Danas je pod obručima KSC “Mladost” u Visokom odigrana utakmica 9. kola A2 Lige Jug, između KK “Visoko” Visoko i KK “Radnički” Goražde, kojom je, za košarkaše iz Visokog, uspješno okončana 2014. godina.\nNaime, danas su mladi visočki košarkaši, nakon sjajne partije u Konjicu i pobjede nad domaćinom, upisali još jednu pobjedu, drugu u nizu, te su fantastičnim rezultatom 101:63 ubjedljivo porazili ekipu Radničkog. koja nije imala nikakvu šansu od početka do kraja utakmice, pa je tako visočka ekipa utakmicu riješila već krajem prvog poluvremena, da bi je do kraja doveli najmlađi članovi tima uz jako povoljan rezultat, koji će značiti u ukupnom poretku kada se gleda koš-razlika.\nTako su na izmaku 2014. godine Visočani izbili u gornji dio tabele, koju predvodi ekipa Spurs Lokomotiva sa omjerom od 7 pobjeda u 7 odigranih utakmica. Za ekipu KK “Visoko” ovo je 5 pobjeda u 8 odigranih utakmica, te su ovom pobjedom pokazali kako definitivno ima nade za oporavak visočke košarke jer su mladi košarkaši to i pokazali uhvativši priljučak sa ekipama Burch, Goražde i Konjic u borbi za drugu poziciju.\nNarednu utakmicu, nakon januarske pauze, visočki košarkaši odigrat će protiv ekipe “Burch” Sarajevo, koja im dolazi na megdan 7. februara 2015. godine, te če ova utakmica biti zasigurno jedna od odlučujućih utakmica u kojoj će Visočani potražiti svoju šansu za osiguravanje druge pozicije.\nUz sjajne partije, članovi KK “Visoko” Visoko i trenerski tandem Ašlama-Aždajić pozivaju sve ljubitelje dobre košarke u Visokom da im se na tribinama pridruže u njihovom ovosezonskom pohodu i daju svoj doprinos u razvijanju našeg košarkaškog kluba.


4.3.2020 Naplata javnih prihoda veća od 389 miliona KM\nPoreska uprava Republike Srpske je u prva dva mjeseca ove godine na račun javnih prihoda RS prikupila ukupno 389,1 milion KM, što je za 11 miliona KM ili tri odsto više nego u istom periodu prethodne godine.\nOd tog iznosa, samo u februaru ove godine prikupljeno je 214 miliona maraka, što je za 10,4 miliona KM ili pet odsto više, što pokazuje da je i u ovoj godini nastavljen višegodišnji pozitivan trend u naplati javnih prihoda u RS, a što se može pripisati redovnim aktivnostima Poreske uprave RS, ali i dobroj makroekonomskoj situaciji u RS, kojoj je najviše svojim mjerama doprinjela Vlada RS.\nKada su u pitanju doprinosi, iako je od početka godine zbirna stopa doprinosa smanjena sa 33% na 32,8% naplata je u februaru značajno povećana i iznosila je 135,7 miliona maraka, što je za 7,8 miliona KM ili šest odsto više nego u istom mjesecu prošle godine. Za Fond PIO naplaćeno je 77,9 miliona maraka ili sedam odsto više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 48,5 miliona maraka što je za sedam odsto više u odnosu na uporedni period. Rast je zabilježen i kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječje zaštite i Fond za zapošljavanje lica sa invaliditetom.\nNaplata direktnih poreza u februaru ove godine iznosila je 41,04 milion maraka, što je za gotovo tri miliona maraka ili osam odsto više nego u istom mjesecu prošle godine. Najveći rast naplate u ovom segmentu prihoda ostvaren je kod poreza na dobit koji je naplaćen u iznosu od 23,4 miliona maraka, što je za 4,4, miliona KM ili 23 odsto više nego u februaru prošle godine. Rast naplate je zabilježen i kod poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara od osam odsto, dok je naplata poreza na dohodak u februaru bila manja za 1,5 miliona KM.\nKod ostalih javnih prihoda, u februaru je ostvarena naplata od 37,1 milion KM, što je na nivou naplate u istom mjesecu prošle godine. Takse i naknade su naplaćene u iznosu od 25,2 miliona maraka ili 10 odsto više, dok je po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno ukupno 4,7 miliona maraka ili 92 procenta više u odnosu na isti mjesec prethodne godine. Takođe, rast naplate zabilježen je i kod kazni i to za šest odsto. Smanjenje naplate kod ovog segmenta javnih prihoda zabilježen je kod koncesionih naknada, gdje je naplata bila manja za dva miliona KM, te kod ostalih prihoda gdje je naplata bila manja za 2,8 miliona KM.\nTabelarni prikaz ostvarenja naplate javnih prihoda za februar 2020. godine, te poređenje sa naplatom iz februara 2019. godine postavljen je na internet stranici Poreske uprave RS .


Vesti – Страна 48 – Portalibris\nSvečano obeležen kraj sezone u Teatru 78\nObjavljeno мај 30, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nJoš jedna pozorišna sezona u Teatru 78 je uspešno završena. Tim povodom u subotu 28. maja u ovom pozorištu okupili su se glumci, saradnici, prijatelji tog teatra i, naravno, verni mladi posetioci. Veselo druženje uz animatore, mađioničara, muziku i igru upotpunila je i magična lutrija u kojoj je Portalibris mališane darovao knjigama. U pitanju su […]\nPortalibris na zatvaranju sezone Teatra 78\nObjavljeno мај 23, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nTeatar 78 će i ovu pozorišnu sezonu zaokružiti lepim druženjem sa mališanima. U subotu 28. maja u 17 časova u tom pozorištu odžaće se velika žurka na koju su pozvani svi mladi ljubitelji pozorišta sa roditeljima, bakama i dekama, a pre svega učesnici akcije Trkom do 78. U pitanju su posetioci teatra koji su tokom […]\n„Čokoholičarka” za maturantkinje\nObjavljeno мај 17, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nBestseler britanske autorke Kerol Metjuz „Čokoholičarka i drugarice” odnedavno nosi zaštitni znak poznate konditorske kuće Premier. Ovi proizvođači čokolade već su se posvetili osmišljavanju i pripremanju novih poslastica za čitateljke te knjige, a u planu su i zanimljive slatke manifestacije koje će zajednićki organizovati Premier i Portalibris. Ova knjiga dobiće još jednu lepu ulogu – […]\nPortalibris u „Gradu”\nObjavljeno мај 16, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nKulturni život prestonice, aktuelnosti iz oblasti muzike, filma, pozorišta i književnosti, zanimljive manifestacije, alternativna umetnost – sve su to teme kojima se bavi kulturni list „Grad”. U prolećno-letnjem trobroju ovaj magazin među mnogim zanimljivim novinama predstaviće i izbor aktuelnih knjiga iz izdavačke produkcije Portalibrisa. Čitaoci tog lista imaće priliku da se informišu o zanimljivim književnim […]\nObjavljeno мај 15, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nManifestacija „Dani Ćirilice” pokrenuta je u Bavaništu pre deset godina sa ciljem da doprinese očuvanju srpske kulturne baštine, jezika i pisma, igre i pesme, starih zanata, običaja i pravoslavne vere. Okosnicu manifestacije čine izložbe i dodela nagrada za najbolji literarni rad, najlepši krasnopis, kaligrafski rad, vez i reljef. Ovogodišnji „Dani ćirilice” biće održani od 14. […]\nREZULTATI konkursa za scenario\nObjavljeno март 2, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nPoštovani učesnici, prvi deo konkursa za kratki scenario prvog dela trilogije Kosingas je završen. Zahvaljujemo svima koji su aplicirali. U uži krug za odabir konačnog scenarija ušli su: Nevena Stanić, Dragana Lukan i Mihajlo Vitezović . Srdačan pozdrav svim učesnicima do neke sledeće prilike.\nObjavljeno март 1, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nU poslednje vreme govori se o tome kako su u Srbiji dame najveći poklonici knjige. Portalibris od svog nastanka ima krug vernih čitateljki kojima je i namenjen prilično veliki broj izdanja ove kuće. Jedno interno istraživanje pokazalo je da dame koje imaju izmedju 25 i 45 godina najradije čitaju popularne bestselere spisateljice Mirej Đulijano o […]\nOdržana promocija knjige „Kosingas: Smrtovanje”\nObjavljeno фебруар 24, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nU Domu omladine Beograda, u ponedeljak, 21. februara, održana je promocija poslednjeg nastavka trilogije „Kosingas” Aleksandra Tešića. Tom prilikom okupili su se mnogi ljubitelji epske fantastike, novinari, književni kritičari i brojni saradnici koji su sa Portalibrisom učestvovali u pripremama i predstavljanjima ove popularne domaće trilogije. Promociju je vodio Žarko Milićević, a njegovi sagovornici bili su: […]\nObjavljeno фебруар 23, 2011 децембар 22, 2017 by toor\nPromocija knjige „Kosingas: Smrtovanje”, Aleksandra Tešića\nObjavljeno фебруар 16, 2011 децембар 4, 2017 by toor\nPoslednji nastavak trilogije „Kosingas”, autora Aleksandra Tešića, mnogi ljubitelji očekivali su s nestrpljenjem. Knjiga se pojavila na 55. sajmu knjiga u Beogradu, a sada se ukazala prilika da bude predstavljena široj publici. U ponedeljak, 21. februara u 19 časova, u Domu omladine Beograda Portalibris i Društvo ljubitelja fantastike „Lazar Komarčić“ upriličiće promociju knjige „Kosingas: Smrtovanje” […]


Problem pretvaranja otpada u energiju - Zero Waste Montenegro\nJeste li znali da naša Vlada i dalje razmišlja o izgradnji ovakvog postrojenja u blizini Nikšića? Da li ste znali kakve opasnosti po zdravlje ljudi donosi spaljivanje otpada?\nSpalionice proizvode gasove sa efektom staklene bašte i izvor su teških metala, čestica i dioksina koji su veoma štetni po zdravlje.\nGrađani Nikšića i okoline, mobilišite se, postavite pitanja vašoj vladi i počnite da se borite protiv ovog opasnog plana!\nEvropska komisija predlaže prestanak finansiranja proizvodnje energije iz otpada\nZA MEDIJE: Brisel, 26. Januar 2017\nEvropska komisija danas je objavila diskusiju o ulozi proizvodnje energije iz otpada u kružnoj ekonomiji. Tekst, iako zakonski ne obavezuje, jasno objašnjava potrebu uvođenja hijerarhije otpada i državama članicama pruža smjernice kako izbjeći probleme kao što je pretjerano spaljivanje otpada.\nDržavama koje imaju nizak kapacitet spaljivanja otpada a u velikoj mjeri zavise od deponija, komisija savjetuje da se usresrede na poboljšanje odvojenog skupljanja otpada i na jačanje kapaciteta za reciklažu. Prioritet treba dati skupljanju i recikliranju organskog otpada. Istovremeno treba uzeti u obzir dugoročni uspjeh kada se odlučuje o neophodnosti prostorija za proizvodnju energije iz otpada, jer kako se očekuje, pomješani otpad će se u narednim godinama u velikoj mjeri smanjiti dok će reciklaža rasti.\nDržavama sa visokim kapacitetom spaljivanja (uglavnom zemlje juzne Evrope) se sa druge strane preporučuje da povećaju takse za spaljivanje i stopiraju finansiranje spaljivanja otpada. Takodje se preporučuje da se stopira stvaranje novih kapaciteta za spaljivanje kao i gašenje već postojećih.\nDržavama članicama se preporučuje da prekinu javno finansiranje dobijanja energije iz otpada, kao i podrška komisije za ovu vrstu infrastrukture kroz fondove Evropske Unije.\nNVO Zero Waste Europe (ZWE) podstiče zemlje članice da uvedu ove preporučene promjene kako bi se uzdigli na hijerarhiji upravljanja otpadom.\nZero Waste Europe izrazila je nezadovoljstvo što uprkos ovim pozitivnim savjetima Evropska Komisija nije uključila odluku o prekidu finansiranja proizvodnje energije iz otpada u novom predlogu Direktive za obnavljanje energije. ZWE bi želio da podsjeti komisiju da je očuvanje energije putem prevencije i reciklaže zapostavljeno jer se i dalje finansiraju niži nivoi hijerarhije upravljanja otpadom kao sto je spaljivanje. ZWE poziva članove Evropskog Parlamenta i Vlada ovih država da to isprave dok traje proces usvajanja Direktive.\n“Ne mozemo da nastavimo da trosimo naš novac i resurse finansirajući proizvodnju energije iz otpada. Smanjenje finansiranja ove vrste obrade otpada je neophodno ukoliko želimo da stvorimo pozitivne uslove za cirkularnu ekonomiju”, izjavio je predstavnik NVO Zero Waste Feran Rosa.


M. Milikšić , Local10.com\nRoditelji dvogodišnje devojčice Zainab iz Južne Floride, koja je obolela od raka, obratili su se svetskoj javnosti kako bi pronašli redak tip krvi koja bi pomogla u njenom izlečenju.\nZainab pati od neuroblastoma, raka koji se razvija iz nezrelih nervnih ćelija oko nadbubrežne žlezde i obično pogađa decu do pet godina starosti. Trenutno je na lečenjuu Memorijalnoj regionalnoj bolnici u Holivudu.\nFlorida Girl with Cancer Needs Rare Blood for Treatment\nDijagnoza je uspostavljena pre nekoliko nedelja, ali porodica i lekari veruju da se rak širio u stomaku devojčice najmanje 10 meseci.\nZainab će trebati da primi više transfuzija krvi u budućnosti, pa je organizacija “VanBlad” pokrenula potraga za donorima, u trci sa vremenom. Nažalost, roditelji devojčice nisu kompatibilni davaoci krvi.\nDonori mogu biti isključivo pakistanskog, indijskog ili iranskog porekla, što znači da biološki roditelji osobe koja daje krv moraju oboje biti 100 odsto Pakistanci, Indijci ili Iranci, a krvna grupa mora biti “0” ili “A”. S obzirom na takve uslove, “VanBlad” je odlučio da objavi potragu na svetskom nivou, u nadi da će pronaći 7-10 donora koji bi pomogli u lečenju male Zainab, preneo je portal Local10.com.\n"GOVORILA SAM SEBI 'POMERI SE'! ALI NIŠTA" Tinejdžerka (13) je bila ZAKLJUČANA U SVOM TELU godinu dana dok njena majka nije prizvala\nZAJEDNO SU POBEDILE RAK Četiri devojčice ponovo se videle u bolnici kada je nastala ova PRESLATKA FOTOGRAFIJA (FOTO)\n- Verovatnoća da pronađemo kompatibilnog donora za ovu devojčicu u okviru odgovarajuće etničke grupe manja je od četiri odsto – kaže Frida Brajt, menadžer laboratorija “VanBlada”.\nZainabina krv je veoma retka jer joj nedostaje antigen, zvan “indijski B”, kojeg većina ljudi nosi u svojim crvenim krvnim ćelijama. Dobar donor za devojčicu takođe nema taj antigen.\nDo sada je pronađeno troje davalaca krvi, dvoje u Britaniji i jedan u Sjedinjenim Državama.\n- Moja ćerka je i dalje veoma daleko od idealnog – kaže otac devojčice Rahil Mugal.\nDok se borba za Zainabino zdravlje nastavlja, njena porodica je već zahvalila onima koji se javljaju da pomognu.\n- Ono što radite da spasite ljudski život, život moje ćerkice, je neverovatno. Kad ona jednog dana poraste, podsećaću je na napore koji su preduzeti da se spasi njen život – dodao je Mugal.


Oliver Regl: Zdrav, ali još ne i veliki bankarski sektor - Nira Press\nPočetna » Oliver Regl: Zdrav, ali još ne i veliki bankarski sektor\nU Srbiji je pravovremeno odlučeno da se iz budžeta ne ulažu sredstva u saniranje bankarskog sektora, a takvim potezom privučene su direktne strane investicije. Stiglo je petnaestak stranih banaka koje imaju, kao i mi, nameru da dalje povećavaju svoj kapital\n"Pre bih rekao da je bankarski sektor u Srbiji zdrav, a ne veliki. Svakako je jači od drugih, ali sa ukupnim kapitalom od tek 10 milijardi evra on je u poređenju sa okruženjem i dalje mali. No, kada se prisetimo stanja od pre pet-šest godina, to je sektor koji je najbrže napredovao”, kaže u razgovoru za Magazin Biznis Oliver Regl, predsednik Izvršnog odbora Raiffeisen Bank, komentarišući tezu da danas u Srbiji postoji jak bankarski sektor i slaba privreda.\nObjašnjavajući kako se do zdravog bankarskog sektora stiglo, Regl podseća na veliku ulogu koju je odigrala Narodna banka zatvaranjem četiri državne banke sa nagomilanim gubicima i saniranjem ostalih banaka.\n– To je bio veoma težak i hrabar potez. Pet godina kasnije neko može da kaže da to nije bilo tako, ili da bar nije bilo tako teško kao što bi bilo ili i danas jeste u nekim drugim sektorima. Ali, verujte, dobro znamo da nije bilo lako odlučiti se na zatvaranje najvećih banaka u zemlji. U nekim drugim zemljama u tranziciji u kojima radimo, godinama su u državne banke ulagana ogromna sredstva da bi bile izvučene iz gubitaka, i kada se u tome nije uspelo, opet se išlo na zatvaranje. Dakle, u Srbiji je pravovremeno odlučeno da se iz budžeta ne ulažu sredstva u saniranje bankarskog sektora, a takvim potezom privučene su direktne strane investicije. Sada imate petnaestak stranih banaka koje imaju, kao i mi, nameru da dalje povećavaju svoj kapital. Mi ćemo, recimo, naš uvećati vrlo brzo za još 100 miliona evra tako da ćemo imati dosta prostora za povećanje naših plasmana.\nRegl podseća na to da je i u privredi dosta uspešno počela privatizacija, naročito kada je reč o duvanskoj industriji, cementarama. Sada je pitanje šta je još atraktivnog ostalo za prodaju. Međutim, kako kaže, Srbija ima i veoma uspešan razvoj lokalne privrede u koju još nije u većoj meri ušao strani kapital, kao što je recimo prehrambena industrija.\n– Dakle, ne bih rekao da jak bankarski sistem posluje u okruženju slabe srpske privrede. Pre bi se moglo oceniti da zdrav bankarski sektor, koji ima ambicije da se dalje razvija, posluje u okruženju koje ima perspektivu rasta, ali koji se možda menja sporije nego što bi trebalo. A da bi bankarski sektor rastao dalje potrebna mu je upravo jaka industrija i razvijeno tržište, što opet zavisi mnogo od toga koliko će biti privučeno stranih direktnih investicija. Da bi Beograd postao centar za Balkan, o čemu se puno govori, ne sme se zanemariti konkurencija koju imamo u Bukureštu ili Sofiji. Zato je potrebno što pre otkloniti sve administrativne barijere za ulazak stranih investicija. Privredni subjekti koji su naši klijenti još uvek se suočavaju sa problemom neusklađenosti zakona ili postojanja administrativnih barijera, a ponekad i mi bankari. Kako nemamo mnogo vremena za čekanje, jako bismo voleli da uočeni problemi budu što pre rešeni, objašnjava Regl.\nBanke su sve češće na meti kritika zbog toga što se okreću kreditiranju stanovništva umesto privredi?\n– Ima različitih banaka i svima onima koje rade uglavnom sa stanovništvom na srednji rok će biti teže jer će svakako i u narednim godinama kreditni plasmani prema stanovništvu biti podvrgnuti restrikcijama. U našem slučaju je malo drugačije. Sa 674,3 miliona evra plasiranih do kraja 2005. godine, Raiffeisen Bank je najveći kreditor srpske privrede. Za godinu dana smo uvećali kreditne plasmane prema privredi za 54 odsto a sredstva namenjena malim i srednjim preduzećima smo udvostručili i ona su dostigla cifru od 101 milion evra. Istina, ukupni depoziti privrede su bili nešto manji nego 2004. godine ali su ipak prešli 254 miliona evra. Od 100 najvećih domaćih kompanija u Srbiji, 64 su naši klijenti a od 100 najvećih stranih investitora u Srbiji, preko naše bankarske mreže posluje 79. To najbolje govori da mi ne okrećemo leđa srpskoj privredi a u korist povećanog angažmana u radu sa stanovništvom. Čak kada oni i rastu, taj porast kredita stanovništvu ne ide na račun smanjenja kreditnih plasmana privredi. Naš cilj jeste da razvijamo paralelno oba ova sektora, kao i sektor rada sa malim i srednjim preduzećima i investiciono bankarstvo, za šta će sigurno poslužiti ovo povećanje kapitala.\nHoće li deo tih sredstava biti usmeren i na otklanjanje gubitka iskazanog na tromesečju?\n– U gubitak na kraju prvog kvartala ušli smo delimično zbog toga što smo morali da “progutamo” sve dodatne troškove koje su donele mere Narodne banke Srbije kroz povećanje obavezne rezerve sa 21 na 40 pa sada na 60 odsto. Zato smo morali da idemo i na povećanje kamatnih stopa na naše plasmane, koje su inače bile veoma konkurentne na tržištu. Drugi deo gubitka je proistekao iz obaveznog rezervisanja na tzv. rizične plasmane, koji su, u stvari, potpuno “zdravi”. U Srbiji postoji regulativa koja nije u skladu sa međunarodnom, a koja propisuje obavezno rezervisanje kod NBS na sve plasmane preduzećima koja posluju sa gubitkom. Uobičajeno je, međutim, da u početnom periodu čak i velike multinacionalne kompanije koje su tek pristigle u Srbiju ostvaruju poslovni gubitak. Mi radimo sa takvim kompanijama i ovde i u drugim zemljama, bez obzira na to što znamo da moramo da rezervišemo 25-50 odsto plasiranih sredstava i što to takođe umanjuje naš profit. Međutim, upravo to nam barem malčice daje za pravo i da predlažemo monetarnim vlastima da razmisle o mogućnosti smanjenje tog rezervisanja, jer i oni dobro znaju da investitori koje žele da privuku u Srbiju ne mogu u prvim godinama rada da posluju bez gubitaka. U svakom slučaju, do kraja ove godine gubitaka u našim bilansima svakako neće biti.\nEkonomisti obično hvale bankarski sektor, smatraju ga motorom privrede ali i zapažaju da mala i srednja preduzeća teško imaju pristup kreditima. Kako to komentarišete?\n– Što se naše banke tiče, mi od 2003. godine poslujemo sa ovim segmentom, a danas imamo i potrebnu infrastrukturu od 50 filijala koja može da opsluži veliki broj klijenata. Jedini faktor koji može da utiče na rast ovih plasmana jesu dobri programi za koje se traže krediti. Inače, ni jedan razlog banka nema da ne razvija ovaj sektor. Naprotiv, mi se sve više orijentišemo na taj sektor jer u njemu vidimo nosioca budućeg privrednog rasta.\nDa li banke idu svesno na zaračunavanje visokih kamata privredi jer znaju da ona gotovo da ne može da posluje bez kredita?\n– Ne samo u Srbiji, nego svuda u svetu skoro svaka firma mora da se zadužuje da bi radila, to je naprosto uobičajeni način poslovanja. Međutim, svaki menadžment mora da odredi pravi balans između sopstvenih sredstava i kredita a koliki je taj odnos zavisi od sektora do sektora. Negde se mora obezbediti i 50-60 odsto sopstvenog kapitala kao rezerva za pokriće rizika. Od tog odnosa sopstvenih i pozajmljenih sredstava zapravo zavise i troškovi. Kod privrede se, za razliku od stanovništva, mnogo više vodi računa o tome da li se investicija isplati ako je kapital skup. Ako pođete od kamatne stope za repo operacije od 23, 24 ili 25 odsto kao referentne stope, i na to dodate još komercijalni rizik od nekoliko odsto, pitanje je koja se to investicija isplati sa kamatnom stopom od oko tridesetak odsto. Sa ovakvim kamatama mi se opasno približavamo zoni u kojoj će sve više investicija otpadati.\nDa li otuda potiče vaše zalaganje da NBS unese više selektivnosti u svoje mere?\n– Naravno, jer ako se privreda guši, nema investicija, nema rasta, a posledično ni zaposlenosti.\nMnogi su skloni da tvrde da privredi, ipak, više odgovara niža inflacija i da radi toga prihvata i da plaća visoke kamate jedno vreme?\n– Inflacija koju sada ima Srbija nije prihvatljiva ni za koga, ali mora se naći neka mera da se ona suzbija, a da posledica ne bude gušenje privredne aktivnosti. Dakle, potreban je pažljivi miks monetarne i fiskalne politike, da se gleda šta je realno a šta ne, i sve to u jednoj vremenskoj dimenziji. Nije dobro ako gušite pojedine delove ekonomije da biste smanjili inflaciju.\nNe slažete se potpuno sa merama centralne banke, a šta je sa fiskalnom politikom?\n– Nije naš zadatak da kritikujemo fiskalnu politiku, a moram da kažem da ja razumem i šta je zadatak NBS – da se bori protiv inflacije, a vlada mora da se bavi rastom privrede. Zato i kažemo, da bi bio ostvaren cilj – da bude bolje u Srbiji – potrebna je koordinacija mera ekonomske politike. Fiskalna politika nije baš agresivna ali nije ni sama pokretač inflacije. Restrukturisanje privrede je srž, i tu bi trebalo da se radi odlučnije i brže. Odugovlačenje mnogo košta.\nKoliko god govorili da je budućnost srpske privrede u razvoju malih i srednjih preduzeća nekako ipak radije dajete kredite državnim ili javnim preduzećima. Zašto ?\n– Što se naše banke tiče mi smo tu veoma selektivni. Mi ih finansiramo jedino ako vidimo da imaju potencijal, da je njihov projekat dobar. Ne svodimo sve na to da je to državno preduzeće, mada nije za odbacivanje ni činjenica da država stoji iza takve firme.\nPostoji li opravdana bojazan da će vaši najveći klijenti odlaziti kod vaših matičnih banaka ili drugih banaka u inostranstvo po jeftinije kredite?\n– To će se sigurno dešavati sve češće. Zadatak je svake banke da servisira klijente na najbolji mogući način. Ako nije moguće u zemlji, naravno da će koristiti svoje mogućnosti u inostranstvu. To ćemo raditi i zbog konkurencije. Pitanje je samo da li mi kao lokalne banke treba da budemo diskriminisane u odnosu na banke u inostranstvu, na koje NBS nema nikakvog uticaja. Mi mislimo da to nije pravedno jer ne možemo da se zadovoljavamo time što ćemo da nastavimo da budemo servis za najveće klijente a da njihovo finansiranje ide preko inostranstva pa čak i kada je naša matična banka u pitanju. Posebno ne ako njihovo finansiranje preuzmu banke koje do sada nisu ovde ništa ulagale.\nNa kraju, kako procenjujete perspektivu razvoja srpske privrede u svetlu ovakvog stepena restriktivnosti monetarne politike?\n– To što povećavamo naš kapital u Srbiji dokaz je da verujemo da srpska privreda ima perspektivu. To govorimo i našim klijentima, budućim investitorima kojima objašnjavamo da će im još nekoliko godina biti možda malo teže za rad u Srbiji, ali posle idu bolji dani. Političke promene nas ne plaše mnogo, jer imamo iskustvo u zemljama centralne Evrope gde su se na vlasti smenjivale opcije od komunista do ekstremista, i to je sigurno usporavalo put kojim se išlo, ali nije zaustavljalo zemlje u njihovom razvoju i putu ka EU, kaže Oliver Regl na kraju našeg razgovora.\nČitaonica je mesto na koje su najviše zajedno odlazili. Jednom su ih sa Arhitektonskog fakulteta, kasno u noć, izbacile tetkice. Večeri\nKonstantinos Vajotis, zamenik generalnog direktora za poslove sa stanovništvom, i Janis Kiriazopulos, zamenik generalnog direktora za poslove sa privredom u Piraeus


Sublimaciona štampa – vrsta štampanja koja daje kvalitet – ASinfo Portal\nŠtampanje je postupak koji kreira različite papirne forme, prenosi boju na tekstil, plastiku, keramiku i mnoge druge podloge. Sublimaciona štampa samo je jedna od popularnih vrsta štampanja, koja se sastoji iz prenošenja boja na ne tako ravne i standardne podloge.\nMnogo je različitih vrsta štampe, i svaka ima određene karakteristike. Sublimaciona štampa samo je jedna od poznatih vrsta, koja se ostvaruje uz pomoć toplotne prese, koja zagrevanjem na visokim temperaturama preslikava kvalitetne boje i stvara istovetne primerke. Mnogo je prednosti koje ima sublimaciona štampa, a neke od njih biće izložene u nastavku teksta.\nSublimaciona štampa je vrlo jeftina\nSublimaciona stampa važi za veoma troškovno isplativu, odnosno jeftinu i praktičnu. Cena uglavnom zavisi od broja primeraka koji se štampaju. Ipak, u poređenju sa niskom cenom, kvalitet ne trpi, već se dobijaju odlične boje, koje su trajne i kvalitetne na velikom broju podloga.\nSublimaciona štampa funkcioniše po principu zagrejane prese, koja preslikava boje uz sublimacioni papir, što je efikasna metoda koja ne zahteva dodatne troškove. Što je veći broj primeraka, to je sublimaciona štampa jeftinija. Na taj način, najisplativije je uraditi što više artikala odjednom, pre nego štampati pojedinačne ilustracije na majicama, šoljama, kačketima, torbama i drugim podlogama.\nSublimaciona štampa je visokokvalitetna\nSublimaciona štampa važi za veoma kvalitetnu i trajnu. Naime, omogućava prenos boja koje se zagrevanjem lepe za podlogu, posredstvom određenih papira. Dijapazon boja je širok, a mogućnosti za stvaranje kreacija neverovatne. Kvalitet koji ima sublimaciona štampa, zasniva se na raspolaganju inovativnom tehnikom i tehnologijom. Nju obuhvataju moderni štampači, zamenjivi ketridži sa brojnim bojama, kao i sublimacioni papiri uz presu koja zagrevanjem omogućava prelivanje sadržaja na željenu podlogu. Sublimaciona štampa daje istovetne primerke, koji se mogu štampati na manjim, srednjim ili neverovatno velikim formatima, bez ikakvih uticaja na smanjenje kvaliteta štampanih materijala.\nSublimaciona štampa stvara promotivne materijale\nVelika prednost koju ima sublimaciona štampa, jeste ta da stvara moderne promotivne materijale. Oni mogu biti namenjeni poklanjanju ili prodaji. Obično se daruju kupcima za dugogodišnju saradnju, kao gratis poklon uz kupovinu određenih proizvoda, ili iznosa, a često se daruju za proslavu godišnjica i drugih važnih datuma.\nPromocija je važan instrument marketinga, i kao takav ujedno primetan svuda oko nas. Zahvaljujući promotivnim materijalima, logotipi, kontakt podaci, ilustracije i tekstovi, veoma su vidljivi svuda u okruženju. Neko koristi šolju u kancelariji, torbe na sastancima, drugi ove predmete imaju kod kuće, i tako redom, prema pojedinačnim potrebama.\nSublimaciona štampa je veoma fleksibilna\nIzrada ilustracija na najrazličitijim podlogama, moguća je otkada postoji sublimaciona štampa. Uz pomoć sublimacionih presa, boje se prenose na podloge različite strukture i oblika. Štampanje na keramici, plastici, tekstilu i posebno poliestru, nikada nije bila lakša nego što je to danas. Sublimaciona štampa stvara savršene kreacije i prilagođava se potrebama artikala, boja i podloga. Svako može da kreira željeni dizajn, uz pripremu za štampu na računaru. Vrhunski profesionalci u ovoj oblasti pripremaju sve detalje, kako bi svaki primerak bio istovetan i u potpunosti prilagođen podlozi.\nSavremena izrada artikala kao što je to sublimaciona štampa, veoma je popularna jer ima brojne prednosti. Predstavlja troškovno isplativu varijantu, koja je ujedno visokokvalitetna, stvara odlične promotivne materijale i ujedno je vrlo fleksibilna. Sublimaciona štampa je odličan način da stvorite sve što zamislite, i da to bude preneto na željenu podlogu.


Smisli domen i osvoji gedžet | PC Press\n20. novembar 2014. 7. april 2017. Jovana Milićević\nOd 19. novembra do 16. decembra Registar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) organizuje onlajn takmičenje za sve sadašnje i buduće korisnike nacionalnih internet domena, pod nazivom “Smisli domen i osvoji gedžet!”.\nAutori izabranih kreativnih predloga dobijaju deset nagrada, zgodnih za svakodnevno korišćenje Interneta, a istovremeno imaju i onlajn edukaciju za pravilno korišćenje .RS i .СРБ domena. Dodeljuju se jedna prva, dve druge, tri treće i četiri utešne nagrade, ukupno jedan laptop i devet tableta.\nKreativno i edukativno onlajn takmičenje “Smisli domen i osvoji gedžet!” se odvija u tri osnovna koraka.\nNajpre treba da se smisli zanimljiv, a još uvek slobodan naziv .RS i/ili .СРБ domena, kao dobra ideja za posao, život ili zabavu koja zaslužuje da bude zaštićena sopstvenim internet domenom. Potom korisnik treba da prijavi svoj predlog naziva domena, preko sajta ili Fejsbuk aplikacije, i pri tom predloži i naslov budućeg sajta na tom domenu, da kratak opis čemu je sajt namenjen, kao i neku simpatičnu sliku koja sve to ilustruje. Naravno, korisnik odmah potom može i da registruje naziv domena koji je smislio, da to ne bi neko drugi pre njega uradio.\nPo završetku onlajn takmičenja, Žiri RNIDS-a će, na osnovu svojih i glasova posetilaca sajta, odlučiti koji su predlozi bili najkreativniji, a njihovi autori će dobiti vredne nagrade, korisne za svakodnevno korišćenje Interneta.\n← FRACTALS Info dan i radionica\nKako je trebalo da se završe Čuvari galaksije →


Home / Bačka Topola - Opština ekoloških priča / SMS obaveštenja za poljoprivrednike\nOd sada će i poljoprivrednici Bačke Topole dobiti SMS poruku da li treba da izlaze na njive ili ne. Reč je o korišćenju meteo stanica, pilot projetu u Somboru, Subotici, Inđiji, Vrbasu i Bačkoj Topoli, gde će se preko SMS poruka upozoravati proizvođači na vremenske prilike sedam dana unapred, ali i na stanje zemljišta i eventualno prisustvo bolesti. Ideja je da se ovaj projekat proširi i na druge gradove širom Srbije, jer dobijanjem savremene meteo-stanice poljoprivrednici stiču mogućnost za povećanje prinosa, objašnjava Diana Gligorijević iz kompanije „Telegrupa”.\n– Meteo-stanica je sklop senzora koji će omogućavati praćenje određenih parametara – i tla i atmosferskih prilika, odnosno vazduha u kojima se senzori nalaze. U zemlju se spuštaju do nivoa od 120 centimetara i uzorkuju na svakih centi centimetara zemljište, vlažnost, ali i prisustvo veštačkog đubriva. Kada su u pitanju senzori koji se nalaze u vazduhu, kako je dodala, oni će pratiti oblačnost, pravac i jačinu vetra, ali i istovremeno bolesti i insekte koji bi mogli da ugroze kvalitet useva – rekla je Diana Gligorijević iz kompanije „Telegrupa”.\nOva tehnologija za sada se najviše primenjuje u u Mađarskoj, Austriji i Italiji, a pouzdanost podataka je, statistički gledano, 90 odsto. Svakog poljoprivrednika koji ima mobilni telefon putem SMS poruke upozorava softverska platforma koja je povezana sa senzorskim sklopom.\n– Ako pogledamo ekonomsku računicu da poljoprivrednik u proseku potroši 500 za izlazak na njivu, jer je trošak za benzin, đubrivo, pesticide i ostala sredstava, oviom tehnologijom može da se uštedi ukoliko se ne izlazi na njivu kada nije vreme za to. U nekoliko izlazaka isplaćujete investiciju u meteo-stanicu. Cena meteo-stanice zavisi od proizvođača, kao i količine – ističe Gligorijevićeva, očekujući da će se, osim u Vojvodini, tehnologija proširiti i na ostatak Srbije.


Haos u Briselu: 'Kontramiting' desničara /FOTO\nIzvor: B92, 27.Mar.2016, 14:43\nKako prenose svetski mediji, desničari su se okupili nakon što su organizatori "Marša protiv straha" odložili skup iz bezbednosnih razloga.\n"Mi smo huligani i ovde smo kod kuće", uzvikivali su demonstranti u crnoj odeći na briselskom trgu.\nDopisnica CNN javlja da su viđeni i nacistički pozdravi, zapaljene >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << su i baklje i bacane petarde.\nNa briselski trg koji je proteklih dana bio mesto sećanja na žrtve bombaških napada danas su došli muškarci u crnoj odeći sa kapuljačama koji su uzvikivali slogane i nosili zastave protiv Islamske države.\nPolicija je najpre reagovala krajnje uzdržano, ali je potom, i uz pomoć vodenih topova, razbila demonstracije i uhapsila najmanje desetak desničarskih ekstremista koji su, vičući da su "saradnici terorista", hteli da napadnu više stotina ljudi koji su na trgu ispred Berze stavljali cveće, vence i sveće u pomen žrtvama atentata.\nPortparol briselske policije Kristijan de Konink je saopštio da su desničarski demonstranti "očigledno hteli da napadnu građane koji su došli da odaju pomen žrtvama, a pozdravljali su i fašističkim pozdravima".\nPotisnuti fudbalski huligani su se tukli s policijom, ali su razbijeni i potisnuti u više ulica gde su razbijali izloge i naneli štetu raznim objektima.\nGradonačelnik Brisela Ivan Majer je saopštio da je "zgranut time da su ovi nikogovići došli da izazovu ljude koji su došli da odaju poštu žrtvama", a premijer Belgije Šarl Mišel je odmah oštro osudio ove desničarske ispade.\nIzvor: Vesti-online.com, 27.Mar.2016\nPristalice desničarskih organizacija okupile su se u nedelju u centru Brisela, a policija je morala da koristi vodene topove kako bi sprečila incidente...Kako prenose mediji, desničari su se okupili u centru gde je prethodno organizovan skup u čast žrtava nedavnog terorističkog napada...Mediji...


Ruska zatvorska služba će uhapsiti Navaljnog čim stigne u Rusiju | Restart Magazin\nRuska zatvorska služba će uhapsiti Navaljnog čim stigne u Rusiju\nFederalna zatvorska služba u Rusiji (FSIN) potvrdila je danas da će preduzeti sve mere za hapšenje Alekseja Navaljnog nakon njegovog povratka u Rusiju ovog vikenda, što je potez koji bi mogao biti uvod u njegovo zatvaranje na tri i po godine, prenosi Rojters.\nZatvorska služba FSIN navela je u izjavi da je Navaljni (44) na nacionalnoj poternici jer im se prošle godine više puta nije prijavljivao najmanje dva puta mesečno, kako je predviđeno njegovom uslovnom kaznom zbog optužbi za proneveru, i obratila se sudu da njegovu uslovnu kaznu od tri i po godine pretvori u zatvorsku kaznu, prenosi Rojters.\n“U teoriji mogu da ga zadrže čim stigne u Rusiju, ali za početak samo na 48 sati”, rekao je Rojtersu Vadim Kobzev, jedan od advokata Navaljnog. Kobzev očekuje da će sud 29. januara razmatrati i detalje slučaja, kada bi mogao naložiti pretvaranje njegove uslovne osude u stvarnu kaznu zatvora.\nNavaljni, jedan od najžešćih političkih protivnika ruskog predsednika Vladimira Putina, najavio je da će u nedelju prvi put otputovati u Rusiju, u otkako je lane u avgustu odveden na lečenje u Nemačku nakon trovanja nervnim gasom „Novičok“.\nKremlj negira umešanost u njegovo trovanje, kaže da se do sada nisu pojavili dokazi da je Navaljni otrovan i da se može slobodno vratiti u Rusiju u bilo kom trenutku. Navaljni tvrdi da je izmišljena afera zbog koje mu je suđeno za proneveru iz 2014. godine, a kada su presudom on i njegov brat proglašeni krivim za krađu više od 408.000 dolara iz dve kompanije.\n← Izglasan opoziv Trampa\nEU izdvaja više od 4 milijarde evra za kompenzovanje uticaja Bregzita →\n04/04/2020 04/04/2020 Urednik\nJulija Timošenko priključena na respirator\nRusi prave kombinovanu vakcinu


Microsoft Edge pregledanja za personalizovano oglašavanje i iskustva\nPrivacy Microsoft Edge Windows 10 Windows 8.1 Windows 7 Edge for Mac Još...Manje\nKako koristimo vašu Microsoft Edge pregledanja za personalizovano oglašavanje i iskustva\nUz vašu dozvolu prikupljamo i koristimo vašu aktivnost pregledanja iz programa Microsoft Edge kako bismo personalizovali oglašavanje, preporuke i iskustva za Microsoft Edge, Microsoft Bing, Microsoft News i druge Microsoft usluge. To znači da ćemo koristiti vašu aktivnost pregledanja kako bismo vam načinili utisak pri radu na vebu, uključujući o ovome, rezultate pretrage, preporuke za kupovinu i članke vesti koje vidite relevantnijim i korisnijim za vas.\nAktivnost pregledanja trenutno obuhvata stvari kao što su:\nOmiljene lokacije kao što su omiljene lokacije i kolekcije\nPodaci o korišćenju pregledača\nPodaci o uređaju kao što je broj verzije\nNa primer, kada personalizujemo Microsoft Edge kupovini, ako izložimo informacije o aktivnostima pregledanja koje biste radije kuponi u određenoj prodavnici, kuponi ili oglašavanje koje vidite mogu da se prilagode tako da prikazuju proizvode te prodavnice. Slično tome, kada personalizujemo vaše vesti, ako često pogledate blogove o putovanjima i čitate članke o putovanjima, vaš Microsoft feed za vesti može da prikaže relevantniji sadržaj vesti o putovanju.\nTi podaci se neće prikupiti tokom pretraživanja u InPrivate ili Gost.\nSadržaj klijenata, kao što su beleške u vašim kolekcijama, nikada neće biti korišćen za personalizovanje oglasa.\nŠta je Microsoft Edge pregledanja?\nIstorija pregledanja je informacije o veb lokacijama koje posećujete pomoću programa Microsoft Edge, uključujući listu lokacija koje ste posetili i povezane podatke kao što su URL adresa, ime sajta i vreme koje ste posetili lokaciju.\nVi imate kontrolu nad ovim podacima\nAktivnost pregledanja se prikuplja i koristi za ovu personalizaciju samo kada ste prijavljeni pomoću Microsoft naloga i kada ste imali dozvolu za prikupljanje i korišćenje podataka za personalizovano oglašavanje i iskustva. Bilo da ste na zaduživanje ovim podacima i možete je isključiti ili uključiti u bilo kom trenutku.\nDa biste upravljali prikupljanjem i upotrebom aktivnosti pregledanja za personalizovano oglašavanje i iskustva:\nIzaberite stavku Privatnost, pretraga i usluge .\nU okviru Personalizacija &oglašavanja uključite ili isključite postavku za dozvoli korporaciji Microsoft da koristi vašu aktivnost pregledanja, uključujući istoriju, omiljene lokacije, podatke o korišćenju i druge podatke pregledanja kako bi personalizovao Microsoft Edge i Microsoft usluge kao što su oglasi, pretraga, kupovina i vesti.\nAko prestanete da delite ove podatke, Microsoft od tog trenutka više neće prikupljati i koristiti aktivnost pregledanja za personalizaciju oglašavanja ili iskustava.\nMožete da prikažete i izbrišete aktivnost pregledanja u bilo kom trenutku\nAko ste prijavljeni u Microsoft Edge microsoft naloga, možete da upravljate istorijom pregledanja, aplikacijama i uslugama, kao i detaljima o uređaju koje ste podelili sa nama tako što ćete posetiti account.microsoft.com.\nAko niste prijavljeni u Microsoft Edge pomoću Microsoft naloga, morate da kreirate Microsoft nalog da biste prikazali istoriju pregledanja, aplikacije i aktivnost usluge, kao i detalje o uređaju koji se dele sa korporacijom Microsoft.\nTakođe možete da prikažete i izbrišete lokalnu istoriju pregledanja sačuvanu na uređaju tako što Edge://history u traku adresa.\nAko izbrišete istoriju pregledanja sa Microsoft table za privatnost, i dalje ćete moći da čuvate lokalnu kopiju jer se istorija pregledanja na uređaju neće automatski izbrisati.\nUpravljajte interesovanjima i postavkama za oadove\nU zavisnosti od postavki oglasa, Microsoft će personalizovati oglašavanje koje vidite na osnovu drugih podataka koje delite sa nama, pored aktivnosti pregledanja. Možete da vidite o tome kako koristite naše proizvode, Microsoft Bing pretrage i drugi sadržaj na osnovu interesovanja, omiljenih lokacija, lokacija, demografskih informacija, načina na koji koristite naše proizvode, Microsoft Bing pretrage i drugi sadržaj. Možete da saznate više o Microsoft oglašavanju u odeljku Oglašavanje Microsoft izjave o privatnosti.\nMožete da izmenite interesovanja i kontrolišete postavke oada sa Microsoft kontrolne table za privatnost. Ovde možete da odaberete da li su Microsoft oglasi personalizovani za microsoft nalog na svim uređajima.\nAko je postavka Pogledajte oglase koji vas zanimaju na Microsoft kontrolnoj tabli za privatnost isključena, Microsoft neće koristiti vaše podatke za personalizovano oglašavanje, uključujući istoriju pregledanja, bez obzira na Microsoft Edge personalizovano oglašavanje i kontrolu iskustava.\nImajte naovamo da isključivanje postavki Prikaži o tome koji vas zanimaju na Microsoft tabli za privatnost ne isključava kolekciju i korišćenje aktivnosti pregledanja za personalizaciju rezultata pretrage, sadržaja u feedu za vesti ili drugih Microsoft veb utiska pri radu. Da biste isključili ovu kolekciju i koristili Microsoft Edge pregledanja:\nU Microsoft Edgepodataka isključite dugme Dozvoli korporaciji Microsoft da koristi vašu aktivnost pregledanja, uključujući istoriju, omiljene lokacije, korišćenje i druge podatke o pregledanju kako bi personalizovao Microsoft Edge i Microsoft usluge kao što su olici, pretraga,kupovina i vesti.\nDa biste saznali više o dodatnim Windows uključujući prilagođena iskustva, pročitajte više o dijagnostici, povratnim informacijama i privatnosti u programu Windows 10.\nDodatne informacije o našim praksama u vezi sa privatnošću\nDa biste saznali više o tome kako Microsoft rukuje ličnim podacima, posetite Microsoft izjavu o privatnosti. Ako ne možete da pronađete ono što tražite ili ako imate pitanja ili nedoumice u vezi sa privatnošću, obratite se našem timu za privatnost.


Izvor: Blic, 12.Sep.2015, 20:27\nZamenik kosovskog ministra spoljnih poslova Petrit Selimi izjavio je da je bitka za prijem Kosova u Organizaciju UN za obrazovanje, nauku i kulturu (Unesko) druga najvažnija borba koju Kosovo vodi posle one kada je Srbija tražila mišljenje Međunarodnog suda pravde u Hagu o proglašenju nezavisnosti te pokrajine.\nSelimi je na konferenciji za novinare objasnio da su zahtev za prijem Kosova u Unesko podržale 44 zemalje i da će glasanje o zahtevu uslediti u prvoj >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << nedelji novembra, preneli su mediji u Prištini.\n- Glasanje će biti održano početkom novembra, a Kosovu je potrebno dve trećine glasova da bi postalo član Uneska - rekao je Selimi.\nOn je podsetio da će zahtev za prijem Kosova u Unesko biti na zvaničnom dnevnom redu Izvršnog odbora te organizacije, koji će o tome raspravljati u oktobru.\nPogledaj vesti o: Autonomna pokrajina Kosovo i Metohija, Mišljenje međunarodnog suda\nAkter: Srbija nije uspela da zaustavi put Kosova\nRTS: Selimi: Bitka za Unesko najvažnija posle borbe u sudu u Hagu


SBC 24 / Stefan Smiljanić Vs Oleg Manzhuev | Serbian Battle Championship MMA Mixed Martial Arts Event\nPočetna » Najave borbi » SBC 24 / Stefan Smiljanić vs Oleg Manzhuev\nPred nama je još jedan veoma interesantan MMA duel koji će se odigrati 19. oktobra u Sportskoj hali “Kristalna dvorana” u Zrenjaninu, na SBCu 24!\nIako je već poznata činjenica da je SBC izgradio ime kao prestižna evropska organizacija koja je postala direktan put ka najvećim svetskim MMA organizacijama poput UFCa, Bellatora, PFLa, itd. Serbian Battle Championship takodje predstavlja veliku priliku za mlade i nadolazeće borce da na velikoj sceni steknu iskustvo i istaknu se na domaćim, regonalnim i internacionalnim MMA listama!\nDva mlada borca, iz Srbije i Rusije, dobiće priliku da zablistaju u SBC heksagonu pred brojnom publikom u Zrenjaninu!\nU SBC heksagon po drugi put u svojoj karijeri kročiće još jedan mladi borac iz Srbije, predstavnik Vale Tudo Srbija tima iz Beograda, za koji kaže da mu predstavlja drugu kuću, Stefan Smiljanić. Ovaj mladi sportista iz Beograda želi da stigne do svoje važne, druge, profi pobede upravo na velikoj internacionalnoj sceni, na Serbian Battle Championshipu. Stefan je velika je nada svog tima i potrudiće se da ovim i svojim budućim nastupima otvori vrata uspešnoj profesionalnoj karijeri, a iza sebe ima jednu semi-pro i dve profesionalne MMA borbe. Pokušaće da se domogne druge profesionalne pobede u karijeri na velikoj internacionalnoj sceni protiv veoma opasnog protivnika iz Rusije.\nNa drugoj strani Serbian Battle Championship borilista, Stefana ce dočekati neporaženi ruski prospekt, Oleg Manzhuev! Oleg dolazi iz Krasnodara iz Rusije i spreman je da svoj besprekorni profesionalni skor od tri uzastopne pobede stavi na test pred publikom u Zrenjaninu. Reč je o velikom potencijalu koji je željan velikih borbi i dokazivanja na internacionalnoj sceni. Želi da se publici u Srbiji predstavi na najbolji mogući način i da na gostujućem terenu stigne do četvrtog profesionalnog MMA trijumfa!\nImaćemo priliku da ispratimo duel dva veoma atraktivna borca na dvadeset i četvrtoj SBC manifestaciji!\nNemojte propustiti nastup ova dva mlada talentovana ratnika, koji su deo vrhunskog spiska borbi koji će nam SBC 24 pružiti!\nNabavite svoje ulaznice na vreme i pridružite nam se u Kristalnoj dvorani 19. oktobra, na velikom MMA spektaklu koji se po prvi put održava u Zrenjaninu!\nhala sportova main event MMA Oleg Manzhuev sbc sbc 24 serbian battle championship SRBIJA Stefan Smiljanić TITLE FIGHT zrenjanin\t2019-10-11\nPrevious: SBC 24 / Tomislav Milić vs Milan Ćulibrk\nNext: SBC 24 / Zoran “Traktor” Đođ vs Tarhan “The Hulk” Ibragimov


Za unapređenje zdravstva u Vojvodini 150 miliona dinara | Autonomija\nZa unapređenje zdravstva u Vojvodini 150 miliona dinara\nPravo učešća na konkursu imaju sve zdravstvene institucije sa teritorije Vojvodine\nUprava za kapitalna ulaganja Vojvodine obezbedila je 150 miliona dinara za finansiranje i sufinansiranje projekata koji doprinose razvoju i unapređenju kvaliteta zdravstvene zaštite na teritoriji pokrajine, saopšteno je danas iz te institucije.\nKako se objašnjava, pravo učešća na konkursu imaju sve zdravstvene institucije sa teritorije Vojvodine kojima su osnivači lokalna samouprava, AP Vojvodina i Republika Srbija.\nU saopštenju se navodi da su sredstva, koja se dodeljuju po javnom konkursu, namenjena su za finansiranje i sufinansiranje projekata koji se odnose na izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju, sanaciju i adaptaciju objekata zdravstvenih ustanova, nabavku medicinske i nemedicinske opreme, nabavku sanitetskih vozila i razvoj integrisanog zdravstvenog informacionog sistema.\n„Obezbeđenjem kontinuiranog pružanja zdravstvene zaštite, poboljšanjem uslova rada u zdravstvenim ustanovama i obezbeđenjem zdravstvene zaštite koja je jednako dostupna svim građanima, očuvaće se i unaprediti kvalitet zdravstvene zaštite u Vojvodini“, piše u saopštenju Uprave.\nJavni konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti zdravstvene zaštite objavljen je danas i trajaće do 25. februara 2016. godine. Detaljne informacije o objavljenom konkursu, načinu i rokovima prijave, mogu se pronaći i na internet prezentacijama Uprave za kapitalna ulaganja i Pokrajinske vlade, dodaje se u saopštenju.


ANALIZA REZULTATA KRUŠEVAČKIH KLUBOVA: Istupanja iz takmičenja i ispadanja obeležja sezone – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Objavljeno 14.06.2019. 0\nProteklu sezonu obeležili su istupanja iz takmičenja i loši rezultati kruševačkih ekipa.\nU ovoj mini-analizi pokušaćemo da se osvrnemo na sezonu koja je iza nas i podsetimo na domete naših sportskih klubova. Neće biti govora o Napretku i Trajalu jer se radi o privatnim klubovima koji imaju svoje planove, način rada i izvore finansiranja.\nNajtužnija priča su, svakako, odbojkaši. Napredak 037 je u protekle dve sezone sa uspehom igrao u Prvoj ligi Srbije, drugom rangu takmičenja. Prošlu sezonu naši odbojkaši su završili na sedmom mestu što se, u konkurenciji renomiranih ekipa poput Ribnice, Niša, Smedereva može smatrati lepim uspehom.\nNažalost, zbog nedostatka para, Napredak 037 je istupio iz takmičenja i u narednoj sezoni će igrati u nižem rangu. Cifra koja se pominje u sportskim krugovima a koja je nedostajala odbojkašima na ostanu u ovom rangu je milion dinara. Da li u gradskoj kasi zaista nema toliko para za ovaj klub ili su neki drugi važniji pitanje je za one koji vode sportsku politiku u Kruševcu?\nU niži rang takmičenja se sele i rukometašice Napretka 12. Kao što su prošle godine pomalo neočekivano izborile plasman u Super B ligu tako se sada očekivano vraćaju u staro društvo. Sa samo deset bodova završile su takmičenje na poslednjem mestu i videle gde stvarno pripadaju.\nPodsećamo da su rukometaši još na početku sezone istupili iz takmičenja u Prvoj ligi Zapad i klub praktično ugasili.\nMalo ohrabrenje je prvo mesto rukometaša Kruševca koji su bili najbolji u najnižem rangu takmičenja, Drugoj ligi – Kopaonik. Slično se može reći i za prvo mesto fudbalerki Napredak Juniora u Drugoj ligi Jug. Nakon što je klub istupio iz takmičenja u Super ligi i rasformiran igračice su prešle u novi klub i krenule od najnižeg ranga takmičenja.\nPosebno su razočarali košarkaši Napredak Juniora. Sa trenerom i nekolicinom igrača sa strane i sasvim solidnim budžetom nisu uspeli da izbore plasman u viši rang takmičenja pa će i dogodine igrati u Regionalnoj ligi Zapad.\nSvojevrstan paradoks je da je ekipa Napretka iz Aleksinca sa trenerom i trojicom igrača iz Kruševca osvojila drugo mesto u Drugoj ligi i plasirala se u Košarkašku ligu Srbije. Nisu dobri za grad u kojem su ponikli ali su Aleksinčanima itekako odgovarali.\nOKK Kruševac je osvojio šesto mesto u Drugoj međuregionalnoj ligi Zapad 2 dok su košarkašice Bagdale zauzele poslednje mesto u Prvoj ženskoj regionalnoj ligi Jug.\nVaterpolisti su takmičenje u Prvoj B ligi završili na četvrtom mestu dok dok su kuglaši Car Lazara u poslednjem trenutku izborili opstanak u Super ligi.\nSve u svemu jako “mršava” i tužna sezona za većinu kruševačkih klubova u timskim sportovima uz par znakova ohrabrenja.\nkuglanjeNapredak JuniorOK Napredak 037OKK KruševacORK KruševacORK Napredak 12


21/05/2018 - Radio Borovo 100,7 FM\nDaily archive for 21/05/2018\nDalj: 11.Milankovićevi ciklusi\nKulturni i naučni centar “Milutin Milanković” iz Dalja organizuje 11. Milankovićeve cikluse koji će biti održani u nedelju, 27. maja u Milankovićevoj rodnoj kući u Dalju. Program kojim će biti obeležena 139. godišnjica rođenja ovog poznatog srpskog naučnika počeće u 12 časova predstavljanjem rezultata projekta “Zapis kretanja Sunca” .\nSrednjovekovni sajam “Vinski grad – Erdut”\nU organizaciji Turističke zajednice opštine Erdut, u Erdutu će 26.ovog meseca biti održan prvi srednjovekovni sajam “Vinski grad Erdut”. Sajmom koji će početi u 14 časova bićei obeleženo 615 godina od prvog pisanog spomena vinograda u Erdutu koji je 1403. godine bilo gradski centar koji je kontrolisao prelaz preko Dunava.\nZavičajno udruženje Srba Ozrena i Posavine: Održane 8.Sportske igre\nU organizaciji Zavičajnog udruženja Srba Ozrena i Posavine juče su na sportskim terenima Ozren na Savulji u Borovu održane osme “Sportske igre”. Ovo udruženje osnovano je u oktobru 2009.godine, s ciljem negovanja tradicije, običaja i kulture Ozrenaca i Posavljaka, koji su se u ove krajeve doselili 50-ih i 60-ih godina


Prikazivanje članaka po tagu Aerodrom\nUkoliko u narednih 60 dana, koliko je zakonski rok, francuska kompanija Vinči erports potpiše ugovor o koncesiji sa Vladom Srbije, u narednih 25 godina Aerodrom "Nikola Tesla" će biti jedan od, za sada, 37 aerodroma kojima upravlja ovaj konglomerat.\nPosao oko preuzimanja aerodroma prema ranije predviđenom kalendaru trebalo bi da se završi do 1. avgusta ove godine, mada je Vinči na svom sajtu objavio da bi taj rok mogao biti do kraja godine.\nZa ovo će Vinči morati da plati jednokratnu naknadu od 501 milion evra, zatim godišnju koja će se kretati od pet do 16 miliona evra sa projektovanim rastom putnika, kao i da uloži 732 miliona evra tokom narednih četvrt veka u razvoj aerodroma.\nOd ovih pola milijarde evra, država koja je vlasnik 83 odsto akcija Aerodroma "Nikola Tesla" prihodovaće 417 miliona evra, dok će mali akcionari, institucionalni investitori i fizička lica, inkasirati oko 84 miliona evra. To znači da će vlasnici akcija Aerodroma dobiti dividendu od 1.740 dinara (ili 14,6 evra) po akciji.\nOvo je svakako više nego što je najavljivano, ali i daleko više od ponuda koji su dobijali aerodromi u regionu. Recimo Aerodrom u Zagrebu čiju koncesiju je dobio konzorcijum sa još jednom francuskom kompanijom na čelu ADP (Airport de Paris) je prihvatio ponudu od ukupno 865 miliona evra za koncesiju na 30 godina, dok je recimo ljubljanski aerodrom "Jože Pučnik" prodat za 235 miliona evra nemačkom Fraportu.\nMeđutim, posao još nije gotov i pred državom je zadatak da ispregovara najbolje što može odredbe u koncesionom ugovoru i eventualnim aneksima koji mogu značajno da promene sliku. Neke od "nagaznih mina" su već prepoznate pošto je predsednik Srbije Aleksandar Vučić govoreći o koncesiji najavio da neće biti otpuštanja zaposlenih sa aerodroma (recimo smanjenje broja zaposlenih za 350 bi značilo uštedu od oko 100 miliona evra u 25 godina), kao i da u naredne tri godine neće biti povećavanja taksi. Ovo je recimo bio problem kod koncesije prištinskog aerodroma, gde je koncesionar toliko podigao takse da je tada najveći avio-prevoznik na tom aerodromu Britiš ervejs obustavio letove iz Londona za Prištinu. Takođe i koncesionar zagrebačkog aerodroma je povećao takse za 117 odsto.\nZa nauk može da posluži i koncesija aerodroma u Tirani, gde je država 2005. godine pristala na klauzulu ekskluzivnosti, odnosno da samo ovaj aerodrom ima pravo na međunarodne letove. Ova klauzula je izbrisana 2016. godine, ali uz produžetak perioda koncesije za dve godine. Već sledeće godine koncesionar nemački Hohtif je prodao koncesiona prava kineskoj kompaniji Everbrajt.\nPrema Vučićevim rečima, Vinči je projektovao da će Aerodrom "Nikola Tesla" do 2024. godine ugostiti 7,9 miliona putnika, a do 2030. godine 10 miliona. Do kraja koncesije, odnosno do 2043. godine broj putnika bi trebalo da dostigne 15 miliona. Ovde ostaje otvoreno pitanje šta ako se ovakav scenario ne ostvari i broj putnika podbaci. Recimo koncesionar budimpeštanskog aerodroma imao je klauzulu po kojoj ne plaća koncesionu nadoknadu u slučaju smanjenja prometa ili neprofitabilnosti aerodroma. Ova odredba postala je aktuelna 2012. godine kada je bankrotirala nacionalna avio-kompanija Malev.\nAneksima se može prilično promeniti kvalitet koncesije, za šta je dobar primer zagrebački aerodrom. Naime, u početku odličan ugovor je značajno promenjen aneksima, tako da je recimo udvostručen iznos za investicije na 360 miliona evra, ali je istovremeno smanjen fizički obim radova, odnosno napravljen je terminal manji nego što je u početku ugovoreno.\nŠta je Vinči?\nVinči erports je deo jednog od najvećih građevinskih konglomerata u svetu, kompanije Vinči i među pet je najvećih operatera aerodroma u svetu sa 130 miliona putnika u 2016. godini. Kompanija Vinči je u 2016. imala prihode od 38 milijardi evra i dobit od 1,9 milijardi evra.\nVinči upravlja sa 13 aerodroma u Francuskoj, 10 u Portugalu među kojima je i lisabonski sa 22 miliona putnika u 2016. godini. Tu su i tri međunarodna aerodroma u Kambodži, šest u Dominikanskoj Republici, aerodrom u Santjago de Čileu koji je 2015. u trenutku preuzimanja imao 15 miliona putnika i tri aerodroma u Japanu koja opslužuju više od 40 miliona putnika. Za dva aerodroma Kansai internešenel i Osaka Itami 2015. godine u konzorcijumu sa japanskom finansijskom institucijom Oriks platili su 13 milijardi dolara za 44-godišnju koncesiju.\nVinči je učestvovao i na tenderu za privatizaciju ljubljanskog aerodroma, ali je izgubio s obzirom da je ponudio nešto preko 100 miliona evra, dok je nemački Fraport dao ponudu na 235 miliona evra.\nProšle godine Vinči je bio posebno aktivan pa je dobio na tenderu na upravljanje aerodrom Salvador u Brazilu od 9,5 miliona putnika, zatim treći aerodrom u Japanu u gradu Kobe, ali je i izgubio na tenderu za koncesiju aerodroma Fukuoka sa godišnjim prometom od 21 miliona putnika.\nOvo neće biti prvi put da Vinči radi u Srbiji, s obzirom da je njihova firma Intermost 2009. godine proglasila stečaj zbog toga što im je, kako se pisalo u medijima, Vlada Srbije ostala dužna 12 miliona evra za izvedene građevinske radove, ali i zato što su ostali bez posla zbog ekonomske krize.\npetak, 01 april 2016 04:07\nnedelja, 26 april 2015 04:18\nPijaća voda u kasarni\nMinistar odbrane Srbije Bratislav Gašić i gradonačelnik Sombora Saša Todorović prisustvovali su danas u Somboru priključivanju kasarne "Aerodrom" na gradsku vodovodnu mrežu\nGašić je istakao da je somborska kasarna do 2003. godine, kada je Zavod za preventivnu medicinsku zaštitu utvrdio da voda ne ispunjava potrebne kriterijume, više od 60 godina imala svoj sistem za vodosnabdevanje.\nPosle 12 godina, uz pomoć lokalne samouprave, kasarna ponovo dobija pijaću vodu, što je za vojsku od velikog značaja, jer su u prethodnom periodu pijaću vodu morali da dopremaju kamionima sa točilišta, a to je iziskivalo značajna sredstva, rekao je Gašić.\nOn je izneo uverenje da će pijaća voda do kraja leta biti priključena u svim objektima u kasarni, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nGašić je istakao da je prema proračunima iz 2010. Godine bilo planirano da se za rekonstrukciju vodovodne mreže u kasarni "Aerodrom" izdvoji 110 miliona dinara, ali se zajedničkim delovanjem Vojske i lokalne samouprave taj novac uštedeo, napomenuvši da je Vojska jedini sistem koji sve svoje troškove izmiruje na vreme.\nCilj nam je da u 2015. godini poboljšamo uslove u objektima koje već koristimo. U planu je da zaposednemo i dve kasarne, u Pirotu i Surdulici, rekao je Gašić i dodao da je u planu da se aerodrom u Sjenici očisti od zaostalih neeksplodiranih ubojnih sredstava i ponovo stavi u funkciju, navodi se u saopštenju.\nSomborska kasarna od 2003. godine iz internog vodovoda obezbeđuje samo tehničku vodu, dok se pijaća dopremala cisternama sa gradkog izvorišta.\nFormiranjem Prvog centra za obuku 2006. godine pokrenuta je inicijativa za rešavanje tog problema u čijem je cilju rađeno više projekata.\nNa ovogodišnjoj zakletvi vojnika na dobrovoljnom služenju ministar odbrane dogovorio je sa čelnicima lokalne samouprave rešavanje tog problema.\nponedeljak, 23 mart 2015 19:06\nPripreme za održavanje međunarodnog futsal kupa\nU somborskoj kasarni "Aerodrom" održan je radni sastanak Organizacionog odbora "7. CISM futsal kup za mir" koji će se održati u periodu od 24. do 29. maja 2015. godine na sportskim terenima Sombora i Apatina.\nSastankom, kome su prisustvovali dr Rajko Majstorović, načelnik Zapadnobačkog okruga, Saša Todorović, gradonačelnik Sombora, dr Živorad Smiljanić, predsednik opštine Apatin i potpukovnik Stipan Zlatar, zastupnik komandanta Prvog centra za obuku, predsedavao je brigadni general Siniša Radović, šef delegacije Republike Srbije pri Međunarodnom savetu za vojne sportove (CISM).\nSastanku su, ispred apatinske opštine, prisustvovali još pukovnik u penziji Željko Obradović, predsednik Organizacije rezervnih vojnih starešina opštine Apatin i predsednik Atletskog kluba "Apatin" Slavko Jerković.\nNa sastanku su razmatrane aktivnosti vezane za organizaciju kupa. Počev od 2009. godine, kada je u Beogradu otpočeo ciklus turnira u futsalu između reprezentacija oružanih snaga bivših jugoslovenskih republika, Generalni sekretarijat Međunarodnog saveza za vojne sportove (CISM) uspešno sporovodi aktivnosti iz programa Ujedinjenih nacija "Sport za razvoj i mir". Uspeh prvog ciklusa turnira u futsalu (2009-2014. godine) temelji se na podršci CISM i FIFA-e i učešću svih uključenih u program, vojnih reprezentacija Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije i Srbije.\nsreda, 04 februar 2015 10:51\nUskoro dozvola za vazdušnu luku\nBivši vojni aerodrom u Somboru uskoro bi mogao da preraste u prestižnu civilnu vazduhoplovnu luku za saobraćaj najvećih putničkih i teretnih aviona. To je interes grada i regiona, ali je potrebna saglasnost Ministarstva odbrane. Ovaj aerodrom, tvrde u Somboru, ima sve uslove da postane i alternativni za beogradsku vazdušnu luku "Nikola Tesla".\nRAZVOJNA ŠANSA REGIONA\n- KONAČNO postoji politička volja, kako na lokalu, tako na republičkom nivou da aerodrom preraste u civilni i to moramo da iskoristimo kao razvojnu šansu - kaže gradonačelnik Sombora Saša Todorović.\nnedelja, 24 avgust 2014 04:45\nNovi Sad želi svoj aerodrom\nNovi Sad je zainteresovan da se sportski aerodrom na Čeneju koristi za komercijalne i kargo letove, izjavio je član Gradskog veća Nemanja Vukčević.\n"Iako taj projekat zahteva velika sredstva i rešavanje pravno-imovinskih pitanja, postoji ideja da se ovaj aerodrom niske kategorije koristi za komercijalne i kargo letove i volja da se ovo pitanje reši", rekao je Vukčević na javnoj raspravi u Skupštini grada o Nacrtu zakona o vazdušnom saobraćaju.\nAeroklub "Novi Sad" je godinu i po dana u finansijskoj blokadi, iako bi trebalo da od Pokrajine svakog meseca na ime Ugovora o prenosu prava korišćenja dobija milion dinara u svrhe održavanja objekata, podseća Radio 021.\nTakođe, 2012. godine urađen je arhitektonski projekat po kom je do 2015. trebalo da bude izgrađen komercijalni aerodrom na Čeneju. Međutim, sa tim projektom se još uvek nije krenulo.


Beko: Prodajem Luku Beograd :: emg.rs:: Sve najnovije ekonomske vesti i vesti dana - Srbija region svet, 2010\n27. jun 2011. | 09:27 12:54\n„Prodaću svoje akcije u Luci Beograd po ceni sticanja, uz pripis kamate koju država plaća stranim bankama kada se zadužuje, onako kako sam već javno ponudio. S tim u vezi, već danas smo se obratili međunarodnoj revizorskoj firmi KPMG oko preciznog utvrđivanja cene. Grad će dobiti preduzeće sa 200 hektara zemljišta i razrađenom razvojnom strategijom na bazi Libeskindovog projekta Grad na vodi“, naveo je Beko.\nOn je usaopštenju dodao da ne postoji pojedinac koji može da odoli napadu države i da ni on nije izuzetak. „Utoliko želim da se tehnika kupovine akcija obavi u što kraćem roku“, naveo je Beko.\nĐilas: Beograd spreman da kupi Luku Beograd\nGradonačelnik Beograda Dragan Đilas izjavio da je Beograd spreman da od vlasnika kupi Luku Beograd po ceni po kojoj je privatizovana, što je, kako je naveo, oko 40 miliona evra.\nĐilas je rekao da će poslati i zvaničnu ponudu vlasniku Luke Milanu Beku, koji je javno ponudio državi da otkupi to preduzeće tvrdeći da su mu ugrožena vlasnička prava.\nLuka je u sporu s Gradom Beogradu o pravu korišćenja zemljišta, a nedavno je Viši sud doneo privremenu meru kojom je Luci zabranio da raspolaže spornim zemljištem od oko 100 hektara.\nĐilas, zamenik predsednik Demokratske stranke, nije želeo da komentariše tvrdnje Milana Beka o tome da država reketira sve građane.\nĐilas je rekao da njegova kritika vlasnika kompanija za koje je rekao da zarađuju milione, a radnike plaćaju 150 evra, nije deo izborne kampanje, niti najava nečijeg hapšenja. Funkcioner DS-a je ponovio da se ne bori protiv tajkuna i da, kako kaže, ne zna ni šta znači ta reč, ali da ukazuje na probleme u društvu u Srbiji, koju, prema njegovom mišljenju, mogu da vode napred samo uspešni preduzetnici.\n"Nama se dešava da kompanije daju radnicima platu 16.000 ili 17.000 dinara, a država im subvencioniše radna mesta", rekao je Đilas i ukazao da radnici tim primanjima ne mogu da izdržavaju porodicu.\nNa primedbu o tome da je Demokratska stranka deo vlasti koja je donela odluku o subvencionisanju radnih mesta, Đilas je rekao da prihvata deo odgovornosti, ali da je vrlo teško napraviti mehanizam koji će naterati nekog da radnicima da veću platu.\nTeme: Privatizacija, Subvencije\nLičnosti: Dragan Đilas, Milan Beko\n28. oktobar 2011. 14:10 |


Uhapšen zvaničnik KBS-a zbog ratnog zločina; Vlada Kosova: Srbija da prekine progon naših građana | KoSSev\nUhapšen zvaničnik KBS-a zbog ratnog zločina; Vlada Kosova: Srbija da prekine progon naših građana\nPetak 11. mart 2016, 21:00\nNekadašnji pripadnik Oslobodilačke vojske Kosova i šef protokola ministarstva Kosovskih bezbednosnih snaga, Gafur Dugoli, uhapšen je danas ne prelazu Blace. Dugolija je uhapsila makedonska policija na osnovu Interpolove poternice i zahteva srpske policije, zbog sumnje da je počinio ratni zločin. U reakciji na hapšenje, iz kosovske vlade zahtevaju da se Dugoli "odmah pusti na slobodu", navodeći i da će zahtevati od Evropske unije i drugih partnera da utiču na Srbiju kako bi se prekinuo "progon" građana Kosova. Srbija je ažurirala "novu listu koja uključuje građane i zvaničnike Republike Kosovo", dodaju iz ove vlade, ne navodeći o kakvoj se listi radi.\nDugoli je uhapšen danas u 11.45, na putu po službenoj dužnosti, pri odlasku u američku ambasadu u Skoplju, gde je trebalo da aplicira za vizu, navode iz ovog kosovskog ministarstva i dodaju da ovo nije prvi put da se nekadašnji pripadnici OVK hapse na osnovu "montiranih optužbi".\nPo Interpolovoj poternici Srbije prošle godine hapšen Haradinaj; Srbija nije podenela zahtev za ekstradiciju\nSredinom prošle godine je u Sloveniji, takođe po Interpolovoj poternici iz Srbije, uhapšen i lider kosovske stranke, Alijanse za budućnost Kosova - Ramuš Haradinaj, kojem je zbog ratnih zločina suđeno i u Hagu. On, međutim, nije predat srpkim vlastima, jer Srbija, kako je tada potvrđeno za KoSSev iz kranjskog suda, nije podnela zahtev za njegovu ekstradiciju.\n"Hapšenjem gospodina Dugolija intenzivno se bave državni organi Kosova, takođe verujemo da će makedonske vlasti i drugi organi imati razumevanja i pustiti na slobodu gospodina Dugolija," dodaju iz KBS-a.\nIz Vlade Kosova su pored zahteva da se Dugoli "odmah pusti na slobodu", pozvali makedonske vlasti, ali i vlasti drugih zemalja da "ne sprovode policijske akcije na osnovu lista Srbije koje nisu u skladu sa pravnim aktima i međunarodnom praksom."\n"Vlada Republike Kosovo će ozbiljno zahtevati od vlasti Evropske unije, kao i strateških partnera Republike Kosovo da iskoriste svoj uticaj i utiču na Srbiju kako bi prekinula progon takvog karaktera nad građanima Kosova," navode iz kosovske vlade i dodaju da je "Vlada Kosova obaveštena da je Srbija pre nekoliko dana, kršeći sve međunarodne prakse, ažurirala novu listu, koja opet uključuje građane i zvaničnike Republike Kosovo." Iz kosovske vlade dodaju i da su ove "liste" potpuno beskorisne, te da bi ostale vlasti trebalo da ih "ignorišu i ne uzimaju u obzir".\nDugoli je bio jedan od pripadnika OVK koji je bio uključen u krivičnu prijavu MUP-a Srbije iz 2008. godine, kojom je bilo obuhvaćeno još 22 lica iz 121. brigade OVK, koju je predvodio Fatmir Ljimaj, a koja se, takođe, teretiral da je u planini Klečka, 1998. godine, ubijala Srbe, bacajući ih žive u rastopljeni kreč.


Veliki uspeh 26. Festivala evropskog filma Palić – PROZAONLINE\nNagradu Zlatni toranj za najbolji film dobio je francuski film „Jadnici“ reditelja Lađa Lija, dok je Palićki toranj za najbolju režiju žiri Glavnog programa dodelio Jurisu Kursietisu, reditelju filma “Oleg”. Specijalno priznanje 26. Festivala evropskog filma Palić pripalo je reditelju Jaronu Šaniju i glumcu Eranu Naimu za filma “Okovan”, kao i Ani Mariji Rossi, rediteljki filma “Ajvar“. Najbolji film iz selekcije „Paralele i sudari“ po oceni Žirija kritike jeste gruzijsko ostvarenje „Žetva“ Miše Antadzea, a specijalno priznanje Žiri kritike dodelio je glumici Martini Apostolovoj,za glavnu ulogu u bugarskom filmu“Irina”Nadejde Koseve. Jednoglasnom odlukom, FIPRESCI žiri je za najbolji film proglasio ostvarenje „Jadnici“ Lađa Lija. Ovogodišnji dobitnici nagrada „Aleksandar Lifka“ za izuzetan doprinos evropskoj kinematografiji su scenograf Miljen Kljaković Kreka, i reditelj i scenarista Rajko Grlić, dok je nagrada Underground Spirit za rad na nezavisnom filmu uručena francuskom reditelju Jean Charles Hue.


Vlada Srbije hitno razmatra nove mere protiv širenja koronavirusa - Radio televizija Pančevo\n10. marta 2020. 18. septembra 2020. 0261\nVlada Srbije na današnjoj sednici donela je dodatne mere radi sprečavanja pojave širenja i suzbijanja zarazne bolesti COVID-19, prema preporukama naših epidemiologa i u skladu sa preporukama Svetske zdravstvene organizacije.\nNema mesta panici i zabrinutosti jer je Srbija od samog početka reagovala odgovorno i pojačala kontrolu na graničnim prelazima, posebno na aerodromima. Poštuju se instrukcije Svetske zdravstvene organizacije kao i preporuke naših epidemiologa koji su se decenijama edukovali za ovakve epidemiološke situacije, a pojedini od njih su imali i lično iskustvo u postupanju u sličnim situacijama.\nVlada Srbije poziva građane da isključivo prate savete struke. Ministarstvo zdravlja Republike Srbije sa Institutom za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, mrežom zavoda za javno zdravlje i nadležnim zdravstvenim ustanovama prati epidemiološku situaciju izazvanu novim korona virusom u Republici Srbiji i svetu i shodno novim saznanjima i preporukama Svetske zdravstvene organizacije izdavaće obaveštenja za javnost i uputstva za postupanje zdravstvenim ustanovama i drugim nadležnim organima i institucijama.


Užičanka u pobedničkom timu FON-a - Užicka Republika Press\nStudenti „Case Study Club-a“ FON-a, Suzana Radojičić, Tanja Ilić Aleksandar Obradović, Stefan Ivanović osvojili su drugo mesto na „Solvers’ Cup“ internacionalnom takmičenju u rešavanju studije slučaja u Budimpešti pod mentorstvom profesora Vesne Damnjanović i Stefana Ignjatovića.\nU prelimenarnoj rundi učestvovalo je 35 timova sa četiri kontitenta.\nNa takmičenju u Budimpešti je učestvovalo devet timova vodećih univerziteta, koji su bili podeljeni u tri divizije. Timovi su dobili studiju slučaja 13. avgusta, i imali su 24 sati za rešavanje iste, nakon čega su prezentovali u polufinalu.\nStudenti FON-a su pobedili u svojoj grupi studente iz Budimpešte i Glazgova, oni su se plasirali u finale, gde su osvojili drugo mesto. Prvo mesto je pripalo studentima Oksforda, a treće studentima Sent Galena, iz Švajcarske.\nIzlaganje studenata FON-a u Budmipešti pred konsultantima i top menadžerima vodećih svetskih kompanija Foto–Solvers Cup\n21- godišnja Užičanka Suzana Radojičić, završila je srednju Ekonomsku školu u Užicu, a pred dve godine upisala je informacione tehnologije na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu. Kaže da su njena i svestranost i radoznalost ostalih članova tima FON-a, na ovom takmičenju maksimalno došli do izražaja. Mentori su ih za ovo takmičenje okupili sa različitih smerova i interesovanja i pokazalo se da su kao grupa došli do najboljeg rešenja za zadatak koji su dobili.\nSuzana Radojičić Foto–privatni album\nInače, Studiju slučaja dala je softverska kompanija Loxon Solutions, a zadatak se odnosio na pronalaženje načina za dalji rast kompanije, odgovor na pretnje na tržištu, ali i povećanje zadovoljstva zaposlenih.\nStrategije studenata FON-a odnosile su se na proširivanje poslovanja na tržište zemalja Srednjeg istoka i Afrike, implementaciju „Big Data tehnologije“ u cilju poboljšanja trenutnih proizvoda, dok se treća strategija odnosila na dodavanje programa razmene zaposlenih i uvođenja timskog rada u cilju kreiranja boljeg i izazovnijeg okruženja za zaposlene.\nFinale je održano 14. avgusta, a tri najbolja tima su svoja rešenja izlagali ispred vodećih konsultanata i top menadžera svetskih vodećih kompanija.\nOvaj tekst je deo projekta “Užičani kojekude” sufinasiran sredstvima grada Užica za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja iz oblasti javnog informisanja u 20\nDegustacija rakija uvod u proslavu Dana grada


Ćosić: Nikada se ne ne smije zaboraviti žrtva boraca i sarajevskih Srba - FILTER\nĆosić: Nikada se ne ne smije zaboraviti žrtva boraca i sarajevskih Srba\nIzvor: Srna, foto: Foto Vaske\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić istakao je da se nikada ne smije zaboraviti žrtva koju su dali borci Republike Srpske u njenom stvaranju, kao ni žrtva sarajevskih Srba koji su u egzodusu napustili Sarajevo prije 26 godina.\nĆosić je na Sokocu u obraćanju povodom obilježavanja 26 godina od egzodusa 120.000 sarajevskih Srba, izrazio nadu da će Republika Srpska kao društvo da cijeni žrtvu koju je podnio svaki Srbin iz Sarajeva.\n“Na ovom najsvetijem mjestu Republike Srpske je naprikladnija tišina. Kada bi moralo da se priča, najbolje bi ako bi progovorile, pričale ove kosti ispod bijelih krstova. Oni bi najbolje rekle o ličnom stradanju, stradanju naroda i svemu onome što je prošlo 1.000 vojnika koji počivaju ovdje i 4.200 boraca Vojske Republike Srpske koji se nalaze na grobljima širom Sarajevsko-romanijske regije”, istakao je Ćosić na Vojničkom spomen-groblju “Mali Zejtinlik” na Sokocu.\nOn je dodao da je svaki peti vojnik Vojske Republike Srpske stradao na ovom području.\n“Ovo je bilo područje koje je najviše branjeno, jer je najžešće napadano. Da nije bilo Srpskog Sarajeva i boraca Vojske Republike Srpske na ovom ratištu, sigurno da ni Republika Srpska danas ne bi izgledala ovako”, istakao je Ćosić.\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica izjavio je da su najveću cijenu i žrtvu za stvaranje Republike Srpske i za njenu ovjeru platili sarajevski Srbi koji su ostavili sve što su imali i došli u jednu neizvjesnost.\n“Hvala Bogu i dobrim ljudima u svim lokalnim zajednicama gdje su primljeni i tamo gdje su došli donijeli su nešto i novo i kvalitetno. Potvrdili su Republiku Srpsku svojim ostankom u njoj”, istakao je Bjelica.\nOn je dodao da je Sokolac, kao lokalna zajednica dao sve od sebe od 1992. do 1995. godine , pa i 1996. godine i sve do danas.\n“Naše je da ovo čuvamo, obilježavamo datum i pamtimo, da se nikada ne zaboravi, ali i ne ponovi ono što se desilo našem narodu u Sarajevu 1995. godine kada je potpisan Dejtonski mirovni sporazum i za zelenim stolom oduzeta teritorija, ognjišta, groblja našem narodu u pet, šest opština grada Sarajeva”, dodao je Bjelica.\nPredsjednik Skupštine opštinske Boračke organizacije i predsjednik Odbora boračkih organizacija Sarajevsko-romanijske regije Željko Lalić izjavio je da je žrtva sarajevskih Srba pečat na stvaranje Republike Srpske.\nOn je apelovao na nadležne da povedu računa o sanaciji spomenika na “Malom Zejtinliku”.\nNa Vojničkom spomen-groblju “Mali Zejtinlik” na Sokocu i u Manastiru Svetog velikomučenika Georgija na Ravnoj Romaniji danas je obilježeno 26 godina od egzodusa 120.000 sarajevskih Srba.\nPomenu su prisustvovali, osim predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljka Čubrilovića, potpredsjednik parlamenta Srpske Sonja Karadžić-Jovičević, ministara rada i boračko-invalidske zaštite Srpske Duško Milunović, izaslanik srpskog člana Predsjedništva BiH Boško Tomić, kao i poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Sanja Vulić, te direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženja nestalih Milorad Kojić.\nMeđu prisutnim su bili i brojni srpski predstavnici u institucijama BiH, Trećeg pješadijskog /Republika Srpska/ puka, delegacije regionalnih i lokalnih organizacija proisteklih iz odbrambeno-otadžbinskog rata, te načelnici opština Sarajevsko-romanijske regije.\nTags: vojničko groblje Mali Zejtinlik egzodus sarajevskih Srba Željko Lalić Ljubiša Ćosić Mali Zejtinlik Milovan Bjelica\nPrethodna Čubrilović: Srbi da obilježavaju važne događaje u svojoj istoriji\nSledeća Prodaja nekretnina u 2021: Kvadrat stana na Jahorini skuplji od 5.000 KM\nJavni konkurs za dodjelu sredstava za razvoj privrede u 2022. godini


Vesti online / Vesti / Svet / Amerika priznala da nije ubedila EU da odustane od "Severnog toka 2"\nAmerika priznala da nije ubedila EU da odustane od "Severnog toka 2"\n"Sjedinjene Američke Države nastavljaju da s Nemačkom analiziraju varijantu u kojoj će biti garantovan tranzit ruskog gasa kroz Ukrajinu posle izgradnje 'Severnog toka 2'", izjavio je američki državni sekretar Majk Pompeo.\n- Učinili smo praktično sve što je moguće da bismo odvratili Evropljane, pre svega Nemačku, od izgradnje ’Severnog toka 2‘, ali do danas u tome nismo uspeli - rekao je on na raspravi u Senatu SAD.\nProšle sedmice šef nemačke diplomatije Hajko Mas je izjavio da Berlin neće menjati stav o projektu gasovoda.\nRuski predsednik Vladimir Putin objasnio je 9. aprila zbog čega SAD ne mogu da zaustave "Severni tok 2". Prema njegovim rečima, gasovod je koristan Evropi. Ruski lider je naveo da je s Evropskom unijom teško raditi pošto se praktično sve odluke donose konsenzusom zemalja-članica.\nRealizacijom projekta bavi se kompanija "Nord strim 2" AD. Polovinu sredstava investira "Gasprom", a ostatak će obezbediti evropski partneri.\nZa izgradnju gasovoda zalaže se Nemačka, naglašavajući da je projekat komercijalni. Ministar ekonomije Nemačke Peter Altmajer je rekao da će "Severni tok 2" doprineti stabilizaciji isporuka gasa Evropi. Projekat podržava i Austrija, koja je naglasila da planovi SAD da uvedu sankcije protiv kompanija koje učestvuju u projektu "navode na pitanja iz ugla međunarodnog prava". Šef austrijskog koncerna OMV Rajner Zele je rekao da je Moskva odavno preporučila sebe kao pouzdanog isporučioca energetskih resursa.\nProjekat podržava Norveška, čijoj vladi pripada 30 odsto akcija kompanije "Kverner", jednog od izvođača radova.\nSVET Čime Amerika opet preti Rusiji


Restruktura – siguran izlaz » Šta bi, kad bi – nedogođena istorija Srbije\nŠta bi, kad bi – nedogođena istorija Srbije\nIako je nezahvalno i uzaludno baviti se istorijom koja se nije dogodila, postoji bar jedan razlog za bavljenje njome. Taj razlog je razmatranje opcija koje su takođe mogle biti realne, ali nisu bile zbog raznih, pa i nerealnih razloga i okolnosti.\nPođimo od bitke na Kosovu, koja se odigrala 1389. godine i koja je za manje od veka rezultirala potpunom propašću srpske države.\nŠta bi bilo da bitke uopšte nije bilo, da je knez Lazar pristao na svojevrsnu saradnju sa Osmanlijama, tada izuzetno nadmoćnom silom? Šta bi to značilo? Učestvovanje srpske vojske na strani Osmanlija i njihovih osvajačkih pohoda, pa i onih koji su se ticali Evrope. Zadržavanje pravoslavne religije kao zvanične religije.\nPlaćanje danka Osmanlijama, ali zadržavanje i dela prihoda za sebe, odnosno Srbiju.\nUčestvovanje srpske vojske u osvajanju Evrope, a pre svega Ugarske i Austrije bi kasnije, nakon propasti osmanskog carstva, sigurno bilo spočitavano Srbiji. A odbrana Srbije bi bila jednostavna: Turska je u vreme osvajačkih pohoda bila najveća sila, veća od svih evropskih. Te evropske sile, uostalom, nisu prstom mrdnule kada se Srbija sukobljavala sa turskom imperijom, niti su do danas bar kurtoazno izrazile zahvalnost Srbiji što je bitkom na Kosovu bar, i to na priličan rok, odložila napad na Evropu (Ugrasku i Austriju).\nUostalom, posle kosovske bitke Lazarov sin Stefan je bio osmanlijski vazal i to vrlo cenjen zbog svojih vojničkih sposobnosti.\nPogledajmo još jedan slučaj, stvaranje Jugoslavije i šta bi bilo da ona nije nastala, jer je svakako posle manje od veka, uz ogromno stradanje srpskog naroda, a naročito u Drugom svetskom ratu od strane nacističkih saveznika, hrvatskih ustaša, i nestala?\nOsnove za stvaranje Jugoslavije bile su izuzetno labave i svodile su se na “pesničko brbljanje” o zajedničkom narodu, jeziku i “vekovnim težnjama” tog naroda, odnosno tih naroda.\nDva naroda, hrvatski i slovenački, su inače u Velikom ratu učestvovala u ratu protiv Srbije, na strani Austro-Ugarske, gledali smo se, kako je rekao vojvoda Mišić, preko nišana.\nHrvati i Slovenci, njihove elite, zapravo i nisu htele u zajedničku državu sa nama. Na to zajedništvo su ih prisilile italijanske teritorijalne aspiracije, a pogotovo prema Dalmaciji.\nTada su njihove elite pohrlile u Beograd da prave zajedničku državu sa Srbima o kojima nisu imale dobro mišljenje.\nDa su naše elite bile toga potpuno svesne sa Hrvatima i Slovencima bi eventualno pravile neku konfederaciju, nikako se ne odričući svog suvereniteta, što su u realnosti učinile.\nGubitak suvereniteta Srbije je trajao sve do momenta kad su sve republike napustile Jugoslaviju, odnosno Srbiju.\nSrbija je silom prilika postala suverena zemlja.\nDa li se tu radi o političkoj inteligenciji koja je ispod nivoa najniže? Da, i to je greh svih dosadašnjih srpskih politčkih i vojnih elita, koje su se zalagale za nastanak i opstanak Jugoslavije.\nSvaka druga tvrdnja je nastavljanje te ključne greške srpskih elita.\nPREDLOG ZA SRPSKU PRAVOSLAVNU CRKVU... SRPSKA PATRIJARŠIJA &nbs...\nDemokratska meritokratija – alternativa parlamentarnoj demokratiji (940)\nKo smo mi? (788)\nShema sistema demokratske meritokratije – funkcionalan sistem (685)\nNišta od toga. Nemate jasan program koji bi stao nasuprot ovim i bivšim kompradorima. https://t.co/TbThaTIOh6, 2 sata ago\nEksperti kad uđu u politiku rade sve po svome, a ne po dosadašnjim "pravilima"... U tome je suština promene., 2 sata ago\nOvoj vlasti će doakati samo oni u koje s esad i ne suimnja da su zaintesovani za vlast. A to su vrhunski stručnjaci… https://t.co/3Sst1fYLTQ, 3 sata ago\nTončev (SPS) pravi "Užičku republiku" i preti da će blokirati autoput., 19 sati ago\nNeverovatnno, što su prilike u Srbiji ružnije, to je ružniji i AV., 22 sata ago


Note To Parents - Serbia | Mars, Incorporated\nNote To Parents - Serbia\nMars internet stranica može sadržati informacije o našoj hrani za pse, grickalicama, hrani i drugim proizvodima, promocijama, nagradnim igrama, konkursima, zabavi i drugim sadržajima, informacijama o našoj kompaniji, ili mogućnosti apliciranja za posao ili online kupovini. Većina naših sajtova je primarno namenjena odraslim konzumentima. Pod našim globalnim marketing kodeksom o grickalicama, Mars je potvrdio svoju nameru da direktnim marketingom šalje poruke o svojim konditorskim proizvodima i grickalicama primarno odraslima, a tamo gde to brend dozvoljava i tinejdžerima. Naše grickalice se ne reklamiraju putem drugih medija u cilju zaštite dece koja su mlađa ispod 12 godina. Međutim, Mars je takođe implementirao metode da bi ograničio mogućnost da deca ispod 12 godina skidaju screensavere i igrice ili da pristupe drugim sadržajima na određenim sajtovima, što je u skladu sa našom posvećenošću da direktne poruke adresiramo samo ka odraslima ili tinejdžerima.\nRazličite nadležnosti definišu "dete" različito u svrhe privatnosti ili neke druge svrhe, što je bazirano na njihovim zakonima koji se nalaze na sajtovima na kojima sakupljamo informacije od dece, kako je definisano na osnovu lokalnih zakona i što je skladu sa našim marketing ili nekim drugim pravilnikom, te mi inkorporiramo specijalne napomene zahtevajući od njih roditeljsku dozvolu pre nego što ostave bilo kakvu informaciju ili poruče proizvode. Tražimo od posetioca da unesu svoj datum rođenja, da bismo ograničili pristup određenim sajtovima, delovima ili sadržajima, onima ispod starosne granice, kao i da koriste opciju cookies kako bismo ih sprečili da promene svoje godine. Možemo da tražimo E-mail adresu njihovih roditelja koje možemo da kontaktiramo i ukažemo im na naš pravilnik o privatnosti, i/ili dobijemo odobrenje od strane roditelja onda kada je to neophodno. Takođe od vas tražimo da pratite i nadgledate aktivnosti vaše dece na internetu.\nMolimo vas pogledajte Pravilnik o privatnosti za detaljnije informacije o našoj bazi podataka i upotrebi pravilnika.\nDatum: Jul 2009.


Ekranizacija detinjstva negativno utiče na funkcionisanje mozga -- Znanost o duhu -- Sott.net\nČet, 18 Svi 2017 17:54 UTC\nDvogodišnji Dimitrije i trogodišnja Maja iz Leskovca svoje prve reči izgovorili su na čistom engleskom jeziku, a tek nekoliko meseci kasnije iz njihovih usta čule su se reči "mama i tata". Šest meseci kasnije zabrinuti roditelji zatražili su pomoć stručnjaka zbog nemogućnosti sporazumevanja sa decom na maternjem jeziku.\n- Osim mama, tata, daj i neću ništa drugo nije znala da izgovori na srpskom jeziku, ali je zato na engleskom počela i da sklapa rečenice - priča za "Blic" majka male Maje. Kako kaže, nakon meseci agonije, nerviranja i stresa, sada je malo opuštenija jer njeno dete pod nadzorom stručnjaka obogaćuje fond reči srpskog jezika.\n- Prva igračka joj je bio mobini telefon. Počelo se od bojenja i formiranja nekih geometrijskih šara, završilo sa crtaćima i pesmicima na engleskom. Na srpskom je počela da govori tek sa tri godine kada je krenula u vrtić i to vrlo nerazgovetno, a sve se to desilo jer je mojoj deci bilo lakše da joj daju telefon u ruke nego da pričaju sa njom - priča Kristina M.


Izvor: RTS, 24.Jan.2020, 19:42\nNa tri merne stanice u Beogradu večeras je vazduh zagađen. Kako bi se izborio sa aero-zagađenjem, Grad je objavio 43 mere koje će narednih godina pomoći prestonici da prodiše.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da je donet petogodišnji plan za smanjenje aero-zagađenja.\nKonkretne mere su podeljene u sedam oblasti: saobraćaj, energetska efikasnost, set mera za zeleniji Beograd, koncentrisanje industrije u privrednim zonama, komunalna higijena i obaveštavanje građana i pojačani monitoring.\nKako bi se mere sprovele, biće potrebno 6,5 milijardi evra, a Gradu Beogradu će pomoći država i privatni partneri,...\nIzvor: Blic, 24.Jan.2020


Zdravstveni zvaničnici Kine: Novi virus slabiji od Sarsa, ali se lakše širi\nNovi oblik koronavirusa koji se pojavio u Kini nije toliko snažan kao virus Sarsa, koji je izazvao epidemiju početkom dvehiljaditih, ali se pokazao zaraznijim sa mogućnošću prenosa pre pojave simptoma, izjavili su visoki kineski zdravstveni zvaničnici.\nNovi virus koji se prvo pojavilo u Vuhanu, u centru zemlje u decembru, i od koga je u Kini zaraženo gotovo 2.000 ljudi, a umrlo 56 prema poslednjim podacima, pripada, kao i Sars porodici koronavirusa, i takođe se prenosi između ljudi i prepoznaje se po ozbiljnim respiratornim teškoćama.\n"Ipak izgleda da je kapacitet širenja ovog virusa jači", rekao je na istoj konferenciji za novinare Ma Sjaovej, šef Nacionalne komisije za zdravlje (CNS), koja je na nivou ministarstva.\nNovi virus ima period inkubacije koji može da traje do dve nedelje i zaraza je moguća tokom perioda inkubacije, odnosno pre nego što se pojave simptomi, rekao je Ma, i dodao da se to takođe razlikuje od Sarsa.\nOn je takođe potvrdio da je novi koronavirus manje opasan od Sarsa. Kako je rekao, stopa smrtnosti od Sarsa je bila oko 10 odsto a od novog koronavirusa je manja.\n"Ne treba biti nemaran ali ni paničiti, simptomi su kod većine pacijenata benigni i izlečivi", rekao je on.


19.05.2019 / 09:35 BiH - Rizik od odustajanja\nKomandant Zajedničke komande NATO snaga u Napulju admiral James Foggo boravio je nedavno u posjeti BiH.\n"Admiral Foggo u BiH nije došao tek tako, očito je htio još jednom pokazati koliko je NATO-u stalo da BiH što prije uđe u ovaj vojni savez", kaže za Vijesti.ba vojno-politički analitičar Đuro Kozar.\n"Taj proces je trajao dok Hrvatska nije 'pospremila' i vojsku i državu, jer NATO ne prima samo vojsku, već cijelu državu koja treba da bude u svakom pogledu reformisana i spremna za ulazak u ovaj vojni savez", pojašnjava Kozar.\n"U tom smislu, on je uvjeren da će i u RS biti više shvatanja važnosti ovog saveza za ukupnu stabilnost BiH, te njen miran i reformski razvoj. Ulaskom u NATO suverenost BiH će biti zaštićena kako od unutrašnjih, tako i od vanjskih pritisaka. To je, prema mom mišljenju, poruka koju nam NATO šalje - mi smo spremni da vas primimo, a vi odlučite da je ono što treba da uradite najpotrebnije prvenstveno BiH, a onda i ovom vojnom savezu", navodi Kozar.\n"Smatram da će u vremenu koje predstoji i RS shvatiti da je jako bitno da država uđe u NATO, jer bi nam svima bilo bolje. Opstrukcija sjevernoatlantskih integracija nije dobra ni za RS, nit za BiH. Establišment u Banjaluci ne treba stalno da pominje to što je NATO 1999. godine bombardovao Srbiju, te 1995. bombardovao neke položaje VRS. To je prošlost koja se mora zaboraviti zbog budućnosti koja treba da nam bude puno bolja od sadašnjosti", navodi Kozar.\n"BiH nije praktično u NATO-u, ali je NATO u BiH putem svog Štaba u Butmiru, prisutan je kroz Partnerstvo za mir, koje postoji od 2006. godine. Pripadnici OS BiH sudjeluju u mirovnim misijama u svijetu, koje su pod komandom NATO-a. Dakle, mi smo jednom nogom u NATO-u i potrebno je da i drugom nogom zakoračimo u ovaj vojni savez", naglašava Kozar.\n„A i kad pogledate mapu - ja zaista ne znam koliko je vojna neutralnost realna i u geopolitičkom i u geostrateškom smislu, jer i BiH i Srbija priključenjem Makedonije u NATO ostaju poput ostrva i u potpunosti će postati okružene članicama tog saveza“, napominje Hadžović.


Ambasador Francuske sa Vučićem: Srbiji se mora uzeti u obzir napredak u evrointegracijama – Slobodne novine\nAmbasador Francuske sa Vučićem: Srbiji se mora uzeti u obzir napredak u evrointegracijama\nBeogradski glas (Beta) – Ambasador Francuske Žan-Luj Falkoni razgovarao je s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem o francuskoj inicijativi za reformisanje procesa pristupanja EU, rekavši da je cilj tog “sveobuhvatnog predloga” predsednika Emanuela Makrona da “dovede EU u stanje da dobro funkcioniše uz više zemalja članica”.\nFalkoni je rekao da je pozicija Francuske jasna – cilj pristupnog procesa je punopravno članstvo za kandidate koji sprovedu sve neophodne reforme, saopšteno je iz kabineta predsednika Srbije.\nFrancuski ambasador je istakao da se, kada je reč o Srbiji, bez obzira na eventualnu izmenu metodologije, mora biti uzet u obzir dosadašnji napredak na evropskom putu.\nNaglasio je i da francuski predlog mora da sačeka novu Evropsku komisiju, jer, da bi zaživeo, neophodno je da bude usaglašen sa zemljama članicama Unije i evropskim institucijama.\nVučić je ukazao da Srbija veruje predsedniku Makronu i njegovim političkim procenama, ali joj je u isto vreme važno da dobije jasan odgovor šta će biti sa evropskim integracijama i na šta može da računa kad ispuni određene kriterijume.\nOn je rekao da su “za Srbiju od izuzetne važnosti dobri odnosi sa Francuskom, s obzirom na njen ugled i uticaj u svetu i izrazio zahvalnost predsedniku Makronu za gostoprimstvo prilikom prošlonedeljne posete Parizu, kao i na mogućnosti da nastave razgovor o jačanju političkog dijaloga i ekonomske saradnje, vođen tokom zvanične posete predsednika Francuske Srbiji u julu ove godine”.\nOsim o budućnosti politike proširenja EU posle predstavljanja francuskog predloga za izmenu metodologije pristupnog procesa, Vučić i Falkoni su razgovarali i o bilateralnim odnosima, dodaje se u saopštenju.\nOznakeambasador Francuske francuski ambasador Naslovna-centar Naslovna-traka pristupanje EU Žan Luj Falkoni\nSrbija i Evropska unija sklopile sporazum o upravljanju granicama\nSanda Rašković Ivić: Tražimo odlaganje izbora i formiranje prelazne vlade; Đukanović: Prelazne vlade se formiraju samo nakon revolucija


Svetska pijaca nam donela 1,7 milijardu dolara - Bizlife.rs\nSvetska pijaca nam donela 1,7 milijardu dolara\n15:03 Beograd, 18/01/2012\nOčekivana vrednost suficita u spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Srbije sa svetom u 2011. godini iznosi od 1,5 do 1,7 milijardu dolara – izjavio je savetnik predsednika Privredne komore Srbije za poljoprivredu Vojislav Stanković.\nZvanični podaci za decembar 2011, kako je rekao, još nisu objavljeni, ali „bi trebalo očekivati vrednost izvoza od 2,7 do 2,8 milijarde dolara i uvoza od 1,2 milijarde dolara”.\nPrognozirani suficit u izvozu hrane iz Srbije za prošlu godinu je od 1,5 do 1,7 milijardu dolara, što „nijedan sektor domaće privrede nije uradio, a to nije imala nijedna zemlja koja je prošla tranzicioni period”, naglasio je Stanković. On je ocenio da će srpska poljoprivreda u ovoj finansijskoj godini, koja će biti veoma teška zbog svetske ekonomske krize i situacije u evrozoni, biti pred velikim izazovom da očuva postojeće spoljnotrgovinske bilanse, ali i istakao da bi agrar trebalo da zabeleži još bolje rezultate u izvozu.\nPo poslednjim podacima PKS-a, u spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Srbije sa svetom za prvih 11 meseci 2011. zabeležen je suficit od 1,38 milijarde dolara.\nIz Srbije je u tom periodu izvezeno hrane za 2,45 milijarde dolara, što je rast od 23,9 posto u odnosu na isto vreme prethodne godine. Istovremeno je iz sveta uvezeno robe za 1,06 milijardu dolara, 17,1 posto više u odnosu na period januar–novembar 2010.\nNajvažniji proizvodi agrarnog porekla u izvozu u periodu januar–novembar 2011. bili su žuti kukuruz, za 380,6 miliona dolara, rafinirani šećer od šećerne repe (135,2 miliona dolara) i zamrznuta malina ,,roland’’ (94,4 miliona dolara). Slede merkantilna pšenica (78,6 miliona dolara) i jestivo ulje od suncokreta (75,3 miliona dolara).\nNajviše uvozili kafu, banane…\nU izvozu dominiraju robne grupe: žita i proizvodi na bazi žita, u vrednosti od 663,7 miliona dolara, te voće i povrće, s ostvarenim izvozom od 600,6 miliona dolara. Na uvoznoj strani, među agrarnim proizvodima dominiraju sirova kafa (88,4 miliona dolara), sveže banane (34,4 miliona dolara), sveže slatke pomorandže za 22,8, i cigarete, čija je vrednost uvoza iznosila 36,3 miliona dolara.\nprivredna komora srbije Vojislav Stanković Srbija


Radnicama dali bedževe za menstruaciju - RTV Doboj\n“Nikada nije bila namjera da one dijele informacije o menstruaciji sa kupcima”, rekla je portparolka robne kuće.\nProdavnica iz lanca robnih kuća “Daimaru” koja se nalazi u Osaki uvela je bedževe u oktobru za 500 zaposlenih u dijelu prodaje ženske garderobe.\nBedž je trebalo da najavi otvaranje novog dijela prodavnice koji je posvećen “ženskom blagostanju”, a otvoren je 22. novembra. Ipak, na bedžu je maskota Seiri-han (seiri znači menstruacija na japanskom).\nIdeja rukovodstva bila je da se “poboljša radno okruženje”, rekla je za BBC portparolka kompanije “Daimaru” Joko Higući.\nKada je rukovodstvo prodavnice 21. novembra saopštilo medijima vijest o bedževima, neki su pogrešno prenijeli da je ideja akcije bila da kupci – kao i kolege – znaju da li žena trenutno ima menstruaciju.\nIzvršni direktor u kompaniji “Daimaru”, koji je želio da ostane anoniman, rekao je lokalnim medijima da je bilo “mnogo pritužbi” javnosti, pri čemu se “neke od njih odnose na uznemiravanje”.\n“Ali drugi komentari su bili pozitivni”, dodala je. “Ako vidite da kolegica ima menstruaciju, mogli biste da joj ponudite da ne nosi teške stvari ili da joj predložite da pravi duže pauze, a ta podrška bila bi obostrana.”\nHigućijeva je dodala da su neki kupci zvali da pruže podršku. “Daimaru” ne ukida politiku bedževa, već je preispituje.\nZabava ispod morske površine - kuglaju, igraju bilijar…\nRazbio skupocjeni McLaren, policija ga ismijala na društvenim mrežama\nSrpkinja radi za čuveni “E!” kanal: Volim sarmu, ćevape i rakiju


Popović na sajmu visokih tehnologija u Kini: Srbija može biti evropski Šenžen - Sve o Srpskoj\nPopović na sajmu visokih tehnologija u Kini: Srbija može biti evropski Šenžen\nOD 500 NAJBOGATIJIH KOMPANIJA U SVIJETU – ČAK 300 IMA PROIZVODNJU U ŠENŽENU\nMinistar Nenad POPOVIĆ na sajmu u Šenženu: „Najvažniji resurs koji Srbija ima su njeni inženjeri i IT stručnjaci. Prema istraživanju američkog Startap Džinoma, najrelevantnije svetske organizacije za istraživanje startap ekosistema, srpski inženjerski kadar svrstan je među pet najboljih u svetu. Srbija je uz London, Barselonu, Helsinki i Tel-Aviv, jedan od najperspektivnijih ekosistema u Evropi kada su u pitanju razvoj blokčejn tehnologija i industrija video igara“\n„Industrijski park u Beogradu, koji zajednički grade Srbija i Kina, biće najmoderniji tehnološki park u južnoj Evropi“, rekao je Popović i dodao da će taj projekat biti mesto susreta velikog broja visokotehnoloških kompanija, startapa, istraživača, kao i univerzitetske zajednice iz Srbije, Kine i cele Evrope“\nMINISTAR za inovacije i tehnološki razvoj Srbije Nenad Popović, učestvovao je na Sajmu visoke tehnologije u Šenženu i tom prilikom poručio da Srbija, zahvaljujući svom inženjerskom kadru, ima potencijal da postane evropski Šenžen.\n„Prema oceni kineskog Forbsa, Šenžen je prvi na listi najinovativnijih gradova Kine. Od 500 najbogatijih kompanija na svetu, čak 300 ima svoju proizvodnju u ovom gradu. Zato Šenžen nazivaju i kineskom „silicijumskom dolinom“, rekao je Popović.\nOn je ukazao da Srbija razvija takve uslove poslovanja da bi u budućnosti mogla da postane evropski Šenžen u okviru inicijative „Pojas i put“.\n„Najvažniji resurs koji Srbija ima su njeni inženjeri i IT stručnjaci. Prema istraživanju američkog Startap Džinoma, najrelevantnije svetske organizacije za istraživanje startap ekosistema, srpski inženjerski kadar svrstan je među pet najboljih u svetu. Srbija je uz London, Barselonu, Helsinki i Tel-Aviv, jedan od najperspektivnijih ekosistema u Evropi kada su u pitanju razvoj blokčejn tehnologija i industrija video igara“, izjavio je Popović.\nObraćajući se na najvećem i najuticajnijem naučno-tenološkom Sajmu u Kini, Popović je istakao da u Srbiji posluju neke od najvećih svjetskih IT i tehnoloških kompanija.\n„Kompanija Majkrosoft ima samo dva razvojna centra u Evropi. Jedan od njih je smešten u Beogradu i on je po broju zaposlenih inženjera četvrti po veličini u svetu“, naveo je Popović i dodao da su ovakvi primjeri dobar signal i za ostale investitore da dođu u Srbiju i da razvijaju nove tehnologije, oslanjajući se na znanje srpskih inženjera.\nU godini kada Kina obilježava 70. godišnjicu od osnivanja Narodne Republike Kine, Srbija i Kina, oslanjajući se na svoje čelično prijateljstvo, grade zajedničku inovacionu budućnost.\n„Srbija vidi Kinu kao strateškog partnera kada je u pitanju razvoj inovacija i novih tehnologija. Saradnja naše dve zemlje nalazi se na istorijski najvišem nivou, vezuju nas izvanredni politički i ekonomski odnosi, kao i zajednička vizija inovacionog rasta Srbije i Kine“, istakao je Popović.\n„Industrijski park u Beogradu, koji zajednički grade Srbija i Kina, biće najmoderniji tehnološki park u južnoj Evropi“, rekao je Popović i dodao da će ovaj projekat biti mjesto susreta velikog broja visokotehnoloških kompanija, startapa, istraživača, kao i univerzitetske zajednice iz Srbije, Kine i cijele Evrope.\nPopović je rekao da će Srbija i Kina nastaviti da intenzivno rade na izgradnji zajedničkih inovacionih politika koje treba da obezbjede rast ekonomije i blagostanja građana dvije zemlje.\n„Posebno nas interesuju strategije saradnje u oblasti robotike, veštačke inteligencije, blokčejna, big dejta analize i pametnih gradova“, zaključio je Popović.\nNa Sajmu visoke tehnologije u Kini učestvuje preko 3000 izlagača iz više od 50 zemalja, uz preko 50.000 posjetilaca. Ova manifestacija se bazira na naprednim tehnologijama i proizvodima u oblastima kao što su očuvanje energije, zaštita životne sredine, nova generacija informacionih tehnologija, biologija, proizvodnja visokokvalitetne opreme i drugo.\nSajam visoke tehnologije u Kini, prvi put je održan 1999. godine. Od tada, svake godine realizuje se u Šenženu, pod pokroviteljstvom Ministarstva trgovine, Ministarstva nauke i tehnologije, Ministarstva industrije i informacionih tehnologija, Nacionalne Komisije za razvoj i reforme, kao i Vlade Šenžena.