Sjedinjene Američke države zaoštravaju front protiv Kine oslanjajući se isključivo na anglosaksonske saveznike. U Bajdenovom svetu Evropska unija igra drugorazrednu ulogu. Pariz je kolateralna šteta vojne strategije Vašingtona, što je uvod u diplomatsku krizu čije posledice mogu da budu dalekosežne.\nAna Otašević | Demostat | Beograd 27. Sep 2021 | Analize\nNož u leđa – tako je ministar spoljnih poslova Francuske, Žan Iv Le Drijan, prokomentarisao odluku Australije da raskine « ugovor veka » o isporuci francuskih podmornica Sidneju i sklopi posao sa Vašingtonom. «Ljut sam, to se ne radi saveznicima. Ova unilateralna, brutalna, nepredvidljiva odluka mnogo liči na ono što je radio Tramp », izjavio je francuskom radiju Frans enter.\nTon je neuobičajeno oštar za francusku diplomatiju i govori o tome da je Pariz bio zatečen odlukom australijskih vlasti, koje su postigle dogovor sa Sjedinjenim Američkim Državama iza leđa Francuskoj. Bes Pariza je utoliko veći što o ovoj odluci nije obavešten pre nego što je o njoj govorio američki predsednik Džo Bajden na videokonferenciji sa premijerima Australije i Velike Britanije, Skotom Morisonom i Borisom Džonsonom koja je održana 15. septembra.\nU pitanju je ogromna svota novca – prema dogovoru koji su dve vlade postigle još 2016. godine i ugovoru koji je potpisan 2019. godine Pariz je trebalo da isporuči Australiji dvanaest podmornica u iznosu od 56 milijarde evra. Australijski premijer je bio u Parizu pre samo tri meseca kada je ugovor potvrđen. Ali veliko razočaranje Pariza ne odnosi se samo na ekonomski gubitak, već i na političke i diplomatske posledice ovakve odluke.\nDuh hladnog rata\nZvanični razlog zašto je Australija promenila odluku je da su iz Vašingtona dobili ponudu koja se ne odbija za podmornice na nuklearni pogon, umesto francuskih na dizel. Pravi razlog je, međutim, formiranje vojnog saveza između SAD, Velike Britanije i Australije (Aukus, prema inicijalima ove tri zemlje na engleskom), koji je Bajden najavio na iznenađenje evropskih saveznika. Za Pariz je to dokaz da su SAD izvršile uticaj da Australija promeni odluku o nabavci podmornica.\nIako Bajden nije pominjao Kinu, ona je meta novog saveza. Dve nedelje nakon haotičnog povlačenja iz Avganistana, američka administracija potvrđuje svoju stratešku orijentaciju ka suzbijanju kineskog uticaja u indopacifičkom regionu. Cilj Vašingtona je da spreči Peking u nameri da Tajvan vrati u sklop Kine i da ima kontrolu u Južnokineskom moru, gde je centar svetskih trgovinskih aktivnosti i vojnih tenzija. Poruka je jasna – SAD zaoštravaju front protiv Kine oslanjajući se isključivo na anglosaksonske saveznike.\nZa London je indopacifički region u centru geostrateških interesa nakon Bregzita, što ponovo pokreće raspravu o britanskim imperijalnim snovima. Britanija je uputila nosač aviona Kraljica Elizabeta u Indijski okean i sarađuje sa američkom flotom koja je raspoređena u regionu. Australija je saveznik SAD još od Korejskog rata, zbog čega će dobiti tehnološki najnaprednije podmornice koje će joj omogućiti da neprimetno krstari Južnim kineskim morem i nadgleda kineske položaje, jer ove podmornice mogu dugo da prođu neopaženo. Da bi utvrdio novi savez, Vašington je «nagradio » Australiju nuklearnim podmornicama, što je privilegija koju je u prošlosti uživala samo Velika Britanija.\nOvaj prenos tehnologija na nuklearni pogon je suprotan politici nuklearnog razoružanja na koju se obavezala 191 zemlja potpisnica Ugovora o neširenju nuklearnog naoružanja. SAD ne prodaju Australiji nuklearno oružje, jer podmornice neće biti naoružane nuklearnim bojevim glavama, već krstarećim raketama Tomahavk, ali prenose vojnu tehnologiju koja za to može da posluži, što je presedan koji bi mogao da ohrabri druge zemlje, poput Irana, Brazila ili Južne Koreje koje žele da dođu do sličnih tehnologija.\nIgnorisanje evropskih saveznika\nStrategija stezanja obruča oko Kine priziva duh hladnog rata, što Peking nije propustio da istakne reagujući na vest o formiranju saveza. Kinesko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da Aukus « ozbiljno podriva regionalni mir i stabilnost, podstiče trku u naoružanju i podriva međunarodne napore da se zaustavi širenje nuklearnog naoružanja ». Peking je optužio SAD za « duple standarde » i izvoz nuklearnih tehnologija kao sredstvo u geopolitičkoj igri, pozivajući Vašington da odustane od « prevaziđenog hladnoratovskog mentaliteta » inače će « pucati sebi u nogu ». Kineski mediji pišu da je Australija sada « neprijatelj » i da « treba da se pripremi na najgore ».\nPotez Vašingtona je suprotan diplomatskom pristupu Francuske u indopacifičkom regionu koji je poslednjih godina multilateralni. Francuska u ovom delu sveta ima gotovo dva miliona državljana i više od sedam hiljada vojnika. Njena diplomatska inicijativa je bila usmerena na trilateralni dijalog sa Indijom i Australijom, izvan tradicionalnih strateških partnerstava, u cilju smirivanja kinesko-američkih tenzija. Deo ove strategije je i jačanje vojnih i ekonomskih veza sa australijskom prestonicom Kanberom. Odluka Australije da se povuče iz sporazuma o prodaji francuskih podmornica je « suprotna duhu saradnje Francuske i Australije koja je zasnovana na političkom poverenju », istakli su Le Drijan i francuska ministarka odbrane Florans Parli u zajedničkom saopštenju za javnost. Francuski ministar optužuje Amerikance za « nedostatak doslednosti » i odbacivanje « evropskog saveznika i partnera poput Francuske». Ovakva diplomatska kriza između Pariza i Vašingtona nije viđena još od odbijanja Francuske da učestvuje u koaliciji Džordža Buša za napad na Irak 2003. godine.\nEvropska unija nema veliku težinu u svetu koji je osmislio Bajden. Odnos EU prema Kini za Vašington je suviše blag. Njena strategija za jačanje ekonomskih, političkih i odbrambenih veza u indopacifičkom regionu, koja je predstavljena samo nekoliko sati nakon što je Bajden objavio formiranje novog saveza, nije sukob sa Kinom, već saradnja. EU želi da poveća prisustvo u regionu zbog porasta geopolitičkih tenzija između SAD i Kine koje nanose štetu trgovinskim lancima i podrivaju bezbednost. Strategija koju je predstavila predviđa poboljšanje pomorske bezbednosti, kao i snaženje saobraćajnih i energetskih veza. « Saradnja sa Kinom je od suštinske važnosti u mnogim oblastima, poput klime i biodiverziteta. Naša strategija je saradnja, a ne sukob», izjavio je novinarima visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel, koji je izrazio žaljenje što Evropska unija nije obaveštena o formiranju saveza između SAD, Velike Britanije i Australije.\nOvo ignorisanje evropskih saveznika snaži poziciju onih političkih snaga unutar Evropske unije koje su za to da se izbegne logika tabora i pronađe « treći put» u odnosu na SAD i Kinu. Odnos Vašingtona, koji želi da nametne svoju viziju sveta, koja se ne razlikuje mnogo od Trampove « Amerike na prvom mestu», ide u prilog onima koji se zalažu za stratešku autonomiju Evropske unije. « Nema drugog puta za odbranu naših interesa i naših vrednosti u svetu, uključujući i u indopacifičkom regionu», poručuju iz Pariza.


Cucić: Srbija nije na ruti terorista\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Mar.2017, 00:50\nKomesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić izjavio je da Srbija nije tranzitna ruta kojom teroristi idu u zapadnu Evropu, kao i da kroz Srbiju u 70 odsto slučajeva prolaze migranti iz Avganistana i Pakistana, dok je broj Sirijaca i Iračana minoran, a izbeglica iz Mosula i nema.\nPrema njegovim rečima, u Srbiju ulaze izbeglice i migranti koje su već dugo "zaglavljene"u Turskoj, Grčkoj i Bugarskoj, prenose "Večernje novosti".\n"Nema onih koji sada direktno stižu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << iz Sirije i Iraka. Obaveštajne službe svih ovih zemalja vrše provere, a provere vrši i naša policija. Dokaz da nismo loše odradili posao je više od milion izbeglica koje su prošle kroz našu zemlju", rekao je Cucić za "Novosti".\nOn je kazao da će Turska pustiti jedan deo izbeglica kao upozorenje Evropi, ali da za sada nema procena koliki bi to broj mogao da bude, niti kakve bi mogle biti posledice, ali da je Srbija spremna.\n"Iskreno, više se plašim njihovog nezadovoljstva kada shvate da ne mogu dalje, nego terorista", zaključio je Cucić.\nBlic: Cucić: Srbija nije na ruti terorista\nPress: Cucić: Srbija nije na ruti terorista\nIzvor: B92, 21.Mar.2017\nBeograd -- Komesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić izjavio je da Srbija nije tranzitna ruta kojom teroristi idu u zapadnu Evropu...Osim toga, on je izjavio i da kroz Srbiju u 70 odsto slučajeva prolaze migranti iz Avganistana i Pakistana, dok je broj Sirijaca i Iračana minoran, a izbeglica...


Kosovski Srbi ne dobiše od Nikolića dokumenta | Mondo Portal\n2. decembar, 23:10\nKosovski Srbi ne dobiše od Nikolića dokumenta 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.06.2012. / 08:40 17:09\nKosovski Srbi od Tomislava Nikolića nisu danas dobili "Stefanovićeva dokumenta" kako je najavljeno, ali kažu da su ih videli. Iz kabineta saopšteno da je predsednik pozvao kosovske Srbe da se uzdrže od nasilja.\nIako je pre početka današnjeg sastanka sa Srbima sa Kosova predsednik Tomislav Nikolić najavio da će im predati deo dokumentacije o pregovorima Beograda i Prištine koje je potpisao šef pregovaračkog tima Borislav Stefanović, to se danas nije desilo. Bar sudeći prema izjavama učesnika sastanka.\nPredsednik Skupštine opštine Zvečan Dragiša Milović izjavio je da je predsednik Srbije Tomislav Nikolić pokazao predstavnicima Srba sa severa Kosova dokumenta o pregovorima Beograda i Prištine i dodao da će im dokumenta vrlo brzo biti data kako bi se upoznali sa sadržajem.\nPre početka sastanka sa kosovskim Srbima Nikolić je najavio da će delegaciji predati deo dokumentacije o pregovorima Beograda i Prištine, do kojih je došao od kada je stupio na dužnost predsednika Republike.\n"Srbi sa Kosova i Metohije moraju da budu obavešteni o svim dogovorima i odlukama koje država Srbije donese, a koje se direktno tiču njihovih života", izjavio je Nikolić Tanjugu pred sastanak.\n"O njima su znali ljudi koji su pregovarali (tim Borislava Stefanovića) i oni koje su pregovarači obaveštavali", rekao je Nikolić i dodao da će javnost uskoro "imati na uvid sve što je dostupno predsedniku Republike".\n"Ako se nešto krije i od mene, biće sakriveno i od građana", poručio je predsednik Srbije.\nMeđutim, u saopštenju koje je iz kabineta predsednika izdato posle sastanka, obećana dokumenta se uopšte ne spominju.\nU saopštenju je samo navedeno da je predsednik Srbije Tomislav Nikolić pozvao danas građane na Kosovu da ne odgovaraju na provokacije i da se uzdrže od nasilnih akcija prema pripadnicima međunarodnih civilnih i vojnih organizacija i najavio da će uskoro organizovati razgovore o postizanjju konsenzusa svih političkih činilaca o Kosovu.\n"Vlada Srbije i sve institucije naše zemlje moraju preduzeti sve što je u njihovoj moći da bi se zaštitila bezbednost i prava građana Srbije koji žive na Kosovu i Metohiji", rekao je Nikolić tokom razgovora sa predsednicima četiri opštine sa severa Kosova i načelnikom Kosovskomitrovačkog okruga Radenkom Nedeljkovićem, saopštila je Pres služba predsednika Srbije.\nNikolić je istakao da se pri rešavanju problema Kosova mora postići konsenzus svih relevantnih političkih faktora u Srbiji, kao i da se svi problemi na Kosovu moraju rešavati isključivo mirnim i demokratskim sredstvima.\n"Nikolić se obavezao da razgovore na kojima bi bio utvrđen konsenzus političkih činilaca organizuje u što kraćem roku", navodi se u saopštenju.\nNikolić će za nekoliko dana razgovarati i sa delegacijom Srba koji žive južno od reke Ibar, navedeno je u saopštenju iz kabineta.\nPredsednik Skupštine opštine Zvečan Dragiša Milović je posle sastanka precizirao da je Nikolić najavio sastanak na kojem će, kako je rekao, pokušati da postigne konsenzus u vezi sa pitanjima o Kosovu i Metohiji. Milović, međutim, nije mogao da kaže sa kim će to Nikolić inicirati takav sastanak.\n"Priština je tokom prethodnih 13 godina imala priliku da pruži ruku pomirenja. Ja to do sada nisam video. Naši gradajani su zaplašeni i mi očekujemo zaokret, kao i to da se Srbi sa Kosova uključe u pregovore sa Prištinom sa čim se složio i Nikolić", jasan je Milović.\nU razgovorima u zgradi Predsedništva, koji su trajali sat i po, učestvovali su predsednici opština Kosovska Mitrovica Krstimir Pantić, Zvečan Dragiša Milović, Zubin Potok Slaviša Ristić, Leposavić Branko Ninić i načelnik Kosovsko-mitrovačkog okruga Radenko Nedeljković, a novinari su videli da je u zgradu Predsedništva odvojeno ušao i vršilac dužnosti predsednika Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić.\ndijalog Kosovo Tomislav Nikolić


Počeo da radi reciklažni centar u Kragujevcu - Vrednost investicije 82 miliona dinara\nReciklažni centar izgra?en u okviru Javno komunalnog preduze?a ?isto?a Kragujevac, koji se prostire na deset hiljada kvadrata, pušten je u rad. Vrednost radova je 82 miliona dinara, od ?ega je resorno ministarstvo obezbedilo 46 miliona.\nU Reciklažnom centru selektova?e se i odlagati plastika, aluminijum, tetrapak, otpadna ulja, ku?na hemija kao i optadne gume. Hala centra, magacini i instalacije ura?eni su po najsavremenijim ekološkim standardima, prenosi sajt Grada Kragujevca.\nPrvi Partizan Užice: Počeli pripremni radovi na izgradnji proizvodnog pogona na Beloj Zemlji\nNa lokaciji Dautovac, na preko 70 hektara površine zapo?eti su pripremni radovi na izgradnji proizvodnog pogona fabrike municije Prvi Partizan.\nPrvi Partizan iz Užica ?e prema re?ima direktora Dobrosava Andri?a na Beloj zemlji investirati više od 12 miliona evra u izgradnju objekata ukupne površine preko 20 000 m2.\nGradsko kupalište u Kovinu dobija novi izgled - Na Šljunkari predviđeni zatvoreni bazen, sportski tereni, bungalovi... (FOTO)\nIzgradnja zatvorenog bazena, sportskih terena, bungalova, postavljanje mobilijara za decu i rekreaciju i ure?enje plaže na vešta?kom jezeru u Kovinu, samo su deo planova lokalne samouprave za razvoj popularne Šljunkare.\nOmiljeno kupalište Kovinaca trebalo bi da se razvije u moderan turisti?ki i sportski kompleks. Opština priprema dokumentaciju, a ho?e li biti novca i za po?etak izgradnje, ostaje da se vidi u narednim mesecima.\nSvečano otvorena sportska sala u Ečki - Vrednost gradnje iznosila 56 miliona dinara\nŠkolska sportska sala u E?ki sve?ano je otvorena u ponedeljak, 27. marta 2017 godine, ?ime je privedena kraju još jedna zna?ajna investicija u oblasti sportske infrastrukture na teritoriji Grada Zrenjanina.\nGradnja sale u E?ki po?ela je pre ta?no tri godine. Zbog odre?enih izmena u projektu gradnja je u jednom delu usporena, da bi tokom prošle godine bila intenzivirana i sala u potpunosti završena.Objekat zauzima korisnu površinu od 1.200 kvadratnih metara i raspolaže tribinama za oko 200 gledalaca i neophodnom prate?om infrastrukturom. Investiciona vrednost gradnje iznosila je 56 miliona dinara.\nJedan je od najve?ih objekata u kategoriji školskih i sportskih sala na teritoriji Grada Zrenjanina je ?etvrta takva investicija realizovana u periodu kra?em od godinu ipo dana, nakon što su završene i otvorene sale u Aradcu, Botošu i Mihajlovu, prenosi sajt Grada Zrenjanina.\nNiče još jedan tržni centar u Beogradu - Početak gradnje objekta BIG FASHION Vidikovac 31. marta 2017.\nKompanija BIG Shopping Centers po?e?e za nekoliko dana još jedan veliki projekat u Beogradu. Postavljanje kamena temeljca novog šoping centra - BIG FASHION Vidikovac, na Ibarskom putu, zakazano je za 31. mart 2017. Podsetimo, prvi BIG FASHION centar, u Višnji?koj ulici, bi?e otvoren 20. aprila. Re? je o najsavremenijem tržnom centru, na tri nivoa, sa pogledom na Dunav.\nNa Kalenić pijaci počelo rušenje starih i izgradnja novih lokala - Završetak čitave rekonstrukcije predviđen za kraj 2018.\nNa Kaleni? pijaci u Beogradu u toku je rušenje 23 stara i izgradnja 28 novih lokala, a gradski menadžer Goran Vesi? je najavio skori prelazak na drugu fazu radova koja ?e se raditi ove godine, kao i pripreme za tre?u i ?etvrtu fazu. Kompletan završetak svih radova do kraja 2018 ili tokom 2019. godine, prenosi Beoinfo. Kako je rekao, prošle godine su završeni lokali iz ulice Maksima Gorkog, sada je po?elo rušenje 23 lokala i izgradnja 28 novih u Njegoševoj ulici, a radovi ?e trajati 90 dana.\nNa mestu gde je sada montažni parking uskoro kreće gradnja KULE BLIZNAKINJE - UŠĆE 2\nPanorama Beograda definitivno se menja, a uskoro ?e krenuti i gradnja nove kule na Uš?u gde ?e, na mestu sadašnjeg montažnog parkinga, ni?i Uš?e 2 ili kula bliznakinja jednog od najviših objekata u prestonici. TC "Uš?e" zatražilo je od Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine procenu uticaja ovog projekta na životnu sredinu, a narednih deset dana zainteresovana javnost može da se uputi u sadržinu zahteva.\nTraži se izvođač radova za rekonstrukciju Sinagoge u Subotici\nGrad Subotica raspisao je tender za radove na rekonstrukciji Sinagoge u tom gradu, a odnose se na investiciono održavanje krova.\nRok za dostavljanje ponuda je 6. april 2017. godine.\nRatifikovan sporazum o "Turskom toku"\nSporazum Rusije i turske o projektu gasovoda " Turski tok" je završen, odre?ene su sve ta?ke sporazuma, sve je spremno za snabdevanje gasom Turske i Evrope.\nRanije je objavljeno da je Državna duma ratifikovala sporazum sa Turskom o "Turskom toku".\nZavršena prva faza rekonstrukcije sportske hale Medison u Zrenjaninu - Radovi vredni 448.000 EUR\nZavršena je prva faza rekonstrukcije najstarije sportske hale u Srbiji, zrenjaninskog Medisona. Projekat je finansiran u okviru IPA programa prekograni?ne saradnje Rumunija-Srbija i nazvan Hall of Banat Fairs. Sredstva u ukupnom iznosu od 447.966 EUR obezbedili su Evropska unija (387.071 EUR), Grad Zrenjanin i Privredna komora industrije i poljoprivrede u Temišvaru.\nRumunska fabrika tekstila Avantgarde project SRL želi da izgradi pogon u Kladovu\nVlasnici rumunske fabrike tekstila Avantgarde project SRL koja ima pogone u Bukureštu, Temišvaru i Turnu Severinu žele da proizvodne kapacitete prošire i u opštini Kladovo, objavljeno je na sajtu ove opštine.\nRadovi na Kliničkom centru po planu\nKoliko je verovatno da ?e Niš dobiti najsavremeniji Klini?ki centar do kraja marta, kako je najavio predsednik Vlade Aleksandar Vu?i? koji je ocenio „ da ?e to biti velelepna gra?evina sa najsavremenijom opremom koja postoji u svetu“ dodaju?i da ?e „ Niš imati najbolji zdravstveni centar u zemlji“. To je prva tako velika investicija nakon izgradnje VMA u Beogradu.\nPalata pravde u Kragujevcu biće izgrađena u blizini Ekonomskog i Pravnog fakulteta - Grad ustupio zemljište za zgradu svih sudova\nGrad Kragujevac preneo je, bez naknade, u javnu svojinu Republike Srbije, parcelu na kojoj ?e biti izgra?en novi objekat svih pravosudnih organa, objavljeno je na sajtu grada. Zemljište, površine od oko dva hektara, nalazi se u blizini Pravnog i Ekonomskog fakulteta.\nPogledajte kako se rekonstruiše Arena: Vanja Udovičić i Siniša Mali obišli novu atletsku lepoticu (VIDEO) (FOTO)\nNajve?a hala na Balkanu polako dobija svoj kona?ni oblik pred atletsko prvenstvo Evrope u dvorani, koje je na programu od 3. do 5. marta. Ministar za omladinu i sport Republike Srbije Vanja Udovi?i? i gradona?elnik Beograda, Siniša Mali i danas su obišli gra?evinske radove u Kombank areni gde je u fazi izgradnja podkonstrukcije i atletske staze na kojoj ?e biti održano Evropsko atletsko prvenstvo u dvorani, koje je na programu od 3. do 5. marta.\nKasni izgradnja deponije u Subotici\nSubotica - Kasne radovi na izgradnji Regionalne deponije Subotica pa ?e, umesto po?etkom, po svemu sude?i, biti završeni tek polovinom ove godine. ... Rok za završetak izgradnje objekata na Regionalnoj deponiji Subotica, koja se gradi izme?u naselja Bikovo i Orom, prema prvobitnim planovima, bio je 28. januar 2017. godine.\nPočinje gradnja Hitne pomoći na Telepu\nJP "Zavod za izgradnju grada" u likvidaciji kona?no je završio tender i izabrao izvo?a?a radova koji ?e izgraditi zgradu Hitne pomo?i na Telepu, saznaje 021.rs.\nPosao je dodeljen konzorcijumu koji predvodi novosadska firma "Graditelj NS" i izgradnja ?e biti pla?ena skoro 410 miliona dinara.\nGrad planira da zameni 70 kilometara vodovodnih cevi tokom ove godine\n?ak 70 kilometara vodovodnih cevi trebalo bi da bude promenjeno tokom ove godine, najavio je gradona?elnik Beograda Siniša Mali.\nRešavamo probleme koje niko nije rešavao godinama unazad.\nPočinje projekat ForestFolw - Srbija i Hrvatska zajednički obnavljaju objekte oštećene u poplavama\nSrbija i Hrvatska tokom 2017. i 2018. godine zajedni?ki ?e realizovati projekat obnove objekata ošte?enih u poplavama 2014. godine, saopštilo je Javno preduze?e Vojvodinašume.\nTokom projekta pod nazivom Flood protection infrastructure restoration and development of cross-border system for protecting people and natural assets from floods (ForestFlow)\nTurski biznismen zainteresovan da finansira 100 km brzog puta Beograd-Sarajevo - Srbija i BiH uputile zajedničko pismo\nMinistar transporta i komunikacija BiH Ismir Jusko izjavio je da je turskom biznismenu koji želi da investira u projekat izgradnje brzog puta Sarajevo-Beograd upu?eno zajedni?ko pismo i da se ?eka odgovor, prenose Nezavisne.\nOn je naveo da je re? o turskom biznismenu koji je spreman da finansira izgradnju 100 kilometara brzog puta.\nVlada Srbije ?e od januara po?eti otkup zemlje i rešavanje imovinskih problema na trasi Fruškogorskog koridora, kaže predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirovi?.\n“Nešto se malo kasni sa otkupom zemlje na trasi kroz Novi Sad. To je trasa od Mišeluka, kroz Petrovaradin do Žeželjevog mosta. O?ekujem da se ubrza ta procedura koja se ti?e urbanisti?kih rešenja na toj trasi, a idejni projekat ide na kraju”, kaže on.\nLidl će graditi maloprodajni objekat u centru Paraćina na oko 2.500 kvadrata\nTrgovinski lanac Lidl ?e u Para?inu otvoriti maloprodajni objekat od oko 2.500 m2 sa parkingom od 130 mesta.\nKako prenosi opštinski sajt, ovaj poznati nema?ki trgovinski lanac ve? je dobio lokacijske uslove i krenuo u kupovinu parcela od privatnih vlasnika, na uglu ulica Carice Milice i Marije Bursa?.\nOtvorene ponude za Sava Centar - U trci Delta Holding i konzorcijum Aerodrom Nikola Tesla-Energoprojekt Holding-Beogradski sajam\nKoverte sa dokumentacijom dva potencijalna partnera Grada Beograda za rekonstrukciju Sava Centra otvorene su u sredu, 28. decembra 2016. godine, u Skupštini grada, saopštio je Beoinfo.\nNa javni poziv za podnošenje prijava za osnivanje zajedni?kog privrednog društva radi rekonstrukcije i upravljanja kongresnim centrom pristigle su dve ponude\nZavršena prva faza gradnje novog dečjeg hemato-onkološkog odeljenja u Nišu - Vrednost radova 25 miliona dinara\nGlobal Ports kasni sa investicijama u Port of Adria\nVinex Etil gradi bioenerganu u Lukićevu kod Zrenjanina - Vrednost investicije oko 5,8 mil EUR\nTender za regulaciju Resave, EU odobrila 2,7 miliona evra


Budžet rebalansom uvećan za 950.000 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Budžet rebalansom uvećan za 950.000 KM\nBudžet rebalansom uvećan za 950.000 KM\nHAN PIJESAK – Skupština opštine Han Pijesak usvojila je danas Nacrt rebalansa budžeta opštine za ovu godinu u iznosu od 3.968.695 KM, što je povećanje za 950.000 KM u odnosu na prvobitno planiranje.\nOsnov za izradu rebalansa budžeta opštine, kojim bi rashodi bili uravnoteženi sa prihodima, su sredstva od naknade za korišćenje šuma i šumskog zemljišta u iznosu od 801.242 KM.\nIzdaci za nefinansijsku imovinu iz budžeta iznose 1.174.242 KM, od čega će biti izdvojena sredstva za izgradnju četiri parkinga u gradu od 261.242 KM, rekonstrukcija gradskih ulica 177.000 KM, izgradnja autobuskog stajališta 40.000 KM.\nOpštinski parlament donio je i odluku o prenosu prava svojine dva stana, površine 32 metra kvadratna i 66 metara kvadratnih, sa opštine na opštinsku Boračku organizaciju radi trajnog rješavanja stambenog pitanja boračkih kategorija.\nOdbornici su donijeli odluku o uslovima vršenja komunalne djelatnosti na području opštine han Pijesak kojom se reguliše snabdijevanje vodom za piće potrošača, te uređuje eksploatacija, održavanje, korišćenje i izgradnja uređaja vodovodne i kanalizacione mreže.\nPrethodni članakCjenovnik oglašavanja na portalu Palelive.com u toku predizborne kampanje 2016. godine\nNaredni članakNovi modeli u ponudi za neograničene razgovore u mreži


Mihović: Ako se epidemiološka situacija stabilizuje, moguće održati neke segmente Fešte kamelija 2021.\nObjavljeno 12 Apr, 2021\nUkoliko u Crnoj Gori dođe do ublažavanja epidemioloških mjera za suzbijanje koronavirusa u narednom periodu, postoji mogućnost održavanja pojedinih segmenata programa ovogodišnje manifestacije „Fešta kamelija Stoliv 2021“.\nTo je za Radio Kotor kazao predsjednik Upravnog odbora NVU „Kamelija“ Romeo Mihović.\n-Krajem prošle godine imali smo koncepcijski zaokružen program naše tradicionalne fešte, međutim, zbog poznate situacije sa Kovidom-19, izložba od cvijeta kamelije, kojom se svake godine zvanično otvara ova svečanost, a ovoga puta je to trebalo biti 26. marta, je izostala.\nNadamo se brzom okončanju pandemijske situacije i još uvijek vjerujemo da je moguće ostvariti neke aktivnosti, posebno one koje se tiču organizacije na otvorenom-pojašnjava Mihović.\nUtrka drvenih baraka u akvatorijumu zaliva, pješačke ture uz samo par rekreativaca, likovne i literarne radionice sa ograničenim brojem učesnika u Gornjem Stolivu, samo su neke od predviđenih aktivnosti.\n-Osim toga, ove godine planirali smo tješnju saradnju sa uzgajivačima iz cijele Boke, a predvidjeli smo i da u saradnji sa dosadašnjim, nagrađenim vlasnicima najljepših đardina, osmislimo foto priču i uvjerimo se u kakvom su stanju danas sve te kamelije koje naši sugrađani i sugrađanke uzgajaju u svojim baštama-kazao je Mihović.\nI ove godine, napominje, imaju kandidatkinju za Damu kamelija, ali je sasvim izvjesno da se bal sa izborom dame, koji predstavlja krunu svečanosti u čast cvijeta koji ne miriše, neće održati.\nU toku su, ističe Mihović, pregovori sa predstavnicima istoimenog udruženja iz Opatije, u cilju zajedničke posjete Italiji.\n-Susret sa italijanskim uzgajivačima, naročito onima iz Toskane, sticanje novih znanja i iskustava prolongirali smo za narednu godinu-zaključio je Mihović.


Počela kompletna rekonstrukcija ulice Ratka Mitrovića\nOdržana deseta „Čukarička ferijalna roštiljijada“\nPočela je kompletna rekonstrukcija ulice Ratka Mitrovića . Ova važna saobraćajnica povezuje naselja Žarkovo i Filmski grad i svakodnevno njome saobraća veliki broj vozila i više linija gradskog prevoza. Radove....\nSunčano i toplo vreme, posle niza kišnih dana, obradovalo je u subotu sve roštiljxije i uživaoce u tradicionalnoj „Čukaričkoj ferijalnoj roštiljijadi“, koja se već deseti, jubilarni put održava na Adi Ciganliji. Manifestaciju....\nTunis je danas dobio u ulicu u Beogradu, nakon što je nedavno Srbija dobila ulicu u gradu Tunisu. Tablu novoimenovane Tuniske ulice, koja se nalazi na uglu ulica Žarka Pucara i Petra Martinovića, na....\nFolklorni festival „Zaigraj, zapevaj“ 23.05.2019.\nTradicionalni festival folklora na Čukarici pod nazivom „Zaigraj, zapevaj“, održaće se u nedelju, 26. maja sa početkom u 11.00 časova, na sceni u parku na Banovom brdu. Na festivalu, koji se održava po treći put, u organizaciji KUD „Tucović“ , Turističko-sportske ...dalje\n“Knjiga je prisutna“ 23.05.2019.\n„Fabrika petica“ i Kancelarija za mlade vas pozivaju na drugi po redu festival „Knjiga je prisutna“ 1. juna 2019. Ponosno predstavljamo ovogodišnje goste našeg festivala knjige: Jasminku Petrović, najpoznatiju spisateljicu za decu i mlade u Srbiji i sjajni ...dalje\nInteraktivna radionica „Naše pričalice“ 21.05.2019.\nOpština Čukarica u saradnji sa logopedsko-edukativnim centrom "Hajde da rastemo" organizuje interaktivnu radionicu za sve zainteresovane roditelje dece uzrasta od 0 do 3 godine. Radionica će biti održana 23. maja u 15,30 u Svečanoj sali Gradske opštine ...dalje\n23.05.2019. Veče srpsko grčkog prijateljstva u Galeriji 73\nPovodom obeležavanja „Dana Ćirila i Metodija“, u petak 24. maja 2019. g. sa početkom u 18:00 časova, ...dalje\n22.05.2019. „Suze su o.k.“ na sceni KC „Čukarica“\nPredstava „Suze su o.k.", sa Tanjom Bošković u naslovnoj ulozi, biće izvedena na sceni Kulturnog ...dalje\n22.05.2019. Održano premijerno izvođenje kabarea “Duša slovenska” u Galeriji 73\nU okviru majskog ciklusa koncerata „Ars Musicum“, u utorak, 21. maja, u Galeriji `73 održana je premijera ...dalje\n23.05.2019 u 21:01\nVetar - 10m: 0.7 m/s Severozapadni


Nižim porezima treba smanjiti sivu ekonomiju – Bankar.me\nOctober 12, 2017 Članci, CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nRestriktivna politika u borbi protiv sive ekonomije mora da bude praćena stimulativnom, kako bi što veći broj firmi ušao u legalne tokove poslovanja, što zahtijeva multisektorski pristup i veću komunikaciju nadležnih institucija, ocijenila je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\n“Ukoliko zaista želimo da se izborimo sa sivom ekonomijom, osim restriktivne politike, moramo ući u određenu stimulativnu politiku. Idemo sa prijedlozima prema Ministarstvu finansija s ciljem smanjenja određenih poreza i doprinosa da što veći broj firmi koje se bave van tokova uđu u legalne tokove, a onda kada date tu mogućnost imate pravo da idete sa mnogo jačom restriktivnom politikom”, rekla je Sekulić na poslovnom ručku Američke privredne komore (AmCham).\nKazala je da predstavnici tog ministarstva u okviru Biznis karavana obilaze opštine i direktno komuniciraju sa privrednicima.\n“Od njih smo dobili veliki broj ideja i informacija da nije samo restriktivna politika jedino što može pomoći u borbi protiv sive ekonomije, već da i ona treba da bude praćena stimulativnom politikom”, rekla je Sekulić.\nPrema njenim riječima, priča o sivoj ekonomiji najčešće se odnosi na to da neko radi zarade ne poštuje određena pravila.\n“Na sjeveru se često pokazuje da se u sivu ekonomiju ulazi radi preživljanja”, dodala je Sekulić.\nOdgovarajući na pitanje predsjednice AmChama Katarine Bulatović o načinu poboljšanja privrednog ambijenta u Crnoj Gori, Sekulić je kazala da je Vlada imala nezahvalnu dužnost u vezi sa mjerama fiskalne konsolidacije.\n“Tu su morala da idu određena rješenja koja će smanjiti javnu potrošnju, a povećati davanja. Bitno da takva vrsta odluka ne treba da ugrozi ni investiranje ni poslovanje u državi. Kao posljedicu toga, nemamo povećanje ni jednog poreza koji se odnosi na investicije i poslovanje”, navela je Sekulić.\nBulatović je ocijenila da je kvalitetna saradnja biznis zajednice i države sa ciljem uklanjanja biznis barijera i uspostavljanja povoljnog poslovnog ambijenta za privlačenje investicija generator napretka jedne zemlje. Prema njenim riječima, u izvještaju o poslovnom ambijentu AmChama ocijenjeno je da je stepen u kojem je prisutna siva ekonomija u Crnoj Gori i dalje na zabrinjavajućem nivou.\n“Potreban je veći stepen koordinacije nadležnih organa da bi se uspostavio kvalitetan model za mjerenje obima u poslovanju u sivoj zoni i njegovo efikasno suzbijanje”, saopštila je Bulatović.\nOtpravnica poslova u ambasadi SAD u Crnoj Gori Džudi Kuo saopštila je da je zadovoljna što su svjedoci sve većeg interesovanja američkih kompanija za ulaganje u Crnu Goru, naročito u oblasti energetike i infrastrukture.\n“Iskreno vjerujemo da Crna Gora može da privuče više investitora jačanjem vladavine prava i daljom borbom protiv korupcije”, poručila je Kuo.\nPOJMOVIDragica Sekulić porezi Siva ekonomija\nPrevious Budvansku dobijaju Kostić i Emilfarb\nSljedeći Skoro milijardu putnika na aerodromima EU\nSekulić: Digitalna transformacija velika prilika za Crnu Goru\nCrna Gora u Portugaliji predstavila investicione mogućnosti


Poreska uprava u kampanji „Korak preduzmi, račun uzmi“\nHome / Magazin / Poreska uprava u kampanji „Korak preduzmi, račun uzmi“\nU svrhu podizanja svijesti o važnosti izdavanja i uzimanja fiskalnih računa, Poreska uprava Republike Srpske krenula je sa kampanjom „Korak preduzmi, račun uzmi“.\nIz Poreske uprave poručuju da je neophodno podići svijest i ukazati građanima da račun ne predstvalja samo parče papira koje mu zauzima mjesto u novčaniku ili ruci, nego da se upravo uzimanjem računa povećava ekonomska snaga naše zemlje, te predstavlja mali, ali veoma značajan korak ka boljem i kvalitenijem životu svih građana.\nS obzirom da neizdavanje računa vodi izbjegavanju plaćanju poreza, iz ove institucije očekuje da se i građani aktivno uključe u suzbijanje sive ekonomije, tako što će uzeti fiskalni račun.\n“Neuzimajući račune, građani nesvjesno daju svoj doprinos u utaji poreza i povećanju obima sive ekonomije. Sam Zakon o fiskalnim kasama kaže da svaki kupac prilikom kupovine mora uzeti račun, a ukoliko ga ne dobije nije dužan da plati”, navode iz Poreske uprave.\nIz PU RS ističu da bez fiskalnog računa kupac ne može da reklamira robu niti da dobije povrat novca. Fiskalni račun je, navode, jedini način da kupac ostvari svoja prava, ali i da bude siguran da dio njegovog novca ide u budžet čime se finansira zdravstvo, prosvjeta, kultura, obrazovanje.\nPoreska uprava podsjeća da je Vlada Republike Srpske, uvođenjem fiskalizacije, krenula u suzbijanje sive ekonomije, nelojalne konkurencije i utaje poreza, sa ciljem dovođenja u ravnopravan položaj svih obveznika i povećanje fiskalne discipline.\nDa bi ovaj projekat dao još bolje rezultate, neophodna je, ističu, aktivnija uloga građana, zbog čega su i pokrenuli kampanju “Korak preduzmi, račun uzmi”.


Politika Autor:N129. nov. 202011:54 > 15:54\nUrednik Nova.rs Milenko Vasović, komentarišući proglašenje ambasadora Srbije u Crnoj Gori Vladimira Božovića personom non grata i, zatim, recipročnu meru Beograda, rekao je da se pravi dreka ni oko čega i da se dižu tenzije zbog jednog gafa, a da posebno smatra neprimerenim potezom to što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić sazvao hitan sastanak na premijerkom i ministrom spoljnih poslova, i što se sve diže na jedan viši nivo.\nKomentarišući proglašavanje srpskog amabasadora u Podgorici personom non grata, a i recipročne mere Srbije, Vasović kaže da mu se čini da na relaciji Podgorica-Beograd važi to „da svaku priliku koristimo da uprskamo stvar“, da dižemo tenziju i da nam bude što gore.\nČini mi se da je tu toliko dreke ni oko čega, ne mislim da je naš ambasador napravio mudar potez – mislim da je gurao prst u oko vladajućoj garnituri – ako ljudi gledaju na jednu stvar drugačije od nas, ne moramo na napadan način da ih razuveravamo, kazao je gost N1.\n„Mislim da je jedna nespretna izjava srpskog ambasadora, svejedno da li je ona smišljena ili slučajna, izazvala neprimerenu reakciju Podgorice“, smatra Vasović. Mišljenja je da je taj potez „poen za Krivokapića i novu Vladu“. Dok se sada sve to vrati u normalu i izabere novi ambasador, proći će neko vreme, a (crnogorski ambasador) Tarzan Milošević je kolateralna šteta – ni kriv ni dužan mora da se vrati pre isteka mandata, navodi urednik Nova.rs.\n„Ono što se meni čini takođe neprimerenim – predsednik je sazvao sastanak, sada će to da se digne na još jedan, viši nivo, umesto da se time bavi ministar inostranih poslova i tu da se završi priča… Sada će se sastati predsednik, predsednica Vlade, ministar, samo što nisu sazvali Savet za nacionalnu bezbednost… Ovo je samo jedan mali incident, gaf“, navodi Vasović.\nČini mi se da je ova priča sa proterivanjem ambasadora stavljena u jednu veliku torbu, koja se bespotrebno koristi, jer na Zlatiboru postoji narodna izreka „spakuj mi to u manju torbu“ a mi smo jedan gaf spakovali u najveću moguću torbu, mobilisane su najveće strukture vlasti, navodi gost Novog dana.\n„Tako se ne grade prijateljski odnosi, tako se dižu tenzije i koristi se to zarad domaćeg stanovništva, da se pokazuju mišići – kako smo mi jaki i kako na sve odgovaramo. Ma džaba vam ta jačina, mi se samo svađamo“, kaže Vasović.\nGovoreći o promociji tenkova u Nišu i poseti predsednika, kaže da je to deo kontigenta od 30 koji smo dobili na poklon iz Rusije: „Pa šta sad – sada smo promovisali 11, pa ćemo 12, pa možemo svaki tenk da promovišemo dnevno i da pričamo kako smo jaki, kako jača armija“, naveo je. On navodi da ne misli da Vojska Srbije ne treba da se naoružava, ali da sve to treba da ima neku meru.\nVoleo bih kad bi te naše državne strukture, svaki put kad promovišu to naoružanje, malo pričale kako smo prošli u tom nesrećnom ratu protiv NATO-a, koliko smo letelica izgubili, pilota, ali o tome se ćuti, istakao je urednik Nova.rs, navodeći da se plasira priča da smo „sila u regionu“, a imamo minimalne zarade od 200 i nešto evra. „Lako je manipulisati siromašnim narodom i govoriti – evo sad smo mi jaki i ne može nam niko ništa, ma nam vraga ne može – kad ti narod strada i mentalno“, naglasio je Vasović.\nOpoziciji nedostaju i plan i akcije\nOsvrćući se na opoziciju u Srbiji, kaže da je njena razjedinjenost delimično veštačka i napravljena od strane vlasti. Ta razjedinjenost, navodi, nije ništa novo za naše prilike, ali ističe da je problem što ta opozicija malo čini da kaže da narodu šta bi ona to uradila. Problem je odsustvo plana i jasnog cilja, ne u koliko je kolona, ocenjuje.\nOpozicija hoće dijalog s Dačićem, ali uz učešće EU\nSem onoga „smeniti Vučića“ i „Vučić nije dobar“, opozicija nema prepoznatljivost – u smislu šta bi ona to uradila, dodao je. Kaže da joj ne nedostaje samo program, već i akcije, podsećajući da je novi gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković išao na teren, od kuće do kuće. Vasović kaže da ne vidi da je opozicija čak i u Beogradu aktivna, i da nije aktivnost izdati saopštenje ili ako se povremeno njih sedam negde okupi da protestuje.\nambasadorCrna GoraMilenko VasovićOpozicijaSrbija


Nemanja Nikolić na ljekarskim pregledima, uskoro potpis ugovora - Narod.ba\nNogomet 24. Avgusta 2019.\nMladi prvotimac Mladosti DK Nemanja Nikolić (18) karijeru će nastaviti u Grčkoj – u atinskom Olimpijakosu! Kako saznaje “Dnevni avaz”, Nikolić je u pratnji svog menadžera već doputovao u Atinu. Trenutno se nalazi na ljekarskim pregledima, nakon kojih će uslijediti potpis ugovora.\nNavodno, već su dogovoreni svi detalji transfera i ugovorne obaveze između Olimpijakosa i našeg mladog reprezentativca, odnosno Mladosti iz Doboja kod Kaknja. Nikolić će potpisati petogodišnji ugovor, s tim što će prvi dio ove sezone provesti na posudbi u Mladosti DK.\nSpomenimo i to da Fudbalski klub Sarajevo, u čijoj je akademiji stasavao Nikolić, neće dobiti dio procenta od obeštećenja, jer je tako dogovoreno s rukovodstvom Mladosti prilikom realizacije transfera Gedeona Guzine u klub s Koševa.


Završen Svetski kup na divljim vodama u Kini - Kajakaški savez Srbije\n14.12.2019. - 15:44 » Vesti\nTrkama u disciplini sprint završeno je takmičenje u Svetskom kupu u spustu na divljim vodama.\nSva tri srpska predstavnika plasirala su se u finale, a najbolji plasman zabeležio je Marko Marjanović koji je zauzeo 10. mesto. Sreten Biljić takmičenje je završio na 14. poziciji, dok se Alen Tahirović plasirao odmah iza njega, pošto je zauzeo 15. mesto.\nTrijumfovao je Francuz Maksim Rišar, ispred Slovenca Nejca Znidarčiča, dok je treće mesto pripalo Francuzu Igu Pjeru Anri Moreu.\nTreneri godinu započeli seminarom\nKajakaški savez Srbije u novu godinu tradicionano ulazi radno. Osim priprema takmičara, aktivni su i treneri koji su početak godine iskoristili da obnove dosadašnja stručna znanja, ali i da steknu nova. Više od 50 trenera ispunilo je veliku salu Kajakaškog saveza na Adi Ciganliji gde je održan stručni seminar u organizaciji Kajakaškog saveza Srbije. Kao…\nKajakaški savez Srbije na tradicionalnom „Danu kajaka“ u u restoranu „Azaro“ na Adi Ciganliji proslavio je još jednu uspešnu godinu i nagradio najuspešnije u 2019. godini i postavio ambiciozne planove za predstojeću godinu. „Prošlu godinu obeležio je Strahinja Stefanović osvajanjem srebra na svetskom seniorskom i na Evropskom prvenstvu za mlađe seniore. Daleko važnije izborio je…


ZA TRI OPŠTINE 50 MILIONA DINARA ZA POPULACIONU POLITIKU (VIDEO) · Kraljevo Online\nNaslovnaVestiZA TRI OPŠTINE 50 MILIONA DINARA ZA POPULACIONU POLITIKU (VIDEO)\nZa opštine Vrnjačku banju i Rašku i Grad Kraljevo izdvojeno je oko 50 miliona dinara za sprovođenje mera populacione politike u ovoj godini\nPrema rečima ministarke za demografiju i populacionu politiku Slavice Đukić Dejanović radi se o zajedničkim sredstvima tih lokalnih samouprava i Vlade Srbije.\n„Jedinice lokalne samouprave izdvojile su 20 odsto sredstava, a znatno veći deo je iz republičkog budžeta. Sredstva su usmerena, pre svega, na popravljanje uslova u predškolskim ustanovama, na informisanje, edukaciju, na aktivnosti zdravstvenih institucija…“, rekla je ministarka.\nOna je dodala da su sredstva već na računima navedenih lokalnih samoprava i da se koriste. Đukić Dejanović je danas u Vrnjačkoj banji razgovarala sa predsednikom te opštine Bobanom Đurovićev, gradonačelnikom Kraljeva Predragom Terzićem i predsednicom Skupštine opštine Raška Mirjanom Skorić.\nĐukić Dejanović je istakla da je na sastanku bilo reči o tome da je važno da se sredstva potroše do kraja ove godine, kako bi sledeće pripremili projekte koji će biti zahtevniji za republički budžet i korisniji za stimulaciju budućih roditelja.\nOna je navela da, kada je u pitanju populaciona politika, Raški okrug, a samim tim sredine Kraljevo, Vrnjačka banja i Raška, imaju lošije demografske indikatore nego što je to na nivou Srbije.\n„U Srbiji na 1.000 stanovnika se rodi devet beba, a nažalost umre oko 15 osoba. U Raškom okrugu i ovim lokalnim samoupravama, rodi se manje od devet beba, a u proseku umre 16 osoba“, rekla je ministarka.\nPredsednik opštine Vrnjačka banja Boban Đurović je zahvalio na dobijenim sredstvima i dodao da se, između ostalog, taj novac koristi i za poboljšanje uslova u predškolskim ustanovama. „Sledeće godine očekujemo da budemo još aktivniji i ambiciozniji u našim planovima, a sa ciljem da našu lokalnu politiku, politiku ministarstva i nacionalnu politiku, dovedemo na najviši nivo, kada je u pitanju populacija u Srbiji“, rekao je Đurović.\nGradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić je rekao da je izgradnja vrtića u naselju Beranovac, najboji primer saradnje naše dijaspore, lokalne samouprave i vlade. On je rekao da je Milomir Glavčić, Kanađanin srpskog porekla, za izgradnju tog vrtića donirao 200.000 evra, da je Grad obezbedio novac za drugu fazu izgradnje i uređenje objekta, a Ministarstvo za opremanje. „Na ovaj način zadovoljićemo žitelje čak šest sela, koja gravitiraju Beranovcu, ali ćemo obezbediti i dobre uslove za pohađanje predškolskog i dece koja žive u tom naselju“, rekao je Terzić.\nPredsednica Skupštine opštine Raška Mirjana Skorić se u ime te opštine zahvalila ministarstvu i precizirala da su oni dobili oko 12 miliona dinara. Nakon razgovora u zgradi opštine u Vrnjačkoj Banji, ministarka Slavica Đukić Dejanović je obišla vrtić u naselju Vrnjci, u okviru Predškolske ustanove „Radost“ iz Vrnjačke banje.\nKako je rečeno, kabinet ministarke Đukić Dejanović sufinansiraće obnovu i adaptaciju tog vrtića, u iznosu od 6,12 miliona dinara.


Predstavnici Narodne banke Srbije na sastanku Pododbora za ekonomska i finansijska pitanja\nPredstavnici Narodne banke Srbije učestvovali su na sastanku s predstavnicima Evropske unije u okviru Pododbora za ekonomska i finansijska pitanja, tokom kojeg su aktivno razmatrali makroekonomska kretanja i izglede Srbije.\nU uvodnom delu sastanka predstavnici Evropske unije rekli su da su, između ostalih, otvorena i pregovaračka poglavlja 9 – Finansijske usluge i 17 – Ekonomska i monetarna politika, čime su oba poglavlja u kojima je Narodna banka Srbije rukovodeća institucija otvorena.\nPredstavnici Narodne banke Srbije podsetili su na faktore rasta koje su sredinom oktobra detaljno izneli tokom razgovora sa Evropskom komisijom. Ponovljena je revidirana projekcija rasta bruto domaćeg proizvoda Srbije za ovu godinu naviše na –1% i ukazano na bolji ishod u trećem tromesečju ove godine od očekivanog, kao i na pozitivne rizike da rast može biti i veći. Istaknuto je da je inflacija u Srbiji očuvana na niskom nivou, što se očekuje i u srednjem roku, te je dat prikaz faktora koji su vodili i koji će voditi kretanje inflacije u narednom periodu na niskom i stabilnom nivou. Ukazano je i na ubrzan oporavak izvoza iz Srbije, koji je već u avgustu zabeležio nivo koji je bio pre pandemije, pri čemu će i tempo oporavka evropskih trgovinskih partnera uticati na kretanja u ovom segmentu.\nNaš bankarski sektor je ovu krizu dočekao sa izgrađenim visokim rezervama likvidnosti i uz međunarodno uporedive pokazatelje koji upućuju na njegovu visoku stabilnost i otpornost. Zahvaljujući proaktivnom pristupu Narodne banke Srbije, učešće problematičnih kredita u Srbiji konstantno smo smanjivali na 3,5%, što je najniži nivo od kada se ovaj pokazatelj kvaliteta aktive banaka prati. Narodna banka Srbije, kao što je činila i do sada, nastavlja pažljivo da prati kretanja u finansijskom sektoru.\nU ostatku dana predstavnici Narodne banke Srbije učestvovaće i u ostalim temama iz agende Pododbora za ekonomska i finansijska pitanja.


Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor Archives - infoPrijedor\nHome › Posts tagged Narodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” Prijedor\nPromovisana knjiga “Kočićeva leksika i borba za srpski jezik”\nU Prijedoru je održana promocija knjige “Kočićeva leksika i borba za srpski jezik” Mladena Vučkovca, koju su povodom stotinu godina od smrti Petra Kočića organizovali prijedorska Narodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” i Srpsko prosvjetno i kulturno društvo /SPKD/ “Prosvjeta”. Autor…\nPosted in Prijedor\tTagged with: Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor, promocija knjige\nNarodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” Prijedor (VIDEO)\nNarodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” osnovana je 1950. godine. Prije dvije godine ova ustanova proglašena je za najbolju biblioteku u Republici Srpskoj. Organizator je brojnih promocija i manifestacija, među kojima je najpoznatija Književni susreti na Kozari. RTRS\nPosted in Prijedor\tTagged with: Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor\n„Vesela palačinka“ na Malom gradskom trgu\nNajmlađi Prijedorčani imali su priliku da na Malom gradskom trgu slušaju čitanje slikovnice „Vesela palačinka“. Ovu manifestaciju, u okviru prijedorskog „Kulturnog ljeta“, organizovala je Narodna biblioteka „Ćirilo i Metodije“, uz pomoć Udruženja „Žene u umjetnosti“. Kako kažu iz biblioteke, osnovna…\nPosted in Prijedor\tTagged with: Kulturno ljeto, najmlađi Prijedorčani, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor\nPRIJEDORSKA BIBLIOTEKA POKLONILA REKVIZITE OSNOVCIMA PODRUČNE ŠKOLE U TUKOVIMA – VIDEO\nPovodom predstojećih praznika kolektiv Narodne biblioteke “Ćirilo i Metodije” iz Prijedora donirao je rekvizite za nastavu muzičkog i fizičkog vaspitanja područnoj Osnovnoj školi “Dositej Obradović” u naselju Tukovi. Škola u Tukovima je prošle godine u potpunosti stradala u majskim poplavama.…\nPosted in Prijedor\tTagged with: donacija, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor\nZELENILOM OPLEMENJEN PROSTOR OKO BIBLIOTEKE I MUZEJA\nSedam zelenih površina ispred i iza Narodne biblioteke i Muzeja Kozare oplemenjene su novim sadnicama cvijeća, šiblja i niskorastućeg ukrasnog drveća, izjavila je danas direktorica prijedorske biblioteke “Ćirilo i Metodije” Mara Ećim. -Na ovom prostoru ukupno je zasađeno 130 sadnica…\nPosted in Društvo\tTagged with: Muzej Kozare, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor, zelenilo\nOTVORENA DOKUMENTARNA IZLOŽBA “JEZIK I PISMENOST”\nU prijedorskom Muzeju Kozare večeras je otvorena dokumentarna izložba “Jezik i pismenost” koju je Narodna biblioteka “Ćirilo i Metodije” iz Prijedora organizovala u saradnji sa Narodnom bibliotekom “Vuk Karadžić” iz Kragujevca. Direktor kragujevačke Bilioteke Mirko Demić rekao je da je…\nPosted in Zabava\tTagged with: izložba, Jezik i pismenost, Mara Ećim, Muzej Kozare, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor\nOTVARANJE POSTAVKE „JEZIK I PISMENOST“\nIzložba „Jezik i pismenost“ kragujevačke Narodne biblioteke „Vuk Karadžić“ biće otvorena danas u Narodnoj biblioteci „Ćirilo i Metodije“ u Prijedoru od 19 časova. Postavka prikazuje nastanak i razvoj ćirilice, jezika i pismenosti u najširem istorijskom, književnom i filološkom smislu. Glas…\nPosted in Zabava\tTagged with: Jezik i pismenost, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor\nVELIKI ZNAČAJ PRIJEDORSKE BIBLIOTEKE „ĆIRILO I METODIJE“ – VIDEO\nMagistar Branislav Kecman, profesor Srpskog jezika i književnosti, član je Narodne biblioteke „Ćirilo i Metodije“ Prijedor od pohađanja srednje škole. Od polaska na Filološki fakultet, ova ustanova je njegova „druga kuća“ što i nije čudno s obzirom na njegovo profesionalno…\nPosted in Zabava\tTagged with: Branislav Kecman, Mara Ećim, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor, značaj\nPRIJEDORČANI SA GLASOM SRPSKE NA SAJMU KNJIGE INTERLIBER U ZAGREBU\nU regionalnom kalendaru sajamskih dešavanja, kada je u pitanju knjiga, ovih novembarskih dana u centru pažnje bio je “Interliber” u Zagrebu. Kulturni događaj koji svake jeseni na Zagrebačkom velesajmu okuplja izdavače, pisce, distributere i sve ljubitelje knjige, već 38 godina…\nPosted in Zabava\tTagged with: Interliber, Mara Ećim, Narodna biblioteka "Ćirilo i Metodije" Prijedor, Sajam knjiga, Zagreb


NACRT IZMENA ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANJU: BRŽE PRIZNAVANJE DIPLOMA STEČENIH U INOSTRANSTVU\nNacionalni savet za visoko obrazovanje više neće dodeljivati akreditacije u drugostepenom postupku. Visokoškolske ustanove će i ubuduće podnositi žalbu Nacionalnom savetu na odluku Komisije za akreditaciju, a Savet će moći da vratiti predmet Komisiji na ponovno razmatranje, čija će odluka biti konačna.\nOvo je jedna od ključnih novina u Nacrtu izmena Zakona o visokom obrazovanju, koji će narednih dana biti na javnoj raspravi. Prema predloženim rešenjima, Komisija će doneti odluku o akreditaciji u roku od 15 meseci od podnošenja zahteva, a ako to ne ispoštuje, Nacionalni savet može da raspusti deo ili čak celu akreditacionu komisiju. Novina je i to što će pri akreditaciji doktorskih studija bar jedan recenzent morati da bude iz zemlje EU.\n- Jedina stvar koju nismo uspeli da postignemo jeste da se Komisija za akreditaciju finansira sa posebnog podračuna, jer je Ministarstvo finansija bilo protiv. Svesni smo da to nije u skladu sa evropskim rešenjima, ali Ministarstvo tvrdi da bi otvaranjem posebnog računa Komisije bio prekršen Zakon o budžetu - kaže za Danas Miodrag Popović, prorektor za finansije Beogradskog univerziteta, koji je radio na nacrtu izmena zakona.\nKako je naš list pisao, izmenama zakona univerziteti više neće biti nadležni za priznavanje stranih diploma radi zapošljavanja nego će se time baviti Enik/Narik centar u Ministarstvu prosvete i nauke. Kandidatima će preko tog centra biti priznavan nivo stečenog znanja, a neće se upoređivati studijski programi. Popović je dodao da će akademsko priznavanje (radi nastavka obrazovanja) i dalje ostati u nadležnosti fakulteta i univerziteta i da će u oba postupka rokovi biti značajno kraći.\nPostupak priznavanja radi nastavka obrazovanja mora da bude okončan za najviše 60 dana od prijema kompletne dokumentacije, a 90 dana je rok za profesionalno priznavanje stranih visokoškolskih isprava.\n- Očekujemo da će biti problema u praksi kod profesionalnog priznavanja jer se šifrarnik zanimanja nije menjao od 1994. Ali to pitanje je u nadležnosti Ministarstva za rad - rekao je Popović.\nIzmenama zakona svi univerziteti biće obavezni da formiraju baze doktorskih disertacija i da te podatke šalju Ministarstvu prosvete, koje će voditi centralni repozitorijum doktorata. Te baze će biti dostupne javnosti, kao i podaci o izvorima finansiranja visokoškolskih ustanova.\nIzmenama zakona biće pomeren rok za završetak studija po starim propisima, pa će „večiti“ studenti morati da diplomiraju do kraja školske 2015/16. godine, a studenti medicine do kraja 2016/17. Akademci upisani na magistarske studije moraće da okončaju studije do kraja 2015/16, a doktorandi do kraja 2017/18.\nŠtrajkački odbor sva četiri reprezentativna sindikata prosvetnih radnika počeo je pripreme za organizaciju protesta 1. septembra, a konačnu odluku o načinu izražavanja nezadovoljstva doneće u dogovoru sa ostalim sindikatima javnog sektora, navedeno je u jučerašnjem saopštenju koje su potpisali predstavnici Unije sindikata prosvetnih radnika, Sindikata obrazovanja Srbije, Sindikata radnika u prosveti Srbije i GSPRS „Nezavisnost“.\nKako će se bodovati testovi završnog ispita na narednoj maloj maturi biće poznato pre 1. septembra, a ministar prosvete Srđan Verbić tvrdi da pritisak javnosti neće uticati na njegovu odluku. Ali hoće rezultati ovogodišnje male mature, na osnovu kojih će ministar „prelomiti“ - da li će podržati predlog Nacionalnog prosvetnog saveta da srpski i matematika nose po 10 poena, a kombinovani test 20 (za koji je i sam bio) ili će se taj odnos menjati.\nIako su u osnovnim školama objavljeni konačni rezultati male mature, ministar kaže da još nema podatke o prosečnom broju bodova, ali zato iz Školske uprave Niš stiže informacija da je samo jedan đak osvojio maksimalan broj poena na sva tri testa, od 3.259 osmaka koji su ga polagali. A među njima je čak 640 vukovaca.\nU ovoj školskoj upravi su kazali da maksimalni broj bodova iz kombinovanog testa ima samo 21 učenik, dok je maksimum bodova iz matematike osvojilo 159, a iz srpskog 83 đaka. Računajući zajedno testove iz matematike i srpskog, maksimalan broj bodova ostvarilo je 25 učenika, dok je 43 đaka imalo manje od pet poena. Bez ijednog boda iz srpskog su ostala tri đaka, iz matematike četiri, dok su na kombinovanom testu svi uspeli da osvoje poene. U Nišavskom okrugu, najveći prosek bodova je ostvaren na kombinovanom testu, koji su prethodno kritikovali roditelji i učenici, a lošiji su rezultati iz srpskog i matematike.\nVerbić je juče kazao da Ministarstvo nema informaciju da je u nekim školama bilo prepisivanja na završnom ispitu i da će, ako se to utvrdi, direktori škola snositi odgovornost. Saznanje da je u nekim školama zabeležen visok prosečan broj poena može da bude sumnjivo, ali, prema Verbićevim rečima, nije dokaz da je bilo prepisivanja ili drugih nedozvoljenih radnji. On je dodao da Ministarstvo prosvete neće praviti rang-liste škola u kojima su zabeleženi najbolji rezultati na maloj maturi, jer je to „idealan materijal za zloupotrebu“, ali će javnosti biti dostupni podaci po školskim upravama. V. A. - Z. M.\nOdbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo dao je saglasnost predsednici tog odbora Aleksandri Jerkov o upućivanju dopisa ministru prosvete Srđanu Verbiću da dostavi Nacrt zakona o visokom obrazovanju kako bi se organizovale rasprave na tu temu. „Mene su članovi Odbora kao predsednicu ovlastili da uputim dopis ministru u kom bismo ga podstakli da dostavi Nacrt zakona o visokom obrazovanju Skupštini Srbije kako bismo mogli da organizujemo javnu raspravu i uključimo stručnu javnost, predstavnike svih univerziteta“, kazala je Jerkov (DS) nakon sednice.


Vreme 595 - Piralen u Kragujevcu: Zakasnela dekontaminacija -->\nUMANJIVANJE OPASNOSTI: U Kragujevcu, međutim, niko kompetentan tada nije želeo da govori o ovom problemu. Tadašnji gradonačelnik Veroljub Stevanović naglasio je da, iako se transformator pokvario, hemikalija ni u kom slučaju nije mogla da se izlije jer ispod uređaja postoje betonski rezervoari koji sprečavaju izlivanje. Pri tome se iz vida gubi da oni funkcionišu u normalnim okolnostima a ne u situaciji kada je bombardovanje kad se sve ruši.\nODLOŽENI POČETAK: U saradnji s ovdašnjim PMF-om najpre je okončan program dekontaminacije tehnoloških jama; posao koji je trajao šest meseci obavilo je 30 radnika Fabrike automobila. Dekontaminirano je svih 6.000 kubika vode, a iz tehnoloških jama proizašlo je 713 buradi od 200 litara otpada, to jest, 150 tona otpadnog materijala. Vrednost ovih radova je oko 500.000 nemačkih maraka.


Unapređenje sistema tržišnih informacija poljoprivrede Srbije (STIPS)\nCvećara Atelje Prodavnica obuće Prodavnica odeće Tradicionalni prehrambeni proizvodi Mesara Tradicionalni proizvodi Lekovito bilje Građevinski materijal Gvožđara Zlatara Prodavnica široke potrošnje\n» Unapređenje sistema tržišnih informacija poljoprivrede Srbije (STIPS)\nKao nastavak projekta Unapređenje sistema tržišnih informacija poljoprivrede Srbije (STIPS), u organizaciji Radionice KRUG, od 12-14.10.2009. u Sportsko-turističkom centru Wai Tai na Zlatiboru održana je seminar radionica na kojoj je za rad na novom sistemu obučeno 18 reportera iz 18 gradova.\nNa seminaru su, nakon obuke za novi sistem od strane Radionice KRUG, uzeli aktivno učešće i predstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, predstavnik IPN-a, Institut za primenu nauke u poljoprivredi kao i nevladina organizacija Agromreža.\nPredstavnici donatora projekta DAI-USAID Agribiznis projekta aktivno su učestvovali u analizi novog sistema. Na zlatiborskom seminaru učestvovali su i predstavnici makedonskog Ministarstva poljoprivrede, kao zainteresovane strane za razvoj sličnog sistema u Makedoniji.\nNovi sistem koji će biti postavljen tokom oktobra sadržaće novi portal na adresi www.stips.minpolj.gov.rs , novi sistem za unos cena reportera, kao i zaseban menadžer deo za kontrolu postavljanja cenovnika i detaljne analize cena na nacionalnom nivou. U sistemu je od 2004. do 2009. godine prikupljeno oko 450.000 cena voća, povrća, žive stoke i žitarica sa zelenih, kvantaških pijaca, silosa i mlinova iz 18 gradova u zemlji.\nPozitivna radna atmosfera, SWOT analiza sistema, razmena mišljenja i otvorena diskusija na temu problema, osiguraće kontinuitet u kvalitetnom radu svakog reportera. Bolji kvalitet će svakako omogućiti i ulazak STIPS sistema u zakon o poljoprivredi, jer je u Ministarstvu u toku priprema seta pravilnika, kao i procedura za prilagođenje naših evropskim standardima.\nObeležena je i petogodišnjica rada STIPS-a uz tortu sa logom STIPS-a, a prisutni su sa zadovoljstvom degustirali paletu tradicionalnih proizvoda poznatog proizvođača suhomestanih proizvoda „Zlatiborac“.\nHirurgija povreda i oboljenja perifernog nervnog sistema – Bazična razmatranja, savremeni principi, kontroverze i inovacije\nII KONGRES FIZIOTERAPEUTA SRBIJE


Jedna jabuka na dan smanjuje rizik od kancera – Čuvaj zdravlje!\nNaučnici sa Univerziteta u Peruđu u Italiji su otkrili da jedna jabuka dnevno može da smanji rizik od pojave pet vrsta kancera. Stručnjaci su proučili 40 studija čiji su rezultati pokazivali da su jabuke skoro prepolovile rizik od raka pluća, crijeva, usta, probavnog trakta i dojke, prenosi Daily Mail.\nIstraživači su sproveli najnoviju studiju kako bi otkrili da li jabuka, kao voće koje se najviše konzumira širom svijeta, zaista igra značajnu ulogu u prevenciji od tumora. Rezultati, objavljeni u žurnalu “Ishrana javnog zdravlja”, pokazali su da su oni koji često konzumiraju ovo voće manje izloženi riziku od pojave kancera,od onih koji ne konzumiraju.\n“Zbog određene hemijske kompozicije i uključenih potencijalnih molekularnih mehanizama, neke vrste voća i povrća su direktno povezane sa rizikom od pojave kancera. Naš cilj je bila jabuka zato što je voće koje se najviše konzumira u Evropskim zemljama i zato što je bogat izvor fitohemikalija”, kažu istraživači. Smatra se da ova prirodna biljne materija ima snažna antikancerogena svojstva, prenose NN.\nIstraživači navode da je najveći dokaz u slučaju raka pluća, gdje su mnoge studije pokazale da jabuka ima zaštitni efekat. Kada je riječ o drugim vrstama kancera, kao što je kancer organa za varenje – želuca ili jednjaka, pojedine studije su pokazale da jabuka smanjuje i kod ovih vrsta, što je navelo istraživače da zaključe da su jabuke jedne od najmoćnijih dijetalnih oružja protiv smrtonosnih tumora. Dalja istaživanja bi trebalo da pokažu uticaj jabuke na ostale anatomske lokacije.\nU želji da pomognu osobama koje hrču, kao i onima koje su pored hrkača, stručnjaci uporno nude nove načine da...\nInstitut za zdravlje i sigurnost hrane Zenica upozoravaju da dolaskom toplijeg vremena zdravstveni radnici svake godine zabilježe porast broja ugriza...


Ako duže spavate, manje ćete jesti slatkiše – Savršena\nPrema istraživanju King’s koledža u Londonu spavanje je faktor rizika za različita stanja uključujući gojaznost i kardiovaskularne bolesti, a neki podaci sugerišu da više od trećine odraslih osoba u Velikoj Britaniji, tamo gde je ovo istraživanje i sprovedeno, ne spava dovoljno tokom noći.\n“Trajanje i kvalitet spavanja su područje povećane zabrinutosti za javno zdravlje i faktor su rizika za različita stanja. Pokazali smo da se navike spavanja mogu relativno lako menjati kod zdravih odraslih osoba koristeći se personalizovanim pristupom”, kaže njen kolega Haja Al Katib.\n“Naši rezultati takođe upućuju na to da povećanja vremena u krevetu na sat vremena ili duže mogu dovesti do zdravijih izbora hrane. To dodatno jača vezu između kratkog spavanja i slabijeg kvaliteta ishrane koje su već zapažene u prethodnim istraživanjima”, dodaje on.\nSource: Geek N1\nTags: slatkiši, spavanje


Albanija: Protest, sukobi na granici, ima povreðenih VIDEO - B92.net\nIzvor: Beta subota, 31.03.2018. | 14:11 -> 21:58\nNakon okonèanja protesta granièni prelaz Vrbnica Morina je ponovo otvoren.\nAlbanski mediji javljaju da je u sukobu demonstranata i policije povreðeno 12 pripadnika snaga reda i "znaèajan broj onih koji su demonstrirali".\nAlbanski ministar unutrašnjih poslova Fatmir Ðafaj je na konferenciji za medije u Tirani izjavio da je od 12 povreðenih pripadnika snaga za hitne intervencije albanske policije, jedan teško povreðen.\nPrethodno je policija Kosova saopštila da su albanske vlasti privremeno zatvorile prelaz Vrbnica - Morina, sa Kosovom, zbog protesta u blizini tunela Kalimaš, organizovanog zbog uvoðenja putarine na autoputu koji povezuje Kosovo sa Albanijom.\n"Zabranu kretanja vlasti u Albaniji su uvele zbog protesta koji se održavaju u blizini tunela Kalimaš u Albaniji, što iz bezbednosnih razloga onemoguæava kretanje vozila. Odluka važi do daljnjeg", navedeno je u saopštenju Policije Kosova.\nZbog zatvaranja prelaza sa obe strane su se stvorile velike kolone vozila. Albanska policija nije dozvolila medijima da prate protest u blizini Kalimaša jer je procenila da se radi o nasilnom protestu.\nTokom protesta je zapaljen i objekat za naplatu putarine.\nAlbanski premijer Edi Rama je na službenoj stranici na fejsbuku ocenio da se radi o varvarskom nasilju i da æe svi koji uništavaju javnu svojinu odgovarati.\n"Varvarsko nasilje nad zajednièkom imovinom i nasilne reakcije prema snagama reda u Kukešu æe dobiti zasluženi odgovor snagom zakona... Neka inspiratori i nasilnici zaborave da je bilo ko iznad zakona", napisao je albanski premijer.


Vesna Cidilko Inovativni Pristupi Popinom Pesnistvu - EL MUNDO SEFARAD\nVesna Cidilko Inovativni Pristupi Popinom Pesnistvu\nInovativni pristupi Popinom pesništvu\nVesna Cidilko rođena je u Beogradu. Studije slavistike, potom habilitaciju i disertaciju odbranila je na Univerzitetu u Getingenu (mentor je bio prof. dr Rajnhard Lauer). Predaje srpsku književnost na Gete institutu u Berlinu. Prevodi sa srpskog na nemački jezik savremene srpske pisce. Istovremeno, objavljuje studije i rasprave o modernoj srpskoj književnosti u vodećim nemačkim slavističkim časo-pisima. Monografiju Studije o poetici Vaska Pope objavila je na nemačkom jeziku, kod uglednog nemačkog izdavača Harrassowitz Verlag iz Visbadena (1998).\nIzvrsnu studiju Vesne Cidilko čine sledeće celine: 1. Uvod (O problematici i metodološkom principu; Pedesete godine u novijoj srpskoj lirici i moderna jugoslovenska lirika; Vasko Popa: o biografiji, delu i stanju njegove proučenosti); 2. Teme, motivi i formalna struktura ciklusa pesama Vaska Pope (analiza svih osam pesničkih zbirki po ciklusima); 3. O poetici Vaska Pope ("Spoljna" forma i strofika; Ritam i metričke osnove poezije Vaska Pope; Jezičke strukture; Retoričko profilisanje teksta; Stilska sredstva i retoričke figure; Simbol kao stilsko i kompozicijsko sredstvo; O tektonici ciklusa pesama Vaska Pope; Tematika i motivika; Barokni elementi u poeziji Vaska Pope; Heraldičke i emblematske konstrukcije kao elemenat kompozicijske strukture u pesništvu Vaska Pope i Narodna književnost, folklor i pesništvo Vaska Pope); 4. Rezime i Literatura.\nStudija je, dakle, posvećena pesničkom delu Vaska Pope, jednom od najvećih srpskih pesnika 20. veka. Ono što se na samome početku može reći, Vesna Cidilko je posao analize obavila na izuzetan način, i nije nimalo slučajno što je i sam pesnik Popa za života tvrdio da je to najprodornija, najsvestranija i najinspirativnija interpretacija njegovih veoma složenih poetskih struktura.\nOsnovna namera Vesne Cidilko bila je da predstavi konkretne poetske strukture Popinih pesama, da bi na osnovu toga izvela zaključke o poetici i vantekstualnim faktorima. Metoda inter-pretacije uslovljena je problematikom, tj. pitanjima koja su predmet istraživanja, kao i ciljevima samoga rada, i ima prvenstveno formu egzaktne analize teksta. Analiza pesničkog dela Vaska Pope je pokušaj da se prikažu karakteristike njegovog poetskog manira i ono što je individualno u njegovom pristupu ovoj formi umetničkog izraza. Shodno tome, analiza teži da poprimi sveobuhvatni karakter i da uzme u obzir, po mogućnosti, sve aspekte strukture teksta: od čisto formalnih, kao što je strofika, metar i ritam, do raščlanjavanja motivsko-tematskog konteksta i ocene mesta i značenja književne tradicije za pesničko delo Vaska Pope.\nI pored minucioznog rada na konkretnom tekstu, analiza ne teži jednoj, u odnosu na delo, isključivoj imanentnoj metodi, jer pesničko delo ovog autora nije moguće izdvojiti i posmatrati ga izvan vantekstovnih uticaja. Analiza orijentisana primarno na konkretan tekst čini nam se opravdana i stoga što ovako akcentovanih pokušaja (osim nekoliko malobrojnih izuzetaka) da se tumači Popino pesništvo na ovaj način do sada nije bilo. Ovo posebno važi za glasovne i akcenatske strukture.\nNa osnovu precizne analize teksta, realizovane na pojedinačnim pesmama, Vesna Cidilko donosi zaključke o osnovnim principima konstrukcije poet-skog ciklusa. Otkrivanje strukturnih karakteristika ciklusa, koji predstavlja ključnu izražajnu formu Popinog pesništva, jedna je i od glavnih težnji ove studije. Vesna Cidilko, dakle, na osnovu analize strofičkih struktura, razotkriva kompozicijske faktore ne samo u pojedinačnoj pesmi, već i na nivou ciklusa pesama. Da bi se strukturalistička relevantnost jasnije pokazala, predstavljena je i u obliku tabela kvantitativna raspodela pojedinačnih stro-fičkih struktura u celokupnom delu i u pojedinačnim zbirkama i ciklusima.\nUključivanje vantekstovnog konteksta, koji na-staje na osnovu kulturno-istorijske tradicije i duhovne klime vremena, nije prenebregnuto, ali se u ovoj studiji sprovodi samo načelno, jer bi težnja da se i ovaj aspekt tekstovne strukture u celosti prikaže i prouči daleko prevazišao okvire ove studije. Vesna Cidilko je u tom smislu posebnu pažnju posvetila Popinom odnosu prema mitologiji, folkloru i narodnoj književnosti. Osim toga ukazala je na barokne elemente u Popinoj poeziji, što je, valja podvući, apsolutna novina u pristupu pesničkom delu ovoga pesnika (teza o heraldičkim elementima i emblematskim konstrukcijama).\nVesna Cidlko se, s druge strane, bavila i elementima nadrealističke poetike i ostalih avan-gardnih pokreta u pesničkom projektu Vaska Pope, konstatujući da je uticaj avangarde neka vrsta njegovog "zaštitnog znaka".\nStrukturalno-semiotički pristup poetskim teksto-vima Vaska Pope, minuciozna analiza, provokativno ukazivanje na vantekstovni kontekst, uočljiva inovativnost u interpretaciji Studije o poetici Vaska Pope Vesne Cidilko izdvajaju u sami vrh dela te vrste u evropskom slavističkom okruženju posve-ćenih modernoj srpskoj književnosti.


Žuti mrav, ili u nauci poznat kao faraonski mrav, predstavlja vrstu koja u prirodi živi u tropskim šumama subsaharske Afrike. U tim krajevima uspešno opstaje u nepromenjenom obliku već milionima godina. U poslednjih nekoliko decenija uz pomoć čoveka (trgovinskim putevima) proširio se u veći deo sveta uključujući i naše krajeve. Umereno kontinentalna klima naših krajeva je za njega negostoljubiva, ali ova vrsta mrava ipak nalazi stanište u većim stambenim zgradama, gde je mikroklima odgovarajuća za njihov biološki opstanak.\nŽuti mravi u životnom i poslovnom okruženju\nPrisustvo žutog mrava u stambenom i poslovnom prostoru stvara neprijatnosti zbog masovnosti njegove pojave:\nnapada i kontaminira hranu,\nS toga uništavanje žutih mrava ima veliki značaj u stvaranju prijatnog ambijenta u prostoru u kom boravimo. Uništavanje populacije žutih mrava spada u jednu od komplikovanijih intervencija u dezinsekciji, iz razloga što žuti mravi žive u celom objetku u kojem se i pojavljuju.\nŽuti mravi najčešće žive u šupljinama zgrada, uglavnom u instalacijama: utičnice, razvodne kutije, kućišta, ventila... gde stvaraju kolonije. Svaka kolonija u svojoj populaciji ima više matica koje su u stanju da u kratkom vremenskom periodu izlegu veliki broj novih jedinki.\nUništavanje žutih mrava\nŽuti mravi se iz tog razloga smatraju najinvanzivnijom vrstom insekata koja živi u stambenom prostoru. Pitanje kako uništiti žute mrave predstavlja izazov i za profesionalce u dezinsekciji. Najefikasniji način uništavanja žutih mrava je sistematska dezinsekcija što veće površine objekta u kom se pojavljuju. Dezinsekcija se vrši profesionalnim insekticidima u standardizovanoj dozi za njihovo suzbijanje. Ako nismo u situaciji da tretiramo većinu zaraženog objekta, eleminisanje žutih mrava je uspešno moguće i u pojedinačnim stambenim ili poslovnim jedinicama. Postupak dezinsekcije žutih mrava se vrši tako što se ciljano nanošenjem insekticida pokušava preseći njihov put ulaska u prostor koji je podvrgnut dezinsekciji. U okviru postupka dezinsekcije žutih mrava, ako tehnički uslovi to dozvoljavaju, tretiraju se površine po kojima se mravi kreću u kolonama kao i što veća površina poda. Najveći uspeh u dezinsekciji žutih mrava se postiže u prostoru gde se nalazi drveni parket i sl. Uspeh se ogleda u tome što takve površine mogu da upiju veću količinu preparata sa kojim se tretira prostor zaražen žutim mravima. Dopreti do izvora populacije žutih mrava ima svojih poteškoća zbog sakrivenosti unutar objekta.\nPostizanjem veće koncentracije preparata postiže se efekat mirisnog odbijanja žutih mrava, što je i jedan od ciljeva u postupku suzbijanja.


Dačić optužio Maju Kocijančič za dvostruke standarde\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić ocenio je danas da je izjava portparolke visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Maje Kocijančič o pravima Albanaca u Srbiji još jedan dokaz o postojanju dvostrukih standarda.\n“Samo pre mesec dana Tove Ernst iz medijske službe Evropske komisije na pitanje o zabrani upotrebe ćirilice u Vukovaru je izjavila da EU nema nadležnost u pogledu manjina, i da ta nadležnost pripada državama članicama koje donose odluke o manjinama. A juče Kocijančičeva izjavljuje da je Srbija dužna da se prema albanskoj nacionalnoj manjini ophodi u skladu sa evropskim standardima i konvencijama. Pa kako je moguće da za Srbiju i Hrvatsku postoje dva kriterijuma?”, upitao je Dačić u pisanoj izjavi.\nDačić je ocenio da su prava nacionalnih manjina univerzalna kategorija i da ne treba da važe samo za Srbiju.\n“Tako je i moguće da se opravdava formiranje takozvane Zajednice albanskih opština, nelegalnog i nelegitimnog tela, jer u dve od te tri opštine albanski odbornici nisu u većini, a da EU ćuti nad zabranom ćirilice i javnim povampirenjem fašizma i ustaštva u Hrvatskoj”, dodao je Dačić.\nMinistar spoljnih poslova Srbije je dodao da će Maja Kocijančič imati moralno pravo da deli lekcije Srbiji tek kada kaže koju reč o problemima Srba u Hrvatskoj.


RTS :: Zbog čega izjavu "ovo su stogodišnje poplave" slušamo svake godine\nDruštvo Zbog čega izjavu "ovo su stogodišnje poplave" slušamo svake godine\nsreda, 24. jun 2020, 06:00 -> 06:09\nZbog čega izjavu "ovo su stogodišnje poplave" slušamo svake godine\nU 14 opština u Srbiji je zbog poplava proglašena vanredna situacija. Milutin Stefanović iz Instituta za vodoprivredu "Jaroslav Černi" ocenio je za RTS da osim klimatskih promena na poplave u Srbiju utiču područja koja nisu pošumljena, urbanizacija i ljudski faktor. Dejan Vladiković iz RHMZ-a je rekao da je vreme uobičajenih i stabilnih vremenskih prilika daleko iza nas i da ćemo narednih godina često biti u uslovima ekstremnih pojava.\nMilutin Stefanović iz Instituta za vodoprivredu "Jaroslav Černi", gostujući u emisiji Oko, rekao je da se padavine koje se javljaju jednom u 100 godina od 2014. pojavljuju skoro svake godine.\n"Krupanj, evo treća, četvrta godina unazad sva tri toka koja protiču kroz Krupanj imaju stogodišnju vodu svake godine maltene. Bjelica u Lučanima već desetak godina pravi probleme u tom kraju", rekao je Stefanović i dodao da osim klimatskih promena na poplave u Srbiju utiču devastirana područja koja nisu pošumljena, ali i urbanizacija i ljudski faktor.\nHidrolog Republičkog hidrometeorološkog zavoda Dejan Vladiković rekao je da je RHMZ izdao prvo upozorenje još u petak, imajući u vidu, kako je naveo, nekoliko talasa koji su posebno nakvasili područje zapadne i jugozapadne Srbije.\n"Imajući to u vidu izdali smo u petak prvo upozorenje da su mogući nagli porasti vodostaja na slivu Jadra, Kolubare i Ljuboviđe, što se, nažalost, ostvarilo. Onda, kako bi se ta dinamika procesa kretala, da bi se išlo ka Zapadnoj Moravi i ostaje nam još Gornje Pomoravlje, Istočna i Jugoistočna Srbija. Ostaje nam da ispratimo još te padavine. Od popodneva su bila jače padavine na području Zaječara, Niša, Vranja, Dimitrovgrada i Kruševca. Upozorenje je na snazi do sutra ujutru", rekao je Dejan Vladiković tokom gostovanja u emisiji Oko.\nBujični vodotoci su u nadležnosti lokalnih samouprava\nMilutin Stefanović je naveo da bi lokalne samouprave trebalo da rešavaju probleme koje zadaju bujični vodotoci projektima koje bi finansirala država.\n"Kancelarija za investiciona ulaganja zdušno pomaže lokalne samouprave, ali lokalne samouprave nemaju valjane projekte da se realizuju te investicije", rekao je Stefanović i dodao da je urađena nacionalna strategija odbrane od elementarnih nepogoda, ali da se strategija nedovoljno bavi bujicama i erozijom koje su neraskidivi.\nMilutin Stefanović je naveo da ne može da se reguliše samo korito, već da mora integralno da se rešava uređenje sliva i da se urede pritoke i bujice, koji su vodotoci drugog reda.\nDejan Vladiković je istakao da u Srbiji postoji između 12,5 i 13 hiljada bujičnih tokova i da su oni u nadležnosti lokalnih samouprava.\n"Oni su uključeni u neke planove. Ono što je jako bitno, prema obavezama iz Evropske direktive o vodama i Evropske direktive o zaštiti od poplava, bilo je potrebno da se uradi preliminarna procena rizika od poplava do 2011. Kod nas postoji 104, 105 kritičnih područja koja su jasno naznačena i kroz domaće i evropske projekte", kazao je Vladiković i naglasio da ne postoji nijedno kritično područje koje je ostalo nezabeleženo.\nMilutin Stefanović iz Instituta "Jaroslav Černi" podsetio je da su lokalne uprave po Zakonu o vodama dužne da naprave operativne planove za odbranu od poplava za vodotoke drugog reda, ali i da pored toga što neke opštine to i rade, neke opštine prepisuju podatke od prošle godine.\n"Javno vodoprivredno preduzeće nadgleda, odnosno ima poslednju reč po pitanju operativnih planova, međutim nema dovoljno kadra, ali ni zaposlenih u JVP 'Srbijavode' da se pokrije cela Srbija i da se to tako rešava", naglasio je Stefanović.\nKritično u Ivanjici, Kraljevu i slivu Studenice\nHidrolog RHMZ-a Dejan Vladiković naveo je da je osim u slivu Jadra, Kolubare, Ljuboviđe, stanje kritično i u ivanjičkom kraju, okolini Kraljeva i u slivu Studenice.\n"To su sve pritoke koje jako brzo reaguju. Mi smo skrenuli pažnju da je ovo bio jak ciklon po svim visinama, vrlo sporo pokretan. U ovih 10 dana smo imali prolazne pojave sa kratkim intenzivnim pljuskovima", kazao je Vladiković i dodao da se na Rasini vrh talas očekuje tokom večeri, dok se porast na Južnoj Moravi u toku večeri i noći takođe porast, ali da se zbog manje zasićenosti zemljišta ne očekuju burne reakcije.\nVladiković navodi da nema razloga za strah i paniku kada su u pitanju Dunav i Sava.\n"Što se tiče velikih reka, nema razloga za neku paniku i strah. Što se tiče Dunava, on je jako dugo bio u niskom režimu. Isto je to i za Savu, bilo je padavina na inostranom području, u oba entiteta BiH. Ući će to i u neki manji porast i na Savi, ali do granice redovne odbrane imamo još nekoliko metara", naveo je Vladiković.\nNe očekuje se ekstremno leto\nDo početka jula, kako je rekao Vladiković, očekuje se stabilno vreme i letnje temperature koje će pomoći da se izvrši sanacija.\n"Što se tiče izgleda za letnji period, naši klimatolozi to rade i prema izdatim dugoročnim prognozama nastupajuće leto uopšte ne bi trebalo da bude ekstremno. Imaćemo neke uobičajene ili malo iznad uobičajenih temperatura sa deficitom padavina", naveo je Vladiković.\nMilutin Stefanović je naveo da bi trebalo da se krene u sanaciju i analizu kada se vreme stabilizuje.\n"Verovatno će JVP 'Srbijavode' da izvrši analizu svih ovih tokova koji su ovih par dana nabujali i mislim da će i RHMZ imati zadnju reč po pitanju proticaja, da li su to bile stogodišnje vode ili ne", rekao je Stefanović.\nDejan Vladiković je naglasio da je vreme uobičajenih i stabilnih vremenskih uslova daleko iza nas.\n"Mi ćemo narednih godina i decenija biti u uslovima vrlo čestih ekstremnih pojava. Za samo nekoliko meseci ćemo imati razliku od ekstremno velikih voda do niskih voda, koje su takođe jako opasne jer i taj malovodni period ima jako loše posledice. To je dug nestabilan period koji nas čeka i to je adaptacija na klimatske promene što ipak podrazumeva da se edukuje javnost i da ne sme da se dogodi da se sporije reaguje ili da ljudi na terenu neće da napuste te objekte", kazao je Vladiković.


Servisi – Antikor\nZAŠTITA EROZIJE I KOROZIJE BETONA\nVISOKO OTPORNI PODOVI\nIZRADA ELASTOMERNIH PROSTIRKI\nPošaljite konstrukciju Antikoru na pripremu površina ili na kompletnu restauraciju\nJedna od mogućnosti koju pruža Antikor su izvođenje radova zaštite konstrukcija u radionici. Ovo je posebno značajno u zimskom periodu kod nepovoljnih vremenskih uslova kao i kod izrade elemenata konstrukcija velikih dimenzija. Za ove potrebe Antikor raspolaže halom velikih dimenzija u kojima se mogu odvijati mašinski radovi ukrupnjavanja konstrukcija, radovi zaštite konstrukcija od korozije, izrada protivpožarne zaštite, i slično. U hali se organizije linijska proizvodnja pripreme površina, nanošenja sistema zaštite, sušenja i odlaganja elemenata konstrukcija. Celokupan proces je praćen odgovarajućom klimatizacijom prostora prema zahtevima proizvođača materijala koji se primenjuju.\nDORADA KONSTRUKCIJE NA GRADILIŠTU NAKON MONTAŽE KONSTRUKCIJE\nDorada konstrukcija se odnosi na konstrukcije koje su prethodno zaštićene u radionici pa se na njima nakon montaže na gradilištu vrši priprema površina i nanošenje sistema zaštite na zavarenim mestima spojeva i na mogućim oštećenjima prethodno nanesene zaštite.\nSledeća mogućnost koju pruža Antikor su izvođenje celokupnih radova na gradilištu kad je konstrukcija u celosti montirana. Za ove potrebe se koristi mobilna oprema za pripremu površina i nanošenje sistema zaštite. Kod objekata koji su većih dimenzija vrši se montaža i demontaža skele.\nODRŽAVANJE I REMONT\nU industrijskim, petrohemijskim, prehrambenim, hemijskim i drugim postrojenjima, kao i na infrastrukturnim i javnim objektima, izvodimo radove tekućeg i povremenog održavanja postojeće zaštite konstrukcija kao i njihov potpuni remont.\n© 2022 Antikor All rights reserved


Košarkaš Crvene zvezde je čestitao rivalu ali i izneo mišljenje da su neke stvari skupo koštale njegov tim.\nOno što Dobrić smatra da je presudilo jeste loš napad u odlučujućem kvartalu.\n- Ušli su jako u utakmicu, dobro se pripremili na sve naše sisteme. Znali su šta rade svih 40 minuta, dok mi u poslednjoj četvrtini nismo odgovorili kako bi trebalo u napadu. Nismo postigli koš pet ili šest minuta i to nas je koštalo pobede. Igrali su jače od nas i zasluženo pobedili, međuostalom rekao je Dobrić.\nŠansu da popravi utisak u Evroligi i dođe do druge pobede srpski tim imaće, najverovatnije, u četvrtak protiv Asvela.


Fondacija Bila Gejtsa ulaže pet milijardi dolara u Afriku – Studio B\nFondacija Bila Gejtsa ulaže pet milijardi dolara u Afriku Tanjug\nObjavljeno: 18.07.2016. 01:01 Izmenjeno: 17.07.2016. 22:00\nJedan od osnivača kompanije „Majkrosoft“, multimilijarder Bil Gejts, najavio je danas da će njegova fondacija investirati još pet milijardi dolara u Afriku u narednih pet godina.\nGejts, koji je u Johanesburgu održao govor povodom Dana Nelsona Mandele, rekao je da je fondacija „Bil i Melinda Gejts“ u Africi već uložila više od devet milijardi dolara, uglavnom u projekte u sektoru zdravstva, prenela je agencija AP.\nOn je upozorio da, ako svet ne osmisli kreativnije načine da prevencija i lekovi protiv virusa HIV postanu dostupniji, „teškom mukom ostvareni uspesi u borbi protiv HIV u subsaharskoj Africi tokom poslednjih 15 godina bi mogli da budu upropašteni“, usled rasta već ionako visoke stope nataliteta.\nGejts je istakao da je Afrika najmlađi kontinent u demografskom smislu i da će „do 2050. godine 40 odsto dece u svetu živeti upravo u Africi“. Taj američki filantrop je naveo da je Afrika zabeležila značajan napredak u borbi protiv HIV, budući da je poslednjih put kad je Južnoafrička republika bila domaćin globalne konferencije o sidi samo nekoliko hiljada Afrikanaca primalo lekove za HIV usled njihove visoke cene, dok sada te lekove prima polovina od ukupno 6,9 miliona zaraženih ljudi u JAR.


Nova saobraćajna revolucija | PC Press\nSamo u Sjedinjenim Američkim Državama se godišnje potroše milijarde dolara na kupovinu automobila, što troškove za transport čini drugom najvećom stavkom u budžetima američkih domaćinstava. Ipak, svako od tako kupljenih vozila se ne koristi svakodnevno, što je prilično neefikasno, i to ne samo zbog potrošenog novca, već i zbog toga što se veliki deo urbanih površina prilagođava parkinzima, te onim automobilima koji se ne kreću velikim brzinama. Upravo zbog toga se govori o „novoj saobraćajnoj revoluciji,“ koja bi trebalo da promeni način na koji se transport putnika, te robe, trenutno odvija.\nSaobraćaj je tako jedan od najgorih aspekata načina na koji se transport trenutno odvija, pa teško da postoji neko kome se saobraćajne gužve, te uticaj koji saobraćaj ima na planetu, dopadaju, ali ih svi jednostavno prihvataju. Saobraćaj, pored toga što uništava prirodu, pogubno utiče i na ekonomiju, te generiše nepotreban stres, kako za vozače, tako i za pešake. Prema nekim istraživanjima, prosečan vozač u Sjedinjenim Američkim Državama provede oko 3.000 sati tokom života zaglavljen u saobraćaju, što utiče na produktivnost čitave zemlje, a procenjuje se da se u Americi na saobraćaj potroši oko 160 milijardi dolara godišnje.\nTako mnogi priželjkuju kraj saobraćaja kakav poznajemo, a stručnjaci tvrde da to uskoro neće biti samo stvar želje, budući da savremeno društvo u svojim rukama već ima alatke kojima bi mogao da se okonča postojeći saobraćajni poredak. I ranije se pokušavalo sa sličnim revolucijama, ali ni jedna akcija nije bila dovoljno snažna da bi mogla da donese neke očigledne promene. Jedna od pogrešnih teorija bila je i ona po kojoj bi saobraćaj mogao da se smanji ako se izgrade dodatni putevi, te prošire postojeći, ali su mnoge studije dokazale da takvi pokušaji nikada ne urode plodom. Novom infrastrukturom su se tako samo dobile dodatne saobraćajnice koje ne vode nikuda. Kao rešenje, stručnjaci predlažu pametne saobraćajnice, te takozvano „deljenje vozila,“ koje već ohrabruju servisi kao što su Uber, te Lyft, a vozači se ohrabruju da ovakve akcije organizuju i samostalno, te jedni druge voze i odvoze s posla.\nDo kraja haosa u saobraćaju bi, tvrde naučnici moglo da se dođe u samo tri koraka: prvo bi lokalne uprave, a na osnovu podataka o saobraćaju, trebalo da klasifikuju ulice u autoputeve, pa one koje se najviše koriste označe kao kandidate za pametne saobraćajnice, potom bi vlade država gradovima trebalo da obezbede sredstva za izgradnju infrastrukture za pametne saobraćajnice, i na kraju bi primaoci sredstava novac koji uštede na pametnim saobraćajnicama trebalo da investiraju u poboljšanje ostatka infrastrukture, zahvaljujući kojima bi se vozila gradskog saobraćaja kretala brže, te na taj način omogućavala većem broju ljudi da na vreme i bez stresa stignu sa tačke A na tačku B.\nPametne saobraćajnice bi mogle da budu aktivne samo u vreme najvećih gužvi, dok bi ostatak dana mogle da funkcionišu kao regularni putevi, te bi mogle da budu besplatne za ona vozila u kojima se nađe više od tri putnika, dok bi vozači koji prevoze manje od tri putnika morali da plaćaju određene nadoknade. Stručnjaci tvrde da bi pametne saobraćajnice mogle da budu podržane digitalnom, te fizičkom infrastrukturom koja ne bi bila zahtevala ogromne troškove.\nKoncept pametnih puteva uključuje inovativne tehnologije kao što su putevi koji svetle u mraku, dinamična farba, interaktivno osvetljenje, traka za prioritetno uključenje, te mnoge druge koje utiču na bolju funkcionalnost saobraćajnica, te orijentaciju i efikasnost vozača. U izgradnji pametnih saobraćajnica budućnosti koristiće se novi, savremeni materijali i zelene tehnologije koje pomažu da putevi budu vidljiviji, jasniji i ono što je najbitnije bezbedniji. Pritom, osim novih materijala kojima će biti prekrivan gazeći sloj, ne bi trebalo da se menjati bilo šta što je u vezi sa načinom konstrukcije.\nKraj saobraćaja kakav poznajemo biće realan onoliko koliko se u njega bude ulagalo, a deljenje vozila se smatra prvim i najjednostavnijim korakom da se krene u tom smeru. Upravo zbog toga bi trebalo uticati na svest građana, te isticati da automobili sa tri ili više putnika smanjuju gužvu u saobraćaju, što građanima ostavlja više slobodnog vremena, te, što je najvažnije, utiču na smanjenje emitovanja štetnih gasova, pa čuvaju planetu za one koji dolaze posle nas.\nTagovi: gužve u saobraćaju, Lyft, pametni putevi, Saobraćaj, Uber\n← Microsoft Patch Tuesday: Zakrpe koje zaslužuju pažnju\nUpotreba Scratch-a u nastavi →


Bilingvalnost kao porodično okruženje ipak nije privilegija prosečnog deteta. Učenje drugog jezika na organizovan način, u okviru škola stranih jezika, može međutim dati isto tako dobre rezultate. Uslov je da dete uči na način koji će biti jednako motivišuć i prirodan kao što je slučaj sa spontanim učenjem u dvojezičnoj sredini. Mala deca najbolje uče kroz igru, druženje i interakciju. Zadovoljno dete, kome provođenje vremena na časovima jezika donosi radost i zabavu – je i motivisano dete, koje lako usvaja znanja. U periodu do treće godine, mališani najbolje usvajaju osnove drugog jezika kroz rad u malim grupama i uz prisustvo roditelja, što je okruženje najpribližnije atmosferi u porodici.\nDanas, u Helen Doron školama engleskog jezika, za bebe uzrasta od 3 do 22 meseca uspešno se primenjuje program Baby’s Best Start, kao odlična osnova za dvojezičnost i sve dobrobiti koje iz nje proističu. Izlaganje engleskom jeziku vrši se kroz razvojne aktivnosti, pesme i rime, u malim grupama i uz prisustvo roditelja, uz moto «More Than English – Values for life».\nTagovi :bilingvalizam, bilingvalna deca, dvojezičnost, engleski jezik, Helen Doron early english school, Helen Doron engleski, učenje jezika\nDobro je da se više piše o benefitima rane dvojezičnosti. njih je zaista mnogo i svakom detetu bi trebalo omogućiti prilike da postane dvojezično.\nMeđutim, u tekstu postoje neprecizne rečenice netačno prenose činjenice. Nema nikakvih dokaza da bilingvalna deca imaju veći koeficijent inteligencije. Analize strukturalnih razlika između mozgova bilingvala i monolingvala (Mechelli, 2004) su pokazale da bilingvali imaju više sive mase od monolingvala, kao i da to nije slučaj samo sa bilingvalima od rođenja, već i sa kasnijim bilingvalima, ali u manjoj meri. Iako više sive mase ne znači nužno i veću inteligenciju, izgleda da bilingvali bukavalno imaju veći mozak.\n“Deca koja odmalena pričaju dva jezika kasnije imaju daleko blaže simptome Alchajmerove bolesti…” nesretna i netačna formulacija koja bi trebalo da zvuči ovako: “Jedno od možda najintrigantnijih novih istraživanja je veza između bilingvizma i kasnijeg početka demencije (Bialystok, 2010). Zaključak studije, koja je obuhvatala 91 monolingvalna i 93 bilingvalna pacijenta, je da se demencija kod bilingvala javila četiri godine kasnije u odnosu na monolingvale. Ovo prolongiranje pojave simptoma demencije je daleko efikasnije od bilo kog leka i predstavljalo bi, pored ličnih i društvenih prednosti, veliku uštedu na troškovima zdravstvene nege.”


Stidljivost u ranom detinjstvu - kako ohrabriti stidljivo dete\nStidljivost je normalna karakteristika ranog detinjstva – na kraju krajeva svet je veliko mesto ako ste mali.\nPrevazići stidljivost zajedno sa detetom je složen proces koji zahteva posvećivanje pažnje. Pomoći detetu koje je stidljivo je jako delikatna stvar i trebalo bi joj prići na poseban način.\nKod neke dece stidljivost će sa godinama izbledeti i dete će steći samopouzdanje, dok se druga deca mogu boriti sa time tokom celog života.\nStidljivost može biti prouzrokovana različitim faktorima, ali najčešće se prenosi sa roditelja na dete. Kao i sa većinom problema ove prirode, niko nije apsolutno siguran da li se ona prenosi genetskim putem, da li dete oponaša primer roditelja, ili uzrok leži u kombinaciiji oba.\nStidljiva deca se obično prijatnije osećaju kod kuće, pa je nabolje da odatle i počnete. Zovite u goste jednog ili više prijatelja da se upoznaju i druže pre nego što organizujete grupno druženje.


Rusija pokrenula krivične postupke protiv 75 plaćenika na strani Ukrajine - Naša Borba\nIstražni komitet Rusije pokrenuo je danas krivične postupke protiv 75 plaćenika koji su učestvovali u sukobima na strani Ukrajine, izjavio je predsednik komiteta Aleksandar Bastrikin u intervjuu za Raša tudej (RT).\n„Na primer, građanin Gruzije Mamulašvili je oformio naoružanu grupu Gruzijska nacionalna legija na teritoriji Ukrajine, postao njen vođa i uključio najmanje 24 gruzijska državljana u njene aktivnosti kao plaćenike”, naveo je Bastrikin za RT. Prema istragama, plaćenici su došli iz Velike Britanije, SAD, Norveške, Kanade, Gruzije i drugih zemalja, naveo je Bastrikin.\nOn je dodao da su se neki od njih predali i da su ih istražitelji ispitali.\nBastrikin je takođe, naveo da u Rusiji ima više od 2.000 ukrajinskih vojnika koji su dobrovoljno položili oružje, uključujući pet komandanata brigada Oružanih snaga Ukrajine koji su se borili protiv stanovništva Donbasa. Istražitelji ih ispituju i već su saznali „mnogo detalja o okolnostima zločina ukrajinskog režima”, a ova svedočenja se posebno tiču njihovog rada sa stranim instruktorima, kao i plaćenicima iz drugih zemalja, izjavio je predsednik ruskog istražnog komiteta.\nPrethodni tekstRusija optužila Izrael da podržava neonaciste u Ukrajini\nSledeći tekstPUTIN BRUTALNO UZVRATIO: Potpisao ukaz o ekonomskim merama prema neprijateljskim zemljama


Izetbegović: Za Vučića je najbolje da ćuti - 09.07.2015, Sputnik Srbija\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je da očekuje da premijer Aleksandar Vučić dâ doprinos pomirenju u regionu, uz ocenu da ne bi... 09.07.2015, Sputnik Srbija\n18:35 09.07.2015 (Osveženo: 03:34 26.08.2021)\n© AFP 2021 / JOHN THYS Član predstavništva BiH Bakir Izetbegović\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je da očekuje da premijer Aleksandar Vučić dâ doprinos pomirenju u regionu, uz ocenu da ne bi trebalo da daje nikakve izjave u Srebrenici.\n„Možda je u ovom času najbolje ćutati o tome svemu, pokloniti se žrtvama i ne davati nikakve izjave. A onda potruditi se učiniti nešto, odužiti se na neki način za zločin u kojem je itekako učestvovala Srbija“, izjavio je Izetbegović novinarima u Sarajevu, gde je stigla kolona sa 136 kovčega sa posmrtnim ostacima žrtava iz Srebrenice.\nPrema njegovoj oceni, proces pomirenja je zaustavljen „ovih dana, vezano za Srebrenicu, hapšenje Nasera Orića i odbijanje rezolucije“, prenosi Fonet.\n„Ali, nadam se da kad to prođe da ćemo krenuti sa onim što je ovom regionu najpotrebnije — pomirenjem, u kojem očekujem da će Vučić dati svoj doprinos“, izjavio je Izetbegović.\nOn je rekao da genocid u Srebrenici nije urađen u afektu, već sistematski. Trajao je danima, učestvovalo je stotine ljudi, u genocidu koji je trajao do zadnjeg čoveka, iz kojeg su preživeli samo oni koji su uspeli da se izvuku, rekao je Izetbegović.\nOn je dodao i da „ne može da pojmi“ spremnost za to i da se danas to negira i spremnost velesila da pomognu da se takva stvar negira, jer u rezoluciji koja je juče vetom odbijena, nije prozvan nijedan narod, nijedna država, već samo genocid.


“Zamislite kad jeftina i otpisana politička roba Mila Đukanovića i Miga Stijepovića, zvana Ranko Krivokapić, nakon svih izdaja koje je učinio, nakon što ga je svako odbacio kao posljednji politički otpadak, nakon što mu je cenzus postao nedosanjani san, dijeli još i moralne lekcije po Crnoj Gori decenijskim opozicionarima i dokazanim građanskim aktivistima”, ističu Demokrate.\nKako su dodali, odlazak Ranka Krivokapića neodoljivo podsjeća na odlazak Darka Pajovića.\n“Ostavka nedugo nakon odrađenog posla i odlazak na smetlište političke istorije. Pajović makar nije krio šta je uradio i kako je sve valorizovao, a jeftina politička roba, zvana Ranko Krivokapić, bljuje neistine i najbezočnije laži u svojim odlazećim saopštenjima”, ističu Demokrate.\nU posljednjem napadu SDP je, ističu, saopštio da su Demokrate srušile Sporazum o budućnosti jer su dan nakon potpisivanja izašli na izbore u Tuzima.\n“Izbori u Tuzima su bili mjesec dana prije potpisivanja Sporazuma o budućnosti, pa onda zamislite kolika je ovo neistina i koliki politički Pinokio morate biti da ovako bljujete laži. Usput, znamo da je Krivokapiću krivo što smo u Tuzima učestvovali na izborima i osvojili ključni mandat koji je DPS nakon toliko godina poslao u opoziciju. Znamo da je njegova i Đukanovićeva želja bila da ne učestvujemo na izborima, kako bi DPS vladao i naredne četiri godine. Međutim, Tuzani su im odredili mjeru. Njega su još davno poslali ispod cenzusa, a njegove gazde iz DPS-a direktno u opoziciju”, navode u partiji Alekse Bečića.\nIstiču i da je neistina da je Dejan Pejović, jedan od osnivača GP “Odupri se”, funkcioner Demokrata.\n“Dejan Pejović nije član, niti funkcioner Demokrata, to je jasno i korektno saopštio prije nekoliko mjeseci, jer se kao dugogodišnji građanski aktivista posvetio osnivanju i djelovanju GP “ Odupri se”. Dejan Pejović jeste odbornik u SO Kotor, ali za razliku od Krivokapica i njegovih izvršilaca iz SDP-a, odbornik koji nikada neće rušiti opozicionu vlast i prodati Kotor DPS-u, kako je to na kraju svoje karijere učinila jeftina politička roba koja odlazi na zasluženo istorijsko mjesto tik uz Darka Pajovića”, navode Demokrate.\nOsvrnuli su se i na izjavu Krivokapića da je Bečiću omogućio susrete sa potpredsjednikom SAD-a.\n“Reći da je Bečiću omogućio susrete sa potpredsjednikom SAD-a može samo dokazani patološki bljuvač neistina, jer on sa time ima veze koliko sa rješavanjem krize u Siriji. Tačno je da njemu i predsjedniku Demokrata nije mjesto za istim stolom, ali zato što je tako odlučio predsjednik Bečić, jer sa jeftinom političkom robom Mila Đukanovića i Miga Stijepovića, mi nemamo o čemu da razgovaramo”, poručuju Demokrate.\nNa kraju ističu da može biti goreg od Ranka Krivokapića i Darka Pajovića.\n“Gori od njih su svi koji, bilo kada, pokušaju opravdati besprizoran čin izdaje opozicionih birača i prodaje Crne Gore i Kotora tajkunima”, zaključuje se u reagovanju Demokrata.


NYT: Kina prisluškuje Trampove telefonske razgovore, pokušava da utiče na odluke\nArhiva - Predsednik SAD Donald Tramp razgovara telefonom u Ovalnom kabinetu u Beloj kući, u Vašingtonu, 29. januar 2017.\nKineski špijuni često prisliškuju predsednika SAD Donalda Trampa, kada on koristi svoje nebezbedne mobilne telefone da razmenjuje tračeve sa starim prijateljima, a Peking to koristi kako bi pokušao da utiče na politiku SAD, piše Njujork tajms od srede, citirajući aktuelne i bivše zvaničnike SAD.\nTrampovi saradnici više puta su ga upoozoravali da njegovi razgovori preko mobilnih telefona nisu bezbedni i da ruski špijuni rutinski prisluškuju njegove razgovore, ali kažu da predsednik i dalje odbija da odustane od razgovora mobilnim telefonima, piše Tajms.\nZvaničnici kažu da su špijunske agencije SAD saznale od ljudi u stranim vladama i preko presretnutih komunikacija među stranim zvaničnicima, da Kina i Rusija slušaju predsednikove razgovore.\nBela kuća nije odmah odogvorila na zahtev za kometar povodom izveštaja Tajmasa.\nKina ima sofisticirani pristup prema presretnutim pozivima i pokušava da ih koristi kako bi ustanovila šta Tramp misli, koga sluša i kako najbolje uticati na njega, piše Tajms citirajući zvaničnike.\nPeking posebno pokušava da to koristi kako bi saznao kako da spreči da aktuelni trgovinski rat između dve zemlje dalje eskalira, piše list.\nKineski zvaničnici oslanjaju se na kineske biznismene i druge koji imaju veze sa Pekingom kako bi prikupili argumente i poglede Trampovih prijatelja u pokušaju da utiču na njega, citira Tajms zaničnike SAD.\nZabrinutost je narastla u nekoliko navrata ove godine po pitanju nadziranja aktivnosti mobilnh telefona u oblasti Vašingtona. Sekretarijat za unutrašnje poslove (FCC) napisao je u pismu poslatom nekolicini senatora u martu da je posmatrao aktivnosti u Vašingtonu koje su u vezi sa lovcem na identitete mobilnih pretplatnika. Komesar FVV rekao je na sastanku da je stvar ozbiljna i da alate za prismotru mogu da koriste kriminalci ili strani faktor.\nVašington post izvestio je u junu da je federalna studija otkrila znakove sofisticiranog prisluškivanja mobilnih telefona u blizini Bele kuće i na drugim ozetljivim lokacijama ove godine.