Izašla lista najbolje i najgore ocenjenih aerodroma na svetu - National Geographic Srbija\nAUTOR: Beta | OBJAVLJENO: 06. 06. 2019.\nAerodromi u Francuskoj, Malti, Holandiji, Portugalu, Rumuniji i Britaniji spadaju među globalno najgore po uslugama, uključujući poletanje na vreme. Rang lista je napravljena na osnovu službenih podataka o letovima i istraživanju koje je obuhvatilo 40.000 putnika.\nGrupa ErHelp (AirHelp) zaključila je da je aerodrom Portela u Lisabonu najgori među 132 vazdušne luke u svetu obuhvaćene istraživanjem. Holandski aerodrom u Ajndhovenu je na 130. mestu, aerodrom u Bukureštu je 129, Međunarodni aerodrom na Malti 128, aerodrom u Mančesteru 127, pariski Orli 126, aerodrom u Portu 125. a londonski Getvik 123.\nKriterijum verovatnoće da let bude na vreme, izračunate na osnovu statističkih podataka, doprinosi ukupnom skoru sa 60 odsto, a usluge za potrošače (rad službi za korisnike, redovi, čistoća) i mogućnosti za obrok i kupovinu na aerodromu sa po 20 odsto. ErHelp je istraživao samo "popularne aerodrome" i one za koje je mogao da prikupi dovoljno podataka.\nMeđu deset najboljih su samo tri iz EU - atinski međunarodni aerodrom je na trećem mestu dok je 2018. bio drugi, peti je aerodorom u Gdanjsku, a deveti Tenerife Nort.\nStručnjaci za avijaciju rekli su za EURACTIV da, s obzirom da kriterijum leta na vreme ima tako veliki udeo u ukupnom skoru, ne čudi što su Hamad, Atina i Tenerife tako dobro pozicionirani jer na njima gotovo da nema kašnjenja zbog vremenskih prilika. Nepovoljne vremenske prilike razlog su što među deset najboljih aerodroma nema američkih na kojima su uobičajena kašnjenja zbog nevremena.\nAerodromi Avioni Putovanja


pink.rs | OSTAVILA KONKURENCIJU DALEKO IZA SEBE: TV Pink zabeležila najveću gledanost od početka emitovanja! (FOTO+VIDEO)\nOSTAVILA KONKURENCIJU DALEKO IZA SEBE: TV Pink zabeležila najveću gledanost od početka emitovanja! (FOTO+VIDEO)\nTokom 25 godina postojanja, TV Pink je postala lider u regionu, a dokaz za to su jedina zvanična merenja gledanosti.\nIzvor: Pink.rs, Foto: Pink.rs/Nielsen audience measurement\nAnaliza jedinog zvaničnog merenja TV gledanosti agencije Nielsen, kaze da je Pink u danu iza nas, u odnosu na sve emitere u ukupnom broju gledalaca ostvario neverovatne rezultate, nezabeležene od početka emitovanja programa TV Pink. Udeo u gledanosti Pinka je blizu neverovatnih 22%, dok je drugolasirani Javni servis Srbije na samo 15% udela. Pored istorijskog maksimuma u ukupnom broju gledalaca, Pink je u odnosu na sve emitere, u danu iza nas, najgledaniji i u posebnim grupama gledalaca: muška, ženska populacija, grupa gledalaca urbanih sredina, starosti od 18-49 godina, kao i gledaoci iz prestonice. Na zvaničnoj top listi među deset najgledanijih emisija u danu, čak 5 je Pinkovih.\nSa neverovatnim udelom u glednosti od 23 odsto i milionskim auditorijumom, jedinstveni šou program za upoznavanje "Brak na neviđeno" bio je druga najgledanija emisija u danu na svim televizijama. Iako je tek od ove sezone počeo sa emitovanjem, "Brak na neviđeno" je neverovatnom brzinom postao omiljen među gledaocima svih uzrasta.\nTradicionalno je nagledaniji bio i serijski program TV Pink. Među deset najgledanijih emisija u danu su i Pinkove serije inostrane produkcije: "Istanbulska nevesta", "Elif" i serija koju od nedavmo prati naša publika "Ljubav iz osvete".\nU top deset, sa 28% auditorijuma nalazi se emisija "Zadruga-Gledanje snimaka", dok je Pinkova centralna informativna emisija "Nacionalni dnevnik" ubedljivo najgledanija informativna emisija svih komercijalnih emitera. I ostali formati naše informativne redakcije u danu iza nas beleže dobre rezultate: Najnovije vesti u okviru emisije "Poslednja vest", "Popodnevni dnevnik", i "Novo Jutro" koje je zvanično u danu iza nas, najgledaniji jutarnji program, ukljkučujući sve emitere.\nOvakvi fantastični rezultati gledanosti, samo su dodatni podstrek da TV Pink i u narednoj sezoni nastavi sa inovacijama na medisjkom tržištu. Kao zahvalnost vernoj publici, deo nove programske šeme će pored postojećih popularnih emisija, biti i novi formati, ali i bogat serijski program u produkciji TV Pink. Hvala na poverenju i ostanite uz TV Pink!


Novi Zakon o računovodstvu (u nastavku: Zakon), o kojem smo pisali u časopisu Porezi i računovodstvo broj 11/19, stupio je na snagu 1. januara 2020. godine. Prema prelaznoj odredbi člana 60. ovog zakona, podzakonska akta za sprovođenje ovog zakona doneće se najkasnije u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, a počeće da se primenjuju od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2021. godine. Do početka primene novih podzakonskih akata primenjivaće se podzakonski akti doneti na osnovu starog Zakona o računovodstvu.\nU propisanom roku (koji je isticao 30. juna 2020. godine) ministar finansija doneo je sedam pravilnika, i to:\nPravilnik o sadržini i formi obrazaca finansijskih izveštaja i sadržini i formi obrasca statističkih izveštaja za privredna društva, zadruge i preduzetnike;\nPravilnici su objavljeni u Službenom glasniku RS broj 89/20 od 25. juna 2020. godine.\nSvi pravilnici stupaju na snagu osmog dana od dana objavljivanja, ali primenjuju se počev od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2021. godine, osim Pravilnika o Registru pružalaca računovodstvenih usluga (primenjuje se od 1. januara 2021).\nPravna lica i preduzetnici koji imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske, a koja se završava pre 31. decembra 2021. godine, kao i pravna lica i preduzetnici koji sastavljaju vanredne finansijske izveštaje pre 31. decembra 2021. godine, za tu poslovnu godinu, odnosno za te vanredne finansijske izveštaje, primenjuju stare pravilnike. Na primer, privredno društvo čija poslovna godina obuhvata period od 1. aprila 2020. do 31. marta 2021. godine, za tu poslovnu godinu primenjuje trenutno važeći Kontni okvir, trenutno važeće obrasce finansijskih izveštaja i ostala sada važeća podzakonska akta.\nPravilnik o Registru pružalaca računovodstvenih usluga primenjuje se počev od 1. januara 2021. godine. Naime, prelaznom odredbom člana 62. Zakona propisano je da Registar pružalaca računovodstvenih usluga počinje sa radom 1. januara 2021. godine.\nDakle, Registar će početi sa radom 1. januara 2021. godine; međutim, prema članu 61. Zakona, pravna lica, odnosno preduzetnici koji imaju registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga dužni su da usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona najkasnije u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona, što je najkasnije do kraja 2022. godine. To znači da pravna lica, odnosno preduzetnici koji već imaju registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga nisu dužni da se upišu u Registar početkom 2021. godine, kada taj registar bude počeo sa radom, već to mogu da urade najkasnije do kraja 2022. godine. Prema našem mišljenju, isto važi i za računovodstvene firme koje će tek biti registrovane do kraja 2020. godine.\nDetaljna objašnjenja o navedenim pravilnicima, sa kritičkim osvrtom, pripremili smo za novi broj časopisa - Porezi i računovodstvo broj 7/20, koji će već krajem sutrašnjeg dana (26. juna) biti objavljen u aplikaciji Porezi Online, dok će ga pretplatnici štampanog izdanja dobiti od ponedeljka.


Lajović osvojio turnir u Seulu\nSrpski teniser Dušan Lajović osvojio je danas čelindžer u Seulu pošto mu je u finalu Nemac Julijan Rajster predao meč zbog povrede.\nFetel pobednik u trci za Veliku nagradu Južne Koreje\nAktuelni svetski šampion, vozač Red Bula Nemac Sebastijan Fetel pobedio je danas u trci Formule jedan za Veliku nagradu Južne Koreje u Jeongamu.\nJužnokorejski aktivisti balonima poslali letke u Severnu Koreju\nJužnokorejski aktivisti poslali su danas preko granice balonima preko 200.000 letaka s propagandnim materijalom protiv Severne Koreje i pored ranijih pretnji Pjongjanga da će bombardovati "ljudski ološ" koji učestvuje u tim događajima.\nLjubavnica severnokorejskog lidera streljana zbog pornografije\nBivša ljubavnica severnokorejskog lidera Kim Džong Una streljana je 20. avgusta sa još 11 poznatih umetnika te zemlje, javili su danas južnokorejski mediji.\nDžoker osmeh - novi hit plastične hirurgije (VIDEO)\nDžoker osmeh postao je veoma popularan zahvat u estetskoj hirurgiji.\nBan:Upotreba hemijskog oružja zločin protiv čovečnosti\nGeneralni sekretar UN Ban Ki-Mun upozorio je danas Siriju da bi, ako se utvrdi da je tamo upotrebljeno hemijsko oružje, to predstavljalo ‘zločin protiv čovečnosti’ za koji bi počinilac trebalo da snosi ‘ozbiljne posledice’.\nNajbrži bežični internet na svetu (FOTO,VIDEO)\nNajveći mobilni operater Južne Koreje, SK Telekom, lansirao je najbržu mrežu bežičnog interneta na svetu, dva puta bržu od 4G mreže i deset puta od 3G mreža.\nNišta od pomirenja Severne i Južne Koreje\nPlanirani razgovori na visokom nivou između Severne i Južne Koreje koji je trebalo da se održe u Seulu za manje od 24 časa otkazani su pošto je Sever imao primedbu na rang glavnog pregovarača Južne Koreje.


"Investicija pretvorena u ZLATO": Liverpul se plasirao u finale LŠ, a Lebron Džejms zaradio 25 MILIONA DOLARA!\nČetvrtak, 03.05.2018 | 17:24\n"Još jedna investicija LeBrona James pretvorila se u zlato", piše ESPN.\nNovi dokaz sjajnog osjećaja za biznis najboljeg košarkaša na svijetu plasman je Liverpoola preko Rome u finale Lige šampiona.\nLeBron je u aprilu 2011. dobio dva posto vlasničkog udjela u Liverpoolu, što ga je koštalo oko 6,5 miliona dolara. Do toga je došlo kada je sa svojom marketinškom kompanijom LRMR ušao u zajednički posao s kompanijom Fenway Sport Partners.\nFSP je u vlasništvu Johna Henryja, vlasnika bejzbol kluba Boston Red Sox, i Toma Wernera, koji su u oktobru 2010. kupili Liverpool za 477 miliona dolara.\nPrije godinu dana, Forbes je Liverpool procijenio na 1,49 milijardi dolara i istaknuo da se radilo o osmom najvrjednijem fudbalskom brendu na svijetu.\nESPN ističe da je plasmanom u finale LP-a vrijednost Liverpoola porasla za oko 100 miliona dolara i da bi se danas klub mogao prodati za 1,6 milijardi dolara.\nAmerikanci navode kako to znači da se Jamesova investicija u Liverpool za sedam godina uvećala gotovo petostruko, sa 6,5 na 32 miliona dolara.


Predsednica Atifete Jahjaga se sastala sa Inostranim ministrom Turske, Ahmet Davutoglu - Novosti i Događanja - V.D. Presednice Republike Kosovo - Dr. Vjosa Osmani - Sadriu\nPredsednica Atifete Jahjaga se sastala sa Inostranim ministrom Turske, Ahmet Davutoglu\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga, danas se u Minhen Nemačke sastala sa Inostranim ministrom Turske, gospodinom Ahmet Davutoglu.\nPredesednica Jahjaga je izrazila zahvalnosti ministru Davutoglu za pomoć koju Turska nastavlja dati Kosovu i u ime građana i institucija zemlje se zahvalila za podršku za međunarodnu konsolidaciju Kosova, naročito za lobiranje za skorašnje priznavanje od Pakistana.\nPredsednica Jahjaga je naglasila da je Kosovo napredovalo u njenoj evropskoj agendi i ispunjava sve standarde tražene od EZ-e, obuhvatajući i one za liberalizaciju viza i za Sporazum o Stabilizaciji i udruživanju. Ona je naglasila da Republika Kosovo je postala faktor mira i stabilnosti u region i doprinosi izgradnji i jačanju dobrosusedstva.\nGovoreći o dijalogu između dve zemlje, Republike Kosovo i Republike Srbije, Predsednica Jahjaga je naglasila da normalizovanje odnosa će doprineti miru i stabilnosti u celoj regiji i olakšati će život građana sa obe strane granice. Ona je naglasila da sastanak između dva predsednika nezavisnih i suverenih država, će pomoći proces dijaloga i ubrzaće evropsku agendu za celu regiju Balkana.\nPredsednica Jahjaga je istakla da Republika Kosovo i Republika Turska treba da prodube odnose između njih posebno u oblasti ekonomije i investicija. Ona je predala turskom ministru poziv za Predsednika Republike Turske da poseti Kosovo u jednoj bliskoj budućnosti.\nMinistar Davutoglu izražavajući zahvalnost za poziv naglasio da Republika Kosovo i Republika Turska grade odnose između sebe koje su primer za celu regiju. On je naglasio da će Turska biti uz Kosovo u svim procesima i pomoći će nju u svim oblastima. Ministar Davutoglu je naglasio da će Turska dati podršku Kosovu posebno u proces priznanja njene nezavisnosti i podržati će i dijalog koji se odvija u Brisel između Republike Kosovo i Republike Srbije.


"Google" preporučio promenu lozinki „Google” preporučio promenu lozinki – Personal magazin\nNa internetu se pojavio spisak od pet miliona ukradenih korisničkih imena i lozinki za „Gmail”. Milioni korisnika „Guglovog” servisa za elektronsku poštu trebalo bi da promene lozinke. Taj savet je…\nPostoje i drugi načini verifikacije naloga. To su ona sigurnosna pitanja koja se postavljaju prilikom registracije na neki servis, na primer ime kućnog ljubimca ili nadimak najstarijeg deteta. Mnogima se desilo pri pokušaju ulaska na „Fejsbuk” ili „Gugl” sa tuđeg računara, daleko od kuće, da se od njih traži da odgovore na ova pitanja. izvor: politika\n„Google” preporučio promenu lozinki was last modified: September 15th, 2014 by Redakcija\nOdržan KICK OFF sastanak IMPULS projekta\n“Microsoft” kupuje kompaniju “Mojang” za 2 mlrd USD?


Peticiju za vraćanje normalnog radnog vremena ugostiteljima potpisalo 9.000 ljudi - Boom93\nPeticiju za vraćanje normalnog radnog vremena ugostiteljima do sada je potpisalo ukupno 9.000 gradjana za manje od 24 časa, saopšteno je danas iz Udruženja "Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije".\nPored vraćanja normalnog radnog vremena ugostiteljima, ovo Udruženje zahteva da po hitnom postupku započne primena Uredbe o uslovima i kriterijumima uskladjenosti državne pomoći radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u privredi zbog epidemije zarazne bolesti.\nUdruženje traži da se u najkraćem roku svim delatnostima koje su merama onemogućene da rade otpišu porezi i doprinosi, i da im se nadoknade svi fiksni troškovi od početka pandemije do danas i 80 odsto bruto zarada za 12 meseci.\nTakodje u saopštenju se traži ukidanje parafiskalnih nameta i nepotrebnih dažbina (eko-taksa, sokoj, natpisi na objektima), da se smanji pdv na pet odsto u naredne dve godine, kao i da se umanje sve lokalne dažbine i takse.\n“Očekujemo da se Krizni štab reorganizuje na način da svi oni koji svojim neprofesionalnim delovanjem uzrokuju nepopravljivu ekonomsku štetu domaćim privrednicima i svi oni koji su u sukobu interesa podnesu ostavke”, poručili su iz Udruženja “Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije”.\nOznakekrizni štab Peticija preduzetnici Privrednici Srbija ugostitelji\nNezaposlenost na teritoriji grada i dalje u porastu


Demokratizacija nije preduslov za priliv stranih investicija - Impuls\nPolitika stabilizacije uživa prioritet u odnosu na demokratizaciju iz prostog razloga jer je stranom kapitalu u zemlji domaćinu neophodno stabilno okruženje: kapital ne trpi valutne oscilacije, carinske prepreke, nedostatak subvencioniranja, visoke poreze na profit, nezavisno sindikalno organizovanje koje štiti radnička prava, visoke cene faktora proizvodnje, a pogotovu ne visoke cene radne snage, itd. A ovi političko-ekonomski uslovi stabilizacije koji pogoduju stranim direktnim investicijama (SDI) su ujedno i generator bujice govora o stabilnosti: medijski govor je krcat praznim frazama kako smo najstabilnija zemlja u regionu, a ključni “faktor stabilizacije”, kako to vide strani političari, ovaploćen je u predsedniku Vučiću.\nSintagma “politika kontinuiteta” u kontekstu stranih investicija ne označava politiku koja se u Srbiji vodi u poslednjih pet godina (Vučićeve vlade) već u poslednjih sedamnaest godina (od početka demokratskih promena). Jedna od ključnih karakteristika koja povezuje sve ove naizgled različite vlade jeste politika stabilizacije koju sve provode. Takođe, sve te različite stabilizacione vlade Srbije su preferirale sličan tip politike privlačenja SDI. Sprovodile su, do 2012, istu politiku privlačenja koja se u najvećoj meri ostvarivala kroz konverziju duga društvenih i državnih preduzeća u procesu privatizacije.\nKonverzija duga domaćih preduzeća u vlasnički kapital stranih kompanija je krajem 2012. godine iznosila 13.368 miliona eura, što je u to vreme činilo preko 70% ukupnih SDI. Ipak, vrlo upitna stvar je da li se ovakav tip privatizacije uopšte može smatrati SDI, jer pokrivanje zatečenih dugova i puka promena vlasničkih titula nije nikakvo investiranje. Sama činjenica da se u procesu privatizacije ili deindustrijalizacije većina SDI ulila u uslužni sektor (bankarski sektor i osiguranje, informacioni sektor, trgovina, saobraćaj i skladištenje, poslove sa nekretninama itd.) ukazuje da se ekonomski rast formirao na bazi stvaranja uvozne zavisnosti, ali i na bazi korišćenja stranih kredita. Deindustrijalizaciju Srbije je moguće sagledati ukoliko se uzme u obzir kretanje bruto dodate vrednosti industrije (BDV) i njenog udela u bruto domaćem proizvodu (BDP). Tako je 2000. godine ovaj udeo iznosio 22,3%, da bi 2005. pao na 16,6% a u 2010. na 15,9%. Dakle, dok stopa SDI u ovom periodu raste, dotle učešće industrije u BDV pada. U periodu od 2001. do 2012. najveći doprinos rastu BDV dao je sektor trgovine (26%), sektor komunikacija i informacija (16,7%), poslovanje sa nekretninama (11,6%), sektor finansija i osiguranja (8,8%), saobraćaj i skladištenje (6,7%). Udeo primarnog sektora (rudarstvo i poljoprivreda) za isti period iznosi 3,8%, dok sekundarni sektor (prerađivačka industrija, vodoprivreda, elektroprivreda i građevinarstvo) učestvuje sa 11%. I primarni i sekundarni sektor beleže pad u odnosu na period od 1991. do 2001. za oko 4%. Sve ovo su jasni indikatori kako jedna ekonomija na bazi uništavanja vlastite proizvodnje postaje suštinski uvozno orijentisana.


Kragujevac spreman za oluje - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Kragujevac spreman za oluje\nKragujevac spreman za oluje\nsreda, 11 januar 2012 11:59\nTroje činovnika Odeljenja za preventivnu zaštitu od elementarnih i drugih nepogoda prošli su provere BIA, a na čelu Štaba za vanredne situacije nalazi se gradonačelnik. Iako klima ni izdaleka nije oštra kao na Pešteri, gde se žitelji planinskih sela ove zime probijaju kroz visoke smetove, nepogode su znale da zagorčaju život i Šumadincima.\nTokom prethodnih godina ovaj kraj je u nekoliko navrata pogodilo snažno nevreme, a olujni vetrovi praćeni gradom i klizišta pokrenuta posle obilnih padavina naneli su ogromnu štetu na objektima u Kragujevcu i okolnim selima. Zato je lokalna samouprava rešila da se ozbiljno uhvati u koštac sa ovim problemom, ne samo da bi otklonila posledice, već i da bi preventivno delovala.\n– Kragujevac je prvi grad u Srbiji koji je u potpunosti zaokružio sistem zaštite i odbrane od elementarnih nepogoda. Svi činioci, počev od mesnih zajednica do štaba za vanredne situacije, na čijem se čelu nalazi gradonačelnik, imaju svoju ulogu i znaju svoje obaveze. U sistem su uključena gotovo sva javna i komunalna preduzeća, vatrogasna jedinica, kao i zdravstvene ustanove na teritoriji grada – kaže Dragoš Radovanović, načelnik Odeljenja za preventivnu zaštitu od elementarnih i drugih nepogoda.\nOvo odeljenje broji 12 ljudi, tu su geolozi, pravnici, ekonomisti, a troje činovnika, prema Radovanovićevim rečima, prošlo je proveru Bezbednosno-informativne agencije. Do kraja februara, kako kaže naš sagovornik, biće formiran i situacioni centar sa jedinstvenim telefonskim brojem 0800134, koji će građanima biti na raspolaganju 24 sata. Poziv na ovaj broj biće besplatan, a osnivanje centra omogućila je Južnomoravska regija Češke, koja je gradu Kragujevcu za ovu namenu donirala 30.000 evra.\n– Građani će ovaj broj moći da pozovu u bilo koje doba dana ili noći, a kada bude nabavljena sva neophodna oprema, centar će imati vezu sa radarskom službom i hidrometeorološkom stanicom na Bešnjaji, kako bi na vreme dobili informacije o kretanju olujnih vetrova, gradonosnih oblaka i količini padavina. Cilj lokalne uprave nije samo da se uhvati u koštac sa posledicama nevremena, već i da preventivno deluje – objašnjava Radovanović.\nZbog 50 klizišta koja su se pojavila posle višednevnih kiša 2006, kada su oštećeni mnogi seoski putevi i pokidane instalacije, kao i velikih oluja koje su 2008. i 2010. izazvale oštećenja na gradskim ustanovama, u Odeljenju za preventivnu zaštitu od elementarnih i drugih nepogoda predvideli su sve probleme koje možedoneti snažno nevreme, a posebno su razradili sistem alternativnih komunikacija u slučaju prekida fiksne i mobilne telefonske linije.\n– Ukoliko dođe do oštećenja mreže fiksne telefonije, nju će zameniti mobilna veza, a ako i ona ne bude u funkciji, komunikacija će biti ostvarena putem radio stanica, odnosno TETRA veze. Ta komunikaciona sredstva još nisu obezbeđena, budući da je za tako nešto potrebna dozvola Ministarstva unutrašnjih poslova, ali očekujemo da i to bude uskoro rešeno – navodi naš sagovornik, najavljujući da će načelnik Odeljenja, gradonačelnik i njegov zamenik u Štabu za vanredne situacije imati „specijalnu vezu“.\nPrema Radovanovićevim rečima, oni će biti opremljeni posebnim „aj-pi“ telefonima, koji će služiti samo za slanje jedinstvene SMS poruke – „VS_KG“, što u prevodu znači da na snagu stupa odluku o proglašenju vanredne situacije na teritoriji grada.


„Sarajevski maloljetni borac“ pozitivan fenomen u odbrani, zaštiti i razvoju Grada Sarajeva\nObjavljeno: 06.04.2022. | NOVOSTI\nPovodom 6. Aprila Dana grada Sarajeva sarajevski Maloljetni dobrovoljci, borci, branitelji upućuju iskrenu čestitiku građanima Sarajeva na hrabrosti, dostojanstvu i očuvanju civilizacijskih vrijednosti. Ovaj dan sublimira dva historijska datuma glavnog grada Bosne i Hercegovine u kojem se pobjedio fašizam 1945. godine i odbrane od ponovne ekspanzije neofašizma i postfašističke ideologije 1992. godine.\nObaveza Udruženja boraca – Maloljetni dobrovoljci odbrambeno-oslobodilačkog rata 92 – 95 Kantona Sarajevo (UB-MDR KS) je da se na ovaj dan sjetimo svih ubijenih građana, poginulih suboraca i preko dvijestotine sarajevskih Maloljetnih dobrovoljaca, boraca, branitelja i preživjelih tokom najduže opsade Sarajeva u savremenoj historiji ratovanja.\nU tim godinama kada je počela agresija na Bosnu i Hercegovinu, a što je potvrđeno i presudama Međunarodnog suda u Hagu je vrela krv je sve što imali. Osjetili smo da se dešavaju historijske promjene i naravno da se treba dati doprinos odbrani porodice, doma, mahale, naselja, grada, tada međunarodno priznate države Republike Bosne i Hercegovine.\nPrema spisku koji je objavljen na web stranici www.maloljetniborci.ba u Sarajevu je tokom najduže opsade u moderenoj historiji ratovanja poginulo preko 223 maloljetna dobrovoljca, borca, branitelja... To nije samo spisak sa brojevima, slovima , datumima rođenja, to je spisak sinova naše domovine, spisak mladosti, spisak pun srčanosti, nevinosti… Fenomen maloljetnih dobrovoljaca, boraca branitelja je i dalje aktuelan, oni su tu, tu među nama, sa nama, oni su tu…\nSmatramo da je povećani broj maloljetnih dobrovoljaca, boraca u Armiji Republike BiH, posebno u Sarajevu je pokazatelj da je riječ o fenomenu gdje je sarajevska mladost osjetila da se mora braniti grad od agresije. Snage međunarodno priznate Bosanske vlade nije imala pripremljenu strategiju za rat, niti organizovanu vojsku, tako da su svi bili dobrodošli. Sarajevska mladost je dala svoj doprinos u odbrani od postfašizma.\nUdruženja boraca - maloljetni dobrovoljci odbrambeno-oslobodilačkog rata ’92 -95’ Kantona Sarajevo – (UB-MDR KS) ili Kantonalnog udruženja sarajevskih maloljetnih dobrovoljaca su informisali, pojašnjavali kako državnim administrativnim organima, tako i kompletnoj lepezi političkih subjekta od ljevice do desnice o Inicijativi UB-MDRKS da se razmisli o dodijeli Šestoaprilska nagrada Grada Sarajeva najčasnijim, najhrabrijim sarajevskim sinovima i kćerima. UB-MDRKS je na stanovištu da treba mladost ohrabriti i odgajati da razumiju značaj stanja mira, slobode, civilizacijskih vrijednosti, svjetskim perspektivama, pozitivnom stavu za šta se svojevremeno borila sarajevska mladost.\n„Sarajevski maloljetni boraci“ su dali živote i mladost za razvoj i zaštitu Grada Sarajeva\n„Sarajevski maloljetni borac“ je pozitivan fenomen u odbrani Grada Sarajeva, te kao takav zaslužuje da dobije 6. Aprilsku nagradu Grada Sarajeva i time odati priznanje i dati osjećaj ponosa tada zlatnoj generaciji koja je doprinijela malim dijelom, ali srčano i hrabro, pored ostalih daljenjem razvoju i zaštiti Grada Sarajeva.\nGradsko vijeće Sarajevo je na sjednici 2006. godine donijelo odluku kojom je 6. april određen kao Dan grada Sarajeva.


Pare od grčkog duga deljene bankama | Kamatica\nPočetna > vest > Pare od grčkog duga deljene bankama\nPare od grčkog duga deljene bankama\nTekst objavljen: 12.10.2017 10:24\nEvropska centralna banka zaradila je od 2012. do 2016. godine 7,8 milijardi evra od kamata na grčke obveznice koje je kupila kako bi podržala grčku ekonomiju.\nPredsednik ECB-a Mario Dragi je, otkrivajući iznos u pisanom odgovoru jednom grčkom poslaniku Evropskog parlamenta, naveo da su obveznice preuzete u okviru ECB-ovog Programa kupovine obveznica (SMP), kao i da je ostvarena zarada raspodeljena centralnim bankama u 19-članoj evrozoni, piše Fajnenšel tajms.\nProgram SMP pokrenut je početkom dužničke krize evrozone 2010. godine kako bi se ublažili tržišni pritisci na troškove zaduživanja zemalja članica, i prethodio je ambicioznijem programu kupovine obveznica, poznatijem kao kvantitativno labavljenje (QE), koji je ECB lansirala 2015. godine.\nGrčka nema pristup QE, jer je još uvek u trećem paketu pomoći EU koji traje do avgusta naredne godine.\ngrčka ekonomija banke dogovor Grčke i MMF grčki dug


ODLUKA SRBIJE GLAVNA VEST U RUSIJI: Stav naše zemlje o sankcijama odjeknuo širom Ruske Federacije – UDARNA VEST . rs\nODLUKA SRBIJE GLAVNA VEST U RUSIJI: Stav naše zemlje o sankcijama odjeknuo širom Ruske Federacije\npetak, 25. februara, 2022 petak, 25. februara, 2022 3 min read UdarnaVest\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obratio se javnosti iz Palate Srbija povodom situacije o Ukrajini, a kada je saopštio da uvođenja sankcija Rusiji neće biti, to je odjeknulo širom te zemlje.\nOvom obraćanju vodeći mediji Ruske Federacije posvetili su veliku važnost.\nJoš dok je predsednik Republike Srbije govorio, kao hitna vest u Rusiji je objavljna odluka koju je Aleksanar Vučić saopštio.\n„Vučić: Srbija neće uvoditi sankcije protiv Rusije“, naslov je koji je objavila agencija TASS, dodajući: „Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji, a pritom će do daljnjeg prekinuti vojnu saradnju sa svim stranama u aktuelnom sukobu“.\nAgencija je potom navela da će se vest uskoro dopuniti, a isto je učinila i „Izvestija“, koja je u dužoj verziji svoje informacije iz Srbije, takođe plasirano na naslovnoj stranici svog portala, istakla sledeće:\n„Srbija neće uvoditi sankcije protiv Rusije povodom vojne operacije u Donbasu. To je u petak, 25. februara, saopštio predsednik države Aleksnadar Vučić.\nPritom, srpski lider je istakao da njegova zemlja uvažava teritorijalnu celovitost svih država, pa i Ukrajine.\nSrbija poštuje teritorijalni integritet svih zemlja, pa i Ukrajine“, rekao je on, dodajući „Istovremeno, Srbija je protiv sankcija bilo kojoj državi, pa i Rusiji.\nOn je istakao da Srbija poštuje norme međunarodnog prava, ali i da „takođe shvata svoje potrebe i, nevezano za želje drugih, ima svoje nacionalne interese i poštuje tradicionalna prijateljstva.\nTome je dodao i da je, zbog situacije u Ukrajini, Srbija donela odluku da prekine učešća u zajedničkim vojnim aktivnostima sa svim drugim državama.\nPre tri dana, Vučić je izjavio da je odluka njegovog ruskog kolege, Vladimira Putina, o priznanju nezavisnosti republika Donbasa „promena svetskog poretka“ i dodao da zbog toga Beograd može da očekuje povećani pritisak zapadnih država da se uvedu sankcije Rusiji. Po rečima srpskog lidera, predsednik Francuske Emanuel Makron ga je upozorio da opasnost širenja ovog konflikta na druge delove Evrope i sveta, uključujući i zapadni Balkan“, zaključuje „Izvestija“ svoju vest o današnjem obraćanju predsednika Republike Srbije.\nVeliku pažnju ovom obraćanju Aleksandra Vučića dao je i jedan od vodćih portala u Ruskoj Federaciji, „Gazeta“.\nPod naslovom „Vučić: Srbija podržava celovitost Ukrajine, ali neće uvoditi sankcije Rusiji“ ističe se najpre sledeće:\n„Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je što Srbija podržava teritorijalni integritet Ukrajine, ali da neće uvoditi sankcije protiv Rusije.\nSrbija poštuje teritorijalni integritet svih država, pa u tom smislu i Ukrajine… A Srbija je protiv restrikcija prema bilo kojoj zemlji na svetu, pa i protiv Rusije. Srbija poštuje sve norme međunarodnog prava, ali Srbija dobro zna svoje potrebe i, nevezano za želje drugih, ima sopstvene nacionalne interese i uvažava tradicionalno prijateljske odnose, istakao je Vučić.\nRanije je predsednik Srbije izjavio da je vojna neutralnost njegove države „postojana politika“ i da Beograd ne želi da se svrstava ni na jednu stranu u vezi sa situacijom između Rusije i Ukrajine“, ističe ruska „Gazeta“, a prenosi Kurir.\nAleksandarvulin, rusija, srbija\nVRAĆALA SE SA POSLA PREČICOM I UDARILA U KOMBI: Ovo je devojka koja je poginula u nesreći\nOGLASILA SE I AMERIKA: Evo šta kažu nakon odluke Srbije o situaciji u Ukrajini! (FOTO)


Vlast protiv imenovanja - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vlast protiv imenovanja\nNakon višemesečne ujdurme profesor Milivoje Ćirović izabran za direktora Tehničke škole u Novoj Varoši\nVlast protiv imenovanja\nMinistar prosvete Srđan Verbić smenio je Školski odbor Tehničke škole u Novoj Varoši i imenovao privremeni organ upravljanja, koji je na nedavno održanoj, prvoj sednici u novom sazivu, doneo rešenje o izboru Milivoja Ćirovića za direktora. Ćirović je, inače, ovu funkciju obavljao i u protekle četiri godine.\n0Piše: R. Popović 16. aprila 2015. 15.41\nOvo bi u najkraćem bio rasplet procedure izbora direktora ove ustanove, koju su čelnici lokane vlasti iz redova naprednjaka dodatno zakomplikovali uz obrazloženje da Ćirović nije najbolje kadrovsko rešenje za obavljanje direktorskog posla.\nJoš krajem prošle godine je tadašnji Školski odbor Milivoju Ćiroviću poverio drugi mandat, zatim je saglasnost dao i resorni ministar, ali je Skupština opštine potom smenila troje članova iz redova SNS, koji su se oglušili o preporuke stranačkog ogranka i prećutno dali podršku starom-novom direktoru. Epilog ovih unutarstranačkih obračuna bilo je nedolaženje čak pet članova Školskog odbora na tri sednice, čime se zbog nedostatka kvoruma nije moglo pronaći konačno rešenje. Zbog ujdurme vlasti i školskog kolektiva, reagovala je ubrzo potom i prosvetna inspekcija koja je, ukazujući na propuste u zakonskoj proceduri, zatražila od ministra da uvede privremene mere.\nViše nego komplikovana situacija u Tehničkoj školi, u kojoj je 43 zaposlenih, bila je povod i za političke obračune na poslednjoj sednici lokalnog parlamenta. Opozicija je optužila vlast da je namerno blokirala vlast u ovoj obrazovnoj ustanovi, tvrdeći da će podneti krivičnu prijavu protiv predsednika SO Branislava Dilparića jer je, kako su ocenili opozicioni odbornici, dozvolio da se nezakoniti smene tri člana Školskog odbora. „Smenili su ih samo zato što su prekršili direktivu i glasali za Ćirovića koji je jedini ispunjavao uslove konkursa“, rekao je na Skupštini Predrag Šaponjić, odbornik iz redova Grupe građana, inače, profesor u Tehničkoj školi. U SNS smatraju, međutim, da Milivoje Ćirović (nekada istaknuti funkcioner DS) nije najbolje kadrovsko rešenje.\n– Ćirović nije u stanju da rešava probleme koji opterećuju rad škole, a jedan od njih je i dugogodišnji spor oko školskog stana. Naime, jedna od strana u tom procesu je supruga Ćirovićevog brata, a sam sudski spor je opštinu do sada koštao preko 800.000 dinara. Očekujem da direktor sada kada je izabran za drugi mandat ubedi zaposlene da prekinu višemesečni štrajk zbog koga najviše ispaštaju đaci, smatra predsednik opštine Nova Varoš Dimitrije Paunović.


SNS će sazvati sednicu i smeniti vlast : Nadlanu.com\nSNS će sazvati sednicu i smeniti vlast\nObjavljeno 31. avg 2012. / 13:06:50\n"Sednica Skupštine Novog Sada sa zahtevom za smenu aktuelne gradske vlasti, mora biti održana do 12. septembra, ili će nova skupštinska većina sama organizovati zasedanje i izabrati novo rukovodstvo grada", poručio je Vučević.\nOn je u intervjuu za novosadski "Dnevnik" aktuelnu gradsku vlast optužio da "po svaku cenu pokušava da zadrži pozicije iako više nemaju većinu u gradskom parlamentu".\n"Mi nismo za dizanje tenzija, već za mirnu primopredaju vlasti. Očekujem da se do 12. septembra održi odložena sednica s predloženim dnevnim redom, a ukoliko se to ne dogodi, mi imamo pravo da sami zakažemo sednicu i da odredimo predsedavajućeg toj sednici na kojoj ćemo birati i novo rukovodstvo", kazao je Vučević.\nKandidat SNS za gradonačelnika Beograda - žena!\nOn je optužio predstavnike aktuelne novosadske vlasti da pokušavaju da korumpiraju odbornike u Skupštini grada i tako se održe na vlasti.\nNa pitanje kako to da se SNS sada odlučila na saradnju sa Romskom demokratskom strankom (RDS), koju je do pre samo dva meseca optuživala da je u Skupštinu grada ušla kupujući glasove birača, Vučević je rekao da je taj predmet u tužilaštvu i da za sve dalje korake treba pitati tu instituciju.\nNOVI SAD, 31. avgusta 2012. (Beta)\nskupština novog sadasns


Najviše radnika u oblasti trgovine – ASinfo Portal\nPodaci o broju zaposlenih, zaključno sa martom, pokazuju da je u odnosu na prethodnu godinu broj zaposlenih povećan za 791 lice.\nOd ukupnog broja zaposlenih u Bijeljini 18.474 njih radi kod pravnih lica, dok je u gradu 3.197 samostalnih preduzetnika i zaposlenih kod njih.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, krajem septembra 2016. godine na području Bijeljine bilo je zaposleno 20.785 lica, od čega su 9.232 žene.\nU strukturi zaposlenih najveće učešće od 26,4 odsto su radnici u oblasti trgovine, prerađivačka industrija zapošljava 17,4 odsto radnika, u javnoj upravi je 8,71 odsto zaposlenih, u obrazovanju 8,17 odsto, u zdravstvu 6,74, građevinarstvu 5,16 odsto.\nU hotelijerstvu i ugostiteljstvu je 4,37 odsto zaposlenih u Bijeljini, u naučno-tehničkim djelatnostima 3,76, u oblasti saobraćaja i skladištenja 3,66, u finansijskoj djelatnosti i osiguranju 2,36, u oblasti informacija i komunikacija 2,68 odsto, dok je u ostalim privrednim i društvenim djelatnostima zaposleno 10,59 odsto ukupnog broja zaposlenih u Bijeljini.\nNajveći broj zaposlenih je srednjeg nivoa obrazovanja 48,2 odsto, sa visokom stručnom spremom je 24,3 odsto zaposlenih u gradu, kvalifikovani radnici čine 12,2 odsto zaposlenih, sa višom stručnom spremom je 4,7 odsto njih, nekvalifikovani radnici čine 4,6 odsto, a VKV radnici dva odsto zaposlenih u Bijeljini.\nPrema obliku svojine, u privatnom sektoru angažovano je 64,18 zaposlenih, u državnom sektoru 26,35 odsto, u subjektima sa mješovitim vlasništvom zaposleno je 9,32 odsto, dok je najmanji broj zaposlen u subjektima zadružne svojine 0,15 odsto.\nU strukturi zaposlenih najveće učešće ostvaruju zaposleni u dobi od 30 do 34 godine, njih 16,5 odsto, te od 35 do 49 godina 15,7 odsto.\nZaposleni starosne dobi od 40 do 44 godine čine 14,1 odsto ukupno zaposlenih u Bijeljini, od 50 do 54 godine 12,1 odsto, dok je učešće zaposlenih u dobi do 29 godina 15,3 odsto.\nU informaciji Odjeljenja za privredu, tokom prošle godine u Okružnom privrednom sudu u Bijeljini zaključeno je 11 stečajnnih postupka i 15 likvidacionih postupaka nad privrednim subjektima.\nU ovom periodu samostalnu privrednu djelatnost odjavilo je 280 preduzetnika, dok je registrovano 309 novih preduzetnika.\nPrema evidenciji Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske, Biro Bijeljina, krajem prošle godine prijavljeno je 11.911 nezaposlenih lica.\nVisina prosječne neto plate u 2016. godini je 789 KM, uz napomenu da su u prethodnih šest godina prosječna mjesečna neto primanja zaposlenih na području Bijeljine niža su od prosjeka na nivou Republike Srpske koji je za prošlu godinu 839 KM.\nPosmatrano po sektorima, kao i u prethodnim godinama, najviše su zarađivali zaposleni u području finansijske djelatnosti i osiguranje, gdje svaki drugi radnik ima visoku ili višu stručnu spremu i primaju u prosjeku 1.375 KM mjesečno.\nNajniže neto mjesečne plate zarađivali su zaposleni u području administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti 560 KM i građevinarstva 580 KM.\nU informaciji Odjeljenja za privredu Bijeljine se navodi da su u periodu od 2010. do 2016. godine došlo do povećanja ukupnog broja zaposlenih u Republici Srpskoj za 3,6 odsto.\nOd ukupno zaposlenih 253.305 lica u prošloj godini 44,16 odsto su žene, što odgovara nivou zaposlenosti žena u ostalim evropskim zemljama.\nU pogledu vrste radnog odnosa, najveći broj radnika u Republici Srpskoj zaposlen je po osnovu ugovora o radu na neodređeno vrijeme 87,01 odsto u martu 2016. godine.\nPosmatrajući strukturu zaposlenih po obliku svojine u prošloj godini, privatni sektor upošljava 55,38 odsto zaposlenih, državni 29,65 odsto, mješoviti 14,81 odsto i zadružni 0,16 odsto od ukupnog broja zaposlenih.\nU odnosu na prethodnu godinu, porast zaposlenih ostvaren je u državnom i privatnom sektoru, dok mješoviti i zadružni bilježe pad broja zaposlenih.\nPosmatrano po vrstama djelatnosti, sektor prerađivačke industrije zapošljava 20,58 odsto zaposlenih, sektor trgovine 17,73, javne uprave i odbrane 9,55 odsto, obrazovanja 8,92, zdravstva 6,79, saobraćaja 4,64, turizma i ugostiteljstva 4,78 odsto.\nPrema stepenu stručnog obrazovanja, najveći broj zaposlenih u Republici Srpskoj je srednjeg stručnog obrazovanja – 44,84 odsto, zaposleni sa visokom stručnom spremom čine 22,87 odsto, a kvalifikovani radnici 14,54 odsto zaposlenih.


Trening: Ljudska prava – Must have svake sezone - YIHR.rs\nTrening: Ljudska prava – Must have svake sezone\nYIHR, Džordža Vašingtona 26/16\nTrening ima za cilj da učenicima srednjih škola približi temu ljudskih prava i predstavi je na zanimljiv i njima blizak način. Ovaj trening predstavlja prvi nivo upoznavanja sa temom ljudskih prava i ne zahteva nikakvo prethodno predznanje o pojmovima koji će biti u fokusu. Poseban akcenat biće stavljen na razgovor sa učenicima o tome šta za njih predstavljaju ljudska prava i kako ih oni shvataju. Događaj će se sastojati iz šest segmenata u okviru kojih će učesnici i učesnice biti u prilici da slušaju predavanja, gledaju dokumentarne filmove i učestvuju u diskusijama sa aktivistima i ekspertima iz ove oblasti.\nPredavači i predavačice govoriće o pojmu ljudskih prava, kako su ona grupisana i kako prepoznati njihovo kršenje. Pored toga program će pratiti i dokumentarni filmovi koji iz međunarodne i domaće perspektive prikazuju važnost ove teme. U drugom delu treninga biće reči o demokratiji i o tome kako razumemo demokratske procese koji se odvijaju u jednom društvu. Pored toga biće reči i o aktivizmu kao posebnoj meri demokratičnosti društva i stalnoj potrebi da se utiče na promene.\nNa kraju treninga učesnicima će biti dodeljene diplome i titule “juniora branitelja i braniteljki ljudskih prava”.\nTrening će se održati u okviru programa za srednjoškolce Inicijative mladih za ljudska prava koji je stvoren u želji da se mladi edukuju o temama koje su svakodnevno u medijskom prostoru i da aktivno učestvuju u društvenim dešavanjima.\nTermin održavanja treninga je 1. aprila 2017. godine u 12:00 časova u prostorijama Inicijative mladih za ljudska prava (Džordža Vašingtona 26/16).\nSvi zainteresovani mogu da potvrde svoje učešce na mejl konkurs@yihr.org do 28. marta 2017. godine. U prijavi napišite vaše ime i prezime, kontakt telefon, par rečenica o sebi i zašto želite da učestvujete.


Kolašinac lovi finale – Fokus.ba\nKolašinac lovi finale\nSead Kolašinac, jedini preostali bosanskohercegovački internacionalac u evropskim takmičenjima ove sezone, nada se svom prvom finalu u Evropi\nVečeras od 21 sat na programu su prve polufinalne utakmice Evropske lige.\nArsenal dočekuje Valenciu sa željom da već u Londonu osigura prednost koja garantuje miran revanš. Topnicima osvajanje ovog trofeja spašava sezonu, jer su nizom od tri poraza u prvenstvu ugrozili osvajanje četvrtog mjesta, koje vodi u Ligu prvaka iduće sezone.\nSead Kolašinac, jedini preostali bosanskohercegovački internacionalac u evropskim takmičenjima ove sezone, nada se svom prvom finalu u Evropi, ali veliki problem za njegov tim predstavlja izostanak Aarona Ramseya.\nVelšanin je odigrao svoju posljednju utakmicu za Arsenal, prije prelaska u Juventus. Ramsey je povrijeđen u utakmici četvrtfinala protiv Napolija i za njega je sezona završena, a od tada je ekipa koju vodi trener Unai Emery izgubila sve tri utakmice.\nEintracht, jedno od najprijatnijih iznenađenja sezone, pokušat će do finala doći preko Cheseaja.\nEkipu iz Frankfurta do ovog sjajnog rezultata predvodio je balkanski trojac, kojeg čine Luka Jović i Filip Kostić iz Srbije te Ante Rebić iz Hrvatske.\nNjih trojica postigli su više od polovine od 58 golova Eintrachta u Bundesligi ove sezone, uz čak 21 asistenciju, dok su bili uključeni u 12 od posljednjih 13 pogodaka svoga tima. Najviše pažnje privlači 21-godišnji Jović, strijelac 25 golova, zbog čega je na meti brojnih velikih klubova.\nPrema kladionicama, Arsenal je uprkos lošoj seriji rezultata favorit u večerašnjem meču, a MOZZART nudi odličnu KVOTU 2.00 na pobjedu Topnika.\nArsenal se nadao prvoj pobjedi na Old Traffordu nakon 13 godina, ali nije uspio (VIDEO)


Autor: MEDIA PS/ Saša Prokić\nOd kada je počelo leto, a pogotovo ovako nestabilno, kakvo je nekarakteristično za ovo doba godine, Ćuprija je do sada odolevala gradonosnim oblacima. U ranijim kišnim danima sela opštine Ćuprije bila su pogodjena jakom kišom ali ne i gradom.\nKao što je i najavljivano nevreme prethodnih dana, danas oko 17 h stiglo je i u Ćupriju i veći deo Pomoravlja.\nNaime, u Ćupriji je oko 17 h počeo veoma jak pljusak koji se posle nekih desetak minuta pomešao sa gradom velićine graška a kako nam šalju slike meštani ovog grada, u pojedinim delovima je padao grad veličine manje loptice.\nFoto- Sladjana Sevic\nU Ćupriji ovako jaka kiša je padala malo više od pola sata, zajedno sa gradom koji je trajao oko 15 nimuta a duže od sat vremena je grmelo, a i dalje povremeno pada kiša.\nKako je RHMZ upozorio, ovakvo vreme zadržaće se do 25.juna od kada se očekuje stabilizacija vremena a do tada će biti jaki pljuskovi lokalno sa količinom padavina od 20 do 40 mm, ponegde i više..\nKakve je posledice ovo nevreme ostavilo na poljoprivredna gazdinstva u ovoj opštini videće se narednih dana..


Radnici Rudnika boksita „Srebrenica“ od sutra u štrajku – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Regija Birač/Radnici Rudnika boksita „Srebrenica“ od sutra u štrajku\nSREBRENICA – Zaposleni u Rudniku boksita „Srebrenica“ sutra će stupiti u generalni štrajk, jer poslovodstvo nije odgovorilo na njihov zahtjev za isplatu dvije od pet neisplaćenih plata, zaključio je Štrajkački odbor.\n„Tražili smo isplatu plata i doprinosa za juni i juli, ali poslovodstvo nije ništa preduzelo i donesena je odluka da sutra obustavimo rad i stupimo u štrajk“, izjavio je novinarima predsjednik Sindikalne organizacije i Štrajkačkog odbora ovog preduzeća Rade Grujičić.\nOn je rekao da neizvjesnost u vezi sa isplatom i kašnjenjem plata dovodi do ugrožavanja egzistencije i trauma 43 porodice zaposlenih u ovom rudniku.\nŠtrajkači odbor najavio je i pokretanje krivične odgovornosti za potpisivanje štetnog ugovora sa izvođačem radova na eksploataciji i transportu rude.\nNajavljen je i zahtjev za smjenu direktora preduzeća, obavještavanje resornog ministarstva Republike Srpske i Saveza sindikata o stanju u ovom preduzeću i inicijativa da se svi nadležni uključe u preispitivanje odgovornosti i traženje rješenja za prevazilaženje problema.\nVršilac dužnosti direktora ovog rudnika Mladen Radić rekao je da poslovodstvo vodi aktivnost da Uprava za indirektno oporezivanje BiH deblokira račun preduzeća da bi isplatili jednu zaostalu platu.\n„Razlozi za kašnjenje plata su loše vrijeme i poplave koje su dovele do zastoja u radu i velikih troškova. To je onemogućilo rad na eksploataciji rude u ovoj godini jer smo od 150 radnih dana radili samo polovinu“, rekao je Radić.\nOn je izrazio očekivanje da će uskoro biti stvoreni uslovi za isplatu jedne plate.\n„Nakon iscrpavanja ogromnih količina vode i uklanjanja jalovine na površinskom kopu smo došli do ležišta rude čijom bi eksploatacijom i isporukom kupcu za deset dana došli u situaciju da izmirimo još jednu platu i neke obaveze, ali će štrajk dodatno pogoršati stanje u firmi jer bez isporuke rude nema ni sredstava za isplatu plata i izlaza iz krize“, tvrdi Radić.\nPrema njegovim riječima, žiro-račun ovog preduzeća konstantno je blokiran više od dvije godine zbog nagomilanih obaveza iz prethodnog perioda.\nRadić je rekao da je dio dugova reprogramiran i pozvao je radnike na razumijevanje i strpljenje, kao i da radom omoguće da dođe do isporuke rude, a time i obezbjeđenja sredstava za isplatu plata i izmirivanje ostalih obaveza u narednom periodu.\nboksit plate rudnik srebrenica štrajk radnika\nSudsko vijeće Haškog tribunala: Armija BiH gađala svoje teritorije


Nijedan radnik neće ostati bez penzije - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ministarstvo finansija i privrede nijednog radnika neće ostaviti bez penzije, bez obzira što im propala preduzeća nisu uplaćivala sve doprinose.\nZaštitnik građana Saša Janković smatra da najnovije izmene poreskih zakona kojima je uvedeno zastarevanje za tužbe i naplate neuplaćenih doprinosa za obavezno socijalno osiguranje predstavljaju „nož u leđa“ obespravljenim radnicima i šamar savesnim poslodavcima.\nIzmenama Zakona o poreskom postupku i administraciji predviđeno je zastarevanje obaveza za doprinose za penzijsko osiguranje, tako što će od 1. januara 2014. zastareti obaveze koje su dospele zaključno sa 31. decembrom 2003. godine.\nPreduzeća koja duguju doprinose za penzijsko osiguranje duže od 10 godina, od 2003. godine i ranije, su u stečaju ili više ne postoje, pa je naplata doprinosa u tim firmama praktično nemoguća.\nOvom izmenom se obezbeđuje efikasnija naplata doprinosa, informatičko povezivanje sa Centralnim registrom obaveznog socijalnog osiguranja, automatsko knjiženje plaćenih doprinosa, što su sve preduslovi za efikasniju kontrolu i naplatu doprinosa – tvrde u Ministarstvu finansija i dodaju da je jedna od najvažnijih izmena Zakona o poreskom postupku i administraciji novi sistem plaćanja i kontrole svih poreza po odbitku, gde se svrstavaju i doprinosi, što će sprečiti pojavu zastarelosti doprinosa u budućnosti.\nTo ne znači da se obaveze “brišu” iz evidencije, već se i dalje vode u knjigama Poreske uprave, samo se izmeštaju sa spiska dužnika, jer su doprinosi za penzijsko osiguranje od tih firmi praktično nenaplativi.\nRadnici koji rade u tim firmama neće ostati bez penzije. Vlada će izlaziti u susret radnicima i po potrebi donositi odluku o povezivanju staža.\nPoreska uprava će proveravati i pojedinačne prijave obveznika, što je nova kategorija koja se uvodi zakonskim izmenama. Ukoliko se poslodavac u roku od mesec i po dana ne javi sa prijavom da plati obavezu, Poreska uprava sama, po službenoj dužnosti, generiše doprinose i traži isplatu. Ukoliko se doprinosi ne plate vršiće se prinudna naplata te obaveze.


Dok traje trka za vakcinom protiv korone, vodi se borba za pravičnu distribuciju - BIGportal.ba\n27 Aprila, 2020 27 Aprila, 2020 068\nDok farmaceutske kompanije ubrzavaju rad na pronalaženju vakcine za COVID-19, raste bojazan da ih, kada jednom budu napravljene, neće biti dovoljno za globalne potrebe, što otvara pitanje pravične distribucije ne samo iz etičkih razloga, već i da bi se izbegla buduća žarišta, prenosi Radio slobodna Evropa pisanje svetskih medija.\nU trci za razvoj vakcine, vlade, humanitarne organizacije i velike farmaceutske kompanije ulažu milijarde dolara sa izuzetno malim šansama za uspeh, ističe Rojters – testiranja se ubrzavaju bez garancija za uspeh, prave se proizvodni kapaciteti za vakcine s malim šansama da budu odobrene i primaju narudžbine za vakcine koje imaju male šanse da uopšte budu proizvedene.\nČak i medju projektima koji najviše ohrabruju, šanse za uspeh su veoma male, medjutim, kako navodi Rojters, za kompanije pored rizika postoje i koristi, iako neki farmaceutski giganti kažu da u početku planiraju da daju vakcine bez profita, da bi zaradili kasnije ako budu bile potrebne sezonske vakcine ili ako zemlje budu pravile zalihe, a imaju i priliku da poprave svoju reputaciju.\nŠef Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adhanom Gebrejezus rekao je na virtuelnom sastanku da je reč o ključnoj saradnji za ubrzanje razvoja, proizvodnje i pravične distribucije vakcina, dijagnostifikovanja i lečenje.\n“Ujedinjeni možemo pobediti ovaj virus”, rekao je Gebrejezus na skupu koji su organizovali francuski predsednik Emanuel Makron , šefica Evropske komisije Ursula fon der Lajen i Melinda Gejts iz Bil i Melinda Gejts fondacije.\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš rekao je da “niko neće biti bezbedan dok svi ne budu bezbedni”. “Ne vakcine ili lečenje za jednu zemlju ili jedan region ili jednu polovnu sveta, već vakcine i lečenje koji su pristupačni, bezbedni, efikasni, lake za davanje i univerzalno dostupni svima, svugde”, rekao je on.\nSada, s vakcinama kao jednim od retkih mogućih izlaza iz krize koronavirusa, strahovi od “vakcinacionog nacionalizma” već rastu, ističe list i ukazuje da dok svaki korak u pravljenju, testiranju i masovnoj proizvodnji vakcina predstavlja epski izazovi, političke i etičke rasprave za njihovu potonju distribuciju dodaju još jedan.\nNeke zemlje će pokušati da iskoriste “dogovore o naručivanju unapred” da obezbede snabdevanje, plaćajući proizvođačima potencijalnih vakcina uz rizik da ne nikada ne budu napravljene, piše list i ističe da takvi dogovori obezbeđuju sredstva za istraživanja, ali da ne postoji sistem kojim bi regulisao njihov uticaj na pravičnu distribuciju vakcina.\nKako se hraniti u određenim životnim dobima: Vrsta i količina namirnica mijenjaju se s godinama


Svet životinja – Страна 7 – Kerefeke\nOvo je Ambam i on svojom pojavom privlači veliki broj ljudi širom sveta. I dok na prvi pogled izgleda poput običnog majmuna, nakon što počne izvoditi svoj jedinstveni trik, videćete zašto je ovaj majmun iz parka za divlje životinje...\nFugu, riba koja luči otrov 1.250 puta jači od cijanida, je najotrovnija riba na svetu. Ništa tu ne bi bilo čudno da ova riba ne predstavlja delikates, i pravi je specijalitet japanskih kuvara. Fugu već vekovima predstavlja izuzetan delikates...\nKada je rođeno sujeverje koje se tiče crnih mačaka? Pročitajte priču o tome kako su ove životinje od obožavanih i paženih bića postale simbol zla. Crne mačke nisu oduvek bile na udaru sujeverja, niti su čak smatrane vesnicima nesreće....\nU beogradskom Zoološkom vrtu stanuje severnoamerički aligator Muja, koji ima više od 80 godina, ali i dalje ima svoje zube. Ipak, godine su učinile svoje, amputirana mu je desna noga zbog gangrene, ali nema druge zdravstvene probleme i najstariji...\nOko jedne stvari se sigurno možemo usaglasiti, svi konji su predivni. Ali ipak, među njima mogu da se nađu i neke vrste koje se ipak izdvajaju po svojoj lepoti i gracioznosti. Sigurno ćete poželeti jednog… ZLATNI AKHAL-TEKE Čini vam...


Izetbegović i Čović dogovorili radne grupe za rješavanje spornih pitanja\nBakir Izetbegović (lijevo) i Dragan Čović, Sarajevo (23. februar)\nLideri Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović i Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine (HDZ BiH) Dragan Čović dogovorili su 23. februara formiranje tri grupe koje će se baviti zakonima koji još nisu implementirani u bh. entitetu Federacija BiH (FBiH), izmjenom Izbornog zakona i ubrzavanjem ispunjavanja prioriteta Evropske unije do kraja godine.\nZa njega ključno i najvažnije da se riješe problemi o formiranju Vlade FBiH i dva nova ministarstva.\n"Druga grupa je ranije formirana i ona će se baviti izmjenama Izbornog zakona BiH, te da očekuje da se model rješenja i odrede konture do kraja aprila", kazao je Izetbegović.\nOn je pojasnio je da se ovdje radi o implementaciji presude Ustavnog suda BiH u predmetu "Ljubić", te implementaciji odluka Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu. Takođe je rekao 14 prioriteta Evropske komisije biti riješeni do kraja ove godine.\nDragan Čović je kazao da razgovori o promjeni izbornog zakonodavstva početi iduće sedmice.\n"Vjerujem da ćemo riješiti sva sporna pitanja u FBiH i vjerujem da ćemo već idući tjedan imati plan", kazao je Čović i dodao da je HDZ-u BiH prioritet izmjene u izboru za Predsjedništvo BiH i Dom naroda.\n"Kada govorima o izmjenama Izbornog zakona, primarno će biti o izboru člana Predsjedništva BiH i delegata u Domu naroda, a onda su tu i tehnička pitanja. Ovo sada je primarno razgovor SDA i HDZ-a, a onda u nekom trenutku uključit će se i ostali predstavnici", kazao je Čović.\nEvropska komisija je u svom Mišljenju (Avis) pred BiH u maju 2019. godine postavila 14 prioritetnih uslova koje mora ispuniti prije početka pregovora o članstvu.\nJednako tako, od BiH se traži (privremeno) prenošenje ovlaštenja s nižih nivoa vlasti na više, formiranje vrhovnog suda na nivou BiH, ukidanje ili reduciranje entitetskog i nacionalnog veta ili ukidanje Ureda međunarodnoga visokog predstavnika (OHR), što je opet uslovljeno rješavanjem pitanje državne i vojne imovine.\nMeđu prioritetima su i izmjene Izbornog zakona BiH, izmjene Ustava BiH kako bi se provela presuda Evropskog suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić i Finci protiv BiH".\n(Finci i Sejdić za RSE, decembar 2019.)\nPrioriteti su i zakonske izmjene kako bi se za Predsjedništvo i Dom naroda Parlamentarne Skupštine BiH mogli kandidirati i pripadnici ostalih naroda, a ne samo "konstitutivni" – Bošnjaci, Hrvati i Srbi, te reforma Ustavnog suda BiH koja bi trebala riješiti i pitanje stranih sudaca (od devet sudaca, tri su međunarodna).


Danas se obeležava praznik Sveti Vartolomej i Varnava. – Okvir\nDanas se obeležava praznik Sveti Vartolomej i Varnava.\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas obeležavaju praznik Sveti Vartolomej i Varnava. Propovedao je Jevanđelje sa svetim Jovanom Bogoslovom i apostolom Filipom u Aziji, u Indiji i Jermeniji.\nU nekim delovima Srbije veruje se da, ako radite na Vartolomu, postoji opasnost od poplava, grada i oluje. Slično, deci se danas brani da se penju po drveću, da ne bi slomila vrat, zabranjuje se kupanje u rekama, a ženama da „bućkaju“ mleko.\nTeretna vozila na graničnim prelazima čekaju do četiri sata\nTri nove usluge na eUpravi\nAMSS: Pojačan saobraćaj, zadržavanja na većini graničnih prelaza oko sat


Novi IPARD konkursi tek od aprila, ali sa 50 odsto avansa - biznis24.rs\nJavni pozivi za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava iz IPARD II programa trebalo je da budu raspisani u oktobru, odnosno novembru, a po planu poziva koji je svojevremeno objavila Uprava za agrarna plaćanja. Dodatno, do kraja 2020. godine trebao je biti raspisan i javni poziv za prerađivače hrane iz Mere 3 IPARD programa. Ovo višemesečno odlaganje raspisivanja javnih poziva najavljenih za oktobar, odnosno novembar 2020. godine, investitorima naravno kvari planove za ulaganja u primarnu poljoprivrednu proizvodnju i ne uliva preteranu sigurnost, a kad je oslanjanje planirane dinamike investicija na raspoloživost IPARD sredstava u pitanju. Međutim, po rečima Biljane Petrović, v. d. direktora Uprave za agrarna plaćanja u izjavi datoj Večernjim novostima, “Sledeći poziv očekuje se tek u aprilu 2021. i to će biti javni pozivi za investicije u imovinu poljoprivrednih gazdinstava” (Mera 1 za nabavku traktora i druge investicije u imovinu poljoprivrednih gazdinstava). Izvor: Večernje Novosti Međutim, iz rečenog od strane Biljane Petrović, v. d. direktora Uprave za agrarna plaćanja, može se zaključiti da će se mnogima ovo čekanje i isplatiti. Naime, izmenama zakonskog okvira omogućiće se uvođenje avansnog plaćanja. Ideja je da se posle odobravanja projekta, korisniku omogući povlačenje sredstava u iznosu od 50 odsto vrednosti investicije, bez PDV. Tako će se po rečima Biljane Petrović korisniku olakšali pristup finansijskim sredstvima, ali i ubrzati realizacija investicije. Ostatak podsticaja, poljoprivrednik će dobiti, kao i do sada, kad se odobri zahtev za isplatu koji se upućuje nakon se investicija realizuje.\n2020 · agrarna · biti · budu · dodatno · fizičku · gazdinstava · godine · imovinu · investicije · IPARD · javni · kraja · novembru · objavila · odnosno · oktobru · plaćanja · po planu · poljoprivrednih · poziva koji · pozivi · programa · raspisan · raspisani · svojevremeno · trebalo · trebao · Uprava\nTežak udes u Subotici: Automobilom udario u kamion, poginuo na li ...\nZnačajna ulaganja u opštu bolnicu u Sremskoj Mitrovici\nŠta je sve Vlada usvojila: Od ODLAGANJA poreza do SUBVENCIJA za e ...\nU toku prethodne nedelje na području PU Sombor šest saobraćajni ...


I DANAS MOGUĆ PROBLEM SA VODOSNABDEVANjEM U CELOM GRADU | ZR KLIK\nZrenjanin- Deo kvara uspešno saniran, i u ponedeljak, 18. septembra, JKP „Vodovod i kanalizacija“ nastavalja radovove uz iste probleme u vodosnabdevanju u vremenu dok traju radovi… Angažovani su i ljudstvo i mehanizacija JKP „Vodovod i kanalizacija“ za obimne i zahtevne radove na sanaciji kvara.\nJedno od mesta kvara – velike količine vode i nepristupačan prilaz\nPrimarni cilj je postignut, stvoreni su uslovi da se obezbedi vodosnabdevanje grada i da građani što manje vremena budu bez vode, ali ovom intervencijom obimni i zahtevni radovi na sanaciji kvara na izvorištu nisu završeni i biće nastavljeni sutra, u ponedeljak 18. septembra, od 8 časova kada će ponovo doći do problema sa vodosnabdevanjem u gradu. Sigurno će, kao i u toku današnjeg prepodneva, doći do značajnijeg pada pritiska u mreži, u višespratnicama i u obodnim delovima grada može doći i do prekida vodosnabdevanja, a kraći prekidi vodosnabdevanja mogući su tokom izvođenja radova i na teritoriji celog grada.\nUkoliko dođe do nepredviđenih dešavanja koja će dovesti do pomeranja vremena završetka radova o tome ćemo blagovremeno obavestiti javnost putem našeg sajta, fejsbuk stranice i sredstava javnog informisanja- saopštili su iz službe informisanja JKP „Vodovod i kanalizacija“.\nPozivamo sugrađane da za sutra obezbede dovoljne količine vode za pomenuti period trajanja radova i zahvaljujemo im se na strpljenju i razumevanju.


Vašington i Moskva pojačavaju pritisak na Kijev - Sputnjik Srbija\n20:01 05.10.2016 (osveženo 20:07 05.10.2016) Preuzmite kraći link\nPomoćnik ruskog predsednika Vladislav Surkov i pomoćnica državnog sekretara SAD Viktorija Nuland dogovorili su se da pojačaju pritisak na Kijev kako bi se ubrzala implementacija Minskog sporazuma i uspostavio direktan dijalog sa Donbasom.\nTo je izjavio politikolog Aleksej Česnakov koji je upoznat sa detaljima susreta.\n„Na prošlom sastanku Surkova i Nulandove glavne teme su bile povlačenje snaga na usaglašene tačke nakon što je Ukrajina prekršila mirovni sporazum. Ocenjeno je da je Kijev ponudio predlog ispunjenja tih tačaka koji nije u skladu sa Minskim sporazumom“, rekao je Česnakov.\nOn je takođe rekao da je ocenjeno da posmatračka misija OEBS-a ima slobodan pristup svim pograničnim teritorijama kako bi sprovodila inspekcije nakon kojih je utvrđeno da nije bilo nikakvih kršenja Minskog sporazuma, kao i da nije primećeno prisustvo nikakve strane vojske.\n„Na kraju razgovora, obe strane su se složile da je neophodno pojačati pritisak na Kijev kako bi se ubrzala implementacija Minskog sporazuma i uspostavio direktni dijalog između Ukrajine i samoproglašenih republika Donbasa“, zaključio je Česnakov.\npritisak, minski sporazum, Vladislav Surkov, Viktorija Nuland, Ukrajina


Završen 12. Festival savremenog plesa i performansa Kondenz\nFoto: Kondenz / Promo\nDvanaesto izdanje Festivala savremenog plesa i performansa Kondenz zatvoreno je sinoć uz Delikatesni ponedeljak u Kulturnom centru Grad. U organizaciji Stanice Servisa za savremeni ples, u fokusu festivala održanog od 23. oktobra do 4. novembra na više lokacija u Beogradu našlo se nekoliko ključnih tema obrađenih kroz performanse, prezentacije, predavanja i razgovore. Posebna pažnja bila je posvećena predstavljanju njujorške savremene plesne scene, pitanju radnih odnosa i ženskog rada, kao i onima koja se bave rodnim identitetima i društvenim normama.\n- Upravo zaršeno 12. izdanje Kondenz festivala savremenog plesa i performarnsa još jednom je potvrdilo ogromnu potrebu beogradske publike za stalnim prostorom za savremeni ples i naglasilo prazninu koja zjapi na našoj kulturnoj sceni u odsustvu redovnih plesnih programa. Pored toga, Kondenz je ove godine bio izraz zrelosti i osvešćenosti nezavisne plesne scene na čelu sa Stanicom i njene društvene odgovornosti. I domaći autori i autorke i izbor radova i gostiju iz inostranstva jasno izdvajaju ovaj festival kao mesto kritičkog odnosa prema načinima i uslovima rada i društvenosti koju taj rad proizvodi u ovoj sredini - izjavila je Marijana Cvetković, menadžerka Stanice Servisa za savremeni ples.\n12. Kondenz festival svečano je otvorila predstava “Efemerne konfesije – songovi o dekadenciji, krizi očinstva i alkoholu” kao deo programske celine „Queer & performance“. U okviru ovog dela programa našle su se i “Mesečina” Aleksandra Georgieva i Daria Barreta Damasa, “Exploded Goo” Zrinke Užbinec, kao i projekcija filma “Pogled” Marka Pejovića.\nMariana Valensija Jugoslavija\nKroz predstavu „Jugoslavija“ njujorške koreografkinje Mariane Valensije i predavanje pod nazivom „Razglednica iz Njujorka“ Lidije Bel, programske direktorke i kustoskinje u organizaciji Danspace Project, predstavljena je njujorška savremena plesna scena.\nPitanje radnih odnosa i ženskog rada obrađeno je kroz niz prezentacija, razgovora i predstava među kojima su se našle “Neću dugo ostati ovde” Ide Daniel, “Izvan radnog vremena” Dejana Srhoja, kao i kroz javno slušanje audio performansa “Radovi na sceni”, nacionalne postavke Srbije na Praškom kvadrijenalu scenskog dizajna i scenskog prostora 2019. godine. Predstavljeno je istraživanje Nina Gojić i Tajane Josimović na temu “Kako žive umjetnice”, dok je povodom 35 godina teatra Mimart bila priređena projekcija video intervjua autora Marka Milića sa Nelom Antonović, uz razgovor sa publikom.\nBogat program ovogodišnjeg Kondenza upotpunili su performansi “Doći će partizani opet” Dušana Murića, “Volitant” Rite Gobi iz Mađarske, “Delo u Hodu” Teodora Tajhmana, Dunje Crnjanski i Frosine Dimovske, i imerzivni “Poiesis sopstva” Snježane Premuš. U okviru tribinskog programa održan je razgovor i diskusija sa Milicom Ivić o potencijalima zajedničkog i njegovim aktualizacijama na sceni savremenog plesa u Srbiji.


Minić: Da li postoji stvarna politička volja za depolitizaciju upravljanja javnim preduzećima? - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Minić: Da li postoji stvarna politička volja za depolitizaciju upravljanja javnim preduzećima?\nBeograd, 05. maj 2017. – Saradnik organizacije Transparentnost Srbija Zlatko Minić izjavio je 5. maja da imenovanje Zorana Babića za v.d. direktora Koridora Srbije usred raspisanog konkursa deluje kao politička odluka.\nVlada Srbije je 4. maja za v.d. direktora javnog preduzeća Koridori Srbije imenovala bivšeg šefa poslaničke grupe SNS-a u Skupštini Srbije Zorana Babića. Po novom Zakonu o javnim preduzećima, svi direktori javnih preduzeća trebalo je da budu izabrani do 4. marta ove godine.\n"Imenovanje Zorana Babića za v.d. direktora Koridora Srbije usred raspisanog konkursa, a praktično šest i po meseci nakon što je aktuelnom direktoru istekao mandat, prilika je da se ponovo pita da li postoji stvarna politička volja za depolitizaciju upravljanja javnim preduzećima i preduzećima u kojima je država vlasnik", rekao je Minić agenciji Beta.\nMinić je podsetio da je prethodni direktor Koridora Dmitar Đurović postavljen u oktobru 2012. godine i da mu je mandat istekao u oktobru 2016.\n"Iako se znalo kada mu ističe mandat, konkurs za izbor novog direktora nije raspisan na vreme, već u februaru 2017. godine", kazao je Minić.\nInače, ministаrkа grаđevinаrstvа, sаobrаćаjа i infrаstrukture Zorаnа Mihаjlović izjavila je 4. maja da nije bila zаdovoljnа rаdom dosаdаšnjeg rukovodstvа Koridora Srbije, te da će od novog vršiocа dužnosti direktorа tog preduzeća zahtevati rad i rezultate.\nU saopšenju, ministarka je dodala da od Koridora Srbije očekuje da kvalitetno i u dogovorenim rokovima ispune ugovorne obаveze i završe posao.\n"Verujem dа je Zorаn Bаbić svestаn odgovornosti koju je preuzeo, а u meni i Ministаrstvu koje vodim, imaće, kаo i njegovi prethodnici, svu potrebnu pomoć i punu podršku dа zаvršimo Koridor 10", reklа je Mihаjlović.\nPrethodno Nove pogodnosti Kluba čitalaca Arhipelag povodom 10 godina rada kuće\nSledeće Devet projekata iz Srbije podržano na konkursu za evropske projekte saradnje\nTop Tags Vlada Republike Srbije lokalna samouprava OCD mediji Pravosuđe mladi Evropska unija Društvo istraživanje konkurs evropske integracije vladavina prava Civilno društvo Evropska komisija Srbija i Evropska unija


Sklapa li Srbija tajne ugovore o prihvatu migranata - Ekonomske Vesti\nSklapa li Srbija tajne ugovore o prihvatu migranata\nIsteklo je mesec dana otkako je stranka „Dosta je bilo“ postavila pitanje o postojanju i sadržaju ugovora izmedju Republike Srbije i Republike Austrije o prihvatu migranata, a odgovor ni toj stranci ni javnosti nije dat, saopštila je „Dosta je bilo“.\nPitanje je preko predsednice Narodne skupštine upućeno 8. oktobra, a zakonski rok za odgovor je 15 dana, podseća ta stranka.\nPovod za postavljanje tog pitanja je istup bivšeg austrijskog ministra unutrašnjih poslova Herberta Kikla na austrijskoj televiziji.\nTim prilikom je Kikl u veliko dostignuće svog mandata ubrojao sklapanje ugovora sa Vladom Srbije prema kome se, kako je rekao, Srbija obavezuje da će primiti migrante kojima Austrija odbije zahtev za azil, a ne mogu da se vrate u zemlju porekla.\nIzostanak odgovora na ovo pitanje, ističe „Dosta je bilo“, „nedvosmisleno potvrdjuje da Vlada Srbije sklapa tajne ugovore sa zemljama članicama EU o pitanjima od velikog javnog značaja odbijajući da javnost upozna sa njihovim sadržajem“.\n← Bundestag nije izglasao izuzeće za Severni tok 2\nNemački parlament će ponovo glasati o Severnom toku 2 →


Island je imao 55,7 odsto više stranih turista nego u istom periodu lani, a Crna Gora 25 odsto.\n“Iako Island bilježi turistički bum već sedam godina uzastopno, razmatraju se mjere u vezi sa ograničenjem smještajnih kapaciteta i lokalnom infrastrukturom. Snažan rast u regiji takođe odražava nastojanja destinacija da smanje sezonalnost sa izuzetnim rezultatima u Crnoj Gori (+25 odsto) i ostrvskim destinacijama, Malta (+23 odsto) i Kipar (+18 odsto)”, navodi se u izvještaju.\nRast posjeta zabilježila je i Finska 18 odsto, a izuzetno dobre turističke rezultate ostvaruju i Portugalija, Srbija i Hrvatska, gdje je rast stranih posjetilaca iznosio 15 odsto.\nEvropa ostaje najsigurnija turistička destinacija na globalnom nivou, bez obzira na prijetnje terorističkim napadima, smatraju u ETC.\nPad turističkih posjeta je registrovan samo u Turskoj, s obzirom na to da je broj dolazaka stranih gostiju u prvih pet mjeseci ove godine u odnosu na uporedni period smanjen osam odsto, uglavnom zbog neizvjesne političke situacije u zemlji. Zbog jačanja ekonomskog rasta u Evropi, turistički tok je takođe neznatno promijenjen. Tako su se, na primjer, britanski, njemački, francuski i italijanski turisti preusmjerili u zemlje u kojima mogu sebi priuštiti više, kao što je Bugarska.


Najperspektivnije zanimanje u Srbiji, prosečna plata i do 210.000 dinara\nM. D. 28. marta 2017. 16:08\nPo poslednjim podacima Republičkog zavoda za statistiku, prosečna plata isplaćena u Srbiji prošlog meseca bila je 46.990 dinara, ili 379 evra. Prosečna neto zarada nominalno je veća 13,2 odsto u odnosu na januar ove godine.\nMeđutim, kada se posmatraju prosečne neto plate do delatnostima, dolazi se do podatka da zaradu veću od prosečne imaju zaposleni u samo osam delatnosti. Daleko najveću prosečnu platu, od 95.974 dinara, imaju zaposleni u informisanju i komunikacijama. U toj delatnosti prosečna plata za računarsko programiranje i konsulatitvne delatnosti je čak 210.529 dinara, što je preko četiri puta više od prosečne republičke zarade. Najnižu zaradu u toj delatnosti pak imaju kinematografska, televizijska i muzička produkcija, gde je prošlog meseca zabeležen prosek od svega 23.988 dinara.\nProsečna neto plata zaposlenih u snabdevanju električnom energijom, gasom i parom prošlog meseca iznosila je 78.920, dok su oni koji rade u rudarstvu u proseku zaradili 75.475 dinara. Na četvrtom mestu po visini prosečne zarade su zaposleni u finansijskim delatnostima i delatnostima osiguranja, s prosekom od 73.390 dinara, a iza njih su stručne, naučne, inovacione i tehničke delatnosti, koje su ostvarile zaradu od 67.541 dinar. U toj delatnosti upravljačke delatnosti i savetovanje imaju prosečnu prošlomesečnu platu od 134.653 dinara, dok oni koji rade na pravnim i računovodstvenim poslovima imaju 30.356.\nTakođe, u okviru te delatnosti reklamiranje i istraživanje tržišta beleži prosečnu platu od 124.240 dinara, što je dva i po puta više od republičkog proseka. Veću prosečnu platu od republičke prošlog meseca zabeležili su i zaposleni u poslovima nekretnina – 52.884 dinara, kao i oni koji rade u državnoj upravi i obaveznom socijalnom osiguranju – 49.622. Prosečna plata u saobraćaju i skladištenju iznosi 49.150 dinara, ali je tu zarada zaposlenih u vazdušnom saobraćaju u proseku 160.889 dinara, dok oni koji rade u kopnenom saobraćaju i cevovodnom transportu zarađuju 40.635.\nSve ostale delatnosti imaju prosečne zarade manje od republičke plate za februar ove godine. Tako je prošlomesečna prosečna zarada zaposlenih u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu 40.722 dinara, prerađivačkoj industriji 44.075, snabdevanju vodom i upravljanju otpadnim vodama 41.387, građevinarstvu 41.866, obrazovanju 42.146, zdravstvu 43.768.\nPlata 500 evra, obezbeđeni stan i hrana, ali ovaj posao niko neće da…\nNajmanju prosečnu platu prošlog meseca zabeležili su zaposleni u uslugama smeštaja i ishrane – 28.651 dinar, i ona je bila 18.339 dinara manja od republičkog proseka. Ostale uslužne delatnosti, gde spadaju delatnost udruženja, popravka računara i predmeta za ličnu upotrebu, zabeležile su prosečnu zaradu od 36.387 dinara. Prosečna plata zaposlenih na poslovima administrativne i pomoćne uslužne delatnosti bila je 39.681 dinar, u trgovini na veliko i malo i popravci motornih vozila 36.479, u umetnosti, zabavi i rekreaciji 38.319.


Odloženo suđenje za 'Jovanjicu 1', zbog spajanja sa 'Jovanjicom 2'\nBeta 9. jula 2021. 18:50\nSudjenje za „Jovanjicu 1“ koje je bilo zakazano za danas u Posebnom odeljenju za organizovani kriminal Višeg suda u Beogradu ponovo je odloženo, prema nezvaničnim informacijama, zbog spajanja sa predmetom „Jovanjica 2“.\nPrvooptuženi u ovom postupku je vlasnik poljoprivrednog dobra Jovanjica Predrag Koluvija, na kome je pronadjena najveća plantaža marihuane u Evropi.\nAdvokat Zora Dobričanin Nikodinović, jedna od branilaca prvookrivljenog u postupku Predraga Koluvije, rekla je za televiziju N1 da je „obaveštenje da se iz ovog razloga odlaže sudjenje dobila juče ujutru“.\nRočište je prezakazano za 19. avgust.\nSudjenje za „Jovanjicu 1“ traje od oktobra 2020. godine, a optužnica u ovom postupku, kao i u „Jovanjici 2“, označava Predraga Koluviju kao organizatora kriminalne grupe koja je neovlašćeno proizvodila i stavljala u promet opojne droge.\nGlavni pretres u ovom postupku započet je u junu, ali je prekinut, jer sudsko veće nije želelo da nastavi sa izvodjenjem dokaza, zbog toga što se čeka odluka o spajanju dva predmeta koji se odnose na „Jovanjicu“.\nPredlog od spajanju dva predmeta ranije je predložio zamenik tužioca za organizovani kriminal Saša Drecun, kako bi proces sudjenja bio brži i efikasniji, i kako bi se izbegla opstrukcija.


Konferencija „Uloga i značaj mikrokreditiranja“ - Panel Novi horizonti - AMFI\nKonferencija „Uloga i značaj mikrokreditiranja“ – Panel Novi horizonti\nSelma Jahić – MKF Partner\nHasan Hasić – Raiffeisen bank dd BiH\nSanjin Avdić – UNDP\nUdruženje mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI u Sarajevu organizira konferenciju “Uloga i značaj mikrofinansiranja”. Konferencija će se održati u utorak, 19. novembra/studenog 2019. godine u Sarajevu, u Hotelu Hills, sa početkom u 09:30 sati.\nZavršni, četvrti, panel pod nazivom „Novi horizonti“ predstavit će nove trendove u svijetu finansija, digitalizacije i načina na koji ona može doprinijeti finansijskoj uključenosti, te kako mikrokreditne organizacije mogu doprinjeti energetskoj efikasnost.\nModeratorica panela je Selma Jahić, a o ovoj temi govorit će panelisti Hasan Hasić, direktor centra digitalnog bankarstva, Raiffeisen bank dd BiH i Sanjin Avdić, rukovoditelj sektora energija i okoliš – UNDP.\nCiljevi ovoga panela su demistifikacije digitalizacije, a panelisti će pokušati dati odgovor kako digitalizacija može doprinijeti finansijskoj uključenosti, predstaviti mogućnost digitalizacije poslovnih procesa u mikrokreditnom sektoru, kako mikrokreditne organizacije mogu uticati na problem zagađenja vazduha u smislu energetske efikasnosti te da li postoji potencijal za proizvodnju električne energije putem solarnih panela u domaćinstvima.\nOvom Konferencijom, Udruženje mikrokreditnih organizacija u BiH –AMFI želi ukazati na pravce i mogućnosti razvoja mikrofinansijskog sektora u Bosni i Hercegovini.\nWeb visits 567


Ep 2020 | BeliOrlovi.rs\nSrbija domacin Evropskog prvenstva 2020. godine?! (Anketa)\n26. februara 2013 - 19:27|EP 2020, FSS, UEFA|Ostavite komentar\nJugoslavija je imala čast da 1976. godine organizuje Evropsko prvenstvo, a na istom je posle dva produžetka u polufinalu i u borbi za treće mesto doživela dva poraza. Postoji mogućnost da se 2020. godine ponovi ta priča i da se, sada u Srbiji ne Jugoslaviji, odigra neki od mečeva na tadašnjem Evropskom prvenstvu.\nEvropsko prvenstvo 1976. godine\nEuro 2020 u fubdalu u Srbiji?\n1. novembra 2010 - 14:55|EP 2020|Ostavite komentar\nIako se ovih dana nalazi na „crnoj listi“ Evropske fudbalske unije (UEFA), Srbija bi već za manje od 10 godina mogla da bude domaćin jednom od najvećih fudbalskih događaja na svetu.\nInteresantno je da bi iza ovog projekta mogla da stane čak i Evropska Unija, što bi samo povećalo šanse da ne samo gledamo najbolje fudbalere Evrope na našim terenima, već i da Srbija konačno dobije moderne stadione i infrastrukturu.\nOpsirnije na Sportskoj Centrali\nLakovic: EP u regionu lepa ideja\n6. jula 2010 - 18:45|EP 2020|Ostavite komentar\n„Ideja da Srbija, Hrvatska i BiH organizuju EP 2020. zvuči lepo, ali o tome niko u regionu nije razgovarao“, izjavio je generalni sekretar FSS Zoran Laković. Ideju o zajedničkoj organizaciji EP pokrenuo je „Dojče Vele“, koji je o toj mogućnosti razgovarao sa čelnicima fudbalskih saveza tri države.\n„Dobro je što su svi pozitivno reagovali na mogućnost da se organizuje EP. Za sada je to, ipak, tek samo teorija i nikakvih kontakata sa kolegama iz ex-Yu republika i predstavnicima UEFA nismo imali“, rekao je Laković.\nLaković kaže da takav projekat ne bi bilo lako realizovati.\n„Fudbalski savez Turske četiri puta je bezuspešno konkurisao za organizaciju završnog turnira, iako je iza njega stajala vlada, koja je garantovala investicije od 20 milijardi evra. Do detalja bi bio zadovoljen svaki kriterijum UEFA, ali Turska ipak nije dobila poverenje“, kaže Laković.\nPrvi operativac našeg saveza dodaje da je o toj ideji lepo pričati, ali podseća da bi realizacija takvog projekta bila veoma teška.\n„Lepo je pričati o lepim idejama, ali je realizacija problem. Bilo bi to sjajno za fudbal u regionu i za ekomonije svih država. Jasan je i plus u regionalnoj saradnji, ali naglašavam da je dug put do dobijanja organizacije tako velikog takmičenja. Upravo zbog činjenice da smo svesni dužine tog puta, nismo se do sada ozbiljnije upuštali u razradu mogućnosti koja se pojavila u medijima“, rekao je Laković.\nSrbija, Hrvatska i BiH domacini EURO 2020?\n5. jula 2010 - 12:24|EP 2020|Ostavite komentar\nMogu li Srbija, Hrvatska i BiH da organizuju EP u fudbalu? Raspoloženje u regionu postoji, bar u fudbalskim savezima i nadležnim ministarstvima. „Dojče vele“ u svom istraživanju ističe kako zvaničnici fudbalskih saveza zemalja ex-Jugoslavije veruju da bi, uprkos brojnim izazovima, Srbija, Hrvatska i Bosna i Hercegovina mogle zajedničkim snagama da organizuju Evropsko prvenstvo.\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije Tomislav Karadžić podseća da na ovim prostorima živi i radi veliki broj članica UEFA.\n„Zato bi bila kvalitetna i izuzetno dobra odluka UEFA da se opredeli za takvo takmičenje. Što se tiče FSS, mi takvu ideju podržavamo“, kaže Karadžić.\nNjegov kolega iz FS BiH Sulejman Čolaković oduševljen je idejom da tri države zajednički organizuju veliko takmičenje.\n„Ako FIFA i UEFA budu prepoznali našu sportsku i političku zbilju i ružnu blisku prošlost, mislim da bi mi bili najozbiljniji kandidati za domaćina prvenstva. Ima to još jednu poruku, sport veže i zbližava ljude“, poručio je Čolaković.\nGeneralni sekretar Nogometnog saveza Hrvatske Zorislav Srebrić ne odbacuje tu ideju, ali ističe da bi trebalo sprovesti odgovarajuće procedure u svakoj od država.\n„Kako su to velike organizacije, naravno da nijedan savez ne može sam da to organizuje, nego mora da ima logističku podršku svoje vlade“, istakao je Srebrić.\nU Ministarstvu sporta Srbije svesni su, i na primeru Južne Afrike, kako sport može pozitivno da transformiše društvo.\nMinistarka Snežana Samardžić-Marković smatra da je ideja odlična i da bi zajednička organizacija EURO 2020 bio veliki izazov, pre svega finansijske prirode.\n„Mislim da više nema političkih izazova i da bi to bio integracioni, kohezioni faktor. Jedva čekam da vidim kakvo će biti iskustvo Ukrajine i Poljske 2012, a onda ćemo moći jednu takvu vrstu analize da primenimo i kod nas“, rekla je Samardžić-Marković.\nSrbija i BiH još nisu zakonski uredile oblast sporta, a BiH čak nema ministarstvo za sport na nivou države.\nSuad Džafić iz Sektora za sport pri Ministarstvu civilnih poslova i komunikacija takođe pozdravlja ideju.\n„Mislim da bi to bila jako interesantna kandidatura, naravno, ako se slože Srbija i Hrvatska. Bez toga, ništa“.\nJasno je da bi za ovakav sportski festival bilo neophodno zasukati rukave i „odrešiti kesu“.\nHrvatska bi, najverovatnije, mogla da ponudi stadione u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku, ali bi u renoviranja trebalo uložiti velika finansijska sredstva.\n„To sigurno nisu simbolični iznosi, ali je ulog kod svakog organizatora bio isplativ i domaćini su, ne samo izgradili i obnovili sportsku infrastrukturu, nego i zaradili“, dodaje Zorislav Srebrić.\nSrbija bi, sasvim sigurno, za EP mogla ponuditi Marakanu i stadion Partizana. BiH je, kada se radi o sportskoj infrastrukturi, u najtežoj poziciji, ali je Sulejman Čolaković optimista.\n„To je možda i šansa da glavni grad BiH dobije novo Koševo. Uz Bilino polje u Zenici, to su dva terena na kojima bi moglo da se igra. Ne bi trebalo zanemariti ni Široki Brijeg i Banjaluku. Sport je čudo, ako ga ljudi upražnjavaju na pravi način“, naglasio je Čolaković.


Vulin na sudu izvređao urednika KRIK-a - Javni servis\nAleksandar Vulin. Foto: BETAPHOTO/MUP SRBIJE\nPiše: Milica Vojinović. KRIK\n„Ne znam tačno ko je saopštenja napisao, pretpostavljam neko iz stranke, ali mogu da kažem da stojim iza svake reči“, rekao je Vulin misleći na saopštenja koja je Pokret socijalista, mala partija na čijem je čelu, objavio 2017, a koja su prepuna uvreda i laži na račun urednika KRIK-a Stevana Dojčinovića.\nVulin je otišao i korak dalje – za sudskom govornicom nastavio je sa uvredama i neistinama navodeći da je Dojčinović narkoman, mazohista i da u javnosti kreira „slučajeve“.\n„Vrlo često se na društvenim mrežama fotografiše sa simbolima kanabisa i objašnjava da država treba da legalizuje marihuanu, a što bez svake sumnje govori da je sklon upotrebi narkotika“, rekao je Vulin i predložio sudu da omogući Dojčinoviću da uradi test na drogu.\nMinistar je tvrdio i da je urednik KRIK-a mazohista, ali dodao da „ne vidi u tom nikakav problem“. On je nastojao da ga diskredituje ističući da mu je zabranjen ulazak u Rusiju i Ujedinjene Arapske Emirate.\nOsvrnuo i na emisiju „24 minuta sa Zoranom Kesićem“ u kojoj je pre četiri godine Dojčinović govorio o otkriću KRIK-a da Vulin ne može da dokaže poreklo novca kojim je kupio stan u Beogradu, slučaj u javnosti poznat kao „tetka iz Kanade” .\n„I gde su se veoma lepo zabavljali na temu svega onog što je gospodin Dojčinović izgovarao o meni, pravili su skečeve pa je jedan glumio tetku, a drugi je glumio mene i meni je drago što su se oni zabavljali, ja volim šalu, ali gde je (Dojčinović) trpeo i gde mu je ugrožena bezbednost“, ispričao je Vulin.\nVulin je pokušao da izjednači njihovu poziciju tvrdeći da, ako je on kao funkcioner dužan da trpi veći nivo kritike, isto tako treba i Dojčinović. Uvrede koje je izneo poistovetio je sa dokumentovanom istraživačkom pričom KRIK-a o njegovom izgovoru da mu je novac za stan dala tetka iz Kanade.\n„Obojica smo javne ličnosti – on napadne mene, ja napadnem njega“, rekao je ministar.\nNjegovim svedočenjem okončan je postupak po tužbi Dojčinovića, pa se očekuje da sudija uskoro donese presudu.\nDojčinović je tužio Pokret socijalista još 2017. godine jer je na zvaničnom sajtu objavio niz saopštenja u kojima ga je vređao i pokušao da ga diskredituje. Suđenje se godinama odlagalo jer ministar Vulin nije dolazio iako je svaki put bio pozvan da svedoči.\nU saopštenjima su Dojčinovića lažno optužili da prima novac od stranaca da bi pisao tekstove protiv Vulina, da ta primanja ne prijavljuje nadležnim institucijama, da kriminalizuje one koji rade u interesu Srbije, kao i da je „svaki neprijatelj Srbije njegov prijatelj“. Osim toga, urednik KRIK-a je označen kao narkoman i kao osoba koja ima čudne sklonosti da visi po plafonima, probada bradavice iglama i samopovređuje se.\nPovod za saopštenja bilo je otkriće KRIK-a da Vulin ne može da dokaže poreklo novca kojim je kupio stan.\nKRIK je otkrio da detalje izveštaja Agencije za borbu protiv korupcije u kome se vidi da Vulin ovaj instituciji nije mogao da dokaže odakle mu deo novca za kupovinu stana na Zvezdari. i da je imao neobična objašnjenja.\nTvrdio je da je 205.000 evra pozajmio od suprugine tetke iz Kanade.\nPošto ove tvrdnje nije dokazao, Agencija ga je prijavila Tužilaštvu za organizovani kriminal sumnjajući da je počinio neko krivično delo. Ovo tužilaštvo je, međutim, dve godine kasnije, bez obrazloženja obustavilo postupak. Rekli su samo da nisu utvrdili da je Vulin počinio delo iz njihove nadležnosti i predali predmet Prvom osnovnom tužilaštvu.\nU ovom tužilaštvu proveravali su samo da li je ministar Vulin prijavio stan, ali ne i način na koji ga je stekao. I ovo tužilaštvo obustavilo je postupak.


Egzit: Life Stream od 3. do 6. septembra uživo preko Fejsbuk stranice - Scena - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Scena » Egzit: Life Stream od 3. do 6. septembra uživo preko Fejsbuk stranice\nPetrovaradinska tvrđava Foto: EXIT\nEgzit je danas predstavio ovogodišnji „Life Stream“ program koji će se održati od 3. do 6. septembra na mts Dance Areni koja će biti postavljena na brdu preko puta svoje originalne lokacije, a biće prenošen uživo putem Fejsbuk stranice.\n„Life Stream“ će doneti, kako su ocenili u Egzitu, „udarnu prvu postavu globalnih i regionalnih muzičkih zvezda“.\n„Program predvode vodeći akteri svetske elektronske scene.\nUživo za DJ pultom biće tehno kraljica Charlotte de Witte i rezident kultnog Berghaina Ben Klock te virtuelno, putem specijalnog ekrana, kralj elektronske muzike, čuveni Carl Cox, Gremi dobitnik i višestruki osvajač titule za najboljeg svetskog DJ-a, Paul Van Dyk, kao i jedna od najvećih DJ zvezda današnjice Nina Kraviz“, navodi se u saopštenju Egzita.\nDodaje se da će na Petrovaradinskoj tvrdjavi biti Marcel Dettmann, DJ Tennis, Satori live, superpopularni hitmejkeri Ofenbach, Burak Yeter i Mahmut Orhan, te mlada zvezda u strelovitom usponu Ece Ekren.\n„Posebno mesto u programu i na bini mts Dance Arene činiće izuzetna postava regionalnih elektronskih velemajstora medju kojima su Marko Nastić, Lag, Ilija Djokovic, Coeus, Space Motion i After Affair u specijalnom back 2 back setu sa Kristijanom Molnarom“, navodi se u saopštenju.\n„Life Stream“ će u online prenosu putem zvaničnog sajta i facebook stranice Egzit festivala moći da prate milioni širom sveta, kojima će tokom programa biti predstavljene i brojne kulturne i turističke znamenitosti Novog Sada i Srbije.\n„Life Stream“ će u partnerstvu sa Svetskim programom za hranu Ujedinjenih nacija u septembru ući u svoju novu fazu delovanja.\nProjekat, koji je pokrenut prošle godine i zajedno sa Zelenom R:Evolucijom, predstavlja najveći ekološki poduhvat Egzita do sada, saradnjom sa najvećom svetskom humanitarnom organizacijom proširuje opseg svog delovanja – pored zaštite okoline, ističe i problem okončanja ekstremne gladi za milione ljudi širom


Turističke agencije sa starim licencama biće izbrisane iz Registra - News - Turistički svet\nTurističke agencije sa starim licencama biće izbrisane iz Registra\nKako je objavljeno na sajtu APR, s obzirom na to da prethodno izdate licence prestaju da važe danas, 31. januara, organizatori putovanja koji nisu pribavili novu licencu u skladu sa Zakonom o turizmu razvrstanu u propisane kategorije biće obrisani iz Registra turizma, bez donošenja posebnog akta.\nTurističke agencije organizatori putovanja bile su dužne da pribave licencu za organizovanje turističkog putovanja razvrstanu u odgovarajuću kategoriju do 31. januara, u skladu sa novim Pravilnikom, kako bi mogle da nastave da obavljaju delatnost turističke agencije kao agencije organizatori putovanja.\nNavodi se da su one bile dužne da usklade svoje poslovanje sa odredbama Pravilnika o uslovima i načinu rangiranja licence organizatora putovanja u različite kategorije, načinu promene kategorije licence, sadržini zahteva za izdavanje i obnavljanje licence, kao i o uslovima i načinu izdavanja svečane forme licence u roku od 30 dana od dana početka primene ovog pravilnika.\nPrema stavu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, ;činjenica da su neke agencije u postupku pribavljanja nove licence je bez uticaja na odluku Registratora da ih briše iz Registra.\nU saopštenju se navodi da prethodno izdata licenca prestaje da važi protekom propisanog roka i te agencije gube status organizatora putovanja, te ne mogu da obavljaju delatnost turističke agencije organizatora putovanja sve dok ne pribave novu licencu, rangiranu u propisanu kategoriju.


Ključni akteri i internacionalni biznisi – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/Ključni akteri i internacionalni biznisi\nPosebnu ulogu u ekonomskoj diplomatiji, osim BiH i njenih institucija, ključni akteri su i internacionalni biznisi, te civilni sektor.\n“Ekonomska diplomatija je izuzetno važna za BiH, prvenstveno zbog potreba, odnosno neophodnih promjena, kako unutar zemlje, tako i pozicije BiH u međunarodnom okruženju”, izjavila je profesor Ekonomskog fakulteta u Sarajevu Azra Hadžiahmetović, predavač na današnjoj edukaciji u Sarajevu o temi “Ekonomska diplomatija-modul četiri”.\nOna je naglasila da nova ekonomska diplomatija dobija specifičnu težinu jer je u vremenu globalnog prestrojavanja sve više na sceni ekonomizacija klasične diplomatije, te diplomatizacija ekonomije, dodajući da to čine sve zemlje u svijetu i da se po tome mjeri njihova uspješnost.\nHadžiahmetovićeva je navela da privreda BiH “plaća cijenu neorganizovanosti u BiH” zato što je ekonomija prema prioritetima unutrašnje i spoljne politike na drugom ili trećem mjestu.\nPrema njenim riječima, da bi se nešto unaprijedilo prvo treba promijeniti percepciju u glavama ljudi, prioritete drugačije rangirati, znati šta se hoće, a onda sve staviti u funkciju realizacije tog cilja, uključujući ambasade i diplomatsko-konzularnu mrežu BiH.\nNovoimenovani ambasador BiH u Australiji Mirza Hajrić rekao je da ekonomska diplomatija predstavlja budućnost, ne samo Ministarstva inostranih poslova BiH i ambasada, nego svih članova društva.\nPrema njegovim riječima, puno više pažnje treba posvetiti dijaspori BiH jer složena politička situacija u ovom regionu strance često obeshrabri da investiraju u BiH.\n“Ukoliko ljudi sa prostora BiH, koji dobro poznaju situaciju u zemlji, investiraju u nju, njihov primjer će slijediti i drugi, odnosno stranci”, smatra Hajrić, koji uskoro odlazi na dužnost u Australiju.\nPotpredsjednik Spoljnotrgovinske komore BiH Bruno Bojić rekao je da je u ekonomskoj diplomatiji BiH, odnosno u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, izražen nedostatak znanja.\nBojić je istakao da je ovaj modul fokusiran na iskustva ambasadora akreditovanih u BiH, te dodao da je edukaciju u vezi sa ekonomskom diplomatijom, koja je podijeljena u četiri dijela, prošlo 240 polaznika, najvećim dijelom predstavnici institucija i agencija u BiH.\nOn je naveo da je oko 40 iskusnih profesora i menadžera edukovalo polaznike modula, te izrazio nadu da će ovaj projekat donijeti rezultate i unaprijediti promociju privrede BiH u inostranstvu.\nOvu dvodnevnu edukaciju organizovala je Spoljnotrgovinska komora BiH u saradnji sa Agencijom za državnu službu BiH, te uz podršku Predstavništva fondacije “Konrad Adenauer” u BiH.\nUčesnicima će se obratiti ambasadori Srbije u BiH Stanimir Vukićević, Hrvatske Ivan del Vekio, Kine Čen Bo, šef Kancelarije Svjetske banke u BiH Tatjana Proskurjakova, šef Političkog i ekonomskog odjeljenja Delegacije EU u BiH Jan Šnajdauf.\nO ekonomskoj diplomatiji govoriće i savjetnici u ambasadama SAD DŽon Silson, Austrije Filipe Kupfer, Turske Sedat Jildiz, te Slovenije Borut Valenčič, zamjenik generalnog sekretara Savjeta za regionalnu saradnju Gazmend Turdiu, kao i zamjenik direktora Predstavništva njemačke privrede u BiH Martin Gaber.\nNogometašice BiH u četvrtom šeširu uoči žrijebanja grupa za SP


Broj novoobolelih od korone raste, zdravstveni sistem opterećen - Novi Sad\n16:07:00 12.07.2020, Komentara: 0\nNovi Sad – U prethodna 24 sata u Vojvodini je registrovano 138 novih slučajeva koronavirusa, među kojima je 55 iz Novog Sada.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Vojvodine, od početka epidemije u Srbiji u martu do 12. jula, u Vojvodini je registrovano ukupno 2.595 slučajeva koji su potvrđeni PCR testom, među kojima je u Novom Sadu 991. U ovoj instituciji ocenjuju da je epidemiološka situacija u Vojvodini nepovoljna i da se očekuje pogoršanje situacije.\nU Kliničkom centru Vojvodine trenutno se leči 219 pacijenata kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona. To je 18 pacijenata više u odnosu na juče. Od ukupnog broja hospitalizovanih, 17 pacijenata se nalazi u teškom stanju zbog čega su na respiratorima.\nPooštravanje mera ukoliko ne bude bolje\nZbog trenutne epidemiološke situacije, u petak su u Novom Sadu uvedene nove mere u cilju sprečavanja širenja virusa. Od petka je zabranjeno okupljanje više od deset osoba na otvorenom i u zatvorenom, uz obaveznu fizičku distancu od najmanje 1,5 metara. Takođe, svim ugostitelјskim objektima koji nemaju baštu, kao i noćnim klubovima, ograničeno je radno vreme na period od 6 do 21 čas, a onima sa baštom do 23 časa. Svim prodavnicama i tržnim centrima radno vreme je takođe ograničeno od 6 do 21 čas. Ovo ograničenje ne odnosi se na apoteke, benzinske pumpe i šaltersku prodaju hrane.\nU Gradskom štabu za vanredne situacije su naveli da ukoliko se pokaže da trenutne mere ne daju rezultate, one će biti pooštrene. Isto najavljuju u epidemiolozi.


BBC širi prisustvo u Srbiji - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » BBC širi prisustvo u Srbiji\nBBC širi prisustvo u Srbiji\n0Piše: BBC News na srpskom 11. septembra 2018. 07.54\nDigitalni servis BBC njuz na srpskom širi prisustvo u Srbiji i od danas ga možete pratiti na još dva važna informativna portala: 021 i Južne Vesti. Prilozi sa bbc.com/serbian nalaze se među glavnim dnevnim pričama na oba portala, a ostali tekstovi su dostupni preko boksova sa oznakom BBC-ja i linkovima prema BBC sajtu.\nUrednica BBC njuz na srpskom, Aleksandra Nikšić, kaže: „Sporazumi o partnerstvu koje smo uspostavili od pokretanja servisa u martu ove godine su nam od velike koristi. Nova saradnja sa portalima 021 i Južne Vesti će nam pomoći da posvetimo pažnju temama i na lokalnom nivou, tako da možemo da predstavimo naš brend i sadržaj lokalnim zajednicama širom Srbije.“\nBBC njuz na srpskom nudi ekskluzivni sadržaj koji predstavlja svetske teme u perspektivama važnim za region – a u regionalne teme unosi globalnu perspektivu. Pored internet sajta bbc.com/serbian, BBC njuz na srpskom se može pratiti preko Tvitera i Fejsbuka.