Hoti je na svom Fejsbuk nalogu napisao da je ta inicijativa samo još jedan model "Balkanske carinske unije", koja je odbačena 2016. godine.\n- Kao zemlja sa najvećim brojem stanovnika i privrede u regionu, Srbija kroz ovu inicijativu teži da Balkan udalji od Evropske unije, sve do stvaranja dodatnih geopolitičkih balansa, s povećanom ruskom ulogom - naveo je Hoti.\nOn smatra i da takozvani "mini Šengen" onemogućava Kosovo da uvede kontrolu, takse ili reciprocitet na proizvode koji ugrožavaju kosovsko tržište, a pre svega prema Srbiji i Bosni kao, kako kaže, dvema državama koje ne priznaju Kosovo i ometaju ga u svakom obliku.\nPrema Hotiju, ta inicijativa bi omogućila nesmetano kretanje srpskim zvaničnicima koji, kako kaže, "dolaze na Kosovo radi političke kampanje protiv Prištine".\nTakođe, navodi da ta inicijativa ekonomski favorizuje balkanske države koje se graniče sa državama članicama EU i otvara mogućnost za plasman robe iz Rusije i zemalja ruske ekonomske zone na tržište kosovske teritorije.\nNa ovo je reagovao direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, koji je kazao da "kritike zamenika predsednika DSK Avdulaha Hotija na račun inicijativa za liberalizaciju protoka ljudi, robe i kapitala na zapadnom Balkanu razotkrivaju nameru političkih aktera u Prištini da zabrane slobodu kretanja, i da samoizoluju čitavu našu južnu pokrajinu".\nU saopštenju dostavljenom medijima on ocenjuje da abanski politički lideri na KiM žele da stvore zonu neslobode, čime svoje birače osuđuju na ekonomsko nazadovanje i svojevoljno sebi grade imidž Evropljana drugog reda.\nOn u saopštenju navodi da je neverovatno da u 21. veku neko ko se izdaje za ozbiljnog političara veruje da je moguće jedan kolektiv i teritoriju ograditi zidom od ostatka sveta.\n- To samo dokazuje da albanskim liderima na Kosovu i Metohiji nedostaje najelementarnija doza zrelosti i dalekovidosti, a najveću štetu zbog toga trpeće njihov narod - zaključuje Đurić.\nHoti: Sa Tačijem samo o datumu izbora, konsultacije su gubljenje vremena


Novi Zakon o oglašavanju i reemitovanje stranih kablovskih programa | PravoIKT Novi Zakon o oglašavanju i reemitovanje stranih kablovskih programa | PravoIKT\nNovi Zakon o oglašavanju i reemitovanje stranih kablovskih programa\nNovi Zakon o oglašavanju stupio je na snagu 6. februara, a primenjivaće se od 6. maja 2016. godine. Pored ostalih novina koje je zakon doneo, značajna je i odredba koja zabranjuje oglašavanje u programima koji se reemituju, ako dolazi do „prekidanja izvornog signala“, a potom i umetanja lokalnih oglasnih poruka.\nPod pokroviteljstvom Saveta Evrope još je 1989. godine doneta Evropska konvencija br. 132 o prekograničnoj televiziji, koja je stupila na snagu 1993. godine, a koju je do sada ratifikovalo 39 zemalja Evrope. Parlament Srbije je 2009. godine usvojio Zakon kojim je pomenuta konvencija ratifikovana i postala sastavni deo našeg pravnog poretka. Osnovna ideja ove konvencije je da se uspostavi minimalni skup pravila u oblasti regulacije programskog sadržaja i oglašavanja na elektronskim medijima koja će važiti za sve države potpisnice. Jedan od osnovnih ciljeva konvencije je omogućavanje slobode prijema i olakšavanje prekograničnog emitovanja i reemitovanja, bez potrebe za preteranim formalnostima. Tako je dovoljno da je neka televizija registrovana u jednoj državi potpisnici, i automatski bi mogla da se reemituje ili emituje u drugoj.\nDugogodišnji problem u Srbiji\nOtkad su se u programskim ponudama domaćih operatora pojavili strani kanali, koji su u međuvremenu postali i jako popularni, došlo je do njihove lokalizacije, što je najočiglednije u slučaju oglašavanja. Dakle, oglasni blokovi su sadržavali reklame namenjene srpskim gledaocima. Kako su se širile i razvijale kablovske mreže domaćih operatora, kablovski kanali su sve više i više učestovali u oglašavanju. U prethodnih nekoliko godina je čak i naš vodeći kablovski operator SBB delimično napustio politiku „neutralnosti“ u odnosu na programski sadržaj koji se emituje u njegovoj mreži, pa je 2010. godine osnovao agenciju za prodaju reklamnog prostora CAS Mediji ( CAS Media ). Ona se javlja kao posrednik između brojnih uticajnih oglašivača i „domaćih“ i stranih kablovskih kanala poput Sport kluba, Granda, N1, Sinemanija i drugih (koji zapravo posluju u okviru kompanija povezanih sa SBB- om), kao i popularnih kablovskih kanala, poput TV 1000, Univerzala, TLC i E!. Potpuno je jasno da su strani kanali koji se reemituju ili emituju u Srbiji prepoznali marketinški potencijal našeg tržišta sa porastom njihove gledanosti, pa se u pogledu oglašavanja, tačnije oglašavanja u reklamnim blokovima gotovo uopšte ne razlikuju u odnosu na domaće kanale koji su pribavili dozvolu u Srbiji.\nOvaj porast marketinškog potencijala kablovskih programa je neminovno vodio problemu sa domaćim pružaocima medijskih usluga, a neki od njih su tvrdili da je pomenuto oglašavanje protivzakonito, jer strani prekogranični kanali nisu ni registrovani u Srbiji, niti imaju dozvolu, niti plaćaju porez i druge dažbine. Važno je napomenuti da je, u okviru javne rasprave o Zakonu o elektronskim mediji na problem ukazala i Asocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM), na čiji insistiranje je i precizirano šta jeste a šta nije reemitovanje kako bi se razlikovalo prosto preuzimanje stranog signala i njegovo reemitovanje u Srbiji i „lokalizovano reemitovanje“ koje podrazumeva i „umetanje“ lokalizovanog programskog sadržaja.\nDakle, stručna javnost je ukazala na nedorečenost regulative u ovoj oblasti, pojedini lokalni kanali su smatrali da se krše domaći propisi, a strani kanali su samo iskoristili slobodu prijema i reemitovanja iz konvencije i činjenicu da ta oblast nije najbolje uređena tadašnjim zakonima da bi se oglašavali na ovaj način.\nPokušaji da se oblast uredi\nZakon o elektronskim medijima koji je stupio na snagu u avgustu 2014. godine se na nekoliko mesta bavi pitanjem reemitovanja, ali pre svega u kontekstu potvrde garancije slobode prijema i reemitovanja medijskih usluga iz drugih država koja je zajemčena potvrđenim međunarodnim ugovorima (član 46. ZEM), i time da za takve usluge ne treba pribavljati dozvolu od Regulatornog tela za elektronske medije.\nReemitovanje se definiše kao „preuzimanje i istovremeno emitovanje kompletnih nepromenjenih audio-vizuelnih usluga komercijalnog ili drugog programskog sadržaja bez menjanja i prekrajanja, ubacivanja bilo kojih drugih sadržaja (prilozi, rubrike, reklame, oglasi, reportaže).“\nSloboda prijema signala i sloboda reemitovanja se može ograničiti privremeno, i to u precizno navedenim slučajevima:\nako se prikazuje pornografija, scena brutalnog nasilja i drugih programskih sadržaja koji mogu teško da naškode fizičkom, mentalnom ili moralnom razvoju maloletnika;\nako se podstiče na mržnju zasnovanu na rasi, polu, verskoj ili nacionalnoj pripadnosti, ponovljenog najmanje dva puta u 12 meseci.\nU ovim razlozima za ograničavanje ne postoji i mogućnost ograničavanja slobode prijema i reemitovanja u slučaju prekrajanja programa. Ipak, ZEM u članu 74, takođe propisuje da „reemitovanje ne postoji ako je izvorni program izmenjen (prekinut tok signala) objavljivanjem audio-vizuelne komercijalne komunikacije ili drugog programskog sadržaja koji nije deo izvornog programa“. Dakle, ZEM posredno navodi da ovakvo prekrajanje programa nije reemitovanje i da za njega treba pribaviti dozvolu. Konkretno, REM je ovim članom dobio ovlašćenje da utvrdi da li je kod nekog kablovskog TV programa došlo do prekrajanja i „umetanja“ lokalizovanih programskih sadržaja (pa i domaćih reklama). U slučaju da dođe do potvrde prekrajanja, radilo bi se zapravo o neovlašćenom pružanju medijske usluge, koja za sobom povlači i odgovornost za privredni prestup (kazna se kreće od 2 do 3 miliona dinara) uz mogućnost izricanja zaštitne mere zabrane obavljanja delatnosti.\nOva odredba ipak nije bila dovoljna domaćim pružaocima medijske usluge, pa su zahtevali zabranu oglašavanja na reemitovanim kanalima u toku trajanja javne rasprave o Nacrtu zakona o oglašavanju u januaru 2015. godine, i pritom ponovili tvrdnje o tome da oblast nije uređena i da domaći pružaoci usluge trpe štetu zbog nelojalne konkurencije.\nKao što smo već pomenuli, zakonodavac je rešenje ovog problema video u potpunoj zabrani, propisujući da je oglašavanje u programima koji se reemituju na teritoriji Srbije u skladu sa Zakonom o elektronskim medijima i već pomenutom konvencijom dozvoljeno samo ako je to oglašavanje sastavni deo izvornog programa, odnosno ako takvim oglašavanjem nije izmenjen ili prekrajan izvorni program. Kršenje zabrane podleže prekršajnoj odgovornosti (kazna od 300.000 do 2 miliona dinara) i mogućoj zabrani obavljanja delatnosti (zaštitna mera).\nReemitovanje – pružanje medijske usluge koja potiče iz inostranstva\nNačelno se načini pružanja medijske usluge televizije iz inostranstva mogu svesti na tri načina:\nStrani programi imaju legitimnu dozvolu u nekoj od članica Konvencije o prekograničnoj televiziji (na primer FOX kanali, HRT, Sport klub, svi kablovski kanali TV Pink itd) i slobodno se reemituju ili emituju po režimu te konvencije, u Srbiji se prosto preuzimaju tako da nema nikakvog prekrajanja sadržaja;\nReemitovanje koje se vrši tako da pružalac medijske usluge iz naše zemlje preuzima izvorni signal i prekraja ga tako da „umeće“ lokalizovani sadržaj (reklame, na primer). U toj situaciji bi takvi kanali morali da pribave dozvolu našeg regulatornog tela za elektronske medije (REM), u suprotnom bi se radilo o neovlašćenom emitovanju sa svim pravnim posledicama na koje smo ukazali.\nstrane kanale, i\nkanale koji se reemituju sa prekrajanjem sadržaja koji tada zapravo predstavljaju domaće kanale.\nImajući ovo u vidu, zabrana iz Zakona o oglašavanju će, po svemu sudeći, biti neefikasna, budući da targetira isključivo kanale koji se reemituju prekrajanjem sadržaja, a broj takvih kanala je minimalan.\nKod svake zabrane nekog ponašanja, pa i ove iz Zakona o oglašavanju, mora se voditi računa o tome da li je srazmerna, zatim da li je efikasna, i na kraju, da li postoje adekvatni mehanizmi nadzora.\nGenerična zabrana emitovanja određenog programskog sadržaja, pa i reklama, pokreće pitanje moguće cenzure, pa joj ne treba tako olako pristupati. U praksi, ako nadzorna tela utvrde da se krši zabrana, ona bi trebalo da nalože da punih 12 minuta u svakom satu, odnosno 20% u ukupnom dnevnom emitovanom programu bude skremblovano, što je jako kontroverzno sa aspekta slobode izražavanja u smislu slobode „traganja za informacijama bez obzira na sredstvo i granice“ (kako to propisuje član 19. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima). Pored toga, ovakva zabrana nije u duhu pristupanja Evropskoj uniji, jer po svemu sudeći krši neke od osnovnih principa „jedinstvenog tržišta“.\nDalje, kao što smo već istakli, zabrana targetira na pogrešan način ceo problem, budući da je dovoljno da svi kanali koji bi mogli da dođu pod „udar“ ove zabrane pribave dozvolu u nekoj od okolnih zemalja (na primer u BIH, kako je to Pink uradio pre nekoliko godina) i da ne vrše nikakvo prekrajanje nego da celokupni sadržaj (uključujući i oglasne poruke) emituju iz inostranstva. Tada uopšte ne bi kršili zakon.\nNa kraju se nameće i pitanje primene ove zabrane u praksi. Po prirodi stvari, nadležno je Regulatorno telo za elektronske medije – REM, a u skladu sa ovlašćenjem koje mu daju i Zakon o elektronskim medijima i Zakon o oglašavanju. REM bi morao prvo da utvrdi da je došlo do prekrajanja programa, a da nije u pitanju izvorno emitovanje bez prekida, što je jako teško, jer se REM mahom ne bavi tehničkim nego sadržajnim aspektom pružanja medijske usluge, pa bi za tehničku ekspertizu morao da angažuje i Republičku agenciju za elektronske komunikacije – RATEL, što bi celu proceduru prilično usporilo. Tek tada bi mogao da izriče sankcije koje mu stoje na raspolaganju (Opomena, Upozorenje, Privremena zabrana objavljivanja određenog programa i pokretanje prekršajnog postupka). Pritom se postavlja i pitanje da li REM uopšte i može da sprovodi ovu zabranu, jer je pre svega dužan da poštuje svoj osnovni zakon – Zakon o elektronskim medijima koji propisuje jasnu proceduru za ograničavanje slobode prijema i reemitovanja. Sekundarno, mogla bi da bude nadležna i Tržišna inspekcija, koja u principu u ovom slučaju može malo, jer i ona sama nema dovoljno ekspertize da oceni da li se radi o neprekinutom emitovanju ili emitovanju sa prekidanjem izvornog signala radi umetanja oglasnih poruka. Ono što je najgore što bi moglo da se desi je da inspekcija paušalno i generično odredi da svi kablovski kanali potpadaju pod ovu zabranu, što bi imalo katastrofalne posledice po slobodu preduzetništva i slobodu izražavanja.\nPogrešan pristup problemu\nPo svemu sudeći, zakonodavac nije dobro prepoznao problem i nije dao dovoljno ubedljivo objašnjenje zašto je uvedena ova zabrana, odnosno koji segment javnog interesa ona treba da štiti. Budući da se kao osnovni problem javlja pitanje nelojalne konkurencije, ovaj problem ipak nije trebalo rešavati Zakonom o oglašavanju nego primenom opštih pravila o zaštiti konkurencije. Konkretno, umesto Tržišne inspekcije i Regulatornog tela za elektronske medije, jedno drugo regulatorno telo – Komisija za zaštitu konkurencije je trebalo da se angažuje i utvrdi da li dolazi do povrede konkurencije. Pored toga, poreski organi su mogli da utvrde da li dolazi do izbegavanja plaćanja poreza na prihod ostvaren u zemlji i da eventualno reaguju ako je došlo do kršenja poreskih propisa. Sve to nema nikakve veze sa pitanjem sadržaja medijske usluge i zakona koji taj sadržaj regulišu (Zakon o elektronskim medijima i Zakon o oglašavanju).\nZbog pogrešne definicije problema, dobili smo potencijalno neustavnu zabranu, koja ugrožava naše usklađivanje sa evropskim dokumentima i koja će se, najverovatnije, pokazati neefikasnom u praksi.\nPrikriveno emitovanje predizbornog programa Internet oglašavanje u novom Zakonu o oglašavanju: Kakva nam regulacija treba? AirBnB zakon – nova faza ekonomije deljenja i njeni problemi Usvojen Zakon o informacionoj bezbednosti


Mihajlovićеva: Infrastruktura uslov bržеg razvoja Srbijе | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Mihajlovićеva: Infrastruktura uslov bržеg razvoja Srbijе\nMihajlovićеva: Infrastruktura uslov bržеg razvoja Srbijе\nPotprеdsеdnica Vladе Srbijе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, prof. dr Zorana Mihajlović, rеkla jе danas da jе infrastruktura trеnutno najvažnija oblast u razvoju srpskе еkonomijе i istakla da u 2019. krеćе novi invеsticioni ciklus vrеdan 5,5 milijardi еvra.\n“Srbija jе mala zеmlja iza kojе su mnogе tеškе godinе i dеcеnijе, ali koja sе podigla na nogе i koja sе razvija i hvata korak sa svеtom. Ozbiljna jе razlika u našoj stratеgiji od prе šеst godina i danas, i u tomе koliko smo u stanju da jе rеalizujеmo. Napravili smo ozbiljnе iskorakе u putnoj infrastrukturi, žеlеznici, vazdušnom saobraćaju i danas smo ozbiljan partnеr u ovom dеlu Evropе”, rеkla jе Mihajlovićеva, koja jе otvorila konfеrеnciju “Transport i logistika Jugoistočnе Evropе i Dunavskog rеgiona – TIL 2019”.\nOna jе kazala da nijе pristalica tеrmina Zapadni Balkan i dodala da jе Srbija zеmlja cеntralnе i istočnе Evropе, tе da jе važno da sе cеo ovaj dеo Evropе boljе povеžе. “Za podizanjе konkurеntnosti važni su nе samo izgradnja novih putеva i obnova pruga, vеć i uklanjanjе nеfizičkih barijеra, kojе utiču sa 30 do 40 odsto na troškovе koji sе pojavljuju u transportu i logistici”, rеkla jе Mihajlovićеva.\nPotprеdsеdnica jе rеkla da Srbija radi na tomе da sa svim susеdima napravi po jеdan granični prеlaz, ali da sе taj procеs bržе odvija sa zеmljama kojе nisu članicе EU nеgo sa članicama EU. “Po tom pitanju moramo da budеmo u rеgionu mnogo višе jеdinstvеni kako bismo imali boljе rеzultatе”, rеkla jе Mihajlovićеva.\nOna jе pozvala kompanijе zaintеrеsovanе za ulaganjе u Srbiju da dođu da razgovaraju o novim projеktima, i istakla da jе važno što konfеrеnciji prisustvuju kompanijе kojе vеć učеstvuju ili su potеncijalni učеsnici na projеktima u Srbiji, kao i prеdstavnici mеđunarodnih finansijskih institucija.\nBiznis konfеrеnciju “Transport i logistika” po šеsti put organizujе kompanija “Mas mеdija intеrnеšеnеl”, uz podršku Ministarstva građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, a ovе godinе jе okupila oko 400 učеsnika, uključujući i prеdstavnikе oko 150 kompanija.


Spremna nova poruka EU za Balkan: Želimo vas, al' okrenite glavu od Rusije i Kine! - Sputnjik Srbija\n22:59 07 Avgust 2020\n10:21 06.05.2020 Preuzmite kraći link\nEropska unija nezadovoljna je porastom uticaja Rusije i Kine na Zapadnom Balkanu usred krize zbog virusa korona i namerava da to demonstrira, piše agencija Rojters pozivajući se na diplomatske predstavnike EU koji učestvuju u pripremi virtuelnog samita lidera Evropske unije sa liderima balkanskih zemalja.\nEvropska unija smatra da balkanske zemlje ne cene pomoć od 3,3 milijarde evra koje je ona obezbedila, a za koje zvaničnici govore da prevazilazi sanitetske potrepštine koje su Peking i Moskva poslali Srbiji i Bosni u ranoj fazi epidemije.\nSamit koji organizuje Hrvatska 20 godina nakon prvog okupljanja EU-Balkan, održaće se putem video-konferencije, a na njemu će učestvovati lideri Srbije, Kosova, Crne Gore, Albanije, Bosne i Severne Makedonije zajedno sa 27 lidera Evropske unije.\nSvih šest zemalja želi da se pridruže Evropskoj uniji, mada će na samitu verovatno prevladavati tema pandemije kovida 19.\n„Sam samit predstavlja poruku: želimo da se pridružite. Ali takođe ćemo reći da ne možete da povlađujete Kinezima i Rusima kada vam odgovara“, rekao je visoki diplomata EU koji je učestvovao u pripremi samita.\nKina i Rusija su u martu poslale lekare i sanitetsku opremu u Bosnu i Srbiju kako bi zaustavile širenje virusa korona u vreme kada je početni odgovor EU bio spor.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić javno je zahvalio kineskom predsedniku Si Đinpingu i kineskom narodu.\nSrpski član predsedništva BiH Milorad Dodik hvalio je prošlog meseca Rusiju, kritikujući Brisel, jer je u početku ograničio izvoz medicinske pomoći zemljama koje nisu članice EU.\n„Evropa u koju smo verovali pre deset godina danas ne postoji“, rekao je tada Dodik, iako je kasnije ublažio retoriku.\nNakon godina zanemarivanja, šest zemalja sada ima pažnju vlada Evropske unije, koje su već nekoliko godina zabrinute zbog kineskog i ruskog uticaja u regionu.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen upozorila je u novembru da, ako EU ne učini više, „to će učiniti drugi“.\nSeverna Makedonija i Albanija u martu su dobile odobrenje da započnu pregovore o članstvu u EU nakon dvogodišnjeg odlaganja, što je pomoglo da se u regionu suzbije osećaj da su pale nade za pridruživanje bloku.\nVučić je u subotu rekao da ima svoje zahteve za lidere EU: „Tražićemo od komesara za proširenje Olivera Varheljija za više grantova i manje kredita“.\nOsim toga, pet zemalja EU ne priznaje nezavisnost Kosova, uključujući Španiju.\nNa samitu će se svi lideri sedeti ispred neutralne pozadine, na ekranu iza njih neće biti nikakvih državnih obeležja, zastava, grbova, čak ni imena država, samo ime i prezime osobe koja govori.\nPomoć za vreme pandemije\nSavet EU je u utorak odobrio izdvajanje pomoći od tri milijarde evra za 10 zemalja, uključujući Balkan, za borbu protiv pandemije. Od ovog iznosa, Bosna i Hercegovina će dobiti 250 miliona evra, Albanija – 180 miliona evra, Severna Makedonija – 160 miliona evra, samoproglašeno Kosovo – 100 miliona evra, Crna Gora – 60 miliona evra.\nPočetkom aprila iz Rusije je u Srbiju stiglo 11 aviona prema dogovoru predsednika dveju zemalja, sa sredstvima za borbu protiv virusa korona. Ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin zahvalio je Rusiji na pomoći koju je uputila.\nRuski stručnjaci dezinfikovali su tokom svog boravka više od 130 objekata u 30 gradova Srbije i učestvovali u lečenju više od 750 pacijenata zaraženih kovidom 19.\nTakođe, u periodu između 9. i 23. aprila, konsolidovani odred specijalista za radijacioon, hemijsku i biološku zaštitu Ministarstva odbrane Rusije pružio je pomoć Republici Srpskoj u borbi protiv širenja epidemije virusa korona.\nRuski stručnjaci su realizovali kompleks mera u 28 objekata u 11 gradova Republike Srpske, uključujući dezinfekciju 50 zgrada ukupne površine oko 200.000 kvadratnih metara i puteve površine oko 20.000 kvadratnih metara, a takođe su i pružali pomoć u lečenju pacijenata u više od 20 medicinskih centara.\nRusija, Kina, pomoć, Balkan, EU


Carl Menger: Zašto ljudi trguju - DIALOGOS\nPočetna/KAPITALIZAM/Carl Menger: Zašto ljudi trguju\n“Da li je sklonost ljudi da trguju, trampe i razmenjuju stvari jedan od izvornih principa ljudske prirode ili je to nužna posledica sposobnosti razuma i govora”, ili bilo kog drugog uzroka koji nagoni ljude da razmenjuju dobra, jeste pitanje koje je Adam Smith ostavio bez odgovora. Istaknuti mislioci jedino su primetili da je izvesno da je sklonost ka trgovini, trampi i razmeni zajednička svim ljudima i da je ne nalazimo kod bilo koje druge vrste životinja.\nPrimera radi, pretpostavimo da prvi od dva izolovana farmera nije požnjeo toliko žita da može da dopusti da deo letine skapa na polju bez štete po zadovoljavanje njegovih potreba, a da drugi nema toliku količinu vina da može da ga prosipa bez iste takve štete. Umesto toga, svaki farmer može da celokupnu količinu dobara pod njegovom kontrolom upotrebi na neki način koristan za njega i njegovo domaćinstvo. Prvi farmer može, nakon što je završio sa obezbeđivanjem hrane za zadovoljavanje važnijih potreba, da na koristan način upotrebi celokupnu preostalu zalihu hrane na tovljenje stoke. Drugi farmer nema toliko vina da bi mogao da deo toga baci, već taman toliko da može da deo toga podeli svojim robovima kao nagradu za vredan rad. Na taj način, iako za farmera koji se bavi proizvodnjom žita izvesna količina žita (okno, na primer) i za farmera koji se bavi proizvodnjom vina izvesna količina vina (bure, na primer), imaju tek neznatnu vrednost, one svejedno imaju neku vrednost, budući da zadovoljavanje nekih od njegovih potreba direktno ili indirektno zavisi od te količine. Međutim, činjenica da data količina žita, jedno okno na primer, ima izvesnu vrednost za prvog farmera, bez sumnje isključuje mogućnost da izvesna količina vina, bure na primer, može za njega da ima veću vrednost, kao što bi to bio slučaj kad bi užitak dobijen konzumiranjem bureta vina imao veću vrednost za njega od onog dobijenog većim ili manjim tovljenjem stoke. Slično je i sa drugim farmerom – činjenica da bure vina za njega ima izvesnu vrednost, bez sumnje isključuje mogućnost da bi okno pšenice moglo za njega imati veću vrednost, kao što bi to bio slučaj da želi da obezbedi adekvatniju hranu za sebe i svoju porodicu i možda čak da izbegne patnju od gladi.\nPiše: Carl Menger (Katalaksija)


Završetak projekta i početak izgradnje Male marine\n05/08/2019 Tanja Drapšin IPA program prekograni, IPA program prekogranične saradnje\nU sredu 24. jula između stepenica (pristaništa) i kampova započeta je izgradnja prilaza za plutajuću marine na Tisi. Prema rečima Daniele Doroslovački, zadužene za poslove urbanizma u Opštini Bečej, u toku sledećih nedelju/dve biće u delovima isporučen objekat i sklapaće se na vodi. Svečano otvaranje trebalo bi je da bude krajem jula meseca ili na samom početku avgusta kojem je trebalo da prisustvuju i predstavnici donatora i gradova korisnika projekta, Čongarada i Alđea.\nPrezentacija završetka projekta\nIako je, prema informacijama koje smo dobili iz Opštine Bečej, zajednička prezentacija završetka projekta sva tri partnera predviđena kada sve bude gotovo, verovatno zbog veoma kratkog roka koji je našoj opštini preostao za samo postavljanje plutajuće marine, ona je održana u Velikoj sali Opštine u utorak 30. jula.\nPrema prvobitnom planu ova prezentacije trebalo je da bude na samom objektu. Daniela Doroslovački je rekla i da su i u prethodnih nekoliko dana morali ponovo da rade izmuljavanje već pripremljene obale jer Tisa još uvek ima nove nanose mulja pa je postavljanje pontona na kojima će stajati mplutajuća marina otežano. Sudeći po tome kako teku radovi otvaranje objekta i stavljanje u funkciju biće opet odloženo.\nMarina u Alđeu u Mađarskoj već je u funkciji.\nPrezentaciji su prisustvovali i predstavnici jednog od dva partnera u projektu, predstavnici mesta Alđe u blizini Čongrada. Prisutni su imali priliku da na slajdovima vide marinu u mestu Alđe i da od njihovog predstavnika Ištvana Fivešija čuju njihova iskustva na realizaciji projekta. Ištvan Fiveši je govorio i tome da su se tokom ovih nekoliko meseci i oni uzvodno suočavali sa sličnim problemima jer je Tisa imala veoma visok vodostaj, imali su takođe problema sa izlivanjem\nPrezentacija turističkih potencijala Bečeja\nDirektor TO Bečej je na prezentaciji govorio o mogućnostima razvijanja plovnih puteva duž Tise koji mogu da budu veoma važni za razvijanje turizma u našem gradu. On je u prezentaciji našeg grada pokazao gostima iz Mađarske šta je to što Bečej može da ponudi od kulturnih i građevinskih znamenitosti do kulturnih i zabavnih manifestacija.\nRok završetka izgradnje još neizvestan\nIako se zvanično sa ovom prezentacijom projekat završava. Niko od upitanih predstavnika naše lokalne samouprave na prezentaciji nije znao da nam kaže tačan datum kada će objekat biti u funkciji da primi prve turiste ili lokalne vlasnike brodića i čamaca. Prema rečima Eržebate Kinka nakon završetka ovim objektom i radom marine upravljaće JP «Komunalac».\n← Intervju sa predsednikom opštine i načelnicom Odeljenja za privredu i ulaganja: O tekućim projektima i problemima…\nVeterinarska stanica Bečej: između državnog i privatnog sektora →


Bajern rutinski, Jović blizu tripl-dabla, polufinale sa Bambergom – BiGportal.ba\nBajern rutinski, Jović blizu tripl-dabla, polufinale sa Bambergom\nKošarkaši Bajerna bez problema su savladali Fraport Skajlajnerse (90:70) u eliminacionom meču prve runde plej-ofa nemačkog prvenstva.\nGosti iz Frankfurta su odlično otvorili meč i imali čak +10 na kraju prve četvrtine, ali onda Bajern “pali mašinu” i trijumfuje – 90:70 (16:26, 23:11, 20:15, 31:18).\nUbedljivo najbolji akter meča bio je srpski plejmejker Stefan Jović sa 19 poena, deset asistencija i sedam skokova, pa mu je tripl-dabl izmakao ‘za dlaku’.\nKod domaćina istakli su se još i Džered Kaninghem sa 15 poena, Redži Reding je ubacio 13, dok je bivši centar Crvene zvezde imao četiri poena i isto toliko skokova. Milan Mačvan i Vladimir Lučić nisu nastupali na utakmici zbog povreda.\nFraport je, u porazu, predvodio Kvantez Robertson sa 19 poena, Filip Skrab je imao 14 poena i osam asistencija, a Šonu Hafu su falili po jedan skok i poen za dabl-dabl.\nU jedinom preostalom četvrtfinalu Alba je eliminisala Oldenburg rezultatom 85:68 i zakazala polufinalni duel sa Ludvigzburgom. Srpski internacionalac Stefan Peno završio je meč sa devet poena i pet asistencija.\nMinhenski Bajern u polufinalu nemačke “easyCredit BBL” lige sastaje se sa Bambergom, za koji nastupaju Dejan Musli i Luka Mitrović. Prvi meč te serije na programu je 20. maja od 18.00, dok prednost domaćeg terena ima ‘četa’ Dejana Radonjića.


Kamp perspektivnih sportista Vojvodine 2021. – Kik boks savez Srbije\nKik boks savez Srbije > Vesti > Kamp perspektivnih sportista Vojvodine 2021.\nKamp perspektivnih sportista Vojvodine 2021.\n11. avgusta 2021.\tVesti\nKamp perspektivnih sportista Vojvodine ove godine traje od 9-14. avgusta i smešten je na obali reke Tise u Kanjiži, gde u kamp naselju treniraju i druže se više od 100 takmičara kadetskog i juniorskog uzrasta, zajedno sa svojim trenerima i čelnicima Kik boks saveza Srbije.\nKamp je osmišljen kao pripremni u smislu organizovanih kondicionih i tehničkih treninga dva puta dnevno, uz prateće društvene aktivnosti.\nKamp su u ponedeljak posetili Pokrajinski sekretar za sport Dane Basta, predsednik opštine Kanjiža Robert Fejstamer, predsednik Sportskog saveza Kanjiže Čaba Boršoš. kao i generalni sekretar Sportskog saveza Vojvodine Mladen Stojšin, pomoćnik pokrajinskog sekretara za sport i omladinu Vojvodine Laslo Kormanjoš a domaćini su im bili predsednik KBSS Miodrag Jotić, rukovodilac i organizator kampa Halas Mihalj kao i generalni sekretar KBSS Petar Petrović.\nU sklopu aktivnosti predviđenih u toku kampa, juće je održano i predavanje o antidopingu prilagođeno uzrastu takmičara u kampu, a specijalno za tu svrhu je iz Antidoping agencije Srbije u Kanjižu doputovala Milica Vukašinović, direktorka Agencije, koja je i održala predavanje.


Povecajte online prodaju uz pomoc ovih 6 saveta\nMožda su ljudi ranije imali predrasude prema online kupovini, ali noviji trendovi u online svetu pokazuju da su one prevaziđene. Potrošači sve više kupuju preko interneta, iz udobnosti svoga doma, a online kupovinu odlikuje i sve veći procenat onih koji ovu radnju obavljaju putem mobilnih telefona. Da li je vaš sajt optimizovan tako da odgovara na današnje zahteve kupaca? Primenite narednih 6 saveta na vaš prodajni sajt i povećajte online prodaju u što kraćem roku.\n1. Definišite jedan prodajni cilj\nUmesto istovremenog rada na više različitih projekata, bolje je da izaberete jedan manji cilj na koji ćete se fokusirati i radite na njegovom ispunjenju. To može biti, na primer, povećanje broja posetilaca, vremena provedenog na vašem sajtu ili obavljene kupovine. Tek kada taj jedan cilj kompletirate možete preći na sledeći zadatak. Ovako ćete povećati svoju efikasnost i rezultate poslovanja.\n2. Uložite u izgled vašeg sajta\nMnoge alatke i pluginovi dostupni su besplatno, ali postoje i stvari za koje bi trebalo da se obratite stručnjacima ako želite da na internetu izgledate stvarno profesionalno. Tako se prepustite profesionalcima da se pobrinu za kvalitetan grafički i web dizajn ili sami savladajte ove veštine kako biste ih uspešno primenili. Ulaganje u ova dva važna elementa vaše online prodavnice u velikoj meri će doprineti celokupnom utisku koji ostavljate kod kupaca, pa tako i poboljšanju interakcije sa njima.\n3. Ubrzajte sajt\nDa li ste testirali svoj sajt na telefonu? Ukoliko možete da popijete kafu dok se vaša stranica i dalje učitava, onda je vaš sajt očigledno prespor. Pregledajte platformu koju koristite i pokušajte da pronađete način da ubrzate perfomanse sajta. Za ovu svrhu Google nudi sjajnu alatku PageSpeed Insights, sjajnu opciju za sve koji žele da poboljšaju brzinu svog sajta. Spor sajt će oterati posetioce, a to sigurno nije nešto što želite da postignete.\n4. Napravite „prodajni levak”\n„Prodajni levak” je pažljivo osmišljen model komunikacije sa posetiocima, koji ima za cilj da ih u krajnjoj liniji navede na akciju, odnosno kupovinu. Tako pri organizaciji sajta za prodaju razmislite o tome kako da kreirate svojevrsni „prodajni levak” koji će voditi posetioce do delova sajta gde mogu da izvrše kupovinu bez mnoštva drugih elemenata koji će im skretati pažnju. Usmerite njihovu aktivnost na sajtu tako da se ona završi ukucavanjem broja kreditne kartice, a ne napuštanjem stranice.\n5. Ponudite besplatnu dostavu\nIstraživanja pokazuju da je besplatna dostava primarna stvar koja ubeđuje posetioce da izvrše kupovinu. Pogledajte velike online prodavnice kao što je recimo Amazon – uvek biste se radije odlučili na kupovinu kada ste oslobođeni plaćanja dostave. Preračunajte koliko bi vas koštao ovakav potez i pokušajte da uklopite ovaj benefit za vaše kupce u model vašeg poslovanja.\n6. Kreirajte relevantan sadržaj\nInvestirajte u više sadržaja i to kvalitetnih. To znači da vaš sajt treba da bude bogat relevantnim i jedinstvenim postovima koji će učiniti da se bolje rangirate u pretrazi, samim tim i doprete do većeg broja posetilaca.\nO ovim i drugim mnogobrojnim trikovima i veštinama za uspešno vođenje e-prodavnice možete da saznate na programu Online Sales & E-business, direktno od iskusnih i uspešnih stručnjaka internet poslovanja. E-commerce kurs, internet marketing kurs, ppc kurs su samo neki od kurseva koje možete pohađati u okviru ovog programa. Zahvaljujući prenetom znanju i osposobljavanju za rad u različitim realnim situacijama u kojima online biznismeni mogu da se zadese, po završetku školovanja na InternetAcademy bićete spremni da pokažete svoje veštine i uspešno poslujete u online svetu.


Kad Kina i Rusija „drže leđa“ jedna drugoj i Srbija ima koristi (video) - 26.04.2018, Sputnik Srbija\nUživo: Šteta! Kecmanović propustio tri brejk lopte\nSve evidentnije jačanje strateškog partnerstva Kine i Rusije pada u trenutku slabljenja uticaja SAD u svetu, a time što „čuvaju leđa“ jedna drugoj dve zemlje se... 26.04.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, sputnjik intervju, intervjui, radio, srbija, kina\n07:00 26.04.2018 (Osveženo: 08:59 26.04.2018)\n© AP Photo / Mark SchiefelbeinRuska i kineska zastava\nSve evidentnije jačanje strateškog partnerstva Kine i Rusije pada u trenutku slabljenja uticaja SAD u svetu, a time što „čuvaju leđa“ jedna drugoj dve zemlje se pozicioniraju za neminovne pregovore sa Vašingtonom, zaključak je emisije „Sputnjik intervju“ čiji su gosti bili dugogodišnji dopisnik iz Kine Milorad Denda i novinar Džon Bosnić.\nPrelomni trenutak, kaže Denda, bilo je objavljivanje nove američke nacionalne strategije bezbednosti i američke nacionalne odbrambene strategije u kojoj su prvi put Kina i Rusija označene kao rivalske sile, kao protivnici SAD.\nNakon toga, obrazlaže naš sagovornik, dolazi do brzog razmišljanja i delovanja Moskve i Pekinga da se odgovori na potencijalnu pretnju ruskoj i kineskoj bezbednosti. Pošto je formulisala strategiju po kojoj će do 2050. godine činiti više od trećine svetskog bruto nacionalnog dohotka, Kina bira Si Đinpinga za predsednika sa ukidanjem ograničenja mandata, a Rusija ogromnom većinom glasa za Vladimira Putina na predsedničkim izborima.\n„Dva jaka lidera u dve važne zemlje spremne da odgovore na ono što im se događa sa američke strane, a u tom trenutku događaju se dve jako bitne stvari. Jedna je objavljivanje trgovinskog rata od strane Donalda Trampa Kini, a s druge strane neviđena antiruska kampanja izmišljanjem, odnosno navodnim trovanjem u Britaniji, potom i sirijska epizoda“, navodi Denda.\nOn podseća da upravo u takvoj situaciji kineski ministar odbrane baš iz Moskve šalje jasnu poruku Americi kako će Kina i Rusija delovati.\n23 April 2018, 18:19\nPritom, ukazuje sagovornik Sputnjika, u Pekingu se često može čuti ocena da su Kina i Rusija „prirodne sile“ — prva ima najveće tržište na svetu i najveće ljudski potencijal, a Rusija je teritorijalno najveća zemlja sa ogromnim prirodnim resursima.\n„Kad takve dve zemlje ’čuvaju leđa‘ jedna drugoj, jačaju saradnju, to je takođe i pozicioniranje pregovaračkih pozicija i Kine i Rusije prema SAD“, kaže Denda.\nPrema Bosnićevom mišljenju, neki „dil“ među velikim silama će morati da se pravi. On veruje da će američki predsednik u odnosima prema Kini i Rusiji izvesti nešto slično onome kako se ponašao prema Severnoj Koreji, a da su njegove oštre izjave namenjene za unutrašnju upotrebu.\nOn veruje da Tramp sprema najveći „dil“ sa Kinom u istoriji, jer je reč o dve najveće ekonomske sile, ali se to ne može rešiti za jedan dan.\n„Tramp je pravio mržnju prema Severnoj Koreji. Sada pravi mržnju prema Kini, a posle nje će praviti ljubav i partnerstvo. To je veliki svetski teatar, a Tramp je glavni glumac i želi da dobije aplauz. Napisao je scenario i na kraju raširio ruke i kaže: ’Učinio sam svet ponovo velikim‘. Ovo se zove rijaliti predsedništvo“, slikovito objašnjava Bosnić.\nU prilog tome, smatra on, govori i činjenica da dosad niko nije znao šta se dešava u Beloj kući, a sada nas o tome Tramp izveštava svakog dana preko Tvitera.\nKina i Rusija planiraju izgradnju supermoćne rakete-nosača\nSjedinjene Države su, kako kaže Bosnić, vodile svet preko svoja dva najvažnija oružja — mejnstrim medija i Holivuda, a sad Tramp otvoreno kaže da su mejnstrim mediji lažne vesti, a da je Holivud korumpiran.\nTime je, uveren je gost Sputnjika, sam američki predsednik otvorio Pandorinu kutiju koju niko ne može da zatvori.\n„Gotova je iluzija o Americi, a bez iluzije svako carstvo propada“, primećuje Bosnić.\nPrema oceni Milorada Dende, jedan od prioriteta kinesko-ruske saradnje je, kako je rekao i predsednik Si, jačanje međunarodnog prava.\n„Trampovi potezi narušavaju ustanovljeni poredak stvari u svetu. Neki to već karakterišu kao haos u kojem ne važe pravila međunarodnog prava i multilateralizma. Stvara se jedna vrsta unilateralizma u kojoj su, kako posebno skreću pažnju u Moskvi, potezi koji se mogu povući opasni i nepredvidivi. U tom slučaju Kinezi i Rusi pokušavaju da jačanjem sopstvenih strateških odnosa koordinacije — a koordinacija podrazumeva konsultacije, usaglašavanje stavova i zajednički nastup — očuvaju same interese dve zemlje, ali i svetski mir i bezbednost“, kaže Denda.\nTa „sinergija“ Kine i Rusije, uveren je Bosnić, ojačaće i BRIKS.\n„Povezivanje Rusije i Kine je primer za druge zemlje. BRIKS ima potencijal. Kad se Kina i Rusija povezuju Rusija može da bude posrednik između Kine i Indije. A ako se povezuju Kina, Indija i Rusija, pa se ’skače‘ direktno do Južne Afrike, a onda do Brazila to je realnost s kojom Amerikanci treba da se suoče. Ne treba dalje da gledaju rijaliti televizije, nego da samo otvore prozor i vide šta je ta realnost“, kaže Bosnić.\n16 April 2018, 16:13\nNa pitanje šta novo strateško zbližavanje Rusije i Kine znači za Srbiju, Milorad Denda ističe da to pre svega doprinosi održavanju mira, bezbednosti, sprečavanju konflikta i opasnih situacija nametanja volje.\n„To je svakako dobra vest za Srbiju da se praksa nametanja pritisaka i ucenjivanja ne smatra nečim što je dozvoljeno u međunarodnim odnosima. To nama odgovara i mi svakako moramo biti na tom trendu i talasu. U tom smislu jačanje kinesko-ruske saradnje, u pravcu očuvanja mira, stabilizacije sveta i nedozvoljavanja da se u svetu vuku potezi koji mogu značiti konfrontacije i nametanje diktata, odgovara i našoj zemlji da se izbori sa svim problemima sa kojima se suočava i da bude svesna da u svetu postoje snage koje se zalažu za pravdu, pravičnost, međusobnu podršku, saradnju i ravnopravnost“, ističe Denda.\nBosnić vidi ekonomsku prednost tog zbližavanja u šansama koje nudi kineski projekat „Pojas i put“, dok Denda podseća da se u sklopu toga već radi pruga Beograd-Budimpešta, mada, upozorava on, tu ima dosta prepreka koje postavljaju iz Brisela i Vašingtona.\n„U poslednje vreme, čuju se iz Brisela, odnosno Vašingtona, primedbe koliki je kineski uticaj, koliko je dospeo u Evropu, kako ga zaustaviti. U tome treba biti mudar, iskoristiti sve potencijale i mogućnosti koje postoje u razvoju saradnje sa Kinom, a te mogućnosti nisu male i ja se nadam da će one rezultirati u sve značajnijoj saradnji, jer Pojas i put je multidimenzionalni, globalni projekat koji će menjati svetski poredak i svet u celini“, ocenjuje Denda.\nNovi Put svile je, ističe Bosnić, projekat za 50 godina i od 150 triliona dolara.\n„To ne može da se završi preko noći, ali Srbija je na pravom putu, samo treba da budemo pošteni i otvoreni“, kaže on uz opasku da su Amerikanci zahvaljujući Edvardu Snoudenu i Vikiliksu otkrili „koliko je prljava njihova država“ i „izgubili veru u nju i u svoje dve partije između kojih nema razlike“.\n„Ako si za biznis, a najveći biznis na svetu je Kina, treba sa njima da napraviš neki dogovor. To je cela priča o izborima“, smatra taj kanadski novinar srpskog porekla.\nUveren je da je Srbija odlično pozicionirana, a kako u šali primećuje, Srbi su izuzetan narod ne samo zbog svoje istorije ili geografije, niti zato što su neka sila, već zato što su „doživeli sve“. Kao prednost vidi i činjenicu da Srbi lako savladavaju strane jezike i da su prijatni prema svima.\n„Dolazi zlatna era Srbije“, uveren je Bosnić koji se nada da će to podstaći mnoge Srbe iz dijaspore da se vrate kući.


15/03/14 - 18:33h\nĐoković – Izner live prenos (oko 21:30h) – Gledajte direktan prenos\nSrpski tensier Novak Đoković tokom večeri igra polufinalni meč na Mastersu u Indijan Velsu. Protivnik tenisera iz Srbije biće Amerikanac Džon Izner, a njihov meč je drugi na Centralnom terenu, na kome program počinje od 20 časova, kada se u prvom polufinalu sastaju Aleksandar Dolgopolov i Rodžer Federer. Direktan prenos duela Đoković – Izner možete pratiti na TenisUživo.\nNovak Đoković je u dosadašnjem toku turnira savladao Viktora Haneskua iz Rumunije, rezultatom 2:0, Alehandra Gonsalesa rezultatom 2:1, Marina Čilića 2:1, nakon preokreta i u četvrtfinalu Francuza Žilijena Benetoa sa ubedljivih 2:0, za samo sat i 10 minuta igre.\nNovak Djokovic, live prenos\nAmerikanac, Džon Izner, je u dosdašnjim mečevima izgubio samo jedan set. Izner je turnir počeo duelom sa Nikolajem Davidenkom i savladao ga rezultatom 2:0, dok je identičnim rezultatom bio bolji i od Lua. Amerikanac je u osmini finala izgubio jedini set do sada i to od Fernanda Verdaska iz Španije. U četvrtfinalu ovaj gorostas bio je bolji od Ernesta Gulbisa u dva seta i dva taj-brejka.\nNovak Đoković i Džon Izner do sada su se sastali šest puta, a Srbin vodi u pobedama sa 4:2. Poslednji duel odigran je 2013. godine na Mastesu u Parizu, kada je Nole slavio rezultatom 2:1.\nTeme: Direktan prenos, Live Prenos, Masters, Masters u Indijan Vels, Novak Djoković, Teniseri, Turniri, Vesti\nmisa March 15, 2014 Odgovori\nIsner predao.Nole u finalu


Odmah ću se osvrnuti na najnovije informacije u aktuelnim predmetima pred Međunarodnim sudom.\nPretresno veće u postupku protiv Vojislava Šešelja juče je izdalo nalog kojim je pozvalo Holandiju, kao zemlju domaćina, i Vladu Srbije da dostave svoje komentare na moguće privremeno puštanje Vojislav Šešelj na slobodu od strane Veća.\nVeće je zatražilo od Vlade Srbije da potvrdi da li može obezbediti ispunjenje niza mera u vezi s tim eventualnim privremenim puštanjem na slobodu. Ove mere uključuju: obezbeđivanje da Šešelj bude stavljen u kućni pritvor, da ne dolazi u kontakt sa žrtvama i svedocima ili da na bilo kakav način na njih ne vrši uticaj, i obezbeđivanje lične bezbednosti i sigurnosti optuženog dok bude na privremenoj slobodi. Obe vlade imaju sedam dana od momenta dobijanja obaveštenja o ovom nalogu da dostave svoje komentare.\nTakođe juče, u postupku protiv Gorana Hadžića, Veće je donelo odluku kojom je odbrani dodelilo 140 sati za izvođenje svojih dokaza i propisalo da će Veće zasedati četiri dana sedmično tokom svedočenja prvog svedoka odbrane, optuženog Gorana Hadžića. Do ove promene u rasporedu zasedanja došlo je nakon usmenog zahteva odbrane na konferenciji pre početka izvođenja dokaza odbrane održanoj 17. juna.\nNa suđenju Ratku Mladiću, Veće trenutno sluša svedočenje Vladimira Radojčića, bivšeg oficira Vojske Republike Srpske. On je osamnaesti svedok odbrane.\nNa kraju, podsećanje da će Outreach program Međunarodnog suda sutra, 26. juna, u 16:00 časova u prostorijama Međunarodnog suda organizovati projekciju svog najnovijeg dokumentarnog filma pod nazivom ‘Njihovim očima: svjedoci pravde’. Ovaj dokumentarni film prikazuje ključnu ulogu koju žrtve i svedoci imaju u krivičnom gonjenju za zločine počinjene devedesetih godina XX veka na prostoru bivše Jugoslavije. Novinari koji žele da prisustvuju ovoj projekciji treba da stupe u kontakt sa Službom za medije.\nNije bilo prisutnih predstavnika Tužilaštva.\nNa pitanje novinara o tome da li bi privremeno puštanje na slobodu Vojislava Šešelja moglo imati uticaja na pravne aspekte ovog predmeta, Spalińska je objasnila da u se proces u ovom trenutku ne tiče optužbi koje se optuženom stavljaju na teret. Spalińska je istakla da Veće trenutno razmatra da li da optuženog privremeno pusti na slobodu u svetlu potencijalnog odlaganja suđenja povezanog s imenovanjem novog sudije I vremenom koje mu je potrebno da se upozna s predmetom.\nNa pitanje novinara o tome da li će uslov zabrane komunikacije s novinarima biti biti sproveden prilikom eventualno privremenog puštanja Vojislava Šešelja na slobodu, Spalińska je izjavila da se jedna od povezanih mera navedenih u jučerašnjem nalogu u odnosi na kućni pritvor optuženog, ali je napomenula da će detaljni uslovi eventualnog privremenog puštanja na slobodu biti navedeni u konačnoj odluci po ovom pitanju.\nNa pitanje da li su home confinement i house arrest /kućni pritvor/ ista stvar, Spalińska je novinare uputila na tačku 3. jučerašnjeg naloga o uslovima, u kojoj je navedena tačna definicija ove mere.\nNa pitanje da li će optuženi odbiti da bude privremeno pušten na slobodu, Spalińska je odbila da se upusti u spekulaciju u vezi s ovim pitanjem i naglasila važnost toga da se usredsredimo na trenutnu fazu u postupku.\nNa pitanje da li će novinari biti informisani o tome ako Šešelj odbije da napusti Pritvorsku jedinicu u slučaju da mu se odobri privremeno puštanje na slobodu, Spalińska je izjavila da će njegova lokacija biti objavljena.\nNa pitanje kada se može očekivati odluka Veća po pitanju privremenog puštanja na slobodu, Spalińska je napomenula da Veće nije ograničeno nikakvim vremenskim rokovima u razmatranju ovog pitanja nakon što dobije odgovore vlada Srbije i Holandije.


BOLEST KOJA UBIJA SUPTILNO I NEPRIMETNO: Deset skrivenih simptoma depresije : Nadlanu.com\nBOLEST KOJA UBIJA SUPTILNO I NEPRIMETNO: Deset skrivenih simptoma depresije\nObjavljeno 23. dec 2019. / 13:15:32\nVećina depresivnu osobu zamišlja kao nekog ko uvek deluje utučeno, tužno i bezvoljno. Ali, simptomi depresije mogu biti suptilniji od vidljive tuge i nezadovoljstva, te se mogu manifestovati i fizičkim karakteristikama, ne samo emocionalnim stanjem.\nDa depresija ne izgleda uvek kao tuga tvrdi lekar i profesor interne medicine na Kalifornijskom Univerzitetu dr Ričard Kravic, stručnjak za dijagnostifikovanje depresije u ustanovama primarne nege.\nDepresija i bol dele neke iste biološke puteve i neurotransmitere pa oko 75 odsto depresivnih osoba trpi hroničnu bol. U jednoj kanadskoj studiji tako je dokazano kako depresivni ljudi imaju čak četiri puta veću verovatnoću da će osećati bolove u vratu i donjem delu leđa od onih koji nisu bili depresivni.\n- Kad smo depresivni skloni smo i pažljivije da osluškujemo telo, pogotovo negativne reakcije u organizmu pa je i bol naglašenija nego inače - objašnjava Kravic i dodaje da ćete tada možda osećati i želudačne tegobe i glavobolju ili veću osetljivost na bol.\nIstraživanje iz 2008. godine iz Arhiva opšte psihijatrije pokazalo je i da se kod depresivnih osoba aktivnost mozga više koncentrše na emocije, a smanjena im je i sposobnost da se nose sa bolom.\nIako neka hrana može da podigne nivo serotonina - hormona koji poboljšava raspoloženje, s vremenom takvo "emocionalno jedenje" može da dovede do gojenja ili osećaja krivice i stida. To znači da ne pomaže u lečenju pravih uzroka depresije.\nNovo istraživanje časopisa "Obesity" potvrđuje i da visok nivo stresa i depresija otežavaju mršavljenje.\nAko puknete zbog svake sitnice ili vam je stanje besa uobičajeno stanje, to može da ukaže na depresiju.\nU studiji iz 2013. objavljenoj u časopisu "JAMA Psychiatry", 54 odsto depresivnih ljudi prijavilo je da se osećaju mrzovoljno, zlobno ili ljuto.\n- Jednom kad zauzmete negativan stav, lakše će preuzimati negativna raspoloženja kao što su razdražljivost, frustracija ili bes - kaže psiholog i direktor u Centru za psihološki trening u Montefioreu, dr Simon Rego.\nNe osećate ništa\n- Depresivne osobe često nemaju volje da ustaju iz kreveta, a na stvari koji su ih nekad radovali ili rastuživali sada su ravnodušni - kaže dr Rego.\nTakvo ponašanje je znak depresije i može vas naterati da od sebe odgurnete bliske ljude koji žele da vam pomognu.\nGotovo trećina ljudi s depresijom ima problem s alkoholom, pokazuju istraživanja. Iako jedno piće može da pomogne kod stresa, drugo ili treće već može pojačati negativne emocije - ljutnju, agresivnost, anksioznost i depresiju.\nNe morate biti besan alkoholičar da biste zloupotrebljavali alkohol - a zdrava je granica prema lekarima - jedno piće dnevno za žene i dva pića dnevno za muškarce.\nKoncentrisani ste samo na Fejsbuk\nNekoliko studija potvrđuje kako ljudi koji su stalno onlajn i imaju više virtualnih socijalnih interakcija od drugih mogu biti depresivni. Mogu osećati da su uskraćeni za pravi ljudski kontakt i koriste virtualni svet kako bi pobegli od svojih misli i osećanja.\nIako je zavisnost od interneta posebna dijagnoza, često se preklapa s depresijom, a dr Rego kaže kako je potraga za kratkoročnim podsticajem uobičajeni mehanizam kod depresivnih ljudi.\nNe razmišljate o realnim stvarima nego sanjarite\nBez obzira o čemu maštate, psiholozi sa Harvarda pokazali su da smo najsrećniji kad nam je um "čvrsto ukorenjen u sadašnjem trenutku" - a "lutanje misli" može da pojača zbunjenost, anksioznost i tugu.\nI mada "sanjarenje" može da pomogne u pronalaženju kreativnih rešenja, često je povezano i s lošim raspoloženjem.\nSvakodnevno donosimo više od 70 svesnih odluka, pokazuju istraživanja sa Univerziteta Kolumbija, a većina ih spada u one o kojima ne razmišljamo previše: "Hoćemo li se obući ili još ostati u pidžami" ili "Hoćemo li doručkovati ovsene pahuljice ili jaja".\n- Kad smo depresivni, ti su kognitivni procesi teži - kaže dr Rego, a male stvari o kojima obično ne razmišljamo puno čine nam se kao velike odluke.\nViše se ne češljate ili ne perete zube\nIako ste imali svoju redovnu rutinu nege i higijene, kod stanja depresije ona može potpuno nestati.\nU istraživanju sprovedenom 2014. godine na više od 10.000 ljudi, 61 odsto njih sa lošim oralnim zdravljem patilo je od depresije. I što više stomatoloških problema su imali, to je depresija bila teža.\n- Zanemarivanje higijene i izgleda postaje problematično kad prelazi u disfunkcionalno ponašanje - kaže psiholog i dodaje kako je nebriga o izgledu najčešće znak problema.\nNe držite se uobičajenog rasporeda spavanja\nDepresija se može mešati sa snom na više načina: dok se neki bore s nesanicom, drugi će u depresiji spavati po ceo dan i noć.\n- I jedno i drugo je loše i definitivno ukazuje na problem i potrebu da potražite pomoć lekara ili popričate s bliskom osobom - rekao je dr Rego za "Prevention".


Priča o nama - Gile Gas\nPriča o stvaranju kompanije je, zapravo, priča o porodici Milojević koja je 1992. godine odlučila da novac stečen radom u Švajcarskoj uloži u svoju zemlju.\nSve je počelo 1992. godine kada je gospodin Milojević otvorio benzinsku pumpu na Gilju u opštini Ćuprija. Naredne godine otvara i savremenu firmu za proizvodnju i prodaju tehničkih gasova PP „Gile gas“. Danas, ta firma, u svom sastavu ima stovarišta u Beogradu, Mladenovcu, Bačkoj Topoli, Bezdanu, Sremskoj Mitrovici, Valjevu, Trsteniku, Paraćinu, Senti, Krušaru, Kragujevcu i Bezdanu.\nGodine 1996., kompanija počinje sa investicijom u Bosni i Hercegovini. U Bijeljini se otvara firma za proizvodnju i distribuciju tehničkih gasova kao i za prodaju tečnih goriva. Danas, ovaj deo Kompanije Milojević, zauzima značajnu poziciju na tržištu Bosne i Hercegovine .\nŽelja da stečeno znanje i kapital i dalje ulaže u svoju zemlju nije se gasila. Nakon što je proizvodnja tehničkih gasova usavršena do maksimuma i pošto je prodajna mreža pristojno razvijena, porodica Milojević počinje ulaganje u razvoj hotelijerstva i ugostiteljstva. Formira se firma „Voda Sinđelić“ i u septembru 2006. godine zvanično počinje sa radom Rekreativno ugostiteljski centar Ždrelo kod Petrovca na Mlavi, a 2013. u Sokobanji se otvora i hotel Sokoterme.\nDa bi se sačuvala tradicija predaka i prenela na buduća pokolenja, porodica Milojević 2000. godine osniva Vinariju Milojević koja počinje da se bavi proizvodnjom vina i rakije, a od 2016. godine u svom sastavu ima i brod restoran „Cruisser“ koji se nalazi u Ćupriji, na desnoj obali Veliike Morave.\nZahvaljujuči velikoj pozitivnoj i radnoj energiji osnivača Kompanije, firma Gilegas i danas zauzima značajno mesto na domaćem tržištu proizvodnje i distribucije tehničkih gasova, uz neprekidno stremljenje ka daljem razvoju.\nPogledajte foto galeriju kompanije “Milojević”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Podrška razvoju grada je šansa koju Berane zaslužuje\n24. 11. 2021. 13:30 >> 13:32 0\nMILATOVIĆ U PRVOJ ZVANIČNOJ POSJETI\nJedan od najizazovnijih ciljeva aktuelne Vlade je postići ravnomjeran napredak cijele Crne Gore tako da nam je svaka opština jednako važna. Onima koje su bile godinama zapostavljene moramo stvoriti uslove i šansu za brži napredak, kazao je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović.\nMilatović boravi u posjeti Beranama gdje je razgovarao sa predstavnicima Opštine, na čelu sa predsjednikom Tihomirom Bogavcem.\nKako je saopšteno iz tog vladinog resora, tokom sastanka govoreno je o više tema, a prije svega o pravcima razvoja grada koji je godinama zapostavljan.\n"Jedan od najizazovnijih ciljeva aktuelne Vlade je postići ravnomjeran napredak cijele Crne Gore tako da nam je svaka opština jednako važna. Onima koje su bile godinama zapostavljene moramo stvoriti uslove i šansu za brži napredak", naglasio je Milatović.\n"Takođe, za narednu godinu je planiran iznos od milion eura za potrebe Programa za mlade, a u čijem je fokusu osposobljavanje i prekvalifikacija zainteresovanih za poslove u IT sektoru. Tako, mladi će dobiti priliku da stiču znanje koje će im omogućiti da nađu zaposlenje kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu rada uz upotrebu online platformi", rekao je ministar.\n"Vlada je spremna da pruži podršku lokalnoj samoupravi u svim segmentima razvoja, prije svega kroz program investicija, kako bi se kraj u kojem gravitira Berane privredno i ekonomski približio rezultatima koje bilježe gradovi u drugim regijama", zaključio je ministar.\nKako je saopšteno iz ministarstva, predsjednik Opštine Tihomir Bogavac pokrenuo je niz pitanja koja su od važnosti za beransku opštinu, odnosno za njene građane.\n"Kako je naveo jedan od gorućih problema je nezaposlenost i manjak realnog sektora za ostvarivanje mladih ljudi na profesionalnom polju, čime bi se stalo na put i sve većoj migraciji stanovništva. Lokalna uprava, pored svojih napora, očekuje pomoć od Vlade Crne Gore, kako bi se zajedničkim snagama pokrenula privreda, što bi bilo od značaja i za susjedne opštine", navodi se u saopštenju.\nTokom današnje posjete ministar će, kako navode iz ministarstva, obići i "Regionalni Biznis Centar" gdje će se upoznati sa radom ove ustanove i održati sastanak sa privrednicima opštine Berane, a u gimnaziji “Panto Mališić” razgovaraće sa članovima Đačkog parlamenta.\nOpština Berane Jakov Milatović


Startovala Liga konferencije - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Startovala Liga konferencije\nOdigrane prve dve utakmice novog UEFA takmičenja\nStartovala Liga konferencije\nO. N.14.09.2021. 23:35\nMakabi iz Tel Aviva ušao u istoriju fudbala pobedom nad Alaškertom, a Stipe Perica golom\nPočelo je novo klupsko takmičenje pod okriljem Evropske fudbalske federacije, a u dva meča su viđeni jedna pobeda i remi, uz pet golova.\nMakabi iz Tel Aviva je na svom terenu pobedio Alaškert sa 4:1, u prvom kolu Grupe A, a strelac istorijskog pogotka bio je fudbaler izraelskog tima Stipe Perica, koji je u 13. minutu doneo prednost svojoj ekipi.\nAlaškert je izjednačio u 17. minutu preko Hosea Embaloa, ali je Makabi TA do kraja poluvremrna ponovo poveo zahvaljujućo Gavriel uKanišovskom u 32. i Danu Bitonu u trećem minutu sudijske nadoknade vremena. Konačan rezultat postavio je Matan Hozez u 72. minutu.\nU meču fudbalera Makabija iz Haife i Fejenorda nije bilo kapitulacija golmana, u prvom meču Grupe E.\nFK AlaškertFK Makabi Tel Avifudbal. Liga konferencijeStipe PericaBeograd\nEkonomija • danas 11:33\nSrbija po prvi put emitovala zelenu evroobveznicu\nSport • danas 11:14\nBoškovićeva odlazi u Kinu\nDobrim igrama na poslednjem Evropskom prvenstvu, u dresu Bosne i Hercegovine, Dajana Bošković zaslužila je poziv kineskog Šendžena. Rođena sestra Tijane Boškovića, najbolje odbojkašice reprezentacije Srbije, karijeru će tako nastaviti u srpsko-kineskom klubu.\nSport • danas 10:20\nNeki novi klinci iz Italije\nPlasmanom u polufinale Evropskog prvenstva, odbojkaška reprezentacija Srbije postala...\nSport • danas 09:59\nNepremostive prepreke na relaciji igrač - trener dovele su...\nSport • danas 09:33\nU nedelju se igra 165. fudbalski večiti derbi\nU nedelju je na programu 165. fudbalski večiti derbi...


► Vladimir Gligorov: Turska kriza\nObe se odnose na korekciju fiksnog kursa. Uzmimo da, iz političkih razloga, vlasti povećaju javnu potrošnju, pa se poveća uvoz, što znači i strano finansiranje, a takođe i nadnice, i ubrza se inflacija. Drukčije rečeno, nominalni kurs je fiksiran, recimo za dolar ili evro, ali realni, recimo, izražen u rastu plata iznad produktivnosti, pa tako i relativno u odnosu na plate u referentnoj privredi. Rizik je da spoljne obaveze neće moći da se finansiraju, jer zbog rasta plata izvoz neće moći, po fiksnom kursu, da donese potreban prihod, a uvoz se neće smanjivati. Ukoliko strani poverioci cene da je realni kurs zaista apresirao i da u budućnosti neće biti dovoljno prihoda iz izvoza da se finansiraju strane obaveze, oni neće čekati taj čas u budućnosti da pobegnu iz, u ovom slučaju turske lire, tada, već sada, odmah. Centralna banka može da troši devizne rezerve ili da poveća kamatnu stopu kako bi zaustavila bekstvo stranog novca, ali kako se time ne uravnotežuje realni kurs izbor je ili recesija, kako bi se smanjili troškovi rada ili devalvacija. Ovo drugo može da se smatra da je manje zlo ukoliko se ne rizikuje solventnost bankarskog sistema ili korporativnih finansija. Recesijom i smanjenjem zaposlenosti i potrošnje se opet rizikuje politička i društvena stabilnost. To je Krugmanova teorija. Opstfeld je uneo elemenat neizvesnosti, tako da kriza može da izbije i kada nije jasno da je realni kurs apresirao, pogotovo ukoliko privredne vlasti neadekvatno reaguju na nagoveštaj izbijanja krize, recimo opteretivši bankarski i korporativni sektor nepotrebno, pa time zapravo učine izbijanje krize kursa verovatnijom.\nTurska je prošla kroz nekoliko takvih kriza, ali se onda opredelila sa fleksibilni kurs. Negde na početku ovog veka. Jedna prednost fleksibilnog kursa jeste da centralna banka ne snosi troškove fluktuacije kursa, ne troši nepotrebno devizne rezerve, usled čega bankarski i korporativni sektori gledaju da se osiguraju bilo tako što ne zajme u stranom novcu bilo tako što gledaju da svoje dugove osiguraju od fluktuacija kursa. Naravno, centralna banka teži da izbegne okolnosti u kojim kurs menja vrednost dramatično, što znači da u nekom času, ako je pritisak finansijskog tržišta veliki, Opstfeldov slučaj, dolazi u situaciju koju pokriva Krugmanova teorija gde je ključno je li realni kurs precenjen ili nije. Ukoliko je potrebna velika korekcija kursa, fleksibilnost ne mora da bude dovoljna zaštita.\nKada je reč o turskoj krizi ovih dana, nije jasno da au zadovoljeni ulovi za izbijanje krize kursa. Zaista, postoji nekoliko, uglavnom političkih, izvora neizvesnosti, ali privreda ne ostavlja utisak da postoje ozbiljne neravnoteže.\nSlika 1 (svi podaci su uzeti sa Evrostata) pokazuje privredni rast pre i posle krize iz 2008-2009. Slika 2 pokazuje rast zaposlenosti u dobi između 15 i 64 godina. Obe govore o privredi sa dinamičnim razvojem.\nSlika 1: BDP, rast\nSlika 2: Zaposlenost, % 15-64 godina\nSlika 3 donosi strani dug u odnosu na BDP, koji se uvećava, ali nije veliki ni istorijski posmatrano, a niti u poređenju sa većinom drugih uporedivih zemalja. Depresijacija lire doprinosi rastu duga, što je problem a la Opstfeld da depresijacija može da dovede do krize stranih dugova i ako za to u stvari nema razloga ex ante.\nSlika 3: Strani dug, % BDP\nSlika 4, međutim, pokazuje da javna potrošnja, bar izražena u kretanju javnog duga, ne može biti Krugmanov uzrok krize kursa. Zbog visoke stope rasta i niskih kamata, javni dug teži da se smanjuje u odnosu na BDP.\nSlika 4: Javni dug, % BDP\nRizik je da bi to moglo da se promeni sa rastom kamatnih stopa u Americi, što se najčešće i ističe kao mogući uzrok turske krize. Ali taj bi rast morao da bude mnogo veći da bi zaista uticao značajno bilo na strana ili na javna dugovanja.\nJedan izvor mogućih problema jeste sličan onome koji je doveo da jugoslovenske krize početkom osamdesetih godina prošloga veka. Naime, turske banke finansiraju preduzeća kreditima u lirama ali iz sopstvenih pozajmica u dolarima. Ovo zato, kao što je bio slučaj u Jugoslaviji, jer su kamate na dolar veoma niske, pa su zarade na kredite u lirama dobre. Naravno, to vodi i mogućoj prezaduženosti preduzeća. To, međutim, izgleda da nije slučaj sa domaćinstvima. Tako da rast kamata na dolare i posledično na lire i kombinacija viših kamatnih stopa turske centralne banke i veće depresijacija lire mogu zaista da izazovu krizu finansiranja stranih dugova i da prodube krizu. No, dok je rast privrede negde između 5 i 6 posto, i dok privredne vlasti ne naprave neke veće greške, ne bi trebalo da dođe do izbijanja prave krize kursa. Naravno, politički rizici i nestabilnost mogu da gurnu privredu u krizu.


Prema informacijama kojima raspolaže Informativni centar BiHAMK-a, saobraćaj se ovoga jutra odvija po vlažnom, odnosno suhom kolovozu, uz pojačan promet vozila. Povećana je opasnost od odrona na dionicama koje vode kroz usjeke, pa apelujemo na vozače da na svim putnim pravcima voze maksimalno oprezno. Na mjestima gdje se izvode radovi postavljena je privremena saobraćajna signalizacija čije poštivanje je obavezno.\nZbog radova na deminiranju terena danas od 08 do 16 sati, na magistralnom putu Tuzla-Orašje, u mjestu Dusine, dolazi do polusatnih obustava saobraćaja, uz 15-minutna propuštanja vozila. Najavljene su polusatne obustave saobraćaja i na dionici Bosansko-Grahovo-Livno, u mjestu Gornje Peulje.\nOd puteva sa aktuelnim radovima izdvajamo: autoput A-1 dionice Vlakovo-Butile i Visoko-Podlugovi, zatim magistralne puteve: Tuzla-Šićki Brod, naselje Drežnik, Topčić Polje-Žepče, Čapljina-Doljani i Jajce-Crna Rijeka.\nNapominjemo da je još danas zakonski obavezno posjedovanje zimske opreme na putevima u BiH, saopćeno je iz BiHAMK-a.\n← Kraj zimske sezone: 15. aprila prestaje obavezna upotreba zimske opreme za automobile\nKantonalna uprava civilne zaštite: Nastavljeno izvođenje radova u Zelini →\nVozači oprez: Učestali odroni zemlje ili kamenja


Kako riješiti problem učestalog blokiranja Android telefona\nSvi mi smo se barem jednom susreli sa situacijom da nam se telefon “smrznuo” i prestao da reaguje na naše komande. U takvim situacijama obično izvadimo bateriju telefona na nekoliko sekundi, pa je potom vratimo i ponovo pokrenemo telefon. Međutim, ukoliko imate uređaj sa zatvorenim kućištem, tako da ne možete vaditi bateriju, potrebno je da istovremeno pritisnete dugme za paljenje/gašenje i dugme za pojačavanje zvuka i držite tako 10ak sekundi. Nakon toga se telefon restartuje, pa možete nastaviti sa korišćenjem.\nProblem nastaje kada su situacije u kojima morate restartovati telefon, previše česte i koje se dešavaju u trenucima kada vam telefon najviše treba. Pa ukoliko je u tom izlivu besa telefon nije pretrpeo fizička oštećenja preporučuje se da telefon vratite na fabrička podešavanja….\nU takvim situacijama se preporučujete da vratite telefon na fabrička podešavanja, na taj način ćete izgubiti sve podatke i aplikacije koje imate na telefonu (zato se preporučuje da napravite rezervnu kopiju podataka), ali to bi moglo “popraviti” uzrok “smrzavanja” telefona.\nZa izradu bezbednosne kopije podataka možete iskoristiti neku od dostupnih aplikacija (npr. Easy backup and restore) ili da koristite Google cloud rezervnu kopiju koju imate u telefonu i koja se nalazi u okviru podešavanja telefona pod nazivom Pravljenje rezervne kopije i vraćanje… gde se čuvaju podaci o aplikacijama, wifi šifre itd.\nSada, nakon pripreme možete početi sa fabričkim resetovanjem telefona tako što u okviru podešavanja izaberete “Pravljenje rezervnih kopija i vraćanje na početne vrednosti” pa tu izaberete opciju “Vraćanje fabričkih podataka”.\nKada se završi vraćanje na fabrička podešavanja, možete vratiti kontakte i instalirati neophodne aplikacije, a ukoliko i nakon toga počnu učestala “smrzavanja” telefona, poželjno je da razmislite o kupovini novog telefona jer je pitanje koliko se danas isplati servisiranje starijih modela.\nIzvor: Blog jaka šifra


10. novembar 2017. 11:05\n- Nismo imali mnogo vremena za pripremu, umor od klupskih obaveza i dugog puta akcenat je stavio na njihov oporavak, a Kina je rival za veliki respekt, ali kao uvek idemo na pozitivan rezultat - kaže Mladen Krstajić, nekada dobar defanzivac, bivši sportski direktor Partizana i (još) aktuelni predsednik FK Radnik iz Bijeljine, kojem je rad u stručnom štabu Muslina bio prvi trenerski angažman.\n- Sigurno da su reprezentacija koja želi da napreduje i bude sve bolja. Opšte je poznato da se mnogo ulaže u kinesku ligu. Ovde se fudbal voli i prati, zbog čega očekujem lep ambijent na stadionu, kao što je bio naš doček, kojim su učinili da se stvarno osećamo kao učesnik Mundijala. Sama utakmica bi trebalo da bude interesantna, gledaćemo da se predstavimo u što lepšem svetlu - poručuje Kostić sa Dalekog istoka.\n- Dolazak u Aziju i mečevi sa Kinom i Južnom Korejom za nas praktično znače novi početak. Iza nas su uspešne kvalifikacije, a pred nama najveće planetarno takmičenje. Nije isključeno da nam rival u grupi bude neka selekcija iz Azije, što i jeste svrha ovih utakmica. Dobro je što se prvo sastajemo sa Kinom, jer je ona uslovno rečeno slabiji rival, a potrebno nam je da se aklimatizujemo i prilagodimo vremenskoj razlici. Što ne znači da nećemo imati ozbiljan pristup - podvlači desni bek Viljareala.


Na Zapadu nešto novo — evropsko NE američkom TTIP-u - 04.05.2016, Sputnik Srbija\nNa Zapadu nešto novo — evropsko NE američkom TTIP-u\nAmerički predsednik Barak Obama u poslednjoj godini stolovanja u Beloj kući širi listu neuspeha, od kojih je neke, poput intervencije u Libiji, javno priznao... 04.05.2016, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Barak Obama u poslednjoj godini stolovanja u Beloj kući širi listu neuspeha, od kojih je neke, poput intervencije u Libiji, javno priznao. Ovoga puta je u istom danu Americi stiglo jasno „ne“ kada su u pitanju trgovinski sporazumi sa raznih strana sveta.\nIz Kine je upozorenje stiglo o sporazumu o Transpacifičkom partnerstvu, ali prvi put i jasno „ne“ iz Evrope, koja se dosad nije osmelila da javno kaže ono što zaista misli o sporazumu o Transatlantskom trgovinskom i investicionom partnerstvu (TTIP), napisanom po meri Amerike.\nKritike i na jedan i na drugi sporazum mogle bi da stanu u jednu rečenicu: Pravila trgovine treba da pišu svi, ne samo Amerika, kako je to juče ocenio kineski zvaničnik.\nU isto vreme su se o TTIP-u oglasili predsednik Francuske i kancelar Austrije, bez ustručavanja utvrdivši da sporazum, kakav je sada, ne može da dobije njihovu podršku.\nFrancuska ne isključuje prekid pregovora o TTIP\n3 Maj 2016, 21:45\nEvropa nudi mnogo, a dobija malo\nPredsednik Francuske Fransoa Oland rekao je da Pariz ne podržava predlog TTIP-a jer se protivi „neregulisanoj slobodnoj trgovini“.\n„Mi nikada ne bismo pristali da potkopamo osnov naše poljoprivrede, naše kulture, princip uzajamnog pristupa otvorenom tržištu“, rekao je francuski predsednik.\nNjegova izjava usledila je odmah pošto je državni sekretar za spoljnu trgovinu te zemlje Matijas Fekl rekao da je nakon curenja informacija o konsultacijama EU i SAD o TTIP-u, „suspenzija pregovora najverovatnija opcija“.\nFekl je podsetio da već godinu dana kritikuje stav SAD i da je neophodan „prekookeanski reciprocitet“.\n„Želimo reciprocitet. Evropa nudi mnogo, a zauzvrat dobija malo. To nije prihvatljivo“, rekao je francuski zvaničnik.\nPariz želi da francuska mala i srednja preduzeća imaju pristup američkom tržištu, da zaštiti svoju poljoprivredu i jasno geografsko poreklo robe, naveo je on.\nNe manje kritičan bio je i austrijski kancelar Verner Fajman, istakavši da Austrija trenutno zasigurno ne može dati pristanak na TTIP.\nFajman je poručio da s pravom zabrinuti građani moraju biti shvaćeni ozbiljno, i da se ne može pristati da u sporovima odlučuju privatni arbitražni sudovi.\n27 April 2016, 19:00\nAustrija neće dozvoliti miniranje socijalnih, ekoloških i standarda u oblasti namirnica, rekao je premijer, a vicekancelar i ministar privrede Rajnhold Miterlener poručio je da „slabljenje domaćih standarda ne dolazi u obzir“.\nEvropskoj komisiji je poručeno da mora da vodi oštre pregovore i najavljeno da je Austrija spremna da kaže „ne“ TTIP-u.\nNemačka, sa najjačom privredom u EU, takođe se oglasila prošle nedelje, uoči nastavka pregovora o TTIP-u u Njujorku.\nVicekancelar Zigmar Gabrijel je prekorno predočio da Amerikanci ne žele da otvore svoje javne tendere za evropske firme, što je sasvim suprotno slobodnoj trgovini.\nNajnovije oglašavanje evropskih zvaničnika usledilo je pošto je organizacija za zaštitu životne okoline Grinpis u ponedeljak objavila 248 stranica tajnih dokumenata o pregovorima SAD i EU o TTIP-u, koje, kako tvrde, svedoče o negativnim posledicama primene sporazuma na okolinu i zdravlje.\nGrinpis je posebno ukazao na američki poziv EU da oslabi kontrolu potencijalno opasnih proizvoda iz SAD i genetski modifikovane hrane. Naveo je, takođe, da SAD ozbiljno pritiskaju evropske partnere da zaključe sporazum pre januara iduće godine i odlaska sadašnjeg američkog predsednika Baraka Obame.\nPavić: Obama pokušava da evropske ovce vrati stadu\n26 April 2016, 21:28\nUpravo Obamina dvodnevna poseta Nemačkoj prošle nedelje trebalo je da posluži kao vetar u leđa postizanju sporazuma. Umesto toga dočekalo ga je nekoliko desetina hiljada ljudi koji su marširali ulicama Hanovera u znak protesta zbog Transatlantskog trgovinskog sporazuma.\nAmerički interes, ostalima kako bude\nŠtiteći interese svog krupnog kapitala, Amerika je još jednom pokazala da u politici, a pogotovo ekonomiji, nema ljubavi već samo golih interesa. Nije imala sentimenta za muke EU, svog najvećeg saveznika, koja je i dalje na kolenima, još neoporavljena od američkog izvoznog projekta zvanog svetska ekonomska kriza 2008.\nPotpuno je zanemarila činjenicu da je, prema podacima Evropske komisije, 97 odsto građana EU protiv TTIP-a, kao i to da je peticiju protiv ovog partnerstva potpisalo tri miliona ljudi, što je rekord za EU. Oni smatraju da će TTIP povećati moć međunarodnih korporacija, dok će vlade evropskih zemalja izgubiti uticaj na domaća tržišta.\nOsim toga, ukidanje carinskih prepreka će otvoriti tržišta evropskih zemalja za američku robu, ali ne i obrnuto.\nU istom danu kada su se protiv TTIP-a hrabro oglasili čelni ljudi Francuske i Austrije, kontrirajući i dalje najjačoj svetskoj privredi, oglasila se i Evropska komisija sa neveselim prognozama.\nPrema njima, privredni rast evrozone u ovoj godini biće sporiji nego što je ranije predviđano, pa će bruto domaći proizvod biti smanjen i iznositi 1,6 odsto, u odnosu na rast od 1,7 procenata u 2015.\n25 April 2016, 21:01\nNevesela privredna EU zbilja, kojoj se dodatno kao bumerang vratilo uvođenje sankcija Rusiji, ovogodišnja migrantska kriza koja ju je na svaki način dodatno pogodila i stavila pred razna iskušenja, teroristički akti islamista, kao i tek predstojeći referendum u Britaniji o ostanku u Uniji u kojoj desnica jača, jasan su pokazatelj da je preoblikovanje Evrope već počelo.\nBez obzira na to šta saopštavaju njene zvanične institucije, neki njeni lideri su to očito shvatili i prihvatili i, za početak, stvari, makar što se tiče TTIP-a, nazvali pravim imenom.\nNeuverljivo su izgledala Obamina uveravanja da će TTIP, formiranjem najveće zone slobodne trgovine na svetu sa 800 miliona stanovnika, biti podjednako od koristi svima.\nUverljivije i istinitije je zvučao kada je u Hanoveru konstatovao da Amerika mora da ostane konkurentna pošto regioni u Aziji i Africi počinju da razvijaju svoje privrede. A ako SAD ne budu tamo i ne budu prisutne, onda će, požalio se, imati probleme.\nIskren je bio i kada je nedavno u članku objavljenom u „Vašington postu“ izjavio da će sporazum o Transpacifičkom partnerstvu (TTP) omogućiti Americi da određuje pravila svetske trgovine koja treba da prate sve ostale zemlje. Taj sporazum, kojim Kina nije obuhvaćena, pre dva meseca potpisalo je 12 zemalja Azijsko-pacifičkog regiona, koji naseljava oko milijardu ljudi.\nPrema Obaminim rečima, „SAD treba da pišu pravila trgovine, a ne zemlje poput Kine“.\nPravila međunarodne trgovine treba zajedno da određuju sve zemlje sveta, a ne da ih diktira jedna država, uzvratio je zvaničnik kineskog Ministarstva inostranih poslova, komentarišući Obamina razmišljanja u „Vašington postu“.\n„Amerika je veoma ambiciozna kada daje ovakve izjave, ali ja se bojim da ona ne uzima u obzir dugoročne perspektive“, upozorio je Hun Lej.


In Store | Na licu mesta | SAM konferencija: Biznis u izazovnim vremenima – godinu dana posle\nSAM konferencija: Biznis u izazovnim vremenima – godinu dana posle\nPoslednja godina bila je nepredvidiva i sada se jasno vidi da su na različite načine određeni sektori pogođeni. Glavni izazov koji je bio i pre godinu dana i sada jeste sačuvati zaposlene.\nTurizam, event industrija, usluge, hotelijerstvo su jako pogođeni, ali ima i onih delova privrede čiji je biznis prirodno napredovao, kao što su online trgovina, IT usluge, infrastruktura, zdravstvene usluge. Zajedničko svima je da smo naučili da živimo i radimo novim životom. Banke su uspele da zaista omoguće da se ne zaustavi privredni tok, što je bilo izuzetno važno. Takođe, nismo mogli da predvidimo dužinu trajanja pandemije i oni koji su pravili planove na tri do šest meseci ostali su u velikom problemu, a nažalost mislim da je to većina“, rekao je Dragoljub Damljanović, predsednik SAMa na početku izlaganja na online konferenciji, kojom je moderirao Dejan Ranđić, član UO SAMa.\nDamljanović ističe da je država reagovala korektno, a da je potrebno da se ubuduće fokusira na one sektore koji su najviše pogođeni.\nMožda je moglo u početku da država bude malo brža, prvih nekoliko nedelja je bila velika neizvesnost, kod malih i srednjih preduzeća pre svega, ali kad je krenulo, bilo je relativno dobro organizovano. Ono što i dalje nedostaje i što nemamo ni sada jeste fleksibilniji radni zakon oko privremenog zamrzavanja statusa radnih mesta. To bi moglo s otvori još više radnih mesta. Ovo je vreme koje će napraviti razliku između onih koji imaju viziju i koji su spremni na restrukturiranje i transformaciju poslovanja i onih koji ne razmišljaju na taj način, dodao je on.\nPrema rečima Slodana Đinovića, člana UO SAMa i direktora Orion Telekoma, naša zemlja kasni u razvoju tržišta kapitala: Veliki sam optimista i mislim da ćemo izaći dobro iz ove krize, ali boli me što ne koristimo potencijalne kumuluse da skočimo dva, tri koraka, a ne da idemo progresijom koja nam je zacrtana od finansijskih institucija. Mi smo Robinzonova ekonomija – mala ekonomija i ne možemo da se ponašamo drugačije nego da se otvorimo. Prvu pomoć nismo čekali previše, bila je dobro smišljena i odgovarajuća za prvi talas. Sad dolazimo u situaciju da je ovo zatvaranje obesmislilo pomoć koja je u toku. Kad date tri minimalne zarade i očekujete da neće biti otpuštanja više od 10 odsto, to je nerealno. Naša strategija treba da bude da adekvatno odgovaramo na mere koje donosimo.\nĐinović ističe da je u ovom trenutku štednja pogrešna, da prema iskustvu iz kompanije korporativni prihod dramatično raste, što je posledica zahteva za digitalizaciju, da je velika potreba za optičkom infrastrukturom i da su u tom smeru svi pokušaji da se odgovori. To pokazuje da veliki i srednji klijenti kreću u investicioni ciklus da naučeno iz prethodnog perioda implementiraju: Moramo da razmislimo da li kao država želimo tvrdoglavo da se držimo toga da smo odlični jer nam je dug mali ili da se zadužujemo u smeru rasta, nikako u smeru potrošnje. Deluje mi da propuštamo priliku da izađemo iz svega značajno jači. Važno za mala i srednja preduzeća je da neće imati dugo prilike da opet zaposle ljude što bi bilo loše za našu privredu. Mora im se omogućiti sve što su izgubili da bi preživeli ovo. Imamo jako čudnu kulturu da ne pokušavamo sebe da unapredimo u finansijskom smislu.\nBanke su prošle godine odmah reagovale, bile likvidne i spremne na moratorijum.\nTo je značilo da su banke zamrzle oko dve milijarde evra svojih sredstava, što je omogućilo firmama da prežive, da se održi likvidnost, jer je za realizaciju svih poslova to prvi preduslov. Posle drugog moratorijuma, smanjen je broj zahteva, a za treći smo bili jedna od retkih zemalja u kojoj su klijenti morali da se sami javljaju da odbijaju. Moratorijum dvojaku ulogu – da putem njega pokušate da održite stanje kompanije, ali da li će ona preživeti zavisi od strategije i da li se prilagodila. Istovremeno, nas moratorijum stavlja i u maglu jer mora se čekati kraj godine da se vidi situacija. Za sada ne dolazi do velikog gašenja kompanija, ali ćemo tek mesec, dva tri nakon smirivanja pandemije imati uvid u pravo stanje ekonomije, kaže Predrag Mihajlović, CEO, OTP Banka Srbija i predsednik UO Udruženja banaka.\nHotelska industrija je veoma pogođena pandemijom. U Beogradu od 115 hotela koji su radili 2019.godine, danas ima 28 koji su sada otvoreni i to je, prema rečima Živorada Vasića, višeg potpredsednika i regionalnog direktora Delta Holdinga i IHG, zabrinjavajući podatak: Sada vidimo da se za 2023.godinu očekuje da bude kao 2018. što se tiče hotelske industrije, a 2024. kao 2019.godina. Svaki dan u industriji turizma, ne samo u hotelima, 12.000 ljudi izgubi posao i 535 miliona prihoda turizam u svetu generiše manje na dnevnom nivou. Mi treba da se zapitamo gde taj novac ide i koja je šansa za neke druge industrije. Na početku nismo imali adekvatnu pomoć države i ako pogledamo neke druge zemlje u regionu, na prvom mestu Sloveniju, vidimo da je njihova država pomagala iz različitih fondova i tu je bitno biti deo Evropske unije, zato što su fondovi otvorili prostor za adekvatnu podršku. Srbija je dala dve pomoći hotelima, uspeli smo da dobijemo 350 evra po ležaju i 150 evra po sobi. Nažalost, to je nedovoljno. Beogradski hoteli imaju poslednjih godinu dana 12 odsto zauzeća i nemoguće je preživeti, a moramo da pronalazimo načine. Hotelska industrija se neće brzo oporaviti i čeka nas promena u smeru digitalizacije, gde ćemo imati sve više modernog načina čekiranja gostiju preko ekrana, telefona što će usloviti i stalno smanjivanje broja zaposlenih.\nU završnoj reči, Ranđić je ponovio apel učesnika konferencije da se što više stanovnika vakciniše jer je to jedini put ka izlazu iz ove situacije i ka povratku ka što normalnijem životu i privrednim tokovima.\nFoto: YT screenshot SAM konferencija


Debata, tako značajna veština! – Računarska Gimnazija Smart, Novi Sad\nVeć nekoliko godina unazad se sa uživanjem bavim debatom kao vannastavnom aktivnošću srednjoškolaca, ali je često koristim i u nastavi kao jednu od veoma plodnih i široko primenljivih nastavnih metoda. Ova forma razmene mišljenja o različitim temama i problemima je izuzetno dragocena i korisna za učenike iz različitih perspektiva posmatranja njihovog razvoja, a evo i zašto.\nNa prvom mestu, debata vas uči logički ispravnom, jasnom i preciznom razmišljanju. Debater na raspolaganju uvek ima jako kratko vreme (svega par minuta) da izloži argumente, tj. razloge istinitosti svoje tvrdnje, i to takve koji će istovremeno biti i razumljivi, ali i teško oborivi. Ovo ograničeno vreme izlaganja misli „tera“ debatera da se fokusira na srž problema, da odvoji bitno od nebitnog, čime postaje sposobniji da što jednostavnije i razumljivije artikuliše svoje ideje. To znači da vas debata, na drugom mestu, uči jasnom i preciznom izražavanju, razvija tako bitnu sposobnost razložnog kazivanja u kojem je i govorniku i slušaocu jasan smisao onoga o čemu se govori. Ako znate šta mislite i zašto tako mislite, nećete imati problem da to na adekvatan način i iskažete.\nNa trećem mestu, debata vas oštri za kritičko promišljanje svega postojećeg. Svaka debata se vrti oko razloga „za“ i razloga „protiv“, što znači da mesta dogmatizmu u debati nema. Svemu se može pristupiti na različite načine i svaka stvar drugačije izgleda iz različitih perspektiva – koja od tih strana može biti „istinitija“ zavisi od snage argumentacije koju izvodi onaj koji stvar posmatra, a ne od same stvari. To znači da učenici putem debatovanja postaju „osetljiviji“ na istinu, sve su manje isključivi i sve više otvoreni prema različitim mogućnostima tumačenja onoga „što nije“ i onoga „što jeste“.\nI na kraju, ali i ne najmanje važno, debata vas zbog svojih strogih pravila debatovanja uči strpljenju, toleranciji i „fer pleju“. Zahteva od vas da pažljivo slušate svaku reč drugoga, da pratite i uvažavate tuđu misao, ali i da samerite i preispitate sopstvenu. Tim putem vas nagoni ka neprekidnom širenju sopstvenih horizonata pomerajući granice razumevanja sveta u kojem živite – sveta u kojem je još uvek previše svađe (čitaj: borbe čoveka protiv čoveka), a premalo istinskih dijaloga i argumentativne rasprave (čitaj: borbe čoveka za boljeg čoveka).


Otvoreni novi pogoni Velteksa - Ozonpress :: internet portal\nTag: Sertić, Velteks\nMinistar privrede Željko Sertić izjavio je danas prilikom otvaranja pogona kompanije „Velteks“, koja se bavi proizvodnjom tekstila i namerava da pored 180 zaposli još 50 radnika – ponos Srbije i model za prosperitet u budućnosti.\n„Ovakve firme treba da budu model za prosperitet i budućnost Srbije. Vlasnici su živeli i radili u inostranstvu i odlučili da se vrate u našu zemlju gde su uložili deo zarađenih sredstava u posao koji nikada nisu radili“, naveo je ministar.\nSertić je izrazio zadovoljstvo, jer firma „Velteks“ svoj proizvodni program izvozi u Austriju i Nemačku i sarađuje sa najboljim kompanijama u tim zemljama.\nOn je rekao da se proizvodnja odvija na najsavremenijim mašinama, a zahvaljujući kvalitetu proizvoda, ona zadovoljava izbirljivo tržište Zapadne Evrope.\nSertić je ponovio da su ovakve firme primer i na njima treba da se zasniva budućnost Srbije, tj. kako treba da se ostvaruju vizije i ideje i u kom pravcu treba mladi da krenu.\nDirektor kompanije „Velteks“, Goran Marković, kaže da „Velteks“ ima godišnji izvoz 4, 2 miliona evra.\n„Danas smo otvorili novi proizvodni pogon površine 2200 kvadratnih metara, instalirali novu opremu. Želeli smo da pokažemo javnosti da tekstil u Srbiji ima perspektivu, a domaća pamet i privrednici mogu da rade uspešno na zdravim nogama. Zbog toga ne treba da prioriteti budu strani investitori“, kazao je Marković.\nOsnovna delatnost kompanije je proizvodnja odevnih predmeta iz oblasti „trahten mode“ (modni trend zasnovan na nacionalnoj nošnji Nemaca i Austrijanaca).\nInače, proizvodnja ove fabrike se obavljala u pogonima kooperanata sve do 2011. godine, kada su vlasnici sopstvenim sredstvima kupili parcelu od 40 ari i objekat od 900 kvadratnih metara, pokrenuli proizvodnju, zaposlili 25 radnika i ostvarili prihod od oko 3.000.000 evra. Sada „Velteks“ broji 180 radnika, a nakon otvaranja današnjeg pogona uhlebljenje će naći još 50.\nSklapanje budžeta je ozbiljan posao, a ovo je jedna od retkih godina kada će rasprava o njemu biti na vreme u Skupštini, izjavio je danas u Čačku ministar privrede Željko Sertić dodajući da će se uštede praviti gde god je moguće.\n„Uštede će se ostvariti na službenim putovanjima, korišćenju automobila i raznih drugih aktivnosti koje nisu prioritet, tako da ćemo budžet imati veoma brzo pred Skupštinom i pokazati kako se izvršna vlast odnosi prema državi“, rekao je Sertić u Čačku prilikom otvaranja pogona kompanije „Velteks“.\nOn je objasnio da je premijer dao zadatak svim ministarstvima da naprave uštede na rashodima koji nisu neophodni.\n„Dakle, na isti način, kako mi tražimo od javnih preduzeća i javne uprave da štede na svom nivou, na nepotrednim troškovima koji nisu u funkciji njihovog poslovanja, tako smo i mi dobili zadatak da sa ljudima koji se bave finansijama u svim ministarstvima odredimo moguće uštede“, naveo je Setrić u Čačku.\nPrema njegovim rečima, prošlo je određeno vreme za dogovore sa ministarstvima i unutar svakog posebno, koji su to načini i programi za štednju, a šta su kapitalne investicije koje moraju da budu nastavljene.\nAutor S.A., Novi magazin, Tanjug\nI Pošta najavljuje štrajk


Potpisujem :: Komesar SE za ljudska prava pohvalio rad OCD u oblasti zaštite žena od nasilja i pozvao državu da sarađuje sa njima\nIZVEŠTAJ ZA SRBIJU\nKomesar Saveta Evrope za ljudska prava Nils Muižnieks pozdravio je ratifikaciju Istanbulske konvencije u Srbiji i preporučio “alate”, koje je Autonomni ženski centar razvio za praćenje primene ovog međunarodnog instrumenta.\nNakon zvanične posete Srbiji u martu 2015. godine, gospodin Muižnieks je u svom izveštaju naveo da je “tokom 2014. godine Autonomni ženski centar, ugledna nevladina organizacija za zaštitu ženskih prava, objavila i distribuirala sveobuhvatnu analizu usklađenosti pravnog okvira Republike Srbije sa\nIstanbulskom konvencijom, kao i indikatore za praćenje njene primene. Dokument sadrži preporuke o neophodnim reformama u ovoj oblasti, fokusirajući se posebno na Krivični zakonik, Zakonik o krivičnom postupku, Porodični zakon, Zakon o prekršajima i Zakon o policiji“.\nKomesar je istakao da bi zaštita žena žrtava nasilja trebalo da bude postignuta „u bliskoj saradnji sa akterima u domaćem civilnom sektoru, koji rade na promociji i zaštiti ženskih prava, čiji značajan rad u ovom polju Komesar visoko uvažava“.\nNakon zvanične posete Srbiji u martu 2015. godine, gospodin Muižnieks je u svom izveštaju naveo da je “tokom 2014. godine Autonomni ženski centar, ugledna nevladina organizacija za zaštitu ženskih prava, objavila i distribuirala sveobuhvatnu analizu usklađenosti pravnog okvira Republike Srbije sa Istanbulskom konvencijom, kao i indikatore za praćenje njene primene. Dokument sadrži preporuke o neophodnim reformama u ovoj oblasti, fokusirajući se posebno na Krivični zakonik, Zakonik o krivičnom postupku, Porodični zakon, Zakon o prekršajima i Zakon o policiji“.


BABUŠNICA – Ministarstvo privrede pruža posebnu podršku malim i srednjim preduzećima, jer su oni nosioci ekonomskog razvoja, izjavila je danas u Babušnici ministarka Anđelka Atansaković.\nOna je u tom gradu posetila kompanije PTP „D-Company“ export – import i „Lisca“, saopštilo je Ministartstvo privrede.\nMinistarka Atanasković je istakla da je veoma značajno što u Pirotskom okrugu uspešno posluju kompanije koje zapošljavaju veliki broj ljudi i pozvala preduzetnike da se prijave za programe Ministarstva privrede kako bi dobili pomoć da započnu ili unaprede svoj biznis.\n“Mala i srednja preduzeća su motor privrede u Srbiji, a Ministarstvo privrede ima različite vidove pomoći preduzetnicima. Želimo da zadržimo našu decu u Srbiji, da podstaknemo razvijanje porodičnog biznisa, razvijamo i gradove i sela širom Srbije pođednako”, rekla je ministarka.\nAtanaskovićeva je istakla značaj za privredu koji imaju zalaganje predsednika Aleksandra Vučića da obezbedi dovoljne količine vakcine i državne mere pomoći privrednicima zbog epidemije.\nPredsednica opštine Ivana Stojičić istakla je da, iako spada u nerazvijene opštine četvrte kategorije, Babušnica svakako može da se ponosi svojom privredom i privrednicima.\n“Četiri kompanije zapošljavaju nešto više od 1.000 radnika u Babušnici , što je od velikog značaja. Nije bilo otpuštanja od početka epidemije. Svakako pomoć države od velikog je značaja, a mi kao lokalna samouprava nastojaćemo da kroz razvoj infrastrukture i neke druge podsticajne mere podržimo našu privrede”, rekla je Stojičićeva.\nNačelnica Pirotskog upravnog okruga Dragana Tošić istakla je da je Babušnica dokaz da i u malim sredinama, ako neko dobro radi i ima viziju i potencijal, može da ostvari dobar rezultat.\nOsnivač i vlasnik kompanije „D-Company“ Dragan Ćirić rekao je da ta firma zapošljava 400 ljudi i da ima dobru saradnju sa lokalnom samoupravom i državom, dok je direktor firme „Lisca“ Miroslav Ilić istakao da je to jedna od retkih tekstilnih firmi sa dugom tradicijom u Srbiji i da zapošljava nešto više od 200 ljudi, navodi se u saopštenju Ministarsrtva.


Naslovne strane za utorak, 26. april 2022. godine\nBeta 26. aprila 2022. 08:00\nBeogradska štampa na naslovnim stranama izdanja za utorak, 26. april, piše o posledicama koje rat u Ukrajini ima na Srbiju, o zemljotresu u Bosni i Hercegovini i drugim temama.\nALO – O teniseru Novaku Djokoviću posle poraza u finalu turnira Srbija Open i njegove izjave da je bolestan „Nole mora pod nož“.\nBLIC – „Strašni pritisci na Srbiju zbog Kosova i Putina“, piše list uz analizu šta će Srbiji doneti reizbor francuskog predsednika Emanuela Makrona, kako kriza utiče na EU i šta se zbog toga dogadja na Kosovu. O zemljotresu u Hercegovini i tome da li će zemljotresa biti i u Srbiji „Da li nam preti jači zemljotres“.\nVEČERNJE NOVOSTI – List piše o jedinici MUP-a za suzbijanje ekološkog kriminala „I policija nam čuva vazduh, vodu i zemlju“. „Nova uslovljavanja Srbiji – Sankcije Rusiji i dobićete ništa“, o zahtevima Evropske unije.\nDANAS – Glavni urednik portala European Western Balkans Nemanja Todorović Štiplija ocenjuje „Vlast bi da uništi nezavisno novinarstvo“. List prenosi ocenu predsednika Socijaldemokratske stranke Borisa Tadića „Opozicija je na ovim izborima propustila gotovo sve što je mogla“.\nINFORMER – List piše o teniseru Novaku Djokoviću i njegovoj izjavi posle poraza na turniru Srbija Open, pod naslovom „Ja sam bolestan“.\nKURIR – O izjavi premijera Kosova Aljbina Kurtija da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ugrožava mir na Balkanu list piše pod naslovom „Kurti napao na Vaskrs“. O tome da je patrijarh Porfirije ugostio beskućnike na Uskrs „Čovečno“.\nNOVA – Dobrica Veselinović iz pokreta Ne davimo Beograd najavljuje „Institucije će se baviti Savamalom kad SNS bude pao“. „MUP kupuje softver za praćenje koji je moguće zloupotrebiti“, piše list.\nPOLITIKA – O demografskoj situaciji u Srbiji „Do 2050. biće nas za petinu manje“. „Bliži se rok za uvodjenje elektronske fiskalizacije“, o novinama u finansijskom sektoru.\nSRPSKI TELEGRAF – „Cela Evropa ostaje bez nafte“, list piše o mogućoj posledici rata u Ukrajini.


Mlekara donirala 30 sadnica - Glas Podrinja\nPLUĆA GRADA ŠAPCA\nDomaće i strane kompanije koje su odlučile da zasade 2.000 stabala u našem gradu ukazuje na njihovu želju da se bore za zdravu životnu okolinu. Ovde se nećemo zaustaviti. Beograd je najzagađeniji grad na svetu i niko ne govori o tome\nNa prostoru stare kasarne prošlog četvrtka zasađeno je trideset sadnica stabala jasena, breze i klena koje je gradu poklonila kompanija Mlekara Šabac. Ovaj posao su izveli radnici Mlekare Šabac, Javnog komunalnog preduzeća „Stari grad“ sa stručnjacima Javnog preduzeća „Infrastruktura“ Šabac.\n- Mlekara Šabac daje svoj konkretan doprinos u cilju očuvanja životne sredine. Kao kompanija sa dugom tradicijom želimo da Šabac bude grad kojim će se ponositi naši sugrađani – kazao je savetnik šabačke Mlekare, Saša Živanović.\nDo sada je posađeno blizu 1.000 komada sadnica, u planu je još 1.000 koje će biti posađene u narednom periodu.\nSanja Tešić iz JP „Infrastruktura“ Šabac zahvalila se svim kompanijama koje su do sada učestvovale u ovoj akciji. Pozvala je zaintersovane građane da se priključe i daju svoj doprinos u ozelenjavanju.\nAkciju je podržao i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.\nVraćanje „Starom gradu“\nPored uređenja Sava parka radilo se na postavljanju dervoreda duž Savske avenije. Zasađeno je 120 sadnica stabala, a sredstva su izdvojena iz budžeta Grada Šapca. Savsku aveniju obišli su gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović i član Gradskog veća Igor Marsenić. Tom prilikom Marsenić je istakao da je ovo jedna od najznačajnijih i najvećih transformacija javnog prostora u savremenoj istoriji grada Šapca.\n- Svedoci smo ponovnog vraćanja građana Starom gradu i reci Savi, gde je naš grad i nastao. Sećam se fudbalskog terena na Dudari, gde sam odlazio sa svojim drugarima da igram fudbal. Nažalost pamtim i deponiju, i kamione koji su dovozili tu smeće. Jedino što mogu da podelim sa svojim sugrađanima je da dolazak i šetnja kraj Save nikada nije bila ovako lepa i veličanstvena. Verujem da će ovaj prostor koji smo ulepšali i prilagodili za svakodnevnom životu i razonodi naših građana, neće biti samo oplemenjen drvećem i rastenjem, već i umetničkim delima – kazao je Marsenić.\nPark će biti upotpunjen urbanim mobilijarom prilagođenim ovom prostoru. Planirana je postavka oko stotinak klupa, šezdeset korpi za smeće, i stalaka za bicike na nekoliko lokacija.\nComex proširuje „Pluća grada“\nRadnici „Comex-a“ su u okviru akcije „Pluća grada Šapca“ zasadili 50 sadnica platana u ulici Vojvode Putnika koja vodi ka njihovoj firmi.\n- Kompanija „Comex“. podržava sve akcije i pozitivne stvari koje se dešavaju u našem gradu. Sadnja 50 stabala je proširenje pluća grada Šapca. Ovim smo želeli ujedno da ulepšamo ulicu koja vodi ka našoj firmi. Izabrali smo sadnice platana jer je zaštitni logo „Comex-a“ list ove biljke – rekao je direktor i suvlasnik kompanije „Comex“ Rajko Pribilović.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović podržao je akciju ozelenjavanja gradskih površina i tom prilikom najavio mere protiv zagađenja vazduha u gradu.\n- Sam podatak da u Šapcu postoje firme poput Eliksira, Komeksa, Pasubio, domaće i strane kompanije koje su odlučile da zasade 2.000 stabala u našem gradu ukazuje na njihovu želju da se bore za zdravu životnu okolinu. Ovde se nećemo zaustaviti. Beograd je najzagađeniji grad na svetu i niko ne govori o tome. Nezavisnim istraživanjem utvrđeno je da ima zagađenja, i da je jedan od načina za smanjenje štetnih čestica u vazduhu sadnja drveća. Drugo način je smanjenje zagađenja od automobilskog saobraćaja. Moramo redukovati ponašanja naših sugrađana u saobraćaju. Ponudićemo rešenje u vidu alternativnog prevoza, javni prevoz, biciklistički saobraćaj, pešak u saobrćaju, parkiranje po obodima grada sve to je način da se smanji aerozagađenje – kazao je gradonačelnik.\nZelenović je napomenuo da je ovih dana u fazi remonta dimnjak na „Eliksiru“ gde se radi na ugradnji novih filtera.


Danas o ”talačkoj krizi” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDanas o ”talačkoj krizi”\nDemonstranti su tada tokom “talačke krize” držali 18 časova pod blokadom zgrade institucija BiH u kojima se nalazilo oko 1 500 ljudi, zahtijevajući hitno usvajanje zakona o jedinstvenom matičnom broju.\nZajednička komisija za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH usvojila je zaključke kojima je Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije /OBA/ BiH zadužena da održi sjednicu na kojoj će biti ispitana uloga OBA u tim dešavanjima na trgu ispred zgrada institucija BiH.\nSavjetu ministara BiH naloženo je da donese i usvoji prijedlog mjera za postupanje policijskih agencija na nivou BiH u kriznim situacijama BiH, a od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta zatraženo je da ispita postupanje tužilaca Kantona Sarajevo i Tužilaštva BiH u vezi sa događajima od 5. do 7. juna.\nZaključkom Komisije od glavnog tužioca BiH zatraženo je da obavijesti Predstavnički dom da li je uopšte izdao naredbu za prikupljanje informacija u vezi sa blokadom institucija BiH, šta je Tužilaštvo BiH preduzelo povodom blokade, te na osnovu čega je zaključilo da u događajima pred zgradom institucija BiH nema elemenata krivičnog djela.\nUsvojen je i zaključak kojim se Savjet ministara BiH obavezuje da donese odluku o okupljanju građana ispred institucija BiH, kojom će biti utvrđen pojas u kojem se zabranjuje okupljanje, kako bi institucije mogle nesmetano i bezbjedno da funkcionišu.\nIvan Tasovac novi ministar kulture\nObama uvjeren da je sirijska vlada odgovorna za napad hemijskim oružjem