprava radi na digitalnim platformama i svi podaci stoje na nekom od servera.\nGde je u svemu tome Igor Brnabić, koji u jedinom javnom pojavljivanju na TV N1 daleke 2016. godine govori da je digitalizacija neophodna, da je prava e-uprava imperativ i da je potrebno da država valjda samo kupi prave softvere kojima će povezati različite postojeće baze podataka. U zimu 2016. godine, mesecima pre nego što njegova sestra uđe u Vladu, Brnabić u programu Info Biz saopštava ono što će biti jedna od osnovnih tema vlade njegove sestre Ane.\nKao da su u slobodno vreme na placu u Brestoviku mnogo pričali o tome i kao da su imali neke zajedničke planove kako da to ostvare čak i u doba kada je Ana bila daleko od digitalnog sveta, usmerena na velike projekte izgradnje vetroparkova u Banatu; kao da je brat Igor imao viziju koju je na sreću uzela da sprovodi Ana onda kada je došla u poziciju da donosi odluke i da za svoj kabinet izbori bar jedan resor, a to je IKT resor, u kome će sama odlučivati i neće morati za svaku sitnicu da pita "šefa".\nOvo sada dobro zvuči za moguće objašnjenje tolikog njenog "cimanja" da se osnaži e-uprava, što je dovelo do toga da pre dve nedelje njen šef kancelarije za IKT izjavi da u Srbiji ima preko dva miliona građana bez jedinstvenog matičnog broja. Pa kako su se onda prijavljivali za onu meru "100 evra svakom punoletnom građaninu", ili ko im je prodao loš softver koji je izbacio takve podatke? Dok se ne dobiju ti odgovori, vredi pogledati terminale za plaćanje u prodavnicama – na skoro svakom stoji oznaka firme koju vodi Igor Brnabić. Čisto da se zna o kome je reč.\nČudnovata borba Aleksandra Vučića protiv korupcije >\nBrže, jače, unosnije


Završeni radovi na izradi mozaika na kupoli Hrama Svetog Save u Beogradu | NIS\nNIIS ↑ 0,87% 698 RSD\nNIS > Presscentar > Vesti > Završeni radovi na izradi mozaika na kupoli Hrama Svetog Save u Beogradu\nZavršeni radovi na izradi mozaika na kupoli Hrama Svetog Save u Beogradu\nU Hramu Svetog Save u Beogradu su završeni radovi na izradi mozaika na kupoli, u organizaciji kompanije „Gasprom njeft“.\nProjekat uređenja kupole Hrama realizovao je umetnički kolektiv pod rukovodstvom akademika Ruske akademije umetnosti Nikolaja Muhina\nSpecijalna komisija, u čijem sastavu su predstavnici ministarstva kulture Ruske Federacije, federalne agencije „Rossotrudničestvo“, Ruske i Srpske pravoslavne crkve, kao i Društva za podizanje Hrama, visoko je ocenila kvalitet i umetničko ostvarenje mozaičkog platna. Projekat uređenja kupole Hrama realizovao je umetnički kolektiv pod rukovodstvom akademika Ruske akademije umetnosti Nikolaja Muhina. Kompanija „Gasprom njeft“ je za finansiranje mozaičkog uređenja kupole Hrama uplatila 4 miliona evra. Uređenje kupole Hrama Svetog Save na Vračaru predstavlja jedan od najvećih projekata mozaičkog dekorisanja krivolinijskog prostora u svetu: ukupna površina platna iznosi 1248 kvadratnih metara. Na izradi centralne kompozicije „Vaznesenje Hristovo“, koja ukrašava kupolu Hrama, radilo je 70 ruskih i srpskih umetnika.\n„Rusiju i Srbiju povezuje viševekovno prijateljstvo. Naši narodi su uspostavili odnose još u vreme krštenja Rusije. I pravoslavlje je postalo jedna od fundamentalnih osnova jedinstva Rusije i Srbije. Zato nema ničeg neobičnog u tome, što je upravo pravoslavni hram postao glavni simbol srpsko-ruske duhovne veze. Zajedno sa svojim ruskim i srpskim kolegama sam više puta kontrolisao tok radova na izradi mozaika hrama. Svima je bila pružena mogućnost da učestvuju, ulaganjem svog delića stakla u buduću kompoziciju. I to jeste simbolično, jer se hram Svetog Save zaista podiže zajedničkim snagama Srba i Rusa“, izjavio je član Izvršnog odbora „Gasprom njeft“ Aleksandar Dibalj, koji vodi projekat za izradu mozaika hrama.\nHram Svetog Save na Vračaru je jedan od glavnih spomenika arhitekture u Srbiji i jedan od najvećih pravoslavnih hramova u svetu. On je izgrađen na mestu spaljivanja mošti Svetoga Save od strane otomanskih vlasti 1594. godine. Hram je projektovan krajem 19. veka, ali je izgradnja počela tek 1935. godine. Međutim, izgradnja je bila odložena zbog Drugog svetskog rata. Podizanje kupole je završeno 1989. godine, a zvanično je hram otvoren tek 2004. godine, ali unutrašnje uređenje još uvek traje. Kompanija „Gasprom njeft“ finansira projekat za izradu mozaika kupole hrama u okviru realizacije programa za podršku kulture i očuvanja istorijskog nasleđa Srbije. Kompanija predstavlja najvećeg inostranog investitora u Srbiji.\nU Beogradu održana ceremonija otvaranja mozaičke dekoracije kupole hrama Svetog Save\nAleksandar Dibalj za “Novosti”: Hram spaja Srbiju i Rusiju\nIntervju Aleksandra Djukova, generalnog direktora “Gasprom njefta”, dnevnom listu “Politika”\nGeneralni direktor NIS-a na otvaranju štanda Srbije na Međunarodnom ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu


Turska: Uhapšene majka i sestra ubice ruskog ambasadora - UniversumX\nTurska policija uhapsila je večeras majku i sestru napadača koji je pucnjima iz pištolja ubio ruskog ambasadora u Turskoj na otvaranju izložbe fotografija u galeriji u Ankari, javlja televizija CNN Turk.\nMuškarac koji je danas ubio ambasadora Andreja Karlova identifikovan je kao Mevlut Mert Altintas, turski policajac koji je bio pripadnik specijalnog odreda policije a u službu je stupio 2014.\nTurski provladini mediji navode da je Altintas (22) bio član terorističke organizacije FETO. Ovu infomraciju potvrdio je i gradonačelnik Ankare Melih Gökçek. On je na Twitteru napisao da iza ubistva ruskog ambasadora stoje iste sile koje su oborile ruski avion prošle godine. Turske vlasti su, nakon pomirenja sa Rusijom, obaranje aviona također pripisale FETO organizaciji. No, bivši premijer Ahmet Davutoglu tada je jasno rekao d aje obaranje aviona naredio on te da bi to ponovo učinio negiravši da su piloti djelovali samostalno ili kao članovi neke organizacije.\nAltintas je, u odjelu i s kravatom, danas po podne s policijskom propusnicom ušao u galeriju u Ankari i iz pištolja pucao u leđa ruskog ambasadora u trenutku kada je on držao govor, otvarajući izložbu fotografija “Rusija očima Turaka”.\nSnimci pokazuju da je Altintas nakon ubistva šetao ispred galerije dok su turske sigurnosne snage izgledale zbunjeno.\nAmbasador je preminuo od zadobijenih povreda, a napadač je ubijen.\nU napadu su ranjene još tri osobe, prenosi Tanjug.\n← Uhapšen osumnjičeni za tragediju u Berlinu: Nije kočio, gazio je sve pred sobom\nU napadu na džamiju u Zurichu troje teže povrijeđeno, u blizini pronađeno tijelo →


BAJINA BAŠTA: Sednica Skupštine opštine 31. decembra | DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n30/12/2018 BAJINA BAŠTA: Sednica Skupštine opštine 31. decembra2018-12-30T12:26:26+00:00 Slajder, Bajina Bašta, Vesti No Comment\nPoslednja sednica Skupštine opštine Bajina Bašta u 2018. godini održaće se baš poslednjeg dana ove godine. Sednica na kojoj će se razmatrati budžet za 2019. godinu i brojna druga važna pitanja zakazana je za ponedeljak, 31. decembar 2018. godine u 10 časova.\nPored predloga Odluke o budžetu kojim se predviđa da budžet Bajine Bašte u narednoj godini bude preko milijardu dinara pred odbornicima će se naći i odluke o komunalnim taksama, naknadama za korišćenje javnih površina, odluka o manifestacijama na teritoriji opštine Bajina Bašta, pravima i uslugama u oblasti socijalne zaštite.\nOdbornici će takođe razmatrati i programe poslovanja više javnih preduzeća i ustanova kao i predloge statuta Turističke organizacije „Tara-Drina“ i Predškolske ustanove „Neven“.\nBajina Basta, sednica, Skupstina opstine, Bajina Bašta, Skupština opštine\n« Stefanović: Zaposlenima u MUP – u veće plate u 2019. godini, nekima rast i od 17 odsto\nUspeh OK „Drina“ za kraj godine »\nDan osoba sa autizmom https://t.co/yuOdAfC5vZ @UKinSerbia @rsBritish @tragfondacija #danosobasaautizmom… https://t.co/a5HUAHcTIF, 46 minuta ago


Izgubili smo još jednog velikog Leskovčanina o kome smo tako malo znali za njegova života - juGmedia\nSlikar Zoran Grebenarović preminuo je 26. aprila u Beogradu u 67. godini. Grebenarović je preminuo iznenada u bolnici od bolesti srca, preneli su na portalu SEEcult.org članovi njegove porodice i prijatelji.\nRođen 1952. u Leskovcu, Grebenarović je 1981. diplomirao na slikarskom odseku Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu, a potom je pet godina živeo i radio u Njujorku. Nakon povratka iz Njujorka, nastale su promene u njegovom stilskom i tehnološkom pristupu slici. Za to vreme vezuje se i angažovanje na polju sakralne umetnosti. Između ostalog, živopisao je pet hramova i uradio mnoštvo fresaka i ikona.\nGrebenarović je učestvovao na izložbama u zemlji i inostranstvu, a dela mu se nalaze u zbirkama vise javnih i privatnih kolekcija.\nKrajem 2018. godine imao je samostalnu izložbu „Beogradski lavirinti“ u Galeriji B2 u Beogradu, a prof. dr Jerko Denegri naveo je tada u tekstu za katalog da, uprkos promeni tehničkog postupka i kompozicionih principa, novije Grebenarovićevo slikarstvo povezuje sa njegovim prethodnim ciklusima “konstantna sklonost ka njemu svojstvenim simboličnkim značenjima umetničkog dela”.\nGrebenarović se prethodno predstavio i 2016. u Galeriji 212 izložbom crteža i slika “Sada ovde – tamo tada”, a te radove opisao je kao pokušaj i nadanje da je dovoljno odgovorno i odvažno primio na sebe obavezu tumačenja savremenog trenutka.\nGrebenarović je bio član Udruženja likovnih umetnika Srbije (ULUS) od 1982. godine, kao i Društva srpskih umetnika LADA od 2012.


Prvi dan projekta „Apatin – moj grad“ Turistička organizacija Apatin\nProjekat „Apatin – moj grad“ je uspešno otpočeo u sredu 28. marta prvim edukativnim izletom. Ulogu glavnog vodiča i edukatora dece je ovog puta pripala Borisu Mašiću, profesoru Nemačkog jezika, i vrsnom poznavaocu istorije Apatina i okolnog područja.\nSkup srednjoškolaca je bio zakazan na trgu Nikole Tesle gde je dan započet pričom o istoriji i nastanku Apatina. U ovom delu programa učesnici su upoznati sa brojnim interesantnim činjenicama, pa tako zahvaljujući projektu sada znaju gde su u neposrednoj blizini Apatina otkriveni veliki blokovi iz perioda Rimljana koji ukazuju na antičku istoriju Apatina, kuda se protezao rimski šanac, odakle u kućama Pivarske ulice cigla iz doba rimljana, šta je apatinska Atlantida, šta je bilo današnje zabavište u parku i zašto je u jednom periodu baš ono korišćeno kao karantin itd.\nNakon toga svi učesnici projekta su prešli u ulicu Srpskih vladara gde su imali priliku da čuju brojne zanimljivosti o istoriji današnjih objekata i životima njihovih vlasnika u 19. i početkom 20. veka. Ovde su upoznali gde je nekada bio hotel, najveća trgovina, šta su bile današnja Pivnica na ćošku, koji je poznati svetski slikar živeo preko puta današnjeg Maxija, zašto tabla koja govori o mestu rođenja Pala Abrahama nije na odgovarajućem mestu, čime su sve raspolagali Špajzeri, zašto kuća koja je danas zgrada pošte ima 2 kapije, koji je baron umalo prokockao bogatstvo itd.\nPut je učesnike odveo do Trnovog drveta, zgrade opštinske uprave i Muzeja sporta u okviru Sportskog saveza opštine Apatin. Drugi deo dana je protekao u razgledanju muzeja podunavskih Nemaca i poseti „donjem“ groblju gde su najhrabriji ušli u grobnicu porodice Fernbah. Naročito je bilo zanimljivo slušati o ovoj nesvakidašnjoj porodici koja je u Apatin došla kolonizacijom i za veoma kratak rok stekla enormno bogatstvo ondašnjeg vremena.\nPosle pomalo napornog ali sjajno ispunjenog dana svi učesnici projekta, zajedno sa mentorima, su sumirali utiske uz ručak na apatinskoj Banji Junaković. U subotu nastavljamo upoznavanje naše opštine uz učenje i druženje, kada se ponovo srećemo, ovog puta u Prigrevici.


Na Univerzitetu u Ljubljani održana gostujuća predavanja iz predmeta "Usluživanje VIP klijenata" ·\n2ТМ > Obrazovanje > Na Univerzitetu u Ljubljani održana gostujuća predavanja iz predmeta „Usluživanje VIP klijenata“\nMaribor se priprema za održavanje međunarodnog muzičkog festivala Lent Studenti Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru postali su autori memorijalne dizajnerske klupe “Uspomena”\nNa Univerzitetu u Ljubljani održana gostujuća predavanja iz predmeta „Usluživanje VIP klijenata“\nKrajem maja 2019. godine za studente Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Ljubljani, u okviru izbornog predmeta „Usluživanje VIP klijenata“ (predavač: prof. dr Barbara Čater), održano je predavanje magistra poslovne administracije Silvije Jurca (SID-Prvo kreditno osiguravajuće društvo).\nU prvom delu predavanja gošća je objasnila zašto se njena kompanija odlučila za usluge VIP klijenteli, kakve zadatke u sklopu kompanije obavlja menadžer za rad sa VIP klijentima, te kakva znanja i veštine su neophodni za ispunjavanje ovih zadataka. Ona je objasnila kriterijume za izbor VIP klijenata, kao i kriterijume po kojima se rad sa VIP klijentima razlikuje od usluživanja ostalih klijenata.\nU drugom delu predavanja gošća je govorila o kvalitetu međusobnih odnosa. Dala je studentima nekoliko korisnih saveta o interakciji s VIP klijentima, koji će pomoći u održavanju dobrih odnosa.\nU okviru ovog predmeta Ekonomski fakultet Univerziteta u Ljubljani održao je i predavanje magistra poslovnih nauka Maje Pešec (kompanija Storck Adria). Svrha predavanja bila je da se pokaže kako se opslužuju VIP klijenti kompanije koja funkcioniše kao maloprodaja.\nU početku je gošća govorila o razlozima rada s VIP klijentima i kriterijumima za njihov odabir. Objasnila je koje zadatke i odgovornosti menadžer ima u radu sa VIP-klijentima, koja su znanja i veštine potrebni za uspešan rad na tom položaju. Predavačica je takođe pokazala kako se projekti pripremaju za VIP klijente i kako se meri efektivnost njihove usluge. Predavanje je završilo prezentacijom praktičnog primera uvođenja novog proizvoda u maloprodaju.


Rešenja za premošćavanje podele nisu komplikovana a prvi korak morale bi da učine vlade i univerziteti širom sveta koji bi morali da imaju programe za podsticaje i privlačenje devojčica i žena da razmišljaju o karijeri u oblasti tehnologije. Ovo potrvrđuju i istraživanja sprovedena u Americi a koja navode kako devojčice počinju da pokazuju interesovanje za karijeru vezanu za tehniku oko 11 godine ali da brzo gube interes, verovatno zbog nedostatka ženskih mentora ali i sve prisutne rodne neravnopravnosti.\nPitanje rodne neravnoteže u industriji nikada nije bilo važnije. Procene ukazuju da skoro 90 odsto radne snage u oblasti sajber bezbednosti čine muškaraci.\n- Odrastajući u Jugoslaviji, strast za računarima i školovanje za karijeru u ovoj oblasti nije bila čudna stvar za ženu. Oko 70 odsto polaznika kursa za kompjutere, na mom fakultetu, činile su žene i to je bila norma jer su žene u Istočnoj Evropi oduvek bile ohrabrivane da se bave karijerom u oblasti tehnologije. Kada sam se preselila u Zapadnu Evropu kako bih završila svoje master studije, broj žena u ovoj oblasti iznosio je samo 7 odsto - pravi kulturološki šok - kaže o svojim iskustvima Ilijana Vavan, generalna direktorka Kaspersky Lab za Evropu.\nKako dodaje, izzetno je bitno da se između ostalog stažiranje učini dostupnim široj grupi mladih ljudi i promoviše uvod u sajber radionice.


Preporuka: 3498 / Link / Replika: 19 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 2544 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1378 / Link / Replika: 16 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1484 / Link / Replika: 18 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 3604 / Link / Replika: 6 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 3604 / Link / Replika: 5 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 2120 / Link / Replika: 56 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


Potpisano pet ugovora u ogranku TE-KO Kostolac\nBeta 11. maja 2016. 16:55\nElektroprivreda Srbije (EPS) saopštila je danas da je potpisala pet ugovora ukupne vrednosti 1,8 milijardi dinara kojima se obezbedjuju usluge za ogranak Termoelektrane i kopovi (TE-KO) Kostolac.\nUgovore je potpisao vršilac dužnosti EPS-a Milorad Grčić s preduzećima Autotransport, Georad, Proizvodnja, remont i montaža mašina i opreme i Kostolac–usluge.\nDodaje se da su ugovori potpisani za usluge prevoza zaposlenih, robe i materijala, angažovanje pomoćne mehanizacije i održavanja vozila, kao i usluge remonta i tekućeg održavanja osnovne rudarske mehanizacije i termoenergetskih postrojenja.\n„Potpisivanjem ugovora obezbediće se i izrada i dorada mašinskih delova u termoelektranama u Kostolcu, usluge obezbedjenja objekata, održavanje i rukovanje drenažnim sistemima na površinskim kopovima, kao i geološki radovi“, navodi se u saopštenju.\nGrčić je kazao da ugovorima garantuju stabilnost EPS-u i obezbedjuju posao za zaposlene u tim preduzećima naglasivši da EPS-ov ogranak TE-KO Kostolac sada može da računa na sigurno obavljanje važnih poslova, poput remonta i održavanja mehanizacije i drenažnih sistema, geoloških radova, kao i obezbeđenja i prevoza.\nPrema njegovim rečima, dodatne garancije i sigurnost daje i Vlada Srbije koja će kao vlasnik, usvajati plan poslovanja i završni račun za svako od ovih preduzeća pojedinačno.\nDirektor Autotransporta Perica Mojović kazao je da veliki značaj ugovora, jer je njima obezbedjen posao za više do 2.000 radnika.


FEDERER NIJE MOGAO DA SAKRIJE ODUŠEVLJENJE: Evo kako je Novak naterao Švajcarca da skoči sa klupe i POKLONI MU SE! | Afera\nFederer nije ostao ravnodušan nakon spektakularnog poteza najboljeg srpskog tenisera.\nNovak Đoković izgubio je od Južnoafrikanca Kevina Andersona 7:6 (7:5), 5:7, 10:6 na egzibicionom turniru „Lejver kup“ u Čikagu.\nNekoliko sjajnih poena viđeno je na ovom meču, a najspektakularniji pripao je Novaku. O kakvoj majstoriji se radi najbolje govori činjenica da je ljuti rival Srbina, Švajcarac Rodžer Federer, skočio i oduševljeno aplaudirao našem teniseru.\nPosle drugog dana takmičenja u kojem se sastaju ekipa Evrope protiv „Ostatka sveta“, rezultat je 7:5, pošto je Rodžer Federer savladao Nika Kirjosa 6:3, 6:2, Aleksandar Zverev nadigrao Džona Iznera 3:6, 7:6 (10:8), 10:7, a dubl Sok/Kirjos bio bolji od Gofana i Dimitrova.\n← BURA OKO RIJALITIJA: Oglasio se i ministar policije!\nMISIJA MMF STIŽE U BEOGRAD: Od ponedeljka sa državnim vrhom o platama i penzijama! →\nUpucan vođa navijača Partizana, osumnjičen za ubistvo…!


Većina novinara smatra da krizni štabovi nisu omogućili objektivno informisanje građana o COVID-19\nBoris M. јун 17, 2020, 9:30 пре подне\nNajviše problema sa pristupom javnim informacijama o pandemiji imali su medijski profesionalci u Sarajevu, Mostaru i Banjaluci.\nPreko 83 posto novinara i novinarki u BiH smatra da krizni štabovi nisu omogućili objektivno i sveobuhvatno informisanje građana o koronavirusu COVID-19, pokazala je anketa Udruženja BH novinari. Anketom su o temi pristupa javnim informacijama u vezi sa koronavirusom ispitana 102 bh. novinara i novinarke.\nRezultati ankete su pokazili da su sa pristupom javnim informacijama o pandemiji najviše problema imali medijski profesionalci u Sarajevu, Mostaru i Banjaluci, dok je u drugim gradovima “komunikacija sa javnim zvaničnicima i članovima kriznih štabova bila organizovana na mnogo efikasniji i jednostavniji način”, pišu BH novinari.\nČlanovi kriznih štabova nisu dali kredibilne odgovore na veliki broj pitanja o koronavirusu za koja su novinari i novinarke smatrali da su od izuzetne važnosti za javnost, pokazala je anketa. Takva pitanja tiču se javne nabavke i općenito trošenja budžetskog novca za vrijeme pandemije, uzroka smrti pacijenata i neprovođenja obdukcija umrlih, broja testiranih na koronavirus i mjera zaštite, djelotvornosti i rokova trajanja testova, pojave virusa u bolnicama i kliničkim centrima.\nViše od 39 anketiranih novinara i novinarki je navelo da su na press konferencijama tokom pandemije dobijali djelimične informacije na pitanja koja su upućivali nadležnima. Samo 16,7 posto novinarki i novinara navode da je dobijeni odgovor sadržavao ključnu traženu informaciju, a 12,7 posto da odgovori nadležnih nisu sadržavali tražene informacije.\nČak 83,3 posto ispitanika smatra da način informisanja sa konferencija za štampu bez novinara ne omogućava profesionalno izvještavanje u interesu građana, kao i da su informacije koje su dobijali uopštene i da u njima nema svih podataka koji su im potrebni, dok je manje od pet posto ispitanika zadovoljno ovakvim načinom informisanja na press konferencijama.\nSkoro polovina ispitanika (48%) smatra da je zbog blagovremenog, tačnog i objektivnog informisanja u javnom interesu potrebno vratiti standardne press konferencije u skladu sa zaštitinim mjerama, a isti procenat ispitanika smatra da je novinarima potrebno osigurati pristustvo na press konferencijama, kao i online učešće sa mogućnošću postavljanja pitanja.\nIzvor: BH novinari\nјан 16, 2022, 7:35 по подне - swatch info\nјан 16, 2022, 7:28 по подне - draskoa\nNovinarka iz Rijeke brutalno izvrijeđala Republiku Srpsku, javnost zgrožena\nјан 16, 2022, 6:16 по подне - Luna\nDr NESTOROVIĆ: Ove 3 stvari dovode do karcinoma\nјан 16, 2022, 5:05 по подне - Luna


PCVesti - Canon predstavlja izuzetno elegantan model IXUS 210\nIXUS 210 nudi izvanredne fotografije na jedan dodir prstom\nElegantan izvajan dizajn\nFotoaparat IXUS 210 je dostupan u četiri boje, ima neodoljiv dizajn izvajanog kućišta i najnapredniji interfejs ekrana osetljivog na dodir, do sada viđen u IXUS modelu. Predodređen da postane najnoviji fotoaparat koji jednostavno morate imati i o kojem svako priča, IXUS 210 je savršen izbor za osobe sa istančanim osećajem za modu koje se ponose time što su uvek za korak ispred ostalih.\nJednostavnost ekrana osetljivog na dodir\nModel IXUS 210 ima izuzetno intuitivan ekran osetljiv na dodir koji je jednostavan za upotrebu – što vam omogućava čitav niz pametnih funkcija na dodir prsta. Velike ikone na ekranu, korisni saveti i trikovi i inteligentni automatski režim „Smart Auto“ doprinose tome da fotografisanje, pregled i deljenje odličnih fotografija bude jednostavnije nego ikada pre – i daleko zabavnije.\nImpresivne slike, zapažen stil\nIzuzetno elegantan IXUS 210 nudi niz naprednih funkcija i izvanredan kvalitet slike zahvaljujući rezoluciji od 14,1 megapiksela i originalnom Canon širokougaonom objektivu sa zumom uvećanja 5x – što čini ovaj model stilskim iskazom sa pokrićem.\nRezolucija 14,1 megapiksela\nŠirokougaoni objektiv od 24mm sa zumom uvećanja 5x i optičkom stabilizacijom slike\nLCD ekran „PureColor II Touch“ dijagonale 8,8 cm (3,5 inča)\nNapredan ekran osetljiv na dodir\nInteligentni automatski režim „Smart Auto“, detekcija lica i korisnički interfejs sa savetima i trikovima\nSnimanje HD video zapisa, HDMI priključak