Krvavi vikend u ruralnom delu Nove Skotije | Novine Toronto\nKrvavi vikend u ruralnom delu Nove Skotije\nKraljica Elizabeta uputila saučešće\nKonjička policija, RCMP, saopštila je da su, u najmasovnijem ubistvu u kanadskoj istoriji, koje se proteklog vikenda dogodilo u ruralnom delu Nove Skotije, ubijene 22 osobe.\nPrva ubistva počinjena su u Portapiku, gde je policija u subotu uveče pronašla nekoliko tela u jednoj kući i oko nje. Ubica, koji je na sebi imao uniformu pripadnika RCMP-a i koristio automobil veoma nalik policijskom, tokom noći i sutradan nastavio je svoj krvavi pir u Ventvortu, Debertu i Šubenakadiju, pre nego što ga je policija oko podneva ubila u Enfildu, udaljenom stotinak kilometara od Portapika.\nKako se navodi, ubijeni su pronađeni na šesnaest različitih lokacija.\nOno što iznenađuje mnoge je to da se, tokom tog perioda, ni policija, niti bilo koja druga javna agencija nije oglašavala da upozori građane na realnu opasnost, preko televizije ili pametnih telefona, kako se obično radi, već su o tome jedino susedi obaveštavali jedni druge telefonom.\nIstraga o motivima i čitavom slučaju je u toku, uključujući i proveru da li je ubici neko pomogao u pripremi ovog nezapamćenog zločina.\nIz čitave provincije, zemlje i inostranstva stižu izrazi saučešća i podrške. Kraljica Elizabeta i princ Filip su takođe, rastuženi događajima u provinciji, poslali izraze svog saosećanja sa porodicama, prijateljima, kolegama žrtava i svim ljudima u Novoj Skotiji i Kanadi.\nI premijer provincije Stiven Meknil i zdravstveni zvaničnici jedino podsećaju da se, ni u ovim teškim trenucima za provinciju i veliki broj ljudi u njoj, ne zaboravi na pridržavanje mera propisanih za pandemiju.


Policija Crne Gore: Preduzete su aktivnosti povodom tvrdnji o pretnjama poslaniku Milanu Kneževiću\n„Iako Upravi policije (UP) Crne Gore nije podnijeta zvanična prijava, policija na osnovu saznanja iz medija samoinicijativno preduzima aktivnost iz svoje nadležnosti, u odnosu na tvrdnje Milana Kneževića, poslanika opozicionog Demokratskog fronta (DF) da se na njega priprema atentat“, sapštila je UP Crne Gore.\nKako se navodi, o događaju je obaviješten državni tužilac u Višem državnom tužilaštvu „po čijem nalogu se preduzimaju mjere na utvrđivanju činjenica ali i provjeri navoda iznijetih putem medija“.\nFunkcioner DF Milan Knežević kazao je u utorak 19 maja u Skupštini Crne Gore da je sa partijskim kolegama (Andrijom Mandićem, Slavenom Radunovićem, Nebojšom Medojevićem i Predragom Bulatović), 18. maja bio kod mitropolita Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori Amfilohija u Cetinjskom manastiru, nakon čega je, kako je rekao, počeo da dobija prijetnje.\n"Saopštili smo mu da mi nećemo izdati i da nećemo odustati i zbog toga ovih dana i dobijamo razne prijetnje, kao što sam i ja dobio prijetnju da se priprema atentat na mene i niko od nadležnih me nije pozvao na informativni razgovor da sasluša moja saznanja", kazao je Knežević.\n"Odlučili smo da se branimo kao porodica i kao bratstvo i da ćemo na svaki način odgovoriti političkim nalogodavcima ovog nauma - glavu za glavu", rekao je Knežević.\nPotredsjednik Skupštine Genci Nimanbegu rekao je da je siguran da će institucije adekvatno reagovati. "Instituije će, siguran sam, raditi dobro svoj posao", rekao je na to Nimanbegu.


U okviru radnog dela svečane sednice SO Dimitrovgrаd usvojene odluke o dodeli opštinske nagrade i priznanja i potpisan memorandum o saradnji sa opštinom Asenovgrad - Far\nVečeras je održan radni deo svečane sednice SO Dimitrovgrad povodom Dana opštine Dimitrovgrad. Sednica je počela minutom ćutanja, čime je odata počast nedavno preminulom predsedniku Skupštine opštine Dimitrovgrad Đorđu Dimovu.\nU prvom delu sednice razmotreni su predlozi Odluke o dodeli opštinske nagrade povodom praznika opštine Dimitrovgrad, kao i predloga Odluke o dodeli opštinskih priznanja.\nNa sednici je usvojena odluka da opštinska nagrada – zlatnik, pripadne Todoru Antovu iz Dimitrovgrada, za postignute zapažene rezultate u oblasti privrede i poljoprivrede. Kako se navodi u obrazloženju, zahvaljujući pokretanju poljoprivrednog gazdinstva koje se bavi proizvodnjom isključivo zdrave hrane, na kome upošljava preko deset radnika i povećava privrednu delatnost domaćinstava sa kojima sarađuje, Antov stvara i svojevrsni brend opštine Dimitrovgrad i reklamira je kao opštinu koja se bavi proizvodnjom zdrave hrane.\nTakođe, odbornici su usvojili i odluku da ovogodišnja opštinska priznanja dobiju:\ndr Georgi Aleksandrov iz Dimitrovgrada, koji je za vreme svoje uspešne karijere radio u Domu zdravja Dimitrovgrad, Opštoj bolnici u Pirotu i Stacionaru u Dimitrovgradu, za postignute zapažene rezultate iz oblasti medicine i doprinos zdravstvu na teritoriji opštine Dimitrovgrad;\nRadio-televizija „Caribrod“, koja je krajem prethodne godine obeležila 25 godina postojanja i rada, za postignute rezultate iz oblasti kulture i informisanja, koje se putem radija, televizije i multimedijalne internet stranice odvija na srpskom i bugarskom jeziku;\nKomanda združenih snaga vojske i policije, za postignute rezultate iz oblasti podizanja nivoa bezbednosti u opštini Dimitrovgrad, koja je krajem 2014. i početkom 2015. godine bila pogođena talasom migranata sa Bliskog istoka;\nKancelarija za javna ulaganja, za postignute rezultate u obnavljanju javnih objekata na teritoriji opštine Dimitrovgrad, u koje je u toku 2017. godine uloženo više od 210 miliona dinara, dok su za 2018. planirana ulaganja od oko 20 miliona dinara;\nMinistarstvo privrede Republike Srbije, za postignute rezultate iz oblasti obnavljanja i izgradnje infrastrukture na teritoriji opštine Dimitrovgrad, za šta je u prethodne dve godine opštini Dimitrovgrad dodeljeno više od 80 miliona dinara;\nMinistarstvo spoljnih poslova Republike Bugarske, koje je u toku 2016. i 2017. godine uložilo preko 135.600 evra u rekonstrukciju zgrade Narodne biblioteke „Detko Petrov“ i preko 60.000 evra u zgradu Centra za kulturu, za postignute rezultate u podršci i unapređenju infrastrukture u oblasti kulture, i\nJana Boškov, za humanitarni rad na teritoriji opštine Dimitrovgrad, kojim, kako se navodi u obrazloženju, podstiče integraciju dece migranata u lokalnu zajednicu.\nSednici su prisustvovali i gosti iz susedne Bugarske – predstavnici opštine Asenovgrad, sa kojom je ovom prilikom potpisan memorandum o saradnji. Memorandum su potpisali zamenik predsednika Skupštine opštine Dimitrovgrad Zoran Gerov i predsednik Skupštine opštine Asenovgrad Svetozar Šumanov. U okviru ovog dela sednice pročitana je i čestitka koju je opštini Dimitrovgrad povodom praznika uputio predsednik opštine Asenovgrad Emil Karaivanov.\nOpštinska nagrada i priznanja zaslužnim pojedincima, ustanovama i institucijama biće dodeljeni na svečanoj sednici, koja će sutra, 21. septembra, biti održana u velikoj sali Centra za kulturu sa početkom u 14:00 časova.\nU sredu radni deo svečane sednice SO Dimitrovgrad: Pred odbornicima predlozi odluka o dodeli opštinske nagrade i priznanja Na svečanoj sednici povodom praznika opštine Dimitrovgrad uručene opštinska nagrada i priznanja Gordan Velev dobija zlatnik – najveće opštinsko priznanje XII sednica SO Dimitrovgrad u petak, 3. ferbruarа – odbornici razmatraju 23. tačke\ncaribrodDan opštineDimitrovgradOpština DimitrovgradOpštinska nagradaopštinsko priznanjesednicaSkupština opštine\nPovodom Dana opštine u dimitrovgradskoj galeriji otvorena izložba radova prošlogodišnjih učesnika likovne kolonije "Poganovski manastir"


Četiri decenije FK Gračanica\nPovodom obeležavanja 40 godina postojanja fudbalskog kluba Gračanica, tokom narednog vikenda će biti organizovano niz manifestacija.\nTrepča dočekuje Vojvodinu\nU okviru šesnestine finala fudbalskog Kupa Srbije sastaju se Trepča iz Kosovske Mitrovice i Vojvodina iz Novog Sada.\nŽenski fudbalski meč u Gračanici\nNa Sportskom kompleksu u Gračanici odigran je prijateljski meč između ženskog fudbalskog kluba "Gračanica" i ekipe "Kolibri" iz Kuršumlije.\nFudbal u Bondstilu\nGračanica: Igrajmo fudbal, pamtimo Dimitrija\nNa memorijalnom turniru u malom fudbalu “Igrajmo fudbal, pamtimo Dmitrija” večeras se igraju četvrtfinalne utakmice.\nGračanica: Memorijalni turnir Dimitrije Popović\nU toku je memorijalni turnir u malom fudbalu, posvećen uspomeni na srednjoškolca Dimitrija Popovića, ubijenog 2004. godine u centru Gračanice.\nPesma “Delija” iznervirala navijače Kosova\nNezadovoljstvo albanskih navijača izazvalo je emitovanje tv spota za prijateljsku utakmicu između reprezentacija Kosova i Turske za koji je korišćena pesma “Delija”.\nKIM, Blic, Koha\nMedalje za karatiste iz K. Mitrovice\nKaratisti Omladinskog karate kluba “Kosovska Mitrovica” osvojili su jedno drugo i pet trećih mesta na Prvenstvu Srbije u karateu za poletarce, pionire i nade u katama i borbama.


KOMPLETAN SPISAK ULICA U BG KOJE SU ZATVORENE ZBOG MARATONA: Evo gde i do kada će biti zabranjen saobraćaj\nFoto: Kurir Sport/Dejan Ignjatović, Ilustracija\nodržava se 34. Beogradski maraton\nKatarina lazic simic\t 06.06.2021. 07:23h 07:32h\nZbog održavanja 34. Beogradskog maratona, koji će početi jutros u osam časova, izmenjen je režim saobraćaja u gradu, saopštilo je gradski Sekretarijat za javni prevoz.\nDo 17 časova zabranjen je motorni saobraćaj i uklonjena sva vozila koja nisu u funkciji u Kolarčevoj ulici, na Terazijama i Ulici Kralja Milana, kao i na delu Trga Nikole Pašića prema Terazijama.\nDo 15 sati, zabranjen je motorni saobraćaj i parkiranje u Prizrenskoj, delu Balkanske ulice (od Prizrenske do Kraljice Natalije) i Resavskoj (od Krunske do Bulevara kralja Aleksandra).\nDo 9 sati, zabranjen je saobraćaj svih vozila u Dečanskoj (od Nušićeve do Trga Nikole Pašića), na Trgu Nikole Pašića, Bulevaru kralja Aleksandra (od Kneza Miloša do Beogradske ulice), Dragoslava Jovanovića, Vlajkovićevoj (od Kosovske do Dečanske) i Svetozara Markovića (od Nemanjine do Bulevara kralja Aleksandra), kao i na svim prilazima trasi, uključujući i delove trase koji su ranije zatvoreni iz organizacionih razloga.\nOd 6 do 15 časova, zabrana motornog saobraćaja i uklanjanje svih vozila u Ulici Kraljice Natalije.\nOd 6 do 9 sati, zabrana motornog saobraćaja u Takovskoj (od Svetogorske do Kneza Miloša) i Kneza Miloša (od Takovske do Nemanjine ulice). Ulica kneza Miloša od Bulevara kralja Aleksandra do Admirala Geprata (smer ka Nemanjinoj), ostaje zatvorena za saobraćaj do 15 časova, kao i svi prilazi trasi uključujući i delove trase koji su ranije zatvoreni iz organizacionih razloga.\nOd 8 do 15 časova, zatvara se za motorni saobraćaj trasa maratona: Bulevar kralja Aleksandra, Beogradska, Slavija, Nemanjina, Balkanska, Gavrila Principa, Pop Lukina, Brankov most, Bulevar Mihajla Pupina, Bulevar Nikole Tesle, Džona Kenedija, Bulevar umetnosti, Bulevar Milutina Milankovića, Antifašističke borbe, Most na Adi, Milentija Popovića, Karađorđev trg, Karađorđeva, Glavna, Bešanijska, Tošin bunar, Pariske komune, Bulevar Maršala Tolbuhina, Otona Župančiča, Narodnih heroja, Zemunska, Vojvodanska, Dr Ivana Ribara, Jurija Gagarina (kolovozna traka za smer ka ul. Dr Ivana Ribara, na delu od Bulevara Milutina Milankovića do ul. Dušana Vukasovića), Dušana Vukasovića, Evropska (od Dušana Vukasovića do Gandijeve), Gandijeva (od Evropske do Jurija Gagarina), Omladinskih brigada, Djorđa Stanojevića, Bulevar Crvene armije, Kraljice Natalije, kao i svi prilazi trasi.\nOVO JE TRASA BEOGRADSKOG MARATONA: Sklonite automobile, a ako ćete nekud u nedelju dobro isplanirajte kojim ćete ulicama!\nBEOGRAĐANKA SA VRAČARA MOLI KOMŠIJE ZA POMOĆ: Šta je ovo, ne možemo da se odbranimo! Imate li i vi ovu napast u stanu? (FOTO)\nVILOTIJEVIĆ: Sprovode se strateški dokumenti o zaštiti životne sredine\nVESIĆ O EPIDEMIOLOŠKIM MERAMA: Ne znam zašto Krizni štab nije usvojio preporuke za svadbe i puštanje muzike\nBeogradmaratonBeogradski maratonzatvorene ulice


Dnevni izveštaj 31.07.2019\nNeto dobit NIS-a 3,2 milijarde dinara u prvih šest meseci 2019.\nNeto dobit Naftne industrije Srbije (NIS) u prvom polugodištu ove godine iznosila je 3,2 milijarde dinara, a obaveze kompanije po osnovu poreza i drugih javnih prihoda bile su 79,8 milijardi dinara, saopštio je NIS. U drugom kvartalu 2019. godine neto dobit NIS-a bila je 3,1 milijardu dinara što je 19 puta više u odnosu na prvi kvartal. U saopštenju je istaknuto da su nastavak procesa modernizacije i realizacija strateških projekata bili prioriteti NIS grupe u prvom polugodištu ove godine, kada je investirano 18,4 milijarde dinara, što je sedam odsto više u odnosu na isti period prošle godine. Najviše novca uloženo je u oblast istraživanja i proizvodnje nafte i gasa, kao i u izgradnju postrojenja "Duboka prerada", ključni projekat druge faze modernizacije Rafinerije nafte Pančevo. U remont Rafinerije uloženo je 2,4 milijarde dinara.\nIzvor: NIS, Novimagazin\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je medijima da je, posle tri godine pregovora, najveći proizvođač guma na svetu Toyo Tires odlučio da dođe u Srbiju, tačnije u Inđiju. Predstavnici kompanije saopštili su da bi gradnja trebalo da počne u maju 2020. godine. Aleksandar Vučić je rekao da je danas dobio pismo predsednika japanske kompanije Toyo Tires kojom su potvrdili da su, nakon tri godine pregovora, odabrali da u Inđiji otvore fabriku na parceli od 60 ha, čija bi gradnja trebalo da počne za nekoliko meseci. To će biti prva fabrika koju Toyo Tires ima u Evropi - rekao je Vučić i dodao da će u prvoj fazi projekta biti uloženo 390 mil EUR i zaposleno 523 radnika.\nIzvor: Tanjug, Iliirka\nStrane direktne investicije dostigle dve milijarde EUR\nStrane direktne investicije u Srbiji dostigle su cifru od dve milijarde evra do polovine jula ove godine, izjavila je guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković. Na sednici skupštinskog Odbora za finansije, na kojoj su analizirani rezultati rada NBS, Tabaković je rekla da preliminarni rezultat proknjižen kroz račune NBS pokazuje da je taj novac već preko računa ušao u Srbiju. Naglasila je da se očekuje da se taj trend rasta stranih direktnih investicija nastavi do kraja godine. Tabaković je rekla da su strane direktne investicije u Srbiji prošle godine iznosile 3,5 milijardi evra, što čini 8,2 odsto BDP-a.\nTrampovi verbalni napadi na Kinu oborili indekse u SAD; Evropske berze u crvenom zbog nešto lošijih objava\nUtorak je na berzama u Americi doneo pad indeksa, pre svega zato što se Tramp oglasio izjavom da Kina ne poštuje dogovor o količinama za kupovinu američkih žitarica, te je tržište to percipiralo kao vid umanjenja šansi za postizanje dogovora u predstojećoj rudni pregovora. S&P500 korigovan je za 0,3% a Nasdaq za 0,2%. Danas je sav fokus na odluci FED-a o očekivanje je da će kamatna stopa biti smanjen za 0,25%.\nOd korporativnih dešavanja izdvajamo da je Merkc objavio rezultate bolje od očekivanih pa je i akcija dobila 1%. Kompanija ej saopštila da je njegov lek Keytruda za tretman obolelih od kancera, ostvario rast prodaje od 58% u poslednjem kvartalu.\nProcter & Gamble je skočio preko 3%, dosegnuvši svoj novi istorijski maksimum, nakon što je objavio rezultate bolje od očekivanih za period svog četvrtog fiskalnog kvartala.\nEvropski indeksi bili su juče uglavnom crvenom pošto je svetlo dana ugledalo nekoliko lošijih objava iz većih korporacija. Stoxx60 izgubio je 1,6%.\nBayer je izgubio juče 4%, premda je objavio rast EBITDA od 25% ali uz delimično smanjene očekivanja za naredni period. Kompanija se takođe sada suočava sa velikim brojem optužbi zbog negativnih efekata herbicida Roundup.\nLufthansa je objavila pad profita za drugi kvartal, uglavnom zbog većih troškova goriva i cenovnog rata sa konkurentima. Poslovna dobit kompanija umanjena je sa 1 milijarde EUR iz drugog kvartala 2018. na 754 miliona EUR u drugom kvartalu tekuće godine. Akcija je juče izgubila preko 6%.


Mališić: SNS se bez Vučića vraća na prirodnu meru\nAleksandar Vučić na jednom od Glavnih odbora Srpske napredne stranke, arhivska fotografija\nAleksandar Vučić se nije povukao sa čela Srpske napredne stranke (SNS) zbog toga što misli da taj posao ne može niko da radi kao on, ali istina je da to ne može niko kao on, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Vesna Mališić, zamenica glavnog i odgovornog urednika nedeljnika NIN.\n„On je napravio jednu ogromnu partiju, napravio je faktički jednopartijski sistem, uvukao je sve što je mogao da uvuče u tu stranku i takav rezultat, pretpostavljam, da ne bi mogao da napravi bilo ko, ko ima nekog malog osećanja za demokratiju, za drugačije mišljenje, za pluralnost. Dakle, on je idealna osoba da napravi takvu stranku“, kaže Mališić za našu Fejsbuk rubriku ’Zašto’.\nAleksandar Vučić, predsednik Srbije i lider vladajuće Srpske napredne stranke izjavio je pre nekoliko dana da će SNS od juna 2020. godine imati potpuno novo rukovodstvo i da se on neće kandidovati za predsednika stranke.\n"Vršili su pritisak na mene, ali moja odluka je da se ne kandidujem za predsednika SNS-a", rekao je Vučić nakon sednice Glavnog odbora stranke 29. decembra.\nOdmah nakon ove najave usledile su izjave stranačkih funkcionera u kojima su poručivali da odlazak Vučića sa čela stranke ne bi bilo dobro rešenje.\nČlanica Predsedništva Srpske napredne stranke i potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović izjavila je da „nije vreme da se Vučić povuče sa čela SNS, zato što ima još poslova koji moraju da se završe“, te da „SNS bez Aleksandra Vučića na njenom čelu neće biti stranka koja uživa do sada najveći ugled u javnosti“.\nČlan Predsedništva SNS i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović je čak izjavio da ne vidi svoju političku budućnost mimo sadašnjeg lidera stranke i dodao da ukoliko se Vučić povuče iz politike, da će i on učiniti isto.\nFunkcionerka SNS i predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković rekla je da je njena molba i molba velike većine članova SNS bila da se Vučić kandiduje za predsednika stranke u junu.\nPotpredsednik SNS Milenko Jovanov kaže da se nada da odluka Aleksandra Vučića da se ne kandiduje za predsednika stranke nije konačna.\nUpitana šta bi značilo za SNS ako Aleksandar Vučić u jednom trenutku ne bi bio na čelu te partije, Vesna Mališić kaže da bi se stranka vratila na svoju prirodnu meru.\n„Ona će da postoji u takvom stanju do onog trenutka dok Vučić bude držao dizgine. Dakle, ako ih on sasvim pusti, u šta ne verujem, ta stranka će da se vrati u svoju prirodnu meru“, ocenjuje Mališić.\nOna navodi da je SNS partija jednog čoveka i deo nesrećne političke kulture u kojoj se glasa za vođu i obožava vođa.\n„Kao digresiju mogla bih da pomenem (Vojislava) Koštunicu (bivši lider Demokratske stranke Srbije, poslednji predsednik SR Jugoslavije i nekadašnji premijer Srbije) koji je iz stranke koja je bila na granici cenzusa, onog trenutka kada je postao predsednik napravio stranku kakva se ne pamti, eto možda skoro može da konkuriše i Vučićevoj, a onda se, kada je pao sa vlasti, srušio ponovo u prašinu iz koje je izašao - dakle to je taj put srpskih političara koji dosegnu zvezde pa padnu u blato“, kaže Mališić.\nAleksandar Vučić, za razliku od svog prethodnika Tomislava Nikolića, nije ponovio njegov potez i podneo ostavku na funkciju predsednika stranke, nakon što je izabran za predsednika države. Od aprila 2017. godine, kada je izabran za predsednika države, Vučić je više puta govorio da namerava da se povuče sa mesta prvog čoveka SNS-a. Svaku najavu je pratilo i pomeranje roka od kojeg neće biti na čelu stranke.\n„Mislim da je deo tehnologije vladanja Aleksandra Vučića ta vrsta dinamizma u kojoj se nekim dramatičnim najavama, obrtima verbalnim, u stvari postiže ta nekakva unutrašnja kohezija ili skretanje pažnje ili disciplinovanje unutar partije ili pojačana potreba za ljubavlju koju ima i dokazima podrške“, ocenjuje Vesna Mališić.\nOna je uverena da je i ovoga puta ista situacija.\n„Dakle, najava ima višestruke motive i verujem da bi on napustio stranku jedino kada bi našao idealnog prototipa čoveka koji će u svemu da ga podržava i nikada neće da ga ugrozi“, zaključuje Mališić.\nAleksandar Vučić je došao na čelo Srpske napredne stranke 24. maja 2012. godine kao vršilac dužnosti predsednika nakon što je Tomislav Nikolić dao ostavku zbog izbora za predsednika Srbije. U septembru iste godine Vučić je na Drugom kongresu stranke izabran za predsednika SNS.


► Šarčević: Povezivanje nauke sa privredom i novi naučni instituti su naš\nŠarčević: Interesovanje poslodavaca za dualni model obrazovanja sve veće\nPredstavnici Grada Beograda, Ministarstva prosvete i Privredne komore Srbije (PKS) predstavili su danas u Skupštini grada Nacionalni model dualnog i preduzetničkog obrazovanja i ocenili da je interesivanje poslodavaca i učenika za njega sve veće.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić kazao je da ako želimo da razvijamo državu u dobrom pravcu "moramo da imamo projekciju za narednih pet i deset godina" i da predviđamo kakvi će obrazovni profli biti potrebni.\n"Živimo u vremenu brze promene i obrazovanja koje je pod pritiskom velike količine informacija i zato je važno da se obrazovni sistem prilagodi okolnostima. Nije važno šta ste završili već šta znate da radite", rekao je Radojičić.\nOn je rekao da očekuje da učenici deset škola u Beogradu u narednoj godini kroz dualno obrazovanje steknu znanja koja će moći da primenjuju na najbolji način.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je da sada imamo vidljiv model dualnog obrazovanja koji je pre tri godine bio u "zoni prepoznavanja", kao i da je interesovanje poslodavaca sve veće.\n"Ova zona nacionalnog i dualnog obrazovanja mora da bude uređena prema okolnostima koje važe u Srbiji i prema tome kakva je njena privreda. Vrlo retke zemlje su prvo krenule da rade zakon kako bi zaštitile interes učenika i porodica", rekao je Šarčević.\nOn je rekao da proces istraživanja interesovanja đaka, viška i manjka kadrova i onoga što predviđa Privredna komora i dalje traje. Kazao je da je ove godine 4.500 učenika u dualnom modelu obrazovanja, da će sledeće godina biti njih 7.500, kao i da su kroz zakone koji su doneseni i koji treba da se donesu i stipendije dizajnirane na drugačiji način.\n"Pored sitpendiranja onoga što je kvalitetno, sada dobjamo i ono što stipendira privreda", rekao je Šarčević.\nMirjana Kovačević iz PKS navela je da država ima problem sa deficitom kadrova i određenih znanja i veština, a da dualni model otvara vrata mladima da dođu u kompanije i upozaju se sa tehničko-tehnološkim rešenijima, radnim navikama i uspostave odgovarajuće veze sa tim kompanijma.\n"Privredna komora Srbije će preduzeti aktivnosti da akredituje što više kompanija. Ove školske godine bilo je njih 600, a neredne će biti 880 komapanija koje učestvuju u stručnom obrazovanju mladih u 48 gradova sa 36 dualnih profila", rekla je Kovačević.\nU okviru projekta Nacionalnog modela dualnog i preduzetničkog obrazovanja predviđeno je da se se poseti deset gradova u Srbiji kako bi se na najbolji način predstavio učenicima.


Tešić sa italijanskim ambasadorom o potencijalima Kotor Varoša - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nTešić sa italijanskim ambasadorom o potencijalima Kotor Varoša\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 09.03.2018. 08:08\nDirektor Agencije za lokalni ekonomski razvoj opštine Kotor Varoš Predrag Tešić učestvovao je danas u Prnjavoru na debati sa ambasadorima u okviru projekta “Lokalna zajednica prEUzima inicijativu” koji je pokrenula Kancelarija specijalnog predstavnika EU u BiH.\n– Upoznao sam italijanskog ambasadora Nikolu Minasija sa projektima italijanskih investitora u Kotor Varošu i pozvao ga da posjeti našu opštinu – rekao je Tešić i podsjetio da tri kompanije iz Italije posluju u Kotor Varošu.\nU okviru projekta “Lokalna zajednica prEUzima inicijativu” u 15 lokalnih zajednica biće održane javne debate o ulozi lokalne zajednice i izazovima i mogućnostima koje nudi proces pristupanja Evropskoj uniji.\nČetvrta debata pod nazivom “Evropska unija u posjeti lokalnim zajednicama” održana je danas u Prnjavoru. Domaćini su bili šef Delegacije Evropske unije u BiH Lars Gunar Vigemark i italijanski ambasador Nikola Minasi, te stručnjaci za socio-ekonomski i održivi razvoj iz BiH, Srbije i Hrvatske.\nPrethodna vijest: Srećan 8. mart, Međunarodni dan žena Sljedeća vijest: Prijave za upis djece u prvi razred osnovne škole


Kolumne: Poreska uprava krije imena najvećih dužnika\nPoreska uprava krije imena najvećih dužnika\nTo što ne znamo imena najvećih poreskih dužnika Srbije jeste dokaz da nemamo vladavinu prava, ocenila je za NIN članica Saveta Vlade Srbije za borbu protiv korucije Jelisaveta Vasilić.\nOna naglašava da time Poreska uprava ne radi svoj posao, jer je po zakonu dužna da na svakih šest meseci objavi tu listu.\n"Poreska uprava je pre godinu dana prestala da objavljuje izveštaje, to znači da ne možete da dođete do podatka ko sve i koliko duguje državi koja se hrani od poreza. Ako godinu dana krijete taj spisak to govori da se skrivaju povlašćeni poreski obveznici, možda i oni za koje je vlast dala nalog zaključcima da se porez ne naplaćuje", objasnila je Vasilić.\nVasilić smatra da policija i tužilaštvo treba da daju odgovor da li je direktorka Poreske uprave to samostalno odlučila ili je dobila nalog vlade.\nOna je rekla da je Aleksandar Vučić, kada je za predsednika izglasan Tomislav Nikolić, prihvatio borbu protiv korupcije i sa njim su održana tri sastanka.\n"Rekao je da želi da očisti Srbiju od korupcije, bili smo zadovoljni, ali ispostavilo se da ništa nije tačno. Predali smo 28 referata nakon njegovog dolaska na vlast, ali posle ta tri sastanka više uopšte nije hteo ni da nas primi. Smatrao je da samo on može da se bori protiv korupcije, a jasno je da te borbe nema sve dok vlast ne počne da vodi računa koga bira u javnim preduzećima, kakve zakone donosi, jer korupcija počinje sa zakonima", rekla je ona.\nVasilić dodaje da je "uvek vlast ta koja utiče na količinu korupcije".\nOna je kritikovala i način imenovanja novih članova Saveta za borbu protiv korupcije, odnosno niko nije obavestio postojeće članove saveta da su novi imenovani, već su o tome saznali iz Službenog glasnika.\n"Bili smo zatečeni", rekla je ona i najavila da će se od Vlade Srbije tražiti odgovori ko je predložio nove članove, da li su se nekad bavili borbom protiv korupcije i da li su to ljudi čistih biografija.


Sindikat obrazovanja, nauke i kulture: U narednih 15 dana nastavak razgovora o povećanju plata | Novosti.RS\n15. 10. 2019. u 17:45\nPredstavnici Sindikata obrazovanja, nauke i kulture i Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske postigli su saglasnost da u narednih 15 dana nastave razgovore o povećanju plata za zaposlene u institucijama nauke i visokog obrazovanja te o poboljšanju studentskog standarda u Srpskoj.\nOn je naveo da je planirana izmena platnih koeficijenata tako da će oni koji sada imaju najniža primanja dobiti najveće povećanje.\nRajčević je rekao da pred resornim ministarstvom i socijalnim partnerima predstoji još dosta posla u vidu analize kako da se što pravičnije raspodele platni koeficijenti u ovoj oblasti.\nOn je izrazio očekivanje da bi od 1. januara iduće godine trebalo da budu u primjeni rešenja koja budu u međuvremenu dogovorena sa socijalnim partnerima u ovoj oblasti.\nPročitajte još: Sindikat obrazovanja nauke i kulture RS traži povećanje plata za najmanje 10 odsto\nPredsednik Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske Dragan Gnjatić rekao je novinarima da će sindikat i koordinacioni odbori visokog obrazovanja za univerzitete u Banjaluci i Istočnom Sarajevu u narednom periodu pregovarati sa nadležnim ministarstvom i poslodavcem kako bi dobili najbolja rešenja u ovoj oblasti.


LSV Zrenjanin - Polovina sredstava da se vraća mesnim zajednicama\nHome \_ 2017 \_ Polovina sredstava da se vraća mesnim zajednicama\nObjavljeno četvrtak, 17 avgust 2017 17:27\nGradski odbor Lige socijaldemokrata Vojvodine pokrenuo je inicijativu da se izvrši modifikacija finansiranja mesnih zajednica tako da se polovina prikupljenih sredstava vraća mesnim zajednicama.\nPredlog Lige socijaldemokrata Vojvodine podrazumeva da se sredstva koja se prikupe po naseljenim mestima grada Zrenjanina, od poreza na imovinu (kuće i druge nekretnine) i poreza na imovinu od poljoprivrednog zemljišta, rasporede tako da se 50 procenata prikupljenih sredstava vrati naseljenom mestu i to strogo namenski, odnosno investiciono.\nPosebno je težak život u seoskim mesnim zajednicama, budući da su ona uglavnom nerazvijenija područja, sa nedovoljno izgrađenom infrastrukturom, zamrlom privredom, često i bez primarne zdravstvene zaštite. Naša sela se gase, jer ih svi koji mogu napuštaju. Život ljudi u selu najbolje pokazuje podatak da kuće u selima u blizini Zrenjanina koštaju svega par hiljada evra.\nZato se zalažemo za politiku ravnomernog razvoja, jer se dramatične razlike u društveno-ekonomskom razvoju moraju smanjiti. Takođe, oduvek smo se zalagali za decentralizaciju te smatramo da treba poći od osnaživanja mesne zajednice. Ljudi koji žive u mesnim zajednicama najbolje znaju šta im je potrebno u sredini u kojoj žive, stoga im treba dati mehanizme i sredstva pomoću kojih će to sprovesti. Upravo to želimo da omogućimo predloženom izmenom finansiranja mesnih zajednica.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine zahteva od zrenjaninske vlasti da bez odlaganja počne da rešava probleme mesnih zajednica, a posebno u seoskim sredinama. Prošlo je već previše vremena u neradu, krajnje je vreme da počnu da rešavaju pitanja kvaliteta i standarda života u našem gradu i okolnim mestima.


Lopare: Zaposleno dvoje djece poginulih boraca\nNačelnik opštine Lopare Rado Savić danas je dodijelio rješenje o stupanju u stalni radni odnos za dvoje djece poginulih boraca Vojske Republike Srpske iz ove majevičke opštine, te najavio da će u predstojećim mjesecima zaposlenje dobiti još jedno dijete sa visokom stručnom spremom iz pomenute kategorije.\n"Ostalo je još 14 djece sa srednjom stručnom spremom iz reda porodica poginulih boraca i u narednom periodu tražićemo rješenja zajedno sa privrednicima sa područja naše opštine", rekao je Savić.\nDiplomirani ekonomista Dragana Janjić zahvalila je opštini i rukovodstvu Boračke organizacije, istakavši da nisu zaboravljena djeca poginulih boraca. "Trudom i zalaganjem opravdaću dobijeno povjerenje", rekla je Janjićeva novinarima.\nDiplomirani ekonomista Zoran Maksimović rekao je da je obavio pripravnički staž u lokalnoj saomupravi. "Živim sa majkom u porodičnoj kući, moj cilj je da živim u Loparama i da steknem porodicu, a u tome mi je potpuno podršku dalo rukovodstvo opštine i Boračke organizacije, jer su mi dali posao i egzistenciju", rekao je Maksimović.\nPredsjednik Predsjedništva Boračke organizacije Lopare Risto Radić zahvalio je rukovodstvu Lopara za pomoći boračkoj populaciji, te istakao da je ova opština jedna od rijetkih opština koja je u potpunosti riješila pitanja boračkih kategorija.\nRadić, koji je i član Predsjedništva Boračke organizacije Republike Srpske, podsjetio je da je opština Lopare na Forumu boraca Republike Srpske koji je održan krajem juna u Banjaluci dobila zlatnu značku Boračke organizacije Republike Srpske za pomoć ovoj populaciji.\nViše iz ove kategorije « Danas Usjekovanje glave Svetog Jovana Krstitelja Edukacija školaraca za veću bezbjednost djece u saobraćaju /VIDEO/ »


Biro zelene karte posluje kao organizaciona jedinica Udruženja –Nacionalni biro osiguravača Crne Gore. Nacionalni biro osiguravača Crne Gore je primljen kao član Međunarodnog sistema zelene karte od 01.02.2012. godine. „Sistem zelene karte“ čine 46 nacionalnih biroa, članova Savjeta biroa sa sjedištem u Briselu, a njegova svrha je olakšavanje međunarodnog prometa motornih vozila omogućavanjem osiguranja od odgovornosti za štete pričinjene trećim licima prema uslovima koji su propisani u posjećenoj zemlji, kao i garancija oštećenim licima da će im biti nadoknađena šteta u skladu sa pravom zemlje gdje se nezgoda dogodila.\nMeđunarodna karta osiguranja motornih vozila - zelena karta je obrazac potreban svim korisnicima motornih vozila koji putuju u inostranstvo. Po ovlašćenju Nacionalnog biroa osiguravača Crne Gore naši članovi izdaju zelene karte i možete je pribavati kod društva za osiguranje sa kojim imate zaklučen ugovor o obaveznom osiguranju, i traje koliko i polisa obaveznog osiguranja. Zelena karta je dokaz postojanja osiguranja od odgovornosti za štetu pričinjenu trećim licima u inostranstvu.\nNacionalni biro osiguravača Crne Gore u ulozi Biroa zelene karte garantuje za naknadu štete koje vozila crnogorskih registarskih oznaka počine u inostranstvu, te za naknadu šteta koje na teritoriji Crne Gore počine vozači vozila inostranih registarskih oznaka. Nacionalni biro garantuje da će domaća društva za osiguranje izvršavati svoje obaveze prema društvima i biroima u stranim zemljama, po osnovu šteta prouzrokovanih od strane osiguranika tih domaćih društava za osiguranje.\nLica koja nemaju valjanu zelenu kartu dužna su da na granici pri ulasku u zemlju zaključe ugovor o obaveznom osiguranju, odnosno granično osiguranje, sa domaćim društvom za osiguranje.


Zašto je avion najbezbednije prevozno sredstvo na svetu? | Balkan Fun | Turistička agencija\nZašto je avion najbezbednije prevozno sredstvo na svetu?\nAvion je najbezbednije prevozno sredstvo, i to je ono što statistike uporno tvrde, jedna za drugom. Ono što nas ipak čini nepoverljivim je velika visina na kojoj se avion kreće, kao i nepoznavanje samog aviona, načina letenja i upravljanja letelicom.\nAvionske nesreće su takođe vesnici još većeg straha od letenja, pa se avioni ni krivi ni dužni nalaze na listi prevoznih sredstava od kojih se ljudi najviše plaše, čak i u 21. veku. U prilog tome govori i činjenica da je samo 6% ljudi kročilo u avion.\nZašto se ustvari plašimo aviona, i kako da promenimo ovu situaciju u korist najpraktičnijih prevoznih sredstava današnjice?\nZašto avioni izazivaju strah?\nSve ono što je izvan naše kontrole izaziva izvesnu dozu nesigurnosti i nepoverenja, a upravljanje avionom svakako nije nešto na šta možemo da utičemo. Štaviše, najveći broj putnika i nema predstavu o tome kako avioni lete, pa se prepuštaju nerealnim scenarijima koji stvaraju paniku i odbijaju ih od ovakve vrste putovanja. Zaključak je da se putnici koji prvi put lete ne boje samog aviona, već osećaja da nemaju kontrolu nad situacijom i da ne mogu baš ništa da urade u slučaju opasnosti.\nUpravo zbog toga je rasprostranjeno mišeljenje da je vožnja automobila bezbedniji vid prevoza, jer svaki vozač veruje da će u slučaju potencijalne opasnosti lično moći da utiče na kretanje auta i spasi situaciju onoliko koliko je to moguće.\nIpak, statistički rezultati i logično razmišljanje nas dovode do drugog, nedvosmislenog zaključka - avioni su mnogo bezbednija prevozna sredstva u odnosu na automobile, vozove, autobuse i brodove.\nAutomobilske i avionske nesreće- šta kaže statistika?\nPre nego što odustanete od zanimljivog putovanja na daleku destinaciju jer se plašite leta, setite se da se letenje odavno smatra bezbednijim i od vožnje automobila. Ova tvrdnja je potpuno smislena ako uzmete u obzir da se avion kreće kroz vazdušni prostor, da letelicom upravljaju stručnjaci i da ne postoje milioni mimoilaženja kao što je to slučaj kada se vozite u gradu ili na auto-putu.\nDok avion leti, desetine ljudi prate njegov položaj i brzinu kretanja, dok u automobilu sve zavisi isključivo od vozača koji se na svakih nekoliko sekundi mimoilazi sa drugim vozilima.\nStatistika kaže da je putovanje avionom bezbednije čak i od pešačenja u gradskom okruženju. Šanse da osoba pogine u avionu su 1 prema 9.821, pa je let avionom najsigurniji način putovanja. Australijska avio-kompanija Qantas važi za najbezbedniju na svetu.\nKako izlečiti strah od letenja?\nAko se pitate kako izlečiti strah od letenja, pođite od istraživanja načina na koji avion funkcioniše. Proverite na internetu čemu služe stvari koje se nalaze u kabini, i kolike su zaista šanse da se nešto problematično dogodi.\nVerovatno ćete pozitivnije reagovati na letelice kada pročitate da su avioni pravljeni tako da su otporni na udar groma, dok su gume aviona dizajnirane tako da mogu da izdrže ogromno opterećenje, pa prilikom sletanja nema opasnosti od pucanja guma.\nTakođe, nijedan komercijalni avion nije u opasnosti ako mu neki od motora otkaže, budući da su osposobljeni da lete i sa jednim motorom određeno vreme, koje je najčešće dovoljno za bezbedno sletanje na tlo.\nTo što ste pročitali da maske sa kiseonikom ispunjavaju svoju funkciju samo 15 minuta ne treba da vas brine, jer ukoliko dođe do pada pritiska u avionu i spuštanja letelice, za znatno kraće vreme će se spustiti na visinu gde maska više neće biti potrebna. Prema tome, 15 minuta je i više nego dovoljan rok trajanja maske sa kiseonikom.\nAvionske nesreće u medijima\nKoliko god let avionom bio bezbedan, činjenica je da se padovi i tragedije događaju. Ipak, uzmite u obzir da mediji ne izveštavaju o milionima uspešnih sletanja, već svu njihovu pažnju okupiraju nesreće čije se posledice mnogo dalje čuju od uspešnih letova. Takođe, kada sledeći put čujete za neku avionsku nesreću, obratite pažnju na to koja je kompanija u pitanju.\nIako nije pravilo, praksa je pokazala da do najvećeg broja nesreća dolazi u malim kompanijama afričkih zemalja i potpuno nepoznatih prevoznika, čije letelice i kontrole nisu sasvim pouzdane. Zbog toga je preporučljivo da birate avio karte pouzdanih avio-kompanija evropskih, američkih ili azijskih, ili bilo koju svetsku kompaniju koja beleži uspešnu tradiciju poslovanja.


Zarade Smederevaca u prošlom mesecu 13 000 dinara niže – Semendria\nZarade Smederevaca u prošlom mesecu 13 000 dinara niže\n17. avgust 2015. DRUŠTVO – Izvor: Smederevske novine – Na poslednjoj sednici Skupštine grada, govoreći o rebalansu budžeta i investicijama koje gotovo svakodnevno stižu u naš grad, gradonačelnica Jasna Avramović iznela je podatak da je prosečna zarada Smederevaca u julu 49.779 dinara, što nas je svrstalo na 13. mesto liste lokalnih samouprava sa najvišim primanjima. Da situacija ni izbliza nije toliko sjajna, te da je ovaj tačan ststistički podatak (zlo)upotrebljen u političke svrhe, govori i činjenica da je prosečna zarada Smederevaca u prošlom mesecu bila čak 13.000 dinara niža, odnosno 36.121 dinar. Tajna drastičnog skoka statističkog proseka posledica je, kako saznajemo, razlike nastale zbog isplate regresa u smederevskoj železari, čija je visina bila oko 40.000 dinara.\n-Uzorak za izvođenje podataka čine samo određena preduzeća. Jednu trećinu uzorka čine zaposleni u samo jednom od tih pravnih lica, koji su prošlog meseca primili regres, što je značajno doprinelo povećanju proseka – potvrdio je za naš portal Dragan Spasojević iz smederevskog odeljenja republičkog Zavoda za statistiku.\nObjašnjava da su parametri koji se koriste uvek podjednaki i da izvođenje proseka može da varira iz meseca u mesec. Ipak, navodi, na listi pomenutih gradova, od 2010. godine Smederevo je u stalnom, realnom, padu.\n-Pre pet godina, odnosno 2010. godine Smederevo je bilo na 20. mestu, a dve godine kasnije zabeležen je pad na 29. mesto. Najlošije je bilo 42. mesto u 2013-oj godini, dok je 2014-ta godina završena na 36-om mestu, od 50 lokalnih samouprava sa najvišim primanjima u Srbiji – kaže Spasojević.\nNi zvanični podaci Nacionalne službe za zapošljavanje ne idu u prilog stalnim tvrdnjama gradonačelnice o stotinama novozaposlenih u Smederevu. U julu ove godine na evidenciji smederevske filijale bilo je 9.037 nezaposlenih, što je za oko 300 lica manje nego početkom godine. Ipak, pre samo pet godina bilo je oko 2.000 manje nezaposlenih Smederevaca, dok je, primera radi, 2010-ta godina završena sa 6.990 nezaposlenih lica na evidenciji filijale Nacionalne službe za zapošljavanje.\nDa će broj radnih mesta biti u opadanju pokazuje i nedavno usvojen rebalans budžeta grada Smedereva. Njime je predviđeno da će se u gradsku kasu ove godine sliti 39,3 miliona dinara manje od prihoda od poreza na zarade.\n« Poziv za učešće u radionici savremene pozorišne kritike\nSmederevu preti epidemija virusa Zapadnog Nila »


Poslovni proces - BusinessBlocksPro2020\nBBP Modul Poslovni Procesi\nAutomatizovani modul Poslovni procesi, uvezan je sa više modula omogućavajući vam da kreirate novi poslovni proces i zadate ga kao radni zadatak zaposlenom ili grupi zaposlenih. Zaposleni su u mogućnosti da dodaju nove podatke o izvršenim zadacima, koji se sačuvaju u bazu podataka, i time postaju vidljive menadžmentu koji je kreirao i zadao zadatak. Automatizovana interakcija između zaposlenog i menadžmenta stvara zabilješke između istih, omogućavajući menadžmentu da u potpunosti prati izvršenje određenog zadatka.\nPoslovni Procesi: Novi Proces\nSa kreiranjem novog procesa, preko Modula Poslovni Procesi, biće vam omogućeno da izaberete partnera, navedete specifikaciju procesa, i dodijelite zadatke članovima tima koji će raditi na procesu.\nPoslovni Procesi: Pregled Zadataka Procesa\nJednom kada se kreira poslovni proces, i oformi tim koji će raditi na zadatom procesu, ovaj modul vam omogućava kreiranje specifičnih zadataka koje treba izvršiti. Kroz proces kreiranja zadataka, zadaci će biti dodijeljeni članovima tima, i kao takvi biti vidljivi njima. Po izvršenju zadatka, članovi tima su u mogućnosti da promjene status zadatka, informišući time manadžement o daljem toku zadatka. Ista promjena će automatski biti vidljiva manadžmentu, koji će moći dodijeliti novi zadatak članu tima koji je izvršio zadatak.\nPoslovni Procesi: Pregled Procesa po Partneru\nImajući u vidu da se sa jednim partnerom može započeti više poslovnih procesa, BBP modul Poslovni Procesi vam omogućava pretragu i pregled svih poslovnih procesa sa određenim partnerom. Filtriranjem procesa po datumu, ili vremenskom periodu, manadžement može u bilo kom trenutku vidjeti procese koji su u toku, i na osnovu dobijenih podataka, planirati daljni rad.\nPoslovni Procesi: Pregled svih Procesa\nZnajući da je veoma važno da jedna kompanija u svakom trenutku ima potpun pregled svih procesa koje izvodi, Modul Poslovni Procesi omogućava pregled svih procesa koji su u toku. Kroz pregled svih procesa, kompanija dobija veoma vrijedne informacije koje može koristiti da planira radnu snagu, opremu, i ima potpunu kontrolu nad izvršenjem svih procesa.\nModul Poslovni procesi je veoma flexibilan model, tako da ukoliko ne postoji funkcionalnost koja je korisniku potrebna, može se nadograditi.


Šta se dešava sa Angelom Merkel? - 27.06.2019, Sputnik Srbija\nPovratak Rusije u Parlamentarnu skupštinu Saveta Evrope, Samit G20 u Osaki, reakcija vaseljenskog patrijarha na predlog crnogorskog zakona o veroispovesti i... 27.06.2019, Sputnik Srbija\nod četvrtka do četvrtka, radio, angela merkel, živadin jovanović\nJovanovića ćemo u emisiji „Od četvrtka do četvrtka“ pitati kakvi su odnosi SAD i Kine uoči Samita G20 u Osaki? Šta znači povratak Rusije u Parlamentarnu skupštinu Saveta Evrope? Kakve će posledice imati odluka Venecijanske komisije o SPC u Crnoj Gori? Treba li Angela Merkel da se povuče sa političke scene zbog zdravstvenog stanja? Da li je briselski dijalog mrtav i ima li Evropa snage da ga ponovo pokrene?


Deloitte: Očekuje se stagnacija privrede u BiH, bez smanjenja broja nezaposlenih – Fokus.ba\nDeloitte: Očekuje se stagnacija privrede u BiH, bez smanjenja broja nezaposlenih\nPrema rezultatima istraživanja konsultantsko-revizorske kompanije “Deloitte”, čak tri četvrtine finansijskih direktora iz BiH očekuje da će nivo spoljne finansijske i privredne nesigurnosti u 2016. godini biti izrazito visok, što je više nego u bilo kojoj drugoj zemlji Srednje Evrope koja je učestvovala u istraživanju.\nU saopštenju kompanije “Deloitte” navodi se da su finansijski direktori iz BiH, njih 16,7 odsto, rekli da će nivo spoljne finansijske i privredne nesigurnosti biti izrazito visoka, dok je njih 58,3 odsto reklo da će biti visoka.\nKao izvor rizika, prema riječima Sabine Softić – partnera u sarajevskoj kancelariji “Deloitte”, identifikovana su dva faktora, a riječ je o pritisku tržišta na smanjenje cijena (33 odsto), te o prezaduženosti (25 odsto).\n“Takođe, nije zanemariva ni zabrinutost zbog povećanja obima regulative (17 odsto), posebno kada znamo da su nedavno usvojene izmjene Zakona o radu, da se očekuju pregovori sa sindikalnim partnerima te da je usvojen Zakon o porezu na dobit, kao i da nas u narednom periodu očekuju izmjene zakona vezanih uz likvidnost”, navodi Softićeva.\nU pogledu ekonomije uopšteno, ističe Softićeva, finansijski direktori najvećih kompanija iz BiH kao i 2014. godine, kada je “Deloitte” prvi put provela istraživanje, očekuju stagnaciju privrede.\n“Zanimljivo, niko ne predviđa rast privrede. Rezultati su slični i u susjednim zemljama, a stagnaciju očekuje 94 odsto finansijskih direktora u Srbiji i 92 odsto u Hrvatskoj. S druge strane, najviše optimizma iskazano je u Poljskoj, gdje više od polovine ispitanika očekuje rast privrede i u Slovačkoj, gdje rast očekuje 47 odsto ispitanika”, dodala je ona.\nNa polju nezaposlenosti, polovina ispitanika iz BiH ne očekuje nikakve promjene, dok čak trećina očekuje neznatno smanjenje, što predstavlja značajno pozitivniji pogled na ovu problematiku od onog iskazanog 2014. godine, kada su predviđali dodatan rast nezaposlenosti.\nU ovoj će godini finansijski direktori u BiH prvenstveno biti fokusirani na povećanje prihoda na postojećim tržištima, na smanjenje direktnih i indirektnih troškova te na investicije.\n“Smatramo da bi naša privreda postigla bolje rezultate kada bi fokus bio stavljen na izvoz i osvajanje novih tržišta, budući da će postizanje rasta na postojećim predstavljati izazov”, napominje Softićeva.\nU pogledu finansiranja, finansijski direktori su iskazali više optimizma nego što je to bio slučaj 2014. godine.\nMenadžer ove konsultantsko-revizorske kompanije Emir Ibišević kaže da trećina učesnika “Deloitteovog” istraživanja smatra da će krediti biti lako dostupni, što je značajan pomak u odnosu na 2014. godinu, kada je njihovo mišljenje dijelilo svega 8,8 odsto ispitanika.\nTakođe, finansijski direktori u BiH su znatno optimističniji od svojih kolega iz regiona, pa tako osam odsto hrvatskih, 15 odsto slovenačkih i 19 odsto srpskih direktora finansija smatra da će krediti biti lako dostupni.\nIbišević napominje i da više od polovine ispitanika ne očekuje promjenu troška finansiranja u narednih godinu dana.\nVisoki nivo optimizma (50 odsto) finansijski direktori iz BiH iskazali su u pogledu finansijske perspektive kompanija u kojima rade.\n“U regionu, najmanje optimizma zabilježeno je u Sloveniji, svega 36 odsto. S druge strane, u cijeloj Srednjoj Evropi najoptimističniji su bili finansijski direktori iz Hrvatske (64 odsto) i Češke (61 odsto)”, napomenuo je Ibišević.\nBankovne kredite kao sredstvo finansiranja smatra privlačnim trećina ispitanika iz BiH, dok ih je četvrtina iskazala neutralan stav prema ovakvom finansiranju.\nDokapitalizacija i dalje ostaje najprivlačniji izvor sredstava za polovinu učesnika istraživanja. Slično, polovina ispitanika navodi da neće mijenjati nivo zaduženosti tokom idućih godinu dana.\n“Deloitte” je brend iza koga stoje desetine hiljada posvećenih profesionalaca zaposlenih u nezavisnim društvima širom svijeta koja pružaju usluge iz područja revizije, upravljanja rizicima, poreza, poslovnog savjetovanja i finansijskog savjetovanja te pravne usluge.\n#BiH#Deloitte#istraživanje#izdvojeno#sabina softić#emir ibišević\nGrčka – BiH: Meridianbet dominira kvotama i bonusima\nBiciklistička posjeta historijskim mjestima u BiH\nBh. reprezentativci otputovali u Grčku\nBivši prvi čovjek Dinama\nZa očekivati je neki njegov “bombastični” poslovni potez, a prvi korak je već učinio kupovinom zemljišta u Ravnom\nI ono što je jako značajno kad se govori o liječenju grlobolje i o primjeni oralnih antiseptika jeste činjenica da lizozim čuva...\nOn je rekao da su zbog velikog interesovanja turista iz Srbije za Jahorinu uvedene i autobuske linije\nBBC: Saudijska Arabija se otvara za turizam\nPrva stvar koju treba primjetiti je da je Saudijska Arabija puno raznolikija u pejzažu nego što se može zamisliti, piše BBC\nU Sarajevu mini sajam povodom Međunarodnog dana žena na selu


ZAVRŠEN EU TVINING PROJEKAT "UNAPREĐENJE UPRAVLJANJA OPASNIM OTPADOM U RS": Dvogodišnji tvining projekat, koji je finansirala EU sa milion evra kroz IPA pretpristupnu pomoć i koji je sufinansiran od strane Vlade RS, imao je za cilj da pomogne Srbiji da ispuni standarde iz oblasti zaštite životne sredine kroz institucionalnu izgradnju i unapređenje ekološke infrastrukture\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Vlade Republike Srbije, EU i partneri na projektu obeležili su 30. maja 2017. godine u Narodnoj skupštini Republike Srbije uspešan završetak EU tvining projekta pod nazivom "Unapređenje upravljanja opasnim otpadom u Republici Srbiji".\nU saopštenju se navodi da je projekat realizovan i u saradnji sa Agencijom za zaštitu životne sredine Austrije i Federalnim ministarstvom za životnu sredinu, zaštitu prirode, izgradnju i nuklearnu bezbednost SR Nemačke.\nPrisutnima su se pozdravnim govorima obratili pomoćnik ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine Aleksandar Vesić, predstavnik Delegacije EU u Srbiji Ričard Maša, v. d. pomoćnika ministra finansija u Sektoru za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava EU Dušan Čarkić, kao i ostali predstavnici administracija Srbije, Austrije i Nemačke.\nKao deo zahteva iz Poglavlja 27 u pregovorima za pristupanje Evropskoj uniji, Srbija treba da usaglasi svoje nacionalno zakonodavstvo sa zakonodavstvom Evropske unije.\nOblast upravljanja otpadom predstavlja poseban izazov kada su u pitanju pokrivenost i kapaciteti za osnovne usluge kao što su sakupljanje, transport i odlaganje otpada, kao i nedostatak infrastrukture za tretman i odlaganje opasnog otpada.\nDvogodišnji tvining projekat, koji je finansirala EU sa milion evra kroz IPA pretpristupnu pomoć i koji je sufinansiran od strane Vlade Republike Srbije, imao je za cilj da pomogne Srbiji da ispuni standarde iz oblasti zaštite životne sredine kroz institucionalnu izgradnju i unapređenje ekološke infrastrukture.\nTim od 39 stručnjaka iz Austrije i Nemačke radio je sa kolegama iz Srbije kako bi preneli znanje i najbolje prakse iz Evropske unije u ovoj oblasti.\nU projekat su bile uključene brojne zainteresovane strane, uključujući i predstavnike republičkih i lokalnih organa, industrije i organizacija civilnog društva, kroz bilateralne sastanke, četiri seminara i 12 radionica širom Srbije.\nKako bi se završio proces izrade zakonodavstva i strateško planiranje, u okviru projekta su postignuti svi predviđeni rezultati.\nUrađena je analiza zakonodavstva Srbije u vezi sa posebnim tokovima otpada, čiji su rezultat preporuke koje su uključene u osam podzakonskih akata izrađenih u okviru projekta.\nIzrađena je Studija o institucionalnoj organizaciji sistema upravljanja opasnim otpadom u Srbiji i date su preporuke za unapređenje trenutnih sistema upravljanja otpadom, na osnovu najboljih praksi iz tri zemlje članice EU.\nTakođe, izrađen je Integrisani plan za upravljanje opasnim otpadom, koji obuhvata sve planove za posebne tokove otpada koji su izrađeni na ovom, ali i na prethodno sprovedenom tvining projektu Evropske unije, kao i opasni otpad iz industrije.\nOvaj integrisani plan će biti osnova za izradu nove strategije za upravljanje otpadom Republike Srbije.\nPored toga, urađena je analiza potreba za obukama i napravljen je odgovarajući plan obuka, koji je sproveden kroz tri seminara, unapređujući znanja i veštine iz oblasti upravljanja opasnim otpadom predstavnika lokalnih samouprava.\nKako bi se osigurala održivost odgovarajućeg upravljanja opasnim otpadom na lokalnom nivou, izrađen je vodič na srpskom jeziku.\nOrganizovane su studijske posete Nemačkoj, Austriji i Rumuniji, u koje je bilo uključeno oko 30 predstavnika javne administracije Srbije, što im je pomoglo da razmene tehničke, praktične i teoretske informacije i iskustva sa kolegama iz zemalja članica EU, kao i sa predstavnicima kompanija koje se bave upravljanjem otpadom.\nOčekuje se da rezultati projekta dovedu do boljeg upravljanja opasnim otpadom u Srbiji.\nTo će rezultirati efektivnijom ponovnom upotrebom i korišćenjem vrednih komponenti otpada, boljom zaštitom životne sredine i ljudi od štetnih supstanci, a samim tim i sveukupnim unapređenjem kvaliteta života građana Srbije.\nRezultati projekta će takođe pomoći Srbiji u boljoj pripremi za proces pregovaranja za pristupanje Evropskoj uniji za Poglavlje 27, koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene, ističe se u saopštenju.\nIzvor: Vebsajt Vlade, 30.05.2017.


Ulaganja u Srbiju povećati za trećinu - PKS-RPK Novi Sad\nEkonomisti su složni u oceni da je za dostizanje održivog razvoja Srbije, i pored ekonomskih rezultata znatno boljih od planiranih, neophodno da sadašnje ukupne investicije dostignu 25 odsto bruto domaćeg proizvoda jer će samo tako godišnji privredni rast biti oko pet odsto, odnosno onoliko velik da građani Srbije bolje žive. Pošto su sada godišnje investicije 18 odsto bruto domaćeg proizvoda procenjenog na oko 30 milijardi evra, jasno je da bi one u narednih nekoliko godina morale da se povećaju trećinu, i to u trenutku kada se i gotovo sve zemlje u regionu bore za privlačenje što više stranih investitora.\nProšle godine strane investicije, uz direktni podsticaj države, bile su oko 1,8 milijardu evra, a do kraja ove godine bi trebalo da budu 1,6 milijardu. Strani investitori su u prvih osam meseci ove godine već uložili 300 miliona evra više nego u istom periodu 2014. Tačno je da su ovogodišnje i prošlogodišnje strane direktne investicije veće nego što su bile u 2014. – 1,2 milijardu evra – ali su daleko od 2011, kada su iznosile 3,3 milijarde evra ili 2007. i 2008, kada bu bile 2,5 milijarde. Međutim, država je u skladu sa svojim ekonomskim mogućnostima – a one su u protekle dve-tri godine bile male zbog ekonomske krize u kojoj je država bila – privlačila strane investicije u skladu s novcem koji je imala. Podaci Ministarstva privrede pokazuju da je Srbija od aprila 2014. do polovine ove godine potpisala 33 ugovora o dodeli podsticaja, kao i da je u tom periodu na ime državne pomoći izdvojila 155,6 milijardi evra stranim investitorima. Računica pokazuje da to znači da im je država dala oko 8.500 evra po zaposlenom, kao i da je na taj način obezbedila 18.329 novih radnih mesta u različitim industrijama.\nUkoliko su procene tačne, do kraja godine broj stranih investicija će porasti i njima će se uposliti oko 5.600 radnika. Najveće investicije u prošloj godini započete su u automobilskoj, prehrambenoj i građevinskoj industriji, a ulaganja su mahom stizala iz Kine, Turske, Austrije, Francuske i Italije, ali ima najavljenih investicija iz Indonezije, Koreje, koje će biti realizovane narednih meseci.\nPo nedavnom istraživanju konsultantske kuće „Ernest i Jang” o atraktivnosti Evrope kao destinacije za direktne strane investicije, Srbija je prošle godine imala rast od 108 odsto u broju stvorenih radnih mesta – s 5.104 u 2014. godini na 10.631. Takvi rezultati postavili su, ocenio je Stiven Fiš iz te konsultantske kuće, Srbiju na drugo mesto na listi top-deset zemalja po kriterijumu stvaranja novih radnih mesta od aktivnosti stranih direktnih investicija. Na toj top-listi Srbija je iza Mađarske, ali je zato ispred Irske, Nemačke, Velike Britanije, Poljske, Slovačke, Rumunije, Francuske i Rusije.\nPredsednica Saveta stranih investitora u Srbiji Jana Mihajlova ističe da su važni ne samo investitori koji tek planiraju da dođu u Srbiju nego i oni koji su tu državu stavili u dugoročnu platformu za svoj biznis. Zato je, kaže, najvažnije da oni koji već posluju u Srbiji imaju čvrst, dobro organizovan dijalog s Vladom Srbije, da budu sigurni u svoj dobar izbor za ulaganje i ličnim preporukama pomognu dolazak novih investitora, a samim tim i oporavak srpske ekonomije.\nBorba za komšijama\nAnalize međunarodnih konsultantskih kuća ukazuju na to da u ovom trenutku samo 20 odsto velikih svetskih korporacija planira investicije u Evropi, kao i da su im najatraktivnije destinacije Velika Britanija, Nemačka i Francuska, a daleko iza njih su zemlje našeg regiona. To pak znači da se Srbija, ma koliko to mnogima ne bilo po volji, mora na sve načine i svim sredstvima boriti da privuče strane investitore. Jer, u borbi za strane investitore naspram sebe ima zemlje regiona koje su spremne da daju veće subvencije za radna mesta, bolju infrastrukturu, lokaciju… Drugim rečima, mnoge zemlje zarad stranih investitora daju sve što imaju samo da bi oni došli i zaposlili lokalno stanovništvo pošto je svima jasno da boljeg života nema bez većeg zapošljavanja.


Srbija će i zvanično tražiti linearno povećanje IPA | EurActiv Srbija\nSrbija će i zvanično tražiti linearno povećanje IPA\nObjavljeno : 21.03.2011.\t Tweet\nSrbija će i zvanično predložiti linearno povećanje sredstava iz pretpristupnih fondova (IPA), pristup većoj makrofinansijskoj podršci EU i pojednostavljenje pravila za naredni višegodišnji okvir IPA posle 2013. Srbija će predloge koji će biti predstavljeni Evropskoj komisiji prethodno usaglasiti sa ostalim zemljama Zapadnog Balkana u procesu pridruživanja EU, rečeno je 21. marta EurAktivu u Kancelariji za evropske integracije.\nEvropska komisija je pokrenula konsultacije o pripremi narednog okvira IPA za period posle 2013. godine, a Srbija je i pre toga počela pripreme, rekao je za EurAktiv zamenik direktora Kancelarije za evropske integracije i koordinator za fondove EU Ognjen Mirić.\nMirić je rekao da će u okviru tih priprema početkom aprila u Beogradu biti održan sastanak zemalja Zapadnog Balkana na kome će biti razmotrena zajednička platforma u vezi sa novim ciklusom finansijske podrške EU reformama u zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima za članstvo u EU.\n"Početkom aprila ćemo imati u Beogradu sastanak na koji smo pozvali ostale države Zapadnog Balkana i na kome ćemo, nadam se, uspeti da se dogovorimo oko zajedničke platforme kada je u pitanju nova finansijska perspektiva", rekao je Mirić i izrazio nadu da će Evropskoj komisiji biti upućen dokument sa zajedničkim stavom zemalja Zapadnog Balkana.\nOn je izrazio očekivanje da će polovinom aprila biti već formulisan zvanični stav i predstavljen Evropskoj komisiji, a da će se konsultacije intenzivirati u maju kada se očekuju i direktni razgovori sa država članicama EU.\n"Mi ćemo taj predlog, ja se nadam, izneti već u prvoj polovini aprila i biće zvanično upućen EK. Pored toga mi ćemo učestvovati i na određenima sastancima koje već Evropska komisija organizuje po pitanju nove finansijske perspektive tako da ćemo imati i zvaničan stav već polovinom aprila i bićemo spremni za maj kada dođe do nekih ozbiljnijih konsultacija direktno sa država članicama", rekao je on.\nSrbija predlaže da se Evropskoj komisiji iznese pet zahteva, koji bi, kako je istakao Mirić, na osnovu dogovora sa ostalim zemljama Zapadnog Balkana mogli da budu dopunjeni ili prošireni.\nMirić je naveo da Srbija predlaže da se linearno povećaju sredstva IPA u periodu posle 2013. godine i da se omogući pristup većoj makrofinansijskoj podršci EU kako se države ne bi zaduživale na komercijalnom tržištu kod banaka.\nInstrument za pretpristupnu pomoć (IPA) predviđa pomoć zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima u EU u sprovođenju reformi na putu u EU. IPA se sastoji od pet komponenti - pomoć tranziciji i izgradnji institucija (komponenta I), prekogranična saradnja (komponenta II), regionalni razvoj (komponenta III), razvoj ljudskih resursa (komponenta IV) i ruralni razvoj (komponenta V). Zemlje kandidati koriste sve komponente programa dok potencijalni kandidati imaju pravo na prve dve komponente.\nTekući program IPA se odnosi na period 2007-2013. a Evropska komisija je početkom marta pokrenula konsultacije o sledećem ciklusu IPA posle 2013. godine kako bi se utvrdili prioriteti i način na koji podrška može biti unapređena. Pripreme se sprovode paralelno sa pripremom budućeg višegodišnjeg finansijskog okvira EU na osnovu koga se formira godišnji budžet EU.\nPrema njegovim rečima, treći zahtev bi bio pojednostavljenje pravila koja se odnose na IPA, koja su izuzetno složena, a četvrti zahtev se odnosi na blagovremeno usvajanje pravnog i strateškog okvira za IPA period posle 2013. godine. Mirić je rekao da je zbog kašnjenja u usvajanju pravnog okvira za IPA 2007-2013. godine, koji je usvojen tek 2008. godine, gotovo 18 meseci kasnila primena prvih projekata, koja je zbog toga počela u 2009. godini.\nOn je naveo i da Srbija traži i veću kontrolu zemalja kandidata i potencijalnih kandidata nad procesom pripreme i sprovođenja projekata jer se, kako je rekao, dešava da Evropska komisija odlučuje umesto nekih država koji će se projekti realizovati. Mirić je rekao da to nije slučaj Srbije, ali da ima država u kojima postoji takva praksa.\nMirić je rekao da su zahtevi Srbije u okviru priprema narednog ciklusa IPA u skladu sa predlogom koji je ranije izneo potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić u vezi sa većim pristupom postojećim sredstvima u pretpristupnoj fazi. Mirić je istakao da ti zahtevi ustvari predstavlju "nadograđeni (Đelićev) predlog".\nKoordinator za fondove EU u Kancelariji za evropske integracije je naveo da Evropska komisija još nije donela odluku na koji vremenski period će se odnositi naredni ciklus pretpristupne pomoći i ocenio da bi najbolje rešenje bilo da traje sedam godina kao i prethodni okvir.\nOn je naveo da postoji nekoliko opcija za vremenski okvir - pet godina, pet+pet, sedam ili 10 godina, a da je najviše zagovornika da to ostane sedmogodišnji okvir. Mirić je rekao da su projekti koji se finansiraju uglavnom višegodišnji i da pet godina ne bi bilo dovoljno da se sagledaju efekti uloženih sredstava.\nMirić je rekao i da su konsultacije IPA u vreme priprema za naredni finansijski okvir EU uobičajena ali i veoma važna procedura, jer će određene odluke biti donete upravo u 2011. godini.\nUpitan da li sistem IPA dozvoljava mogućnost prilagođavanja potrebama zemalja kandidata i potencijalnih kandidata, Mirić je rekao da je to moguće ali da oko toga mora da se složi 27 članica i da takva ideja potekne od same Evropske komisije.\n"Ako postoji dobra volja, može doći do onoga što predlaže Srbije, odnosno do linearnog povećanja sredstava", rekao je on.\nPrema sadašenjem okviru IPA koji se odnosi na period od 2007. do 2013. godine, od 11,5 milijardi evra namenjenih zemljama kandidatima i potencijalnim kanditatima Srbiji je namenjeno 1,4 milijardi evra. Pored toga, Srbije učestvuje i u višekorisničkom IPA fondu u kome se sredstva ne raspodeljuju po državama nego za projekte od interesa za zemlje Zapadnog Balkana, rekao je Mirić.\n"Mi računamo da će status kandidata doći od kraja ove godine čime bi nam se otvorile preostale tri IPA komponente. Mi smo počeli pripreme za te komponente još polovinom 2009. tako da već uveliko radimo na strateškim dokumentima koji su neophodni za te komponente", rekao je koordinator za fondove EU i Kancelariji za evropske integracije.\nPrema njegovim rečima, neki od projekata koji se pripremaju a odnose se na komponente III i IV su železnička pruga Stara Pazova-Novi Sad, regionalne deponije Halovo u Zaječaru i Kalenić kod Valjeva i projekat za prečišćavanje voda u Loznici.


RAKOVICA MORA PASTI – Sport u Smederevu\nRukometaši Smedereva su, prošle nedelje, u prvom kolu nastavka prvenstva Prve lige Centar, relativno lako savladali lidera na tabeli, ekipu Sloge, na njihovom terenu u Petrovcu na Mlavi. Velika pobeda koja je Smederevce vratila u trku za plasman u Super B ligu. Taj trijumf neće biti od velikog značaja ukoliko u drugom kolu nastavka pred svojim navijačima ne savladaju ekipu Rakovice. Smederevcima u goste dolazi veliki dužnik iz prvog dela sezone i ekipa koja je deklasirala ekipu Nenada Martića rezultatom 33:18.\nU klubu su rešeni da dokažu i pokažu da je tako ubedljiv poraz bio posledica izuzetno slabog dana svih igrača. Uz to, trijumf nad direktnim konkurentom za najviši plasman omogućio bi smederevskim rukometašima treće mesto na tabeli sa samo bodom zaostatka za drugoplasiranim PKB-om.\n–Bez obzira na emotivnu potrošenost posle prvog kola, u nedelju idemo na pobedu. Ništa nam ne bi značila pobeda od prošle nedelje ukoliko sada napravimo kiks. Uostalom, ekipa “Rakovice” nas je ozbiljno “demolirala” u prvom delu prvenstva pa bi bio red da adekvatno odgovorimo na to. Pozivamo sugrađane da dođu i pomognu nam da krenemo u pobednički niz…pa neka on traje što duže – nada se predsednik kluba Nenad Martić.\nUtakmica se igra u nedelju 10. marta sa početkom u 16 časova u sali Osnovne škole Dimitrije Davidović.\nMlađe selekcije Mladog radnika, poput prve ekipe, bile su uspešne minulog vikenda. Za bodove...\nRukometašice Mladog radnika zabeležile su šestu prvenstvenu pobedu u prvenstvu Super B lige. Radinčanke...\nRADINČANKE U DERBIJU DEKLASIRALE METALAC 2015


Izgradnja gasne infrastrukture, velikih projekata poput Severnog i Južnog toka, u funkciji je sve veće potrošnje gasa, ali i opšteg ekonomskog razvoja evropskih zemalja. Upravo o toj temi, i to u nešto širem kontekstu, pod nazivom „Budućnost evropskog tržišta gasa“, biće reči danas i sutra na Evropskom biznis kongresu, koji se održava u Amsterdamu. Skupom predsedava predsednik Uprave Gasproma Aleksej Miler, a među prisutnima je i generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović.\nPotrošnja gasa u evropskim zemljama raste, i to do 15 odsto godišnje. Zbog toga je neophodna izgradnja gasne infrastrukture. Pored "Severnog toka" koji je već u funkciji, "Južni tok" može popuniti nedostatak gasa i povezati potrošače u Evropi sa najvećim gasnim nalazištima. Pored gradnje gasovoda i skladišta gasa su tema kongresa u Amsterdamu, kao i finansiranje tih investicija i njihov uticaj na evropsko energetsko tržište.\nEvropski bisznis kongres okuplja više od 130 najznačajnijih energetskih kompanija i finansijskih institucija. Među članicama je i srpski "Srbijagas", a ove godine prisutno je i preduzeće "Južni tok transport". Reč je o velikim investicijama koje se mere milijardama evra, tako da stručnjaci smatraju da izgradnja gasne infrastukture može da pokrene finansijsko tržište u evropskim zemljama i otvori nova radna mesta. U tome je veoma važan dogovor Rusije i Evropske unije ne samo oko "Južnog toka" već i o gasnoj prekograničnoj infrastrukturi, jer će garantovati investicije za transport gasa do evropskih potrošača.


Gorenje WT62092 mašina za veš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje WT62092 mašina za veš cene\nGorenje WT 62092 Punjenje veša Odozgo, Godišnja potrošnja vode 8926 l, Potrošnja struje 192 kWh/god, Potrošnja vode 8926 l, Godišnja potrošnja vode 8926 l, Energetski razred A+, Kapacitet pranja 6 kg, Broj obrtaja u minuti 900, Efikasnost obrtanja C, Dimenzije (ŠxVxD) 40 x 90 x 60 cm, Težina 58 kg... specifikacija\ncena od 37.440,00 do 38.990,00 din | prodavnica (2)\nKapacitet: 6kg, 900 obr/min, energetska klasa A+, LED ekran, 18 programa/Vuna, Rucno pranje, Brzo pranje, Pamuk, Šaren i osetljiv veš, Osetljiv veš i svila, Baby veš, Eco, Sportski veš, boja bela\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje WT62092 mašina za veš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje mašina za veš WT62092 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Veš mašine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Veš mašine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje WT62092 mašina za veš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje WT62092 mašina za veš. Pre kupovine, podatke za Gorenje mašina za veš WT62092 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


U Megu stiže još jedan talentovani Evropljanin - Adresar Sporta\nHome - Košarka - U Megu stiže još jedan talentovani Evropljanin\nMega nastavlja sa angažovanjem talentovanih igrača iz svih delova Evrope. Posle zvezde u usponu Evrokupa Aleksandra Balcerovskog koji je stigao iz Gran Kanarije, te Mateja Rudana iz Bajerna, beogradski tim je, prema informacijama iz Rusije pred potpisom sa Samsonom Ružencevom (19, 201 cm), momkom koji je prošle sezone igrao za Univerzitet Florida.\nU Megu su tokom leta stigli još Nikola Kočović i Mladen Vujić, dok su Skuči Smit i Luka Cerovina produžili ugovore.\nMilenko Tepić je skinuo igrački dres i obukao odelo tim menadžera ekipe, Dragan Milisavljević se preselio u Bursu, Stefan Momirov je potpisao za Kolsosos, Jovan Novak za Fuelanbradu, dok će Kljajević, Jovičić i Langović od naredne sezone nastupati za Podgoricu.\nMarko Simonović čeka samo da zvanično počne prelazni rok pa da postane član Čikaga, a imena Filipa Petruševa i Nikole Miškovića naći će se na predstojećem draftu posle čega će biti poznato da li ostaju ili odlaze iz Mege.


Preminulo 25 osoba, virus korona potvrđen kod još 364 – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Preminulo 25 osoba, virus korona potvrđen kod još 364\nnaslovnaVIJESTIZdravlje i lepota\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sv. apostol Luka u Foči izvršeno je testiranje 1.173 laboratorijska uzorka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 364 osobe.\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je 25 smrtnih slučajeva kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona. Radi se o osobama srednje i starije životne dobi od kojih je šest osoba iz Banjaluke, tri iz Foče, dvije iz Bijeljine i po jedna iz Berkovića, Bileće, Doboja, Gacka, Milića, Prijedora, Novog Grada, Šamca, Stanara, Teslića, Trebinja, Ugljevika, Višegrada i Rogatice.\nU Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno su 11.843 osobe, a nadzor je završen kod 164.358 osoba.koronavirus\nU januaru evidentirano 11 ilegalnih migranata


Elektro-pop atrakcija Kadebostany u Beogradu 21. novembra! (VIDEO) - Muzika - Svet - Vesti - Svet Plus\n19:20 11. OKT 2019.\nOsim po hitovima, snažnom vizualnom identitetu i moćnim live nastupima, bend iz Ženeve poznat je i po konceptualnoj republici Kadebostany, njihov hit "Castle in the snow" ušao je na zvaničnu NASA playlistu za put na mesec 2024. godine, a u Beogradu predstavlja novi album "Monumental".\nSvetski uspeh su doživeli nakon izdavanja obrade hita Beyoncé "Crazy in love", koja je postala i sountrack za holivudski blokbaster film "50 nijansi sive".\nNakon toga nižu hitove "Teddy Bear", "Castle in the snow", "Mind if I stay" (2017), inspirišući DJ-eve širom sveta da rade neverovatnu količinu remiksa njihovih pesama.\nFantasticni vizualni efekti, plesne tačke, pa čak i marševi koji prate sve nastupe benda Kadebostany stvaraju recima neospisiv dogadjaj koji se ne sme propustiti.\nKarte se u pretpodaji mogu naći na svim prodajnim mestima Tickevison-a, kao i online OVDE po ceni od 1200 dinara.


EU će tražiti podatke o imovini političara van granica BiH\nSARAJEVO - Evropska unija (EU) u procesu pridruživanja, i to pri provedbi poglavlja 23. i 24., tražit će od BiH da utvrdi koju imovinu političari imaju van granica BiH, a kako bi se spriječio sukob interesa, saznaje „Dnevni avaz".\nKejsi: Preuzeti odlučne korake za aplikaciju za članstvo u EU\nSARAJEVO - Ambasador Velike Britanije u BiH Najdžel Kejsi nada se da će BiH u narednim sedmicama preduzeti odlučne korake koji bi joj omogućili da podnese aplikaciju za članstvo u EU prije izbora u BiH i onih za Evropski parlament 2014. godine.\nPolitičari u BiH ne rade ozbiljno na provođenju odluke "Sejdić i Finci"\nBANJALUKA - Političari u BiH ne rade ozbiljno na provođenju odluke "Sejdić i Finci", zbog čega će Savjet Evrope morati da razmisli o poziciji koju će prema BiH zauzeti prije izbora 2014. godine, rekla je šef Kancelarije Savjeta Evrope u BiH Meri En Henesi.\nEvropska komisija žali zbog stava BiH koji nije u skladu sa duhom bilateralne slobodne trgovine\nEvropska komisija žali zbog kontinuiranog zastoja u pregovorima sa Bosnom i Hercegovinom o bilateralnom trgovinskom režimu nakon pristupanja Hrvatske Evropskoj uniji.\nObustavljena sredstva EU za projekte izgradnje privrednih i turističkih kapaciteta\nZbog nepostizanja dogovora vlasti u Bosni i Hercegovini o potrebnim koracima na realizaciji projekata, Evropska unija je suspendovala 4.5 miliona evra izdvojenih za projekte pomoći turizmu i uvođenju sistema upravljanja kvalitetom (QMS) u mala i srednja preduzeća (SME) u Bosni i Hercegovini (BiH).\nZaključci Savjeta EU o BiH: Dok ostale zemlje regiona napreduju, BiH zaostaje\nPozivajući se na svoje Zaključke iz decembra 2012. godine, Savjet Evropske unije je na posljednjem održanom sastanku Savjeta za spoljne poslove 22. jula u Birselu ponovo izrazio zabrinutost zbog kontinuiranog nedostatka napretka na putu ka Evropskoj uniji. "I dok ostale zemlje regiona napreduju, Bosna i Hercegovina zaostaje za njima" ističe se u ovogodišnjem Zaključku.\nŠarović: Rješavanje izvoza mlijeka obezbjediće i izvoz ostalih proizvoda\nBANJALUKA - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović uvjeren je da će, ako se rješi pitanje izvoza mlijeka, kao najosjetljivijeg proizvoda za izvoz u EU, na tragu već postignutog rješenja biti obezbijeđeni uslovi i za ostale proizvode, u prvom redu meso, meso peradi i jaja.\nEU ulaže 2,8 miliona evra za očuvanje i obnovu kulturnog naslijeđa zapadnog Balkana\nSARAJEVO/NOVI SAD – Tri lokaliteta na zapadnom Balkanu odabrana su za 2,8 miliona evra vijedan projekat očuvanja i obnove kulturnog nasljeđa u regionu kojeg finansira Evropska unija, objavila je danas Evropska komisija na sastanku Radne grupe za kulturu i društvo Savjeta za regionalnu saradnju (RCC) održanom u Novom Sadu u Srbiji.\nAmbasador EU Johan Satler potpisao dodatnih 5 miliona evra pomoći za BiH


Predstavljamo Vam rezutat prvog konkursa Moljčeve >>šta ako<< fikcije u vidu tri izabrane priče od stane redakcije Moljca.\nOvom prilikom želimo da napomenemo da je izbor bio veoma težak, i da je gotovo nemoguće odabrati samo tri priče, stoga smo odlućili da pripremimo za vas jedno iznenađenje, ali o tome više u narednom periodu.\nPriče koje smo teškom mukom izabrali su:\nKosmosov orah – Marjan Urekar (1)\nTrenutak slave – Lazar Vuković (2)\nJedna od ove tri priče će biti objavljena u decembarskom broju Moljac Magazina, a koja će biti, to zavisi od vas, čitalaca.\nGlasanje za priču po izboru čitalaca će se obavljati na našoj Fejsbuk i Instagram stranici, putem komentara na ovoj objavi, i putem mejl adrese redakcija@moljac.net sa naznakom: priča broj 1, 2 ili 3. Glasanje traje do 27. novembra u 23:59 časova.\nPriče možete pročitati na linku:\nKonkurs, kosmonaut, Moljčeva "šta ako" fikcija\n4 komentara, 2 shares\nTrenutak Slave – Lazar Vuković\nPriča 1 Kosmosov orah – Marjan Urekar (1)\nPrica br.3, “Vrata”\nPrča broj 3, ”Vrata”


Created: 11 septembar 2015\nSuper kids klub je osnovan u decembru 2014. godine, nastao je kao ideja mladih i obrazovanih ljudi da se napravi siguran kutak za edukaciju i zabavu dece predškolskog i školskog uzrasta. Od aprila 2015. godine Super kids klub se nalazi u strogom centru grada, u ulici 27. marta br. 4 na drugom spratu prelepog stambeno-poslovnog objekta.\nMAJSTOR ZORAN ĐORĐEVIĆ, PROFESIONALNI FOTO ATELJE "LIMIJEROV SNOP"\nOd Zorana Đorđevića se uvek očekuje kvalitet, pa sa oduševljenjem smo dočekali njegov samostalni profesionalni atelje za izradu najkvalitetnijih fotografija i štampe.\nSPECIJALISTIČKA ORDINACIJA DR. ŽIVANOVIĆ\nCreated: 07 septembar 2015\nOvih dana je u Kragujevcu otvorena još jedna specijalistička ordinacija koja će u pružati građanima visoko kvalitetnu zdravstevnu uslugu. Na čelu ordinacije je Dr Sandra Živanović primarijus reumatolog. Ordinacija ima vrhunske saradnike interniste i ginekologe i načazi se u ulici Bulevar kraljice Marije 19. Kontakt 034 373 000.\nPILE MUZIČAR: DOBRO DA SMO ŽIVI\nCreated: 20 avgust 2015\n(NE)SVAKIDAŠNjI DOŽIVLjAJ KG MUZIČARA\nMARKO STAMATOVIĆ: Prva digitalna workshop laboratorija u Kragujevcu\nCreated: 17 avgust 2015\nOdržavanje multidisciplinarnih umetničkih radionica svih nivoa.\nCreated: 06 avgust 2015\nMAJSTOR ZVONKO: KRIZA NAS JE IZULA\nObućar ne diže glavu od posla\nDa li će i kada biti bolje možete da verujete političarima i medijima ili sopstvenim očima. A, da se uverite kakvo je kod nas stanje dovoljno je da samo uđete u Opančarsko-obućarsku radnju u Karađorđevoj 11. gde je gužva non-stop.\nPROGRAMERI VUKU U BUDUĆNOST: KRAGUJEVAC PRIČA, ANDROID APLIKACIJA\nDR VESNA RANĐELOVIĆ: LICENCA ZA RAD GERONTOLOŠKOM CENTRU KRAGUJEVAC\nGerontološki centar rešen da medju prvima dobije licencu za rad, odnosno da uđe u akreditaciju ustanove za koju su već spremni drugi i treći blok. Ipak, neki propisi su teško ispunjivi kao izgradnja lifta u Upravnoj zgradi, presređivanje soba da imaju više kvadrata i kupatila i za to im treba državna pomoć. Gerontološki centar inače uveliko inovira svoj rad. Nedavno je otvoren ultra moderan fizikalni centar koji je otvoren i za građanstvo, doziđuje se trpezarija u bloku gde su lica sa pojačanim nadzorom (dementna lica) a ideja je da se osnuje i blok u kome bi se razvila neka vrsta palijativne nege.\nSERDAR JOLE: RUDNIČKA VILA\npreuzeto NOVINE KRAGUJEVAČKE\nNesvakidašnja podrudnička atrakcija\nZAVEŠTANJE BORIŠE RADOVANOVIĆA\nNovi legat u Istorijskom arhivu\nKragujevački Istorijski arhiv od prošle nedelje bogatiji je za još jedan fond. Istoričar Boriša Radovanović, koji je proveo čitav svoj radni vek u ovoj ustanovi, pred sam odlazak u penziju u petak, 17. jula, ostavio je „svojoj kući” legat od 225 knjiga, stručnih časopisa i naučnih publikacija.\nRADOŠ: REGISTRUJTE AUTO NA 12 RATA\nVaš pouzdani partner AGENCIJA BELANSKA AUTO nastala je kao rezultat želje iskusnih i kvalifikovanih ljudi iz oblasti prodaje i osiguranja. Iskustvo i reputacija celokupnog tima je velika preporuka Vašoj kompaniji da se odlučite za naše usluge.\nRADIŠA MINIĆ OPLEMENIO VEČNO BORAVIŠTE SVETITELJA\nKragujevčanin izgravirao kivot za mošti svetog nikolaja i svetog justina\nSTRUKA IZNAD POLITIKANSTVA I LIČNOG ĆARA\nArhitekta Branislav Mijović prvi laureat DAK-A\nSUZA UDAHNULA DUŠU GRUŽANSKOM JEZERU\nPreduzimljivih i sposobnih ljudi ima u našem okruženju. Jedna od njih Suzana Vukašinović Vesić je potpuno obnovila poznati restoran PUTNIK na Gružanskom jezeru, pretvarajući to mesto kao pravu oazu za odmor. Sa vrhunskom baštom, vrednom poslugom, odličnom šumadisjkom kuhinjom, dečjim parkom i moderno opremljnim udobnim sobama MY SOUL predstavlja pravo mesto za putnike na relaciji od Kragujevca ka Čačku i Zlatiboru.


U narednoj godini: Pristup podacima za više od 170.000 traženih osoba\nBranislav Pavlović i Samir Kavazović\nAgencije za sprovođenje zakona u Bosni i Hercegovini (BiH) ulaze u novu godinu sa pristupom različitim bazama podataka.\nTako će agencijama od 1. januara 2017. godine na raspolaganju biti evidencija osoba za kojima se traga po osnovu raznih krivičnih djela ili izdržavanja kazne, ali i predmeta. Ova vrsta baze podataka policiji omogućava efikasniji rad na pronalasku i hapšenju osoba za kojima su raspisane međunarodne potjernice.\n„Sama evidencija će sadržavati preko 170 hiljada lica za kojima se traga, a koje potjernice su raspisale zemlje članice INTERPOL-a”, rekao je Samir Kavazović, pomoćnik direktora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH.\nPored toga, kako je rekao Kavazović na konferenciji na novinare, u narednoj godini svim bazama podataka INTERPOL-a, uključujući evidencije o osobama, vozilima, dokumentima, umjetninama i oružju, imati će i entitetska tužilaštva u BiH.\nOn je rekao da je za sada 13 policijskih agencija u BiH ima pristup i evidenciji koja se tiče ilegalnog oružja, kao i legalnog koje je poslužilo izvršenje krivična djela.\nPotjernice i izručenja\nNa konferenciji je bilo govora i o potjernicama. Branislav Pavlović, šef INTERPOL-a u BiH, kazao da je u ovoj godini porastao broj potjernica za osobama koje su povezane sa krivičnim djelima terorizma.\nPavlović kaže da je u godini iza nas raspisano 60 takvih potjernica – 32 plave, odnosno potjernice na osnovu kojih se prikuplja više podataka o osobama, te 28 crvenih, odnosno potjernica na osnovu kojih se traže osobe zbog vođenja krivičnog postupka ili izdržavanja kazne.\nProcjene govore da se na sirijskom ratištu trenutno nalazi oko 70 državljana BiH.\nProšlog mjeseca je na osnovu potjernice uhapšen Mehmed Tutmić, optužen da se u Siriji borio na strani Islamske države. Pravosuđu je Tutmić bio nedostupan oko godinu i po, a uhapšen je u okolini Zenici i danas mu se sudi pred Sudom BiH.\nPavlović je rekao kako je ove godine posredstvom kancelarije u INTERPOL-a u BiH raspisano ukupno 237 međunarodnih potjernica, a na osnovu kojih je uhapšeno blizu 80 osoba. Najviše državljana BiH je uhapšeno u Njemačkoj, te u zemljama regije.\n„Lica su lišena slobode na teritoriji ukupno 15 zemalja”, dodao je on.\nPotjernica raspisana u maju 2016. godine\nI dalje se potražuju odbjegli građani BiH. Jedan od njih je i Ramo Brkić, koji je bjekstvom izbjegava odlazak u zatvor radi izdržavanja kazne od 11 godina zatvora zbog zloupotrebe položaja, te trgovine i proizvodnje droge.\nZa ovim nekadašnjim komesarom Unsko-sanskog kantona potjernica je raspisana u prvoj polovini ove godine.\nU 2016. godini, kako je rekao Pavlović, iz drugih zemalja u BiH je izručena 61 osoba.\nJedna od njih je i Azra Bašić, koja je zbog ratnog zločina izručena iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD) krajem prošlog mjeseca. Postupak izručenja je trajao nekoliko godina, a u narednom periodu trebalo bi početi suđenje optuženoj Bašić.


Zanemaren rad izbornih institucija\nPitanja priprema institucija za izbore naredne godine suštinski su važna, ali nepravedno zapostavljena, ocijenjeno je na konferenciji Centra za demokratsku tranziciju (CDT) i poručeno da kredibilan proces mora biti utemeljen na jasnoj političkoj volji političara vlasti i opozicije.\nCDT je organizovao, uz podršku holandske Ambasade, konferenciju „Profesionalne i kredibilne institucije preduslov fer izbora“.\n„Današnjom raspravom želimo skrenuti pažnju na nepravedno zapostavljena pitanja pripreme institucija za predsjedničke, lokalne i moguće parlamentarne izbore koji će se desiti u 2018. godini, na pitanja koja su suštinski važna za demokratsko funkcionisanje izbornog procesa“, rekao je direktor CDT-a, Dragan Koprivica.\nOn je kazao da je analiza CDT-a rada institucija koje su nadležne za izbore i koja je objavljena početkom godine pokazala da kvalitetna priprema i organizacija izbora u 2018. zahtijeva značajnu promjenu praksi i načina rada institucija, ali i promjenu zakona koji regulišu tu oblast.\n„Kada ovome dodamo komplikovanu političku situaciju (bojkot parlamenta i zahtjeve za novim izborima), čije će rješavanje zahtijevati dosta napora i energije jasno je da vremena nemamo previše. Važno je napomenuti da za sve moguće intervencije u izbornom zakonodavstvu rok ističe krajem godine jer se izborno zakonodavstvo ne mijenja u godini izbora“, dodao je Koprivica.\nDubinska, a ne površinska kontrola\nKad je u pitanju Agencija za sprječavanje korupcije, Koprivica je ocijenio da je ta institucija imala težak zadatak na parlamentarnim izborima, budući da je počela sa radom samo deset mjeseci prije datuma održavanja izbora.\n„Umjesto površinske kontrole mora se preći na dubinsku, odnosno suštinsku kontrolu, koja ulazi u provjeru tačnosti podataka koje Agencija dobija od političkih subjekata i drugih obveznika zakona. Zaključci i tvrđenja Agencije u ovoj oblasti moraju biti potkrijepljeni nedvosmislenim dokazima, tj. nalazima kontrole“, naveo je on.\nPrema riječima Koprivice, Agencija mora značajno promijeniti pristup u ovom dijelu svog posla i detaljno kontrolisati ono što su partije prijavljivale, a ne prijavljeno uzimati „zdravo za gotovo“.\nKoprivica je saopštio da Državna revizorska institucija (DRI) često naglašava da za kvalitetnu kontrolu treba precizirati neka zakonska rješenja vezana za finansiranje partija, a ti njihovi apeli, kako je rekao, ne daju nikakve konkretne rezultate.\n„Te zakonske nelogičnosti i nepreciznosti sputavaju kvalitetnu kontrolu i krajnje je vrijeme da se kroz odgovarajuću proceduru u parlamentu te promjene konačno dese. Takođe, u posljednje vrijeme je primijećena praksa da se u Senat DRI biraju istaknuti funkcioneri vladajućih partija, što može biti značajan udarac za kredibilnost institucije“, poručio je on.\nOd DIK-e stvoriti profesionalnu instituciju\nU CDT-u smatraju da Državnu izbornu komisiju (DIK) konačno treba postaviti kao profesionalnu i depolitizovanu instituciju sa značajno manjim brojem članova koji se kvalifikovanom većinom biraju u Skupštini.\nKad je riječ o Ministarstvu unutrašnjih poslova, u CDT-u smatraju da je neophodno nastaviti praksu stalne kontrole biračkog spiska u susret predsjedničkim, lokalnim i mogućim parlamentarnim izborima 2018. godine.\n„Dobra praksa transparentnosti koja je uvedena u pripremi parlamentarnih izbora jeste kvalitetan model saradnje institucije sa zainteresovanim stranama i smatramo da ona mora biti nastavljena i dodatno unaprijeđena“, naveo je Koprivica.\nTakođe, dodao je, potrebno je početi rješavanje problema neažurnosti registra prebivališta, kroz ukidanje uslova prebivališta za izbore ili stvaranje ažurnog registra prebivališta crnogorskih državljana.\n„Potrebno je kreirati sistem kaznene politike za građane koji ne prijavljuju preminule članove porodice i za institucije koje neažurno vode ove evidencije. Državne institucije koje obavljaju ovaj dio posla moraju značajno poboljšati komunikaciju, kako bi se pravovremeno iz biračkog spiska brisali preminuli građani“, saopštio je Koprivica.\nPolitičkom voljom do kredibilnog procesa\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) u Crnoj Gori, Aivo Orav, rekao je da kredibilan proces ne može biti postignut samo kroz rad institucija, „već mora biti utemeljen jasnom političkom voljom političara iz vlasti i onih koji su u opoziciji“.\n„Takođe, povjerenje birača i kompetentno civilno društvo imaju ključnu ulogu u ovom smislu kada je riječ o vladavini prava“, dodao je on.\nPrema riječima Orava, institucije i članice EU nastavljaju da prate usklađenost izbornog procesa sa standardima OEBS, standardima demokratskih izbora i nacionalnim zakonodavstvom. „Implementacija zakonodavstva i kapacitet izborne administracije su bile stavljene na test tokom prethodnih parlamentarnih izbora“.\n„Na osnovu posljednjeg OEBS izvještaja, još uvijek postoji prostora da se unaprijedi cijela situacija i snažno ohrabrujemo Crnu Goru da se pozabavi svim preporukama koje još nijesu ispunjene, a koje su pružili OEBS i ODIHR prije sledećih izbora“, naveo je on.\nMožda ih vidi i u Parlamentu…\nAmbasador Holandije u Beogradu, Henk van den Dol, kazao je da je optimističan kada vidi dvije političke strane u jednoj prostoriji, dodajući da će ih možda vidjeti i u zgradi parlamenta, „gdje bi te dvije strane trebalo da budu“.\nOn je podsjetio na usvajanje Zakona o finansiranju političkih stranaka i izbornih kampanja 2015. godine, navodeći da je od ključne važnosti da postoje dobri mehanizmi za nadzor i kontrolu, kako bi se obezbijedila odgovarajuća implementacija.\nTaj Zakon je, dodao je, uslovio i uspostavljanje Agencije za sprječavanje korupcije, kao suštinski antikorupcijski mehanizam.\n„Nezavisni pravni sistem u kome su i vlada i građani odgovorni, je neophodan kako bi ovakva veza bila legitimna i stabilna. Moja vlada pridaje veliki značaj tom cilju, kao sredstvu jačanja i promocije zajedničkih vrijednosti koje vezuju zemlje Evrope, bez obzira na kulturne raznolikosti“, rekao je on.\nHolandski ambasador je poručio da je legislativa u oblasti političkog finansiranja jedan od ključnih indikatora napretka Crne Gore u procesu pristupanja EU i pregovora u okviru poglavlja 23.


Domaći zadatak bez muke - Pulse rančevi Srbija\nKoliko puta vam se desilo da satima sedite sa detetom pokušavajući da ostanete smireni (dok razmatrate kakav mito bi urodio plodom), očajno se nadajući da će nekim čudom dete preći još niz zadataka iz matematike bez još jednog nervnog sloma (vašeg ili vašega deteta)? Ili ste opet dobili poziv od nastavnika koji vas obaveštava da vam dete često “zaboravlja” da završi svoje domaće zadatke. Ili, koliko puta ste ostali budni do kasno u noć ili zakasnili na posao jer ste u poslednjem trenutku pomagali detetu da završi rad za likovno?\nAko ste blagoslovljeni detetom koje je superorganizovano, promišljeno, konstantno motivisano, onda ovaj članak nije za vas. Ukoliko vaše dete spada u 99,99% ostale dece, nastavite da čitate:\nSvađe oko domaćeg zadatka spadaju u najčešće konflikte unutar porodice koje imaju decu školskog uzrasta. Mnogi roditelji shvataju ovaj konflikt kao neizbežnu posledicu odgovornog roditeljstva, ali, najčešće je u pitanju začarani krug u okviru koga roditelji navaljuju na dete, a zatim to isto dete iz prkosa odbija da radi ili otaljava domaće zadatke. Napredak u učenju, koji je primarni cilj roditelja, se ne postiže, dok tenzija između roditelja i dece svakodnevno raste. Roditelji su svesni ove činjenice, ali ne znaju šta činiti tim povodom. Evo šta preporučuju psiholozi:\nCilj kojem bi trebalo da stremite nije puko prisiljavanje deteta da uči, već olakšavanje samog procesa i pomaganje detetu da uvidi značaj učenja. Disciplina je neophodna, ali morate imati u vidu da ona bude u skladu sa uzrastom deteta i morate shvatiti da je potrebno vreme da dete postane sposobno da samostalno i sa poštovanjem barata svojim obavezama.\nDeca nisu lenja\nRešenje problema oko domaćih zadataka počinje sa prepoznavanjem i priznavanjem zahteva koji su ispred vašeg deteta. Roditelji ne smeju da pretpostave da je dete koje odbija da radi domaći - lenjo. Ova deca nisu lenja. Vaše dete može biti anksiozno, frustrirano, obeshrabreno ili besno, ali lenjo - nikako.\nDomaći, kao i svaka druga konstruktivna aktivnost, uključuje momente frustracije, obeshrabrenja i anksioznosti. Ako priznate da vaše dete oseća nešto od navedenog, na taj način ćete moći da mu pomognete da prevaziđe isto i da razvije toleranciju na frustraciju, kao i samodisciplinu. To ćete uraditi na sledeće načine:\nObezbedite detetu sve što mu je neophodno\nU Pulse asortimanu školske opreme možete pronaći sve što je detetu potrebno za rad (sveske svih oblika i veličina, rečnike za beleženje novih reči koje uče na časovima jezika, pribor za likovno, pribor za matematiku,...a takođe, u ponudi imamo i plutane i magnetne table koje vam mogu pomoći sa generalnom organizacijom i vizuelizacijom gradiva i materijala za učenje.\nOdredite određeno vreme za domaće zadatke. To može biti pre podne, nakon doručka, ili u ranim poslepodnevnim časovima kada dete nije previše umorno. Za većinu dece, domaći zadatak odmah nakon što su došli iz škole nije opcija. Njima je tada potreban predah od učenja, a to vreme mogu iskoristiti za sportove, druženje ili slobodnu igru.\nDok traje period koji ste odredili za domaće zadatke, svi uređaji moraju da budu isključeni - ovo pravilo važi za celu porodicu. Dete neće moći da se skoncentriše, ako njegov brat u susednoj sobi gleda crtaće. Sami zvuci nisu toliki problem, koliko činjenica da on mora da obavlja zadatak, dok se njegov brat zabavlja.\nOdredite mesto za domaći\nDete mora imati poseban kutak za rad, bilo da li je u pitanju radni kutak u okviru njegove sobe ili ne.\nSkorija istraživanja potvrđuju da većina porodica nema uslova za izdvajanje posebnog prostora za školski rad deteta, ali je takođe i zabeležen sve veći broj dece kojima je lakše da rade u zajedničkim prostorijama - za kuhinjskim stolom ili u dnevnoj sobi dok su im ukućani blizu.\nRoditelji mogu za vreme predviđeno za domaći završavati neke svoje poslove, ali je bitno da budu prisutni i dostupni za pitanja deteta. Vaš cilj je da kreirate “bibliotekarsku atmosferu” u vašem domu koja će trajati za taj predviđeni period. Ova atmosfera pogodna je i za mlađu decu koja će naučiti da ne ometaju druge i da se zabavljaju na tih način. Ukoliko ste poslušali savet vezan za isključivanje uređaja, to ne važi samo za sam ton uređaja, pokušajte da odložite i telefonske razgovore tokom tog perioda. A kada se domaći privede kraju, onda atmosfera može da “živne” i da se deca igraju.\nDomaći zadatak je briga deteta\nDa, možda vaše dete nije baš stvoreno za crtanje, a vi ste grafički dizajner. Da, možda ste pisac, a vaše dete ima muku da sastavi dve rečenice za pismeni zadatak. Da, vi biste to začas, ali to nije poenta. Domaći zadaci i raznovrsnost školskih predmeta osmišljeni su sa razlogom - deca moraju da steknu radne navike i da nauče kako da uče sama, a to što nisu sva deca stvorena za muzičko i likovno, ne znači da ne moraju da prođu kroz osnove i da nauče da se izbore i sa njima “teškim” zadacima. Nemojte njihov domaći zadatak nikada shvatati kao svoj. Vi ste tu da pomognete, ako možete, ali sama obaveza i proces učenja je isključivo na detetu.\nManje vremenske sekvence za mlađu decu\nDeca ranog školskog uzrasta najčešće nemaju dovoljno razvijenu koncentraciju da bi mogla dugo da rade bez pauze. Budite strpljivi, počnite sa sekvencama od po više puta po 10 min pa postepeno povećavajte rad u kontinuitetu. Priznajte detetu svaki napredak, ma koliko se malim činio.\nGreška je u zadatku, a ne u detetu\nPedagozi savetuju da se u radu sa decom, bilo da li su u pitanju učitelji ili roditelji ne ističu greške. Budite pozitivni i spremni da ohrabrite vašeg školarca u svakom trenutku. Istaknite napredak, a ne svaku grešku.\nDrugar za učenje\nUkoliko ste u mogućnosti, pozovite školskog drugara od vašeg deteta da zajedno uče. Poznato je da deci bolje ide učenje u grupi, a taj način učenja može da bude i motivišuć jer deca znaju da će se igrati nakon završenih obaveza.\nZa one koji ne mogu da sede u mestu\nIzgleda iritantno, ali većina današnje dece jednostavno nije u stanju da sedi mirno tokom dužeg perioda vremena. I na času, i dok rade domaći kod kuće, deca se vrpolje, klackaju na stolici, grickaju olovke i slično. Pojedini stručnjaci, pripisuju takvoj deci poremećaj pažnje ili ADHD. Prava istina je, da današnja deca nemaju dovoljno fizičkih aktivnosti, a njihov mozak jednostavno traži kretanje. I zato, ako želite da rešite ovaj problem, omogućite deci dovoljno vremena za boravak napolju i fizičke aktivnosti. A dok ste kod kuće, za vreme izrade domaćeg zadatka, možete dozvoliti detetu da žvaće žvakaću gumu ili neka umesto stolice sedi na lopti za pilates ili stolici na točkiće, neka mu noge budu spuštene na nečemu što ima točkiće i što će moći da pomera. Ne treba preterivati naravno, ali ovakve stvari mogu da pomognu deci da se bolje fokusiraju i utiču na produktivnost mnogo više nego što bi to bio slučaj da su primorani da sede potpuno mirno.\nNemojte se plašiti pohvala. Pohvalite svaki trud, ne samo ono što je završeno. Ali, imajte u vidu da će biti i neuspeha. Nakon teškog dana, duboko izdahnite i sutradan krenite ispočetka, bez negativnih emocija.\nDajte deci vremena\nPoteškoće sa domaćim zadacima izazivaju obeshrabrenje i frustraciju kod dece koje je kasnije teško prevazići. Plan za domaći će pomoći u redukciji ovih stavova, ali imajte na umu da do promene ne može doći preko noći.\nVećina roditelja koja je ustanovila i držala se ovoga plana pohvalila se kako više ne moraju da koriste pretnje da bi deca pristupila radu i da su generalno poboljšali međusobne odnose sa decom.\nNaravno, u ovom vremenu kada se sve radi užurbano i kada je većina porodica zatrpana obavezama, što različitim aktivnostima koje imaju deca, što različitim obavezama roditelja, velika je mogućnost da nećete moći svakodnevno da se držite plana za domaće zadatke. Ne možete se baš uvek pridržavati određenog ritma koji ste isplanirali, ali nemojte ni sve planove podređivati zadatku jer ćete tako poremetiti balans čitave porodice, što je suprotno od ideje sa kojom ste počeli sve ovo. Zbog toga je važno da budete fleksibilni i da se prilagođavate trenutnim prilikama, ali da uz to pokušate da održite neku redovnu rutinu.\nKako urediti kancelariju za rad od kuće\nTokom pandemije korona virusa, rad od kuće je mnogima postao deo svakodnevnice, a mnogima će tako i ostati verovatno i nakon što pandemija prođe. Evo šta bi trebalo da uradite kako...


RT: Indija odlaže recipročne carine protiv SAD-a nakon izbora\nRT: Indija odlaže recipročne carine protiv SAD-a nakon izbora\nIndija je još jednom produžila rok za nametanje kontracarina na američke proizvode za mesec dana, nadajući se da će rešiti trgovinski spor sa Vašingtonom kada se završe opšti izbori i formira nova vlada.\nPrimena uvoznih carina na 29 američkih proizvoda, uključujući bademe, orahe i mahunarke, neće se razmatrati do 16. juna, saopštilo je Ministarstvo finansija Indije.\n"Ovo se radi uzimajući u obzir činjenicu da SAD još nisu povukle šemu Opšteg sistema pogodnosti za Indiju", rekao je zvaničnik vlade.\nSAD i Indija vode trgovinske pregovore skoro godinu dana nakon što je Vašington prošlog juna uveo 25 posto carina na čelik i 10 posto na aluminijum. Indija je pripremila svoje recipročne mere protiv SAD-a, ali je nastavila sa odlaganjem njihovog uvođenja u očekivanju ishoda trgovinskih pregovora sa Vašingtonom.\nNazivajući Indiju "zemljom visokih carina" i stalno je optužujući da SAD nemaju dovoljan pristup njenim tržištima, američki predsednik Donald Tramp pokušava da postigne "bolji sporazum". U martu je Tramp dao Nju Delhiju 60 dana pre nego što se okonča učešće zemlje u programu Opšteg sistema pogodnosti (GSP), pod kojim ona uživa nultu tarifu na 5,6 milijardi dolara izvoza u Sjedinjene Američke Države.\nSAD su trebale povući GSP početkom maja, ali pošto se to nije dogodilo, zemlje se nadaju da će postići sporazum kada se završe ošti izbori u Indiji ove sedmice.\n"Tokom posete američkog sekretara za trgovinu Vilbura Rosa prošle sedmice, postalo je jasno da Vašington ne želi povući GSP dok ne pruži priliku novoj vladi koja će biti formirana nakon opštih izbora da reši svoje probleme", objasnio je zvaničnik.\nfoto: © Reuters / Amit Dave / RT/ vostok.rs\n„Sojuz MS-13“ izvšio manevar kako bi se ponovo pokušalo sa pristajanjem „Sojuza MS-14“ sa robotom „Fjodorom“\nRuski kosmonaut Aleksandar Skvorcov je uspešno završio operaciju odvajanja broda „Sojuz MS-13“ od modula „Zvezda“ i njegovo