Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli | Cross-border Programme\n10. decembra 2014. Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli, Vesti i događaji\nUkupno 14 direktora osnovnih i srednjih škola, direktorka JKP Bioktoš, upravnik Deponije Duboko, Direktor RRA Zlatibor, Članice Veća, nastavnica biologije OŠ Stari Grad, menadžer SWL projekta su održali sastanak u organizaciji gradskog veća Užica. Cilj sastanka je bio da se razmene iskustva i predlože mere za očuvanje i unapredjenje postignuća projekta „Uspostavljanje sistema primarne selekcije\n14. maja 2014. Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli, Vesti i događaji\nU nameri da se svim akterima projekta prezentuju rezultati do kojih se došlo tokom 15 meseci njegove realizacije, projektni tim je 13. maja organizovao sastanak na ovu temu, u prostorijama Tehničke škole u Užicu. Sastanku su prisustvovali predstavnici Užičkih škola (direktori i nastavnici biologije), uključenih u realizaciju projekta; zatim članovi gradskog veća Grada Užica, zaduženi\nRealizacijom 14. sastanka Projektnog tima iz Užica i eksternom monitoring posetom, krajem aprila meseca, formalno je završen projekat „Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli“. Tokom 15 meseci trajanja, sprovedeno je više različitih vrsta aktivnosti, medju kojima se izdvajaju edukativne i one tehničkog karaktera. Edukativne su bile usmerene na učenike, zaposlene\n29. aprila 2014. Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli, Vesti i događaji\nU poslednjem mesecu projektnih aktivnosti uradili smo, treću u nizu i ujedno poslednju emisiju serijala o primarnoj selekciji otpada u školama, u cilju promocije ovog procesa i doprinosa njegovom opstanku u budućem periodu. Emisija obradjuje različite aspekte projektnih aktivnosti, sa posebnim akcentom na ukupne količine selektovanog otpada i pozitivne efekte koji iz toga proizilaze –\n9. aprila 2014. Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli, Vesti i događaji\nDvodnevnom posetom Užicu, krajem prošle nedelje, započeo je posao evaluacije rezultata i dostignuća našeg projekta, koji realizuje Institut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) iz Beograda. Evaluacija ima za cilj da sagleda projektne rezultate, oceni efikasnost i efektivnost njihovog ispunjenja, proceni mogućnosti održivosti projekta nakon njegovog završetka i da preporuke za unapređenje procesa koji je ovim


BOOSTMEUP – OD IDEJE DO USPJEŠNOG STARTAPA\nBy BSCBAR, 03.02.2020 15:01\nIPC Tehnopolis, Naučno-tehnološki park Crne Gore i „Amplitudo“ pozivaju razvojne timove i pojedince da se prijave za prvi predakceleracijski program u Crnoj Gori - „BoostmeUp“!\n„BoostMeUp“ je projekat, prvi te vrste u Crnoj Gori, koji će razvojnim timovima i pojedincima sa kreativnim idejama i inovativnim rješenjima omogućiti da svoje biznis ideje razviju kroz višemjesečni program obuka, saradnju sa regionalnim i EU ekspertima, učešće na Western Balkan Startup Forumu i finansijsku podršku u iznosu od 4.500 eura za šest najboljih timova.\nPravo učešća imaju razvojni timovi i pojedinci čiji je razvoj djelatnosti ili proizvoda vezan za inovativna rješenja, usluge i tehnologije u oblastima poljoprivrede i hrane, energetike, ICT-a, prerađivačke industrije, medicine i kvaliteta života, građevinarstva i turizma. Nakon inicijalnog poziva prijavljenim timovima koji imaju ideju/koncept ili formirano preduzeće, te odabira najboljih, počinje petomjesečni program koji za cilj ima da polaznicima, tj. budućim startapovima, pruži neophodna znanja i iskustva kako bi pokrenuli biznis. Pored nacionalnih, regionalnih i eksperata iz zemalja EU sa velikim znanjem i višegodišnjim iskustvom i finansijske pomoći za pokretanje biznisa, učesnici će imati priliku da se, prezentovanjem svojih biznis ideja na drugom Western Balkan Startup Forumu, povežu sa biznis anđelima i investitorima iz zemlje i regiona. Uspješnim polaznicima Programa biće pružena i mogućnost daljeg razvoja njihove ideje i komercijalizacije uz podršku biznis inkubatora IPC Tehnopolis, Naučno-tehnološkog parka Crne Gore i inkubatora InoNest Amplitudo d.o.o.\nCilj Programa je da povezivanjem na nivou zajednice, ali i države, podstaknemo kompanije da ulažu u startapove i kreiramo moderno domaće tržište za inovacije, afirmišemo digitalizaciju privrede Crne Gore i promovišemo inovativni preduzetnički potencijal. Stoga je projekat jedinstvena prilika učesnicima da postave svoju biznis ideju u poslovni ekosistem kroz niz strateških aktivnosti. Program je usklađen sa načelima Strategije pametne specijalizacije (S3), koju je Crna Gora usvojila kao prva država van EU, što će biti preduslov za buduće korišćenje evropskih fondova i platforma za afirmaciju integrisanog pristupa i fokusiranog djelovanja u oblastima u kojima Crna Gora ima konkurentne prednosti u evropskom kontekstu.\nZainteresovani se prijavljuju do 15. febuara. Prijavna forma kao i informacije o programu nalaze se na sajtu: www.boostmeup.me. Predakceleracijski program realizuje se u organizaciji IPC Tehnopolis, Naučno-tehnološkog parka Crne Gore i kompanije „Amplitudo“.


Vučinović u radnoj posjeti Beranama i Andrijevici\n"INSTITUCIJE DA SE POBRINU ZA BEZBJEDNOST SVIH GRAĐANA"\nOna je rekla da se putem radnih posjeta upoznaje sa radom lokalnih uprava, a akcenat je na Vladinoj Komisiji za procjenu šteta od elementarnih nepogoda, na čijem je čelu\n611 pregleda\t1 komentar(a)\nMarija Vučinović u radnoj posjeti, Foto: Vlada Crne Gore\nSve institucije moraju učiniti da se porodica Tomkić i svi ostali građani Crne Gore osjećaju bezbjedno, poručila je ministarka bez portfelja Marija Vučinović, tokom radne posjete Beranama.\nOna je podsjetila da je Vlada, u trenutku kada je porodici Tomkić bilo potrebno, hitno opredijelila 12 hiljada eura kako bi oni u nevolji koja ih je zadesila imali početni kapital za obezbjeđenje dalje egzistencije.\n“Zajednički zaključak je da moramo sa svih nivoa institucija učiniti da se familija Tomkić i ostali građani, kako Berana, tako i ostalih gradova u Crnoj Gori osjećaju bezbjedno”, kazala je Vučinović.\nOna je rekla da se putem radnih posjeta upoznaje sa radom lokalnih uprava, a akcenat je na Vladinoj Komisiji za procjenu šteta od elementarnih nepogoda, na čijem je čelu.\nVučinović je predložila da se u Beranama raspoređuju sredstva, kao i u ostalim opštinama, da iznose ispod 500 eura razmatra lokalna uprava i da se iz lokalnih budžeta isplaćuju, dok će iznose veće od 500 eura razmatrati Vladina komisija.\nPredsjednik Opštine Berane Dragoslav Šćekić istakao je da se većina zahtjeva za nadokandu štete u tom radu odnosila na izlivanje rijeke Bistrice, koja je pričinila veliku štetu domaćinstvima, kao i zemljotres, koji je pogodio sjever Crne Gore počekom prošle godine.\nPredstavnik Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja, ujedno i član Vladine komisije, Gojko Babović predstavio je sagovornicima benefite koje pruža resorno ministarstvo poljoprivrednim proizvođačima, a takođe ih je upoznao i sa polisama osiguranja, koje nude osiguravajuće kuće Lovćen osiguranje i Sava osiguranje.\nTokom drugog dijela radne posjete, Vučinović je obišla Andrijevicu, gdje je sa predsjednikom te opštine Srđanom Mašovićem i saradnicima razgovarala o tekućim problemima.\nOna je pohvalila rad Službe zaštite i spašavanja, koja radi na primjeni preventivnih mjera u dijelu smanjenja rizika od nastanka većih šteta prouzrokavanih elementarnih nepogodama.\nBabović je sagovornike iz Andrijevice informisao o benefitima koje po raznim osnovama daje resorno ministarstvo i ukazao na mogućnosti osiguranja poljoprivrednih dobara, imajući u vidu činjenicu da većina odštetnih zahtjeva potiče od poljoprivrednih gazdinstava.\nDragoslav ŠćekićministarkaAndrijevicaBeraneMarija Vučinović


M. K. 20. marta 2017. 07:36\n„Prepoznali smo svoju muku i prepoznali smo svoj ponos. Deca palih boraca su naš ponos, kao što je ponos borba koju su vodili njihovi roditelji“, rekao je Vulin u nedelju na Saboru Saveza boračakih organizacija Srbije.\n„Država Srbija ponosi se svojim ratnicima, zahvaljujući njima država ne treba da traži pomoć od bilo koga drugog, uvek je imala njih da se osloni kada je bilo teško i zato sada oni mogu da se oslone na svoju Srbiju“, podvukao je Vulin.\nPrema njegovim rečima, vlada Srbije ne stidi se istorijske istine, obeležava svaki važan datum iz svoje istorije, stvari naziva pravim imenom, „za NATO agresiju kaže da je NATO agresija, za svaki rat kaže kakav je bio i gde je bio“, ali i podvukao da je Srbija u svojoj prošlosti uvek vodila oslobodilačke ratove i borila se kada je bila napadnuta.\n„Kao što Srbija nije izazvala i nije tražila početak građanskih ratova na prostoru bivše Jugoslavije, tako nije ni izazvala, ni tražila, niti skrivila NATO agresiju. Baš iz svih tih razloga, država Srbija nema nijedan razlog da se stidi svojih ratnika. Može samo da se ponosi njima, njihovom borbom, njihovoj ljubavi prema svojoj zemlji“, rekao je Vulin.\n„Čini mi se da je u godinama prethodnih vlada, kao da ih je nekako bilo sramota da se pojave na nekom skupu boraca, a mene je sramota njihove sramote i takvog njihovog ponašanja“, kaže Stefanović.\nIstiče da je važno da društvo pokaže poštovanje, ne samo u novcu, „naravno i da pomogne ekonomski“, ali ne samo tako, nego i da poziva borce, da uvršćuje njihove godišnjice u rasporede važnih državnih ceremonija, da ih poziva da prisustvuje na različitim mestima, da borci budu uvek rado viđeni.\n„Da na takav način pokaže iskreno poštovanje prema ljudima koji su i svoje živote podneli na oltar otadžbini“, rekao je Stefanović.\n„I borićemo se, naravno sa premijerom, a verujem i sa budućim predsednikom (Aleksandrom Vučićem), da u narednim godinama, obezbeđujući rast zemlje, da deo tog novca ode za vas, za porodice palih boraca, za decu koja zaista sa pravom to zaslužuju“, rekao je Stefanović.\nKako je dodao, vlada je dosta napora uložila i na izgradnju novih spomenika i održavanje starih i apelovao na sve da moraju da shvate da, „iako se nekima neki spomenici iz raznih razloga ne sviđaju“, ljudi su u raznim periodima istorije, nudili svoj život na oltar otadžbine.\n„I niko nema pravo da kaže da mu se ne sviđa ideološki predznak, ime ili nešto drugo. Ti ljudi su radili najviše što je moglo da se očekuje od jednog čoveka i zato ne smemo to da zaboravimo. I danas moramo da gradimo i nove spomenike, pokažemo da država ima poštovanje“, rekao je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, gradi se novi spomenik Stefanu Nemanji, kao i „Gvozdenom puku“, ali naglašava da mora da se podigne spomenik i „nepravedno zapostavljenim“ policajcima, koji su se, zajedno sa vojnicima, borili za ovu zemlju protiv terorizma.\n„Ovde vidim dovoljno energije, da menjamo zajedno Srbiju i na tome sam vam zahvalan“, rekao je Stefanović.\npali borciškolovanje dece


U Srbiji četiri televizjska emitera prati 62,35 odsto publike | Novine Toronto\nU Srbiji četiri televizjska emitera prati 62,35 odsto publike\nMeđu najvećim rizicima po medijski pluralizam u Srbiji su rizik od koncentracije publike i politički uticaj na medije, pokazuju predstavljeni rezultati istraživanja koje su sproveli nemački ogranak Reportera bez granica i Balkanska istraživačka mreža (BIRN).\nPrema istraživanju, 62,35 odsto publike koncentrisano je oko Radio-televizije Srbije, čije programe uz Radio-televiziju Vojvodine prati 23,17 odsto publike, kanale Pink medija grupe prati 16,44 odsto građana, Antena grupe u čijem sastavu su TV Prva i B92, prati 15,27 odsto i televiziju Hepi prati sedam odsto publike.\nIstraživanje pokazuje i da je 63,27 odsto publike u štampanim medijima koncentrisano na četiri medijske kuće i to Ringier Adžel Springer koji je između ostalog izdavač dnevnih listova "Blic" i "Alo", oko koje se koncentriše 25,48 odsto publike, potom sledi Adrija medija grupa koja između ostalog izdaje dnevni list "Kurir" sa 13,08 odsto, Insajder tim koji izdaje list "Informer" sa 12,74 i kompanija Novosti koja, između ostalog, izdaje list "Večernje novosti" sa 11,25 odsto.\nProgramska koordinatorka BIRN-a Tanja Maksić ocenila je da istraživanje pokazuje veliki raskorak između nacionalnih i lokalnih medija.\nNa konferenciji je danas predstavljen i sajt www.serbia.mom-rsf.org na koji je postavljena baza podataka o medijima, njihovim vlasnicima i udelu u publici.


Malinari već traže berače malina | SerbianForum\nMalinari već traže berače malina\nDatum pokretanja 20.04.2011\nBeta | 20. 04. 2011. - 10:43h\nARILJE - Oglasi za angažovanje berača malina istaknuti su u opštinama zapadne Srbije, tri meseca pre početka berbe tog voća.\nJedan od najvećih malinara u ariljskom kraju Drago Nenadić (50) iz sela Latvice oglase za berbu malina postavio je u opštinama Gornji Milanovac, Čačak, Arilje, Lučani, Požega i Ivanjica. \nNenadić je agenciji Beta rekao da mu je za berbu malinjaka površine više od dva hektara potrebno najmanje 30 radnika.\n"Žene su mnogo preciznije u berbi od muškaraca i ko mi se god javi ja ću ga lično posetiti i dogovoriti se za sve uslove", rekao je Nenadić.\nNaveo je da će beračima obezbediti besplatan prevoz, prenoćište, tri obroka i nadnicu u iznosu koji bude utvrđen u sezoni berbe.\nNenadić je rekao da je malina osetljivo voće i da "njena berba mora da se obavi u satu", jer svako zakašnjenje ostavlja posledice koje se odražavaju na ukupan kvalitet, a samim tim i cenu.\nNenadić je naveo da je pored postojećeg malinjaka površine dva hektara, ovog proleća maline zasadio na još 50 ari, a već je ugovorio plasman berbe na inostrano tržište.\nMalinari protestovali u Arilju, najavljuju radikalizaciju\nProtest zbog otkupne cene\nTanjug | 17. 07. 2011. - 13:58h\nČlanovi Udruženja proizvođača jagodičastog voća "Vilamet" održali su danas miran protest u Arilju na kome su zahtevali da akontna cena za malinu roda 2011. bude, kao i prošle godine, 126 dinara za kilogram.\nPredsednik Upravnog odbora "Vilameta" iz Ivanjice Miodrag Bogdanović izjavio je za Tanjug da će protesti biti radikalizovani posle završetka berbe maline u ariljskom i ivanjičkom kraju.\n"Sačekaćemo da se berba privede kraju, a onda ćemo proteste radikalizovati, jer smo poniženi", rekao je Bogdanović.\nKako je Tanjugu ranije izjavio potpredsednik tog udruženja Duško Nenadić, ono što proizvođači traže je "nešto oko čega nema pogađanja, a to je početna (akontna) otkupna cena kao prošlogodišnja - 126 dinara".\nArijski hladnjačari doneli su ranije odluku da otkupnu cenu maline povećaju na 90 sa sadašnjih 80 dinara, čime malinari nisu bili zadovoljni, tvrdeći da je takva odluka doneta bez njihovog prisustva i da se radi "o velikoj pljački malinara".\nMalinari: Akontna cena od 100 dinara ili protesti\nTanjug | 21. 08. 2011. - 18:34h | Foto: Ilustracija\nIVANJICA - Predstavnici proizvođača malina iz deset opština zapadne Srbije na današnjem skupu u Ivanjici dogovorili su se da zahtevaju jedinstvenu akontnu cenu od 100 dinara za kilogram maline, koja bi trebalo da im se isplati najkasnije do kraja septembra.\nProizvođači malina su se, takođe, dogovorili da traže da im se do 27. januara iduće godine isplati konačna cena za ceo pruzeti ovogodišnji rod.\nPredsednik ivanjičkog Udruženja "Vilamet" Miodrag Bogdanović rekao je Tanjugu da oni traže i održavanje sastanka predstavnika proizvođača, hladnjača i izvoznika, radi dogovora o akontnoj ceni za rod iz 2012. godine.\nO tim zaključcima biće obavešteni predsednik države, premijer i ministar poljoprivrede, od kojih se zahteva da organiziju hitan sastanak predstavnika proizvođača, hladnjača i izvoznika, radi konačnog dogovora, rekao je Bogdanović.\nU protivnom, malinari će radikalizovati svoje proteste, kazao je Bogdanović.\nMalinari najavljuju protest za 10. septembar\nBeta | 02. 09. 2011. - 14:45h | Foto: Fonet\nPredsednik novoosnovane Unije proizvodjača malina i drugog jagodičastog voća Dragiša Terzić najavio je danas da će 10. septembra malinari organizovati protest ukoliko se ne ispuni njihov zahtev da jedinstvena akontna cena maline za sve proizvodjače u Srbiji bude 100 dinara za kilogram.\nTerzić je agenciji Beta rekao da proizvodjači malina zahtevaju i sistemsko rešavanje problema u toj poljoprivrednoj grani, kao i subvenciju za izvoz tog voća od ukupno 16 do 17 miliona evra, s obzirom da, kao je istakao, izvoz malina državi godišnje donosi čist devizni prihod od 150 miliona evra.\n"Unija je poslala pismo premijeru Srbije Mirku Cvetkoviću i ministru poljoprivrede i trgovine Dušanu Petroviću sa kojima tražimo hitan sastanak", rekao je on i dodao da će u slučaju da ne bude dogovora malinari organizovati proteste u više gradova.\nU Uniji se nalaze udruženja malinara iz Priboja, Prijepolja, Bajine Bašte, Užica, Ibvanijce, Novog Pazara, Kosjerića, Požege, a najavljeno je da će se pridružiti udruženja iz još pet gradova, kazao je on.\nTerzić je rekao da će protesti biti mirni i naveo da je u planu i organizovanje vožnje ka Beogradu. Dodao je da se malinari neće suprotstavljati policiji. Prema njegovim rečima, sve zemlje u okruženju imaju subvencije za proizvodnju maline, kao i veliki svetski proizvodjači Poljska i Čile.\nTerzić je istakao da je zbog odnosa države prema malinarima, proizvodnja tog voća u Srbiji u padu.\n"Proizvodnja malina u Srbiji je 2009. godine bila 95.000 tona, dok je ove godine proizvodnja oko 65.000 tona", kazao je on.\nPredsednik Unije navodi da malinari žele da se utvrdi i gde završava razlika u ceni tog voća koje na tržištu EU košta od 16 do 20 evra za kilogram, a trenutno se u Srbiji u otkupu plaća 80 evro centi.\nTerzić je naglasio i da malinari u Arilju, koji su sa hladnjačarima, a uz posredovanje države, 6. avgusta dogovorili povećanje otkupne cene na 100 dinara za kilogram, još uvek nisu dobili novac, navodeći da se tamo malina plaća 90 dinara za kilogram. Prema njegovim rečima, u Srbiji se oko 80.000 domaćinstava bavi proizvodnjom maline, a da od tog posla živi oko 300.000 ljudi.\nMalinari krenuli ka Beogradu, policija preprečila put\nZahtev za većim otkupnim cenama\nAgencije, V.Lojanica | 10. 09. 2011. - 11:50h\nMalinari iz novoosnovane Unije proizvođača malina počeli su danas protest u Kosjeriću tražeći da cena tog voća bude 100 dinara i da im država da stimulacije od 26 dinara po kilogramu. Kolona traktora krenula je potom ka Beogradu, ali je ubrzo zaustavljena. Počeli su pregovori sa policijom.\nNedavni protest ariljskih malinara\nPredsednik Unije Dragiša Terzić rekao je agenciji Beta da u protestu učestvuju malinari iz Kosjerića, Priboja, Prijepolja, Nove Varoši, Užica, Požege, Niša, Blaca, Bajine Bašte i Aleksandrovca i da od protesta neće odustati dok im se ne ispune zahtevi.\n"Ima preko 200 traktora i još 300 vozila u koloni. Idemo put Požege prema Beogradu, a očekujemo da će policija sprečiti da odemo za Beograd", rekao je pre polaskaTerzić i istakao da malinari traže razgovore sa premijerom i ministrom poljoprivrede, Mirkom Cvetkovićem i Dušanom Petrovićem.\nPetrović: Dogovor sa Ariljcima važi sa sve\nMinistar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović izjavio je danas u Solunu da "ne ume da objasni šta tačno predstavlja razlog za proteste malinara" jer sporazum koji je postignut sa proizvođačima tog voća iz Arilja može da se primeni na sve otkupljivače i malinare u Srbiji. Petrović je kazao da njegovi saradnici imaju nalog da razgovaraju sa svim zainteresovanima koji žele da im još jednom bude objašnjeno šta je suština tog dogovora i da svakom ponude ovu vrstu aranžmana koji je postignut u Arilju.\nKolona traktora iz Kosjerića zastala je, oko 12,30 časova, kod mesta Gradnja između Kosjerića i Požege, gde su počeli pregovori sa policijom. Na tom mestu su parkirana dva policijska autobusa, dva kombija, tri "hamera" i nekoliko patrolnih vozila.\nNekoliko stotina traktora zaustavljeno je ranije u selu Dub kod Bajine Bašte, i u Prilikama kod Ivanjice.\n"Nećemo više da razgovaramo s raznim sekretarima", poručio je Terzić i istakao da malinari traže i da to voće bude proglašeno "strateškim proizvodom".\nMilovanović: Nema novca u budžetu\nMinistarstvo poljoprivrede Srbije nema novca u budžetu za ispunjenje zahteva malinara da im se da stimulacija od 26 dinara po kilogramu, izjavio je danas pomoćnik ministra Miloš Milovanović.On je rekao da je Ministarstvo spremno za razgovor samalinarima.\nGeneralni sekretar Unije proizvođača malina Aleksandar Mitrović rekao je agenciji Beta da demonstranti planiraju da dođu u Beograd i da dobiju odgovore na svoje zahteve.\n"Uporno pokušavamo da dođemo do odogovora šta se dešava u biznisu malina. Nisu nam dozvolili da dodjemo do odgovora", rekao je Mitrović i podsetio da su malinari najavljivali protest.\nMeđunarodni institut: Policija krši osnovna ljudska prava\nMeđunarodni institut za bezbednost danas je najoštrije osudio odluku Ministarstva unutrašnjih poslova da zabrani skup i protest malinara iz devet opština u Srbiji i ocenio da policija time krši osnovna ljudska prava, pravo na miran protest.\nPomoćnik ministra poljoprivrede Srbije Miloš Milovanović rekao je juče agenciji Beta da ne vidi razloge za protest malinara iz zapadne Srbije, jer su obezbeđeni uslovi da tržišna cena tog voća sa 90 bude povećana na 100 dinara po kilogramu.\nMilovanović je rekao da su stvoreni uslovi da svi hladnjačari, a ne samo oni iz ariljskog kraja, koriste subvencionisane kredite Fonda za razvoja na osnovu kojih mogu da ponude za deset dinara veću cenu malina po kilogramu od trenutne tržišne.\n"Iz tog razloga ne vidim nikakve razloge za protest", rekao je Milovanović govoreći o protestu Unije proizvođača malina i drugog jagodičastog voća.\nPolicija u Prijepolju zabranila protest\nPolicijska uprava u Prijepolju zabranila je danas udruženjima malinara Prijepolja,\nPriboja i Nove Varosi, koji protestuju nezadovoljni cenom tog voća, da održe javne skupove u pokretu.\n"Održavanje navedenog javnog skupa dovelo bi do ometanja javnog\nsaobraćaja, ugrožavanja zdravlja, javnog morala i bezbednosti ljudi\ni imovine", saopštila je Policijska uprava u Prijepolju.\nUzgajivači malina iz ariljskog kraja usaglasili su 7. avgusta sa ministrom poljoprivrede Dušanom Petrovićem i hladnjačarima otkupnu cenu od 100 dinara po kilogramu maline i obustavili petodnevnu blokadu puteva u okolini Arilja.\nMalinari su prvobitno od hladnjačara tražili povećanje sa 90 na 126 dinara za kilogram maline.\nMalinari ne odustaju od plana da blokiraju železničku stanicu u Požegi\nBlokada pruge u Požegi koja je bila najavljena za 16 sati, pa potom za 17 sati ponovo je odgođena, jer malinari okupljeni kod Železničke stanice, još uvek čekaju da im se priključe kolege iz drugih krajeva čiji put ometa policija. Plan malinara je da blokiraju železničku stanicu u Požegi i istovremeno i zaustave saobraćaj na skoro svim važnijim putnim pravcima na ovom području, saznaje „Blic“.\nMalinari su i danas, petog dana protesta, ostali na svojim punktovima u Požegi, Dubu kod Bajine Bašte i Gradnji kod Kosjerića, dok je poveća grupa poljoprivrednika iz Priboja, Prijepolja i Nove Varoši vozovima tokom prepodneva doputovala u Požegu na najavljenu blokadu železničke stanice, gde se očekuje dolazak voćara iz Užica, Arilja, Kosjerića.\nU samoj Požegi primetno je prisustvo većeg broja policajaca nego prethodnih dana, ali za sada nije poznato da li će kordoni pokušati da spreče malinare u blokiranju pružnog čvorišta. Istovremeno se, kako nezvanično saznaje "Blic", u hangaru Železničke stanice nalazi se veliki broj pripadnika Žandarmerije.\nMalinari, njih oko 200, koji su okupljeni ispred Železničke stanice u Požegi blokadu pruge koja je bila najavljena u 17 sati, ponovo su odgodili jer i dalje čekaju da im se priključi oko 600 kolega iz Ivanjice, čiji dolazak ometa policija koja je u velikom broju raspoređena na putevima.\nNakon što je danas između 14 i 15 sati priveden kod istražnog sudije, Aleksandar Mitrović, generalni sekretar Unije malinara, oko 17 sati pušten je na slobodu. On je u obraćanju malinarima kazao da mu je policija objasnila da je priveden zbog remećenja javnog reda i mira.\n„Blic“ nezanično saznaje da će Bajinobaštani, koji su rano jutros zatvorili i put kroz selo Nikolići, svoj dopirnos radikalizaciji protesta pružiti blokadom još nekoliko putnih pravaca u ovom kraju.\nSpominje se da je oformljeno više manjih grupa koje će tokom popodneva poseći stabla drveća duž nekih puteva i njima zaustaviti saobraćaj preko Tare, koja je trenutno jedina putna veza između Užica i Bajine Bašte.\nAkontna cena za maline viša 10 dinara\nPomoćnik ministra poljoprivrede Miloš Milovanović izjavio je danas da je na sastanku sa predstavnicima hladnjače "Sirogojno kompani" i proizvođačima malina postignut dogovor da se, na osnovu ugovora koji su već zaključeni, akontna cena za maline\npoveća za deset dinara.\nU saopštenju se navodi da su predstavnici Ministarstva poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede, kod hladnjače "Sirogojno kompani" prisustvovali sastanku sa kooperantima, proizvođačima malina.\nMilovanović je rekao da su netačne tvrdnje da su ministar Dušan Petrović ili premijer Mirko Cvetković pozvali predstavnike proizvođača malina.\nMalinari planiraju put u Brisel da izlože zahteve\nProizvođači nezadovoljni otkupnom cenom\nTanjug, Beta | 15. 09. 2011. - 19:01h\nPredstavnici Unije proizvođača malina Srbije otputovaće uskoro u Brisel kako bi u Evropskoj komisiji izložili svoje probleme u vezi sa prodajom tog voća zbog kojih više dana protestuju, izjavio je večeras generalni sekretar tog udruženja Aleksandar Mitrović.\n"Potvrđeno je iz Evropske komisije da će nas primiti, ali još nemam tačnu informaciju kada", rekao je Mitrović agenciji Beta i istakao da će malinari pitati predstavnike Komisije da li evropskom tržištu treba srpska malina i ako im treba kako da zajedno reše probleme.\nProizvođači malina protestuju od 11. septembra zahtevajući da sadašnja otkupna cena od 85 do 95 dinara po kilogramu bude povećana na 100 dinara, i da subvencije za izvoz budu 26 dinara. Ministarstvo poljoprivrede je odbacilo zahtev malinara za subvencijama navodeći da je on nerealan i da za njega nema novca.\nMalinari iz Zlatiborskog i Moravičkog okruga izjavili su da ne odustaju od protesta započetih prošle subote zbog nezadovoljstva otkupnom cenom, zaključeno je na Skupštini proizvođača maline i drugog jagodičastog voća održanoj kasno popodne u Požegi.\nPredsednik Skupštine Miodrag Bogdanović izjavio je za Tanjug da će mirni protesti biti nastavljeni sve dok delegaciju malinara ne prime premijer Mirko Cvetković, ministar poljoprivrede Dušan Petrović, ili potpredsedniki vlade i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić.\n"Nastavljamo naš protest okupljanjima u sedištima svih osam opština. Pošto nas je policija sprečila da blokiramo prugu Beograd-Bar, odustali smo privremeno i od ostalih blokada, jer ne želimo da izazivamo sukobe, ali smo spremni i za neke druge vrste protesta o kojima za sada ne želimo da govorimo", kazao je Bogdanović.\n"Naši zahtevi su jasni i opravdani, jedinstvena otkupna cena od 100 dinara, stimulacija države od 26 dinara i uspostavljanje odgovarajućeg odnosa prema malini kao strateškom proizvodu", zaključio je Bogdanović.\nPolicija je juče sprečila najavljenu blokadu pruge Beograd-Bar kod Požege.\nMilovanović: Krediti za hladnjače od 478 miliona dinara\nPomoćnik ministra poljoprivrede i trgovine Miloš Milovanović izjavio je danas da je Fond za razvoj, u skladu sa dogovorom vlasnika hladanjača i proizvođača malina iz avgusta, odobrio kredite za hladnjače u vrednosti 478 miliona dinara, da bi se tim sredstvima cena maline uvećala, u odnosu na tržišnu, za deset dinara po kilogramu.\n"Ovo je dogovor koji je postignut u Arilju početkom avgusta i apsolutno je primenljiv na teritoriji cele zemlje", rekao je Milovanović za Tanjug, uz napomenu da su sada na potezu hladnjačari.\n"Mi očekujemo da vlasnici hladnjača sada izmire svoje obaveze prema poljoprivrednim proizvođačima i isplate za preuzete maline cenu za deset dinara veću od prethodno utvrđene", precizirao je Milovanović.\nOn je rekao da je to rešenje "na raspolaganju svima" i da Ministarstrvo poljoprivrede i trgovine ima pozdane informacije da će uz osam zahteva za kredite koji su već podneti Fondu za razvoj i druge hladanjače ući u takav finansijski sporazum i tako biti u mogućnosti da plate višu cenu za malinu iz ovogodišnjeg roda.\n"Još jednom zbog toga apelujemo na poljoprivredne proizvođače da se raziđu i nastave sa svojim redovnim poslovima", rekao je pomoćnik ministra poljoprivrede i trgovine.\nMalinari odlažu protest zbog situacije na severu Kosova\nTanjug | 16. 09. 2011. - 12:24h\nPOŽEGA - Malinari Zlatiborskog i Moravičkog okruga odlučili su jutros da privremeno odustanu od blokada saobraćajnica zbog aktuelne situacije na severu Kosova.\nPredsednik Organizacionog odbora Unije proizvođača maline i drugog jagodastog voća,Dobrivoje Radović, izjavio je za Tanjug da je ova odluka doneta u znak solidarnosti sa srpskim narodom izloženom jednostranim akcijama Prištine.\n"Jutros smo simbolično, za kratko vreme, blokirali saobraćajnu petlju kod Požege,a potom smo pozvali sve učesnike protestnih okupljanja i one koji su nas u tome podržali,da privremeno odustanu od radikalizacije protesta", rekao je Radović.\nOn je napomenuo da će malinari "strpljivo čekati do 5. oktobra da se problemi na koje su ukazali počnu rešavati, a potom će odlučiti koje mere dalje treba preduzeti".\nMalinari iz opština zapadne Srbije su, inače, 10. septembra počeli masovni protest blokadom puteva, zahtevajući da im se otkupna cena maline ovogodišnjeg roda uveća sa 90 na sto dinara i odobre državne subvencije od 26 dinara po kilogramu.\nZahtev malinara je i da malina bude proglašena za strateški proizvod.


Rover 75 Tourer 2.0 V6 vs Jaguar X-Type Estate 2.0 V6 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Rover 75 Tourer 2.0 V6 vs Jaguar X-Type Estate 2.0 V6\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. U konkretnom slučaju prvo vozilo predstavlja luksuzni automobil što mu pruža marginalnu prednost u odnosu na veliki porodični automobil konkurenta, tako nam makar govore statistike. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, X-Type nudi marginalnu razliku od 4% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. U konkretnom slučaju izgleda da oba automobila pružaju približno jednak nivo zaštite putnika, pa to svakako neće moći da odluči pobednika. Ipak, nešto što bi moglo je osećaj u vožnji, jer Jaguar nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Rover. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Federalni zavod za programiranje razvoja | Otvorenost medija i planiranje\nAnaliza odnosa medija u Bosni i Hercegovini prema strategijama razvoja i analiza zakonskog okvira razvojnog planiranja u Federaciji BiH – bile su tema radionice za uposlenike Federalnog zavoda za programiranje razvoja (FZZPR), koja je 25. oktobra održana u Sarajevu, a u okviru Projekta jačanja institucija vlasti i procesa u BiH, s akcentom na razvoj javnih politika u BiH i Federaciji BiH. Radionicom je rukovodio Selim Kulić, konsultant na ovom USAID-ovom projektu.\nOsim što imaju naglašen informativni pristup brojnim pitanjima iz oblasti strateškog planiranja, izvještavanja i monitoringa, od medija se očekuje da kritički, analitički, argumentovano utiču na stvaranje povoljne društvene klime za realizaciju dogovorenih zadataka, programa i planova u svim sferama ekonomskog i društvenog života, pa prema tome i strateškog programiranja, planiranja, i implementacije.\nKada se, pak, radi o analizi zakonskog okvira razvojnog planiranja u Federaciji, na radionici je podcrtano da na nivou Federacije BiH ne postoji zakon koji bi definisao i regulirao osnove strateškog planiranja, te omogućio horizontalno i vertikalno povezivanje subjekata strateškog planiranja. Donošenjem jedinstvenog zakona na nivou Federacije BiH, kako je zaključeno, osigurao bi se harmonizovani pristup strateškom planiranju i sinergija razvojnih planova u okviru ukupnog sistema strateškog planiranja u FBiH.\nOva radionica je, ustvari, bila u funkciji osposobljavanja i usavršavanja zaposlenika Zavoda za aktivnosti u domenu donošenja i implementacije zakona o razvojno planiranju i upravljanju razvojem u Federaciji Bosne i Hercegovine.


NOVA PRAVILA STUPAJU NA SNAGU: Od 1. januara 2019. godine više nema kursa kako ko želi! • HAPPYTV.RS\nNOVA PRAVILA STUPAJU NA SNAGU: Od 1. januara 2019. godine više nema kursa kako ko želi!\nNavedene odluke primenjivaće se od 1. januara 2019. godine\nOvim odlukama ograničen je najniži kupovni kurs, odnosno najviši prodajni kurs koji ovlašćeni menjači i javni poštanski operator mogu primenjivati prilikom otkupa, odnosno prodaje efektivnog stranog novca – evra, i to na ±1,25odsto u odnosu na zvanični srednji kurs dinara prema evru koji važi na taj dan.\nU kursnoj listi ovlašćenog menjača i javnog poštanskog operatora kupovni kurs po jedinici strane valute – evra ne može da bude niži od zvaničnog srednjeg kursa dinara prema evru koji važi na taj dan za više od 1,25 odsto, odnosno prodajni kurs ne može da bude viši od zvaničnog srednjeg kursa dinara prema evru koji važi na taj dan za više od 1,25 odsto.\nPrilikom donošenja ovih odluka, Narodna banka Srbije je imala u vidu podatke koji ukazuju da najveći procenat ovlašćenih menjača prilikom otkupa, odnosno prodaje efektivnog stranog novca – evra primenjuje kupovne, odnosno prodajne kurseve koji se kreću u rasponu koji je uži od ±1,25 odsto u odnosu na zvanični srednji kurs dinara prema evru za taj dan.


Vučić: Mi ćemo učiniti sve da sačuvamo mir i stabilnost,da na provokacije ne odgovaramo - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Vučić: Mi ćemo učiniti sve da sačuvamo mir i stabilnost,da na provokacije ne odgovaramo\nVučić: Mi ćemo učiniti sve da sačuvamo mir i stabilnost,da na provokacije ne odgovaramo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da Albanci na KiM ne razumeju da je proces dijaloga - proces kompromisa i ocenio da je to klјučni problem.\n"Dijalog su videli kao priliku da formalizaciju njihove nezavisnost, a dijalog je pokušaj da dođemo do kompromisnog rešenja i to moraju da razumeju u Prištini", rekao je Vučić i dodao da oni nijednog sekunda nisu rekli narodu da će rešenja da budu bolna i da sa Beogradom moraju da naprave dogovor.\n"Ne sporim da je nervozu moglo da stvori i to što su pre dve ili tri godine bili pred dvotrećinskom većinom u Unesku, 92 prema 50. Nјima je sada (u Interpolu) nedostajalo 36 glasova. Nisu imali 92 nego 76, u prvom krugu, mi nismo imali 50 nego 56 i imamo još 6 zemalјa, najmanje, koje se nisu pojavile na glasanju", rekao je Vučić.\nPodvukao je Srbija ne radi ništa protiv Albanaca, već štiti svoju zemlјu i neće da se izvinjava jer nismo prekršili nijedan pravni akt i nijedan dogovor.\n"Nismo nijednu reč pogazili, nikome nismo obavezali da nećemo da čuvamo svoj interes i integritet. Gde piše da Srbija ne sme da se bori da čuva svoj integritet? U kom sporazumu? To ne piše ni u jednom sporazumu", ukazao je predsednik.\nSto puta im je, kaže, rekao da nas ne sabijaju u ugao, da moramo da se borimo "sa sve četiri noge"...\nVučić je zamolio Albance da se "otrezne" i da razumeju da nam je potreban mir, a ne eskalacija sukoba, koja nije u interesu ni Srba, ni Albanaca.\nPonovio je da se Priština rukovodila sa četiri cilјa, od kojih je prvi da izvrše veliki pritisak na Srbiju, kako bi dobili kapitulaziju i priznanje Kosova.\n"To je pogrešna pretpostavka i to se neće dogoditi", poručio je Vučić.\nDrugi cilј im je, kaže, namera da učestvuju u tihom, ali ubrazanom progonu i jasno naglašenom progonu srpskog i nealbanskog stanovništva sa KiM.\n"Kada vide ove stvari - kakvu budućnost će da vide, zašto da ostanu na KiM?", upitao je Vučić.\nKao treći cilј naveo je pokušaj Prištine da dobiju određene ustupke od EU i drugih članica međunarodne zajednice u vezi sa viznom liberalizacijom, do drugih pritisaka na Srbiju.\n"Za četvrti cilј nije dovolјna samo Priština... Mi nikoga ne potcenjujemo, ali to nije naročito respektabilna vojna sila, ali očigledno je da kod nekih postoje namere da sve nas zajedno dovedu do eksalacije, sukoba i destabilizacije regiona", rekao je Vučić.\n"Mi ćemo učiniti sve da sačuvamo mir i stabilnost, da na provokacije ne odgovaramo, da budemo uz naš narod i da Srbi razumeju da je Srbija tu i da ih nećemo ostaviti na milost i nemilost onima, koji ne žele da žive sa našim narodom", poručio je predsednik.\n"Sa nama morate da se dogovorite, neće vam pomoći ni Amerikanci, neće vam to doneti na tacni", dodao je predsednik u obraćanju javnosti posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost.\nKako je rekao, vlasti u Prištini sve vreme podižu očekivanja svog naroda, a nisu im rekli da resenja moraju da budu bolna, kao i da o svemu moraju da se dogovore s Beogradom, kazao je Vučić komentarišući ponašanje prištinskih privremenih vlasti u vezi s dijalogom koji se vodi pod pokrovitelјstvom EU.\n"Mi nikoga ne vređamo, ništa ne radimo protiv Albanaca i nećemo nikome da se izvinjavamo. Nismo prekršili nijedan ugovor i dogovor, samo smo branili naše interese, i nikome se nismo obavezali da nećemo čuvati svoj teritorijalni integritet", porucio je Vučić i dodao da zbog toga nećemo prihvatiti najnovije mere Prištine.\n"I još jednom molim Albance da shvate da nam je potreban mir, a ne eskalacija.\nMolim vas, povucite ove odluke", porucio je i dodao da smo se objektivno uplasili za naš narod, jer u pitanju je jedna od najtežih situacija za nas narod u poslednjih 15 godina.\n"Molim vas, ''otreznite'' se i razumite da nam je potreban mir. Razumite da za ni za šta na svetu eskalacija sukoba nije potrebna ni albanskom ni srpskom narodu", rekao je Vucić, te dodao: "Kao što mi poštujemo Albance, morate da razumete da i vi treba da poštujete Srbe kao narod".\n"Kao što mi poštujemo činjenicu da vi smatrate da je Kosovo nezavisna država, mi smo protiv toga, ali razumemo to. Vi razumite da mi ne smatramo Kosovo nezavisnom državom i da samo kompromisom možemo da dođemo do rešenja", porucio je i ponovio da bez Srbije nema resenja ni za Albance na Kosovu.\n"Molim ih da to razumeju, jer sve drugo nas vodi u potpunu katastrofu", porucio je Vučić.\nVučić:To su političke ili politikantske mere,a ne ekonomske\nUpitan šta ako Priština ne povuče odluke o carinama, predsednik je Aleksandar Vučić večeras rekao da ćemo se boriti, zaštiti svoj narod na KiM, a da tu nije reč ni o kakvim ekonomskim merama, već o par ekselans političkim, tačnije - politikantskim merama.\nNaveo je da su u Prištini rešili da će da se igraju dobrog i lošeg policajca, aludirajući na poteze Haradinaja i Tačija...\n"Dakle, Tači će da podnese inicijativu Ustavnom sudu da poništi jednu jedinu stvar koju smo postigli, a to da se suspenduje odluka kojom su društvena i državna imovina koja je vraćena srpskim opštinama i da se sada ponovo oduzme od srpskih opština", naveo je i dodao da se to upravo danas događa na inicijativu Tačija.\nPomenuo je i da će, recimo svako ko ne priznaje "genijalne" domete UČK ići u zatvor....\n"Ipak, sad govorimo samo o jednoj meri, koja je toliko razorna po odnose u regionu da je to neverovatno", ocenio je. Vučić.\nTakođe, kako je rekao, neće da govori o zemlјama, poput Makedonije, koje su jedva dočekale da se ovo desi, misleći da će sada zauzeti tržište koje je držala Srbija.\n"Ali, to je ono sa čime živimo", primetio je i dodao da moramo da se borimo za svoje interese, za svoj narod.\n"I to ćemo da uradimo. A situacija je, što se tiče Srba, i na severu i na jugu Kosova, vrlo teška, i zato radimo na tome da nađemo rešenje. Uveren sam da ćemo uspeti", rekao je.\nA na pitanje da li je ovo "pucanje u dijalog", odgovorio je da nije, već "mnogo više od toga, mnogo opasnije".\nNeko će, dodao je, reći da je to ekonomska mera, ali to je par ekselans politicka mera, jer nijedan ekonomski cilј time ne mžze da se ostvari.\nOvo su, zaklјučio je, političke mere, s političkim cilјevima, ovo nema veze s ekonomijom.\n"Tu jednostavno nema ekonomije,nema konkurencije, tu nema ničega, to su najdirektnije političke ili politikantske mere", zaklјučio je Vučić.


EFJ i IFJ zabrinute zbog nestanka novinara Stefana Cvetkovića - Sindikat novinara Srbije\nEFJ i IFJ zabrinute zbog nestanka novinara Stefana Cvetkovića\nEvropska i Međunarodna federacija novinara (EFJ i IFJ) duboko su zabrinute zbog nestanka novinara Stefana Cvetkovića, navodi se u saopštenju ove dve federacije. One dodaju da se „pridružuju svojim članicama Udruženju novinara Srbije (UNS), Nezavisnom udruženju novinara Srbije (NUNS) i Sindikatu novinara Srije (SINOS) u njihovom pozivu policiji i MUP-u da preduzmu sve neophodne mere u potrazi za Stefanom Cvetkovićem“.\nEFJ i IFJ navode da je nestanak Stefana Cvetkovića prijavljen u noći između 13. i 14. juna 2018. godine u Beloj Crkvi.\nOne podsećaju da je lokalna policija potvrdila da je njegov automobil pronađen parkiran, sa otvorenim vratima i upaljenim svetlima.\n„Svedoci su potvrdili da su njegovi sat i pokidana narukvica pronađeni pored automobila, a da su mu mobilni telefoni bili isključeni“, navodi se u saopštenju i dodaje da srpske vlasti pretražuju okolinu, kao i da su u potragu uključeni i ronioci, policijski psi i specijalne snage.\nEJI i IFJ podsećaju i da je Stefan Cvetković prethodnih godina prijavljivao da dobija pretnje iz kriminalnih i političkih krugova u Srbiji.\n„On je 19. maja rekao da su ga kosovske vlasti šest sati zadržale na administrativnom prelazu i ispitivali o njegovim vezama povezanom sa istragom ubistva političara Olivera Ivanovića“, piše u saopštenju.


Srpski naučnici na konferenciji World Minds u Cirihu\nBEOGRAD – U Cirihu je održana globalna konferencija World Minds, koja okuplja inovatore, naučnike, biznis lidere i umetnike koji na inspirativan način predstavljaju ideje novog doba, a prvi put ove godine na konferenciji je prisustvovalo više od 30 predstavnika iz Srbije.\n„Odlični rezultati ekonomskih reformi, jasna politika Vlade da Srbiju gradi na inovacijama i tehnologiji, uz značajne rezultate naučne, kulturne i akademske zajednice, omogućili su našoj zemlji da postane prva i jedina država na svetu u kojoj će se, pored Švajcarske, 23. maja, 2019. godine, održati okupljanje World Minds u Beogradu. Okupljanje će biti održano u Narodnom pozorištu, pod pokroviteljstom predsednice Vlade Srbije, Ane Brnabić“, navodi se u saopštenju.\n„Bilo mi je veliko zadovoljstvo, kada sam dobio poziv da dođemo u Srbiju, koja će imati priliku da bude domaćin World Minds. Ovo je odlična šansa da srpski naučnici i drugi mislioci, prenesu svoje znanje, iskustvo i ideje za novu budućnost, kako bi se sa njihovim dostignućima upoznao širi krug ljudi iz međunarodne zajednice”, istakao je Rolf Dobeli, osnivač organizacije World Minds.


Beta 2. avgusta 2016. 17:55\nPredstava „Koštana“ po delu Bore Stankovića i u režiji Kokana Mladenovića premijerno će biti izvedena na Letnjoj pozornici u Tivtu u petak, 5. avgusta, a u naslovnoj ulozi biće glumica Emina Elor, umesto bosanskog umetnika Boža Vreća, saopštio je danas Studentski kulturni centar Novi Sad, koji je jedan od producenata predstave.\nProducenti „Koštane“ saopštili su juče da je Božo Vrećo „samovoljno i neprofesionalno napustio projekat“, te da će zbog toga protiv njega pred nadležnim organima biti podneta prijava zbog nanete štete.\nKako se navodi u saopštenju, Božo Vrećo je odustajanjem od predstave „grubo prekršio prihvaćen i potpisan ugovor po više članova“.\n„Podneli su tužbu protiv mene, čoveka sa epilepsijom su predali na sud zbog odlaska iz predstave. Pitam se jesam li trebao umreti pa da je to dovoljna cena izlaska, strašno kakvi nas ljudi okružuju“, napisao je Vrećo.


Između Kijeva i Adis Abebe - Dimitrije Boarov - Peščanik\nIzmeđu Kijeva i Adis Abebe\nPretpostavljam da su i amateri za međunarodnu politiku u Srbiji sa znatnom zabrinutošću protekle sedmice pratili novo zaoštravanje suprotstavljenih pogleda Zapada i Rusije na aktuelne probleme Ukrajine, koje je demonstrirano u Minhenu, na bezbednosnom forumu koji je okupio „najjače igrače“ svetske diplomatije.\nKao što je već poznato, dok su najviši zvaničnici spoljne politike SAD, EU i NATO saveza tražili „evropsku budućnost“ Kijeva, ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov je oštro kritikovao zapadnu podršku „nasilnoj opoziciji“ prema zvaničnoj vlasti Ukrajine, koja se nedavno opredelila za ulazak u „prorusku“ evroazijsku carinsku uniju. Ton suprotstavljenih ocena u Minhenu je bio takav da se može pretpostaviti da će se konfrontacija oko ukrajinskog pitanja nadalje produbljavati.\nA nije reč o nekom dalekom poprištu najnovijeg sukoba interesa najmoćnijih, jer Ukrajina je tu, u Evropi, takoreći u komšiluku Srbije. Ima čak mišljenja da se Srbija i Ukrajina „geopolitički“ manje razlikuju nego što to nama izgleda, pa bi se moglo prognozirati da će natezanje oko Ukrajine, itekako opteretiti i osnovne spoljnopolitičke procese u koje se Srbija sada uključila.\nNašeg premijera u ostavci, Ivicu Dačića, koji se takođe obreo u Minhenu, da bi učestvovao na panelu posvećenom pregovorima Beograda i Prištine, izgleda da nisu javno pitali kakav je stav Srbije u pogledu protesta u Kijevu, a da su ga pred mikrofonom nešto i pitali oko te teme – ne znam šta bi on odgovorio. Kao što ne možemo da pretpostavimo ni šta je on o glavnoj temi minhenskog skupa, možda, rekao prilikom svojih susreta sa Kerijem i Lavrovim, na marginama ovog skupa.\nZašto bi javna ocena tekućih ukrajinskih događaja iz Beograda bila koliko značajna, toliko i teška za Srbiju? Zato što je Srbija pokrenula pregovore o pridruživanju EU, a istovremeno je, kako se, u intervjuu Politici (2. februara), direktno izjasnio ministar Lavrov – „Srbija strateški partner Rusije“.\nProblem je, dakle, pojednostavljeno rečeno, u tome što se Rusija oko Ukrajine sukobila sa svojim velikim „strateškim partnerom“, Evropskom unijom, a Srbija, kao zasebni „strateški partner Rusije“, još nije postala deo tog velikog „strateškog partnera“ sa sedištem u Briselu.\nNaravno da Srbija nije beznačajna za Rusiju. To se vidi i po tome što je Lavrov, u spomenutom intervjuu Politici, smatrao da je potrebno da kaže da „rusko-srpski odnosi ne mogu biti taoci spoljašnjih faktora“.\nZanimljivo je da je Lavrov u ovom intervjuu govorio i o poznatom sporu Rusije i EU, oko zahteva Brisela da se „revidiraju“ međudržavni sporazumi između Rusije i država učesnica projekta „Južni tok“, uključujući i Srbiju, da bi se uskladili sa Trećom energetskom korpom EU. On je pri tome naveo već duže vreme poznatu formulu – da je „jasno da se zakonodavstvo EU ne može primenjivati retroaktivno, da ne može ometati ranije postignute bilateralne sporazume“, te da su „pomenuti sporazumi neodvojivi deo međunarodnog prava i da ne mogu biti jednostrano podvrgnuti reviziji“.\nOno što je manje poznato je da se Rusija u citiranom pozivanju na međunarodno pravo, između ostalog, oslanja na činjenicu da je „Južni tok“ jedinstveni međunarodni projekat, u kome je sa Rusijom u ugovorni odnos ušla i jedna zemlja van EU, to jest Srbija. Dakle, to što Srbija još nije u EU, značajan je „pravni argument“ Rusije oko pravnog tretmana „Južnog toka“ u kontekstu Treće energetske korpe. Istina, Srbija je član Energetske zajednice, i to celu stvar komplikuje. Na kraju će se, ipak, taj problem morati rešavati ne na pravni, nego na politički način.\nDok se u Minhenu snalazio kako je znao, „tehnički premijer“ Ivica Dačić, nije imao potporu našeg „tehničkog ministra spoljnih poslova“ Ivana Mrkića, koji se iz nekog razloga baš u isto vreme našao u Adis Abebi, na samitu Afričke unije, da tamo u zvanične dokumente ovog skupa priloži „Nacrt sporazuma Srbije o privrednoj saradnji sa Afričkom unijom“.\nSudeći po Tanjugovoj vesti, najkrupnija ličnost s kojom se tamo sreo naš ministar Mrkić bio je Robert Mugabe, predsednik Zimbabvea, sa kojim je, po rečima samog Mrkića, on razgovarao o razvijanju privredne saradnje.\nKako je teško pretpostaviti da je Mrkić zaboravio da je Zimbabve pod privrednim sankcijama EU, navodno zbog Mugabeovog manipulisanja tamošnjim izborima i zbog kršenja ljudskih prava, onda bi se ova izjava ministra spoljnog Srbije mogla protumačiti kao poruka Evropskoj uniji, da Srbija još nije dužna da deli njenu spoljnu politiku prema ovoj i drugim zemljama. To tumačenje je besmisleno samo zbog toga što je, zasad, beznačajno.\nNovi magazin, 07.02.2014.


Odvrnuli šarafe na točkovima automobila gradonačelnika Banjaluke\nNepoznata lica odvrnuli su šarafe sa točkova na automobilu Slobodana Gavranovića, gradonačelnika Banjaluke.\nSlučaj je policiji prijavljen 17. februara ove godine.\nMladen Marić načelnik CJB Banjaluka potvrdio je da je policija primila prijavu protiv za sada, nepoznatih napadača.\n“Nakon zaprimljene prijave policija je pokrenula istragu kako bi se utvrdio identitet osoba koje su izvršile ovo krivično djelo, kao i šta je bio motiv odvrtanja šarafa sa automobila Slobodana Gavranovića gradonačelnika Banjaluke”, naveo je Marić.\n“Nezavisnim” je potvrđeno da su lica odvrnuli šarafe sa oba lijeva točka na gradonačelnikovom automobilu.\nNapadači su kako saznajemo ostavili po jedan šaraf na oba točka.\nŠta je bio motiv i ko stoji iza napada na gradonačelnika Banjaluke, odnosno njegov automobil, trebala bi odgovoriti policijska istraga.\n“Da je kojim slučajem automobil sa ovako odvrnutim točkovima bio u vožnji, moglo je doći do katastrofalnih posljedica po vozača i one koji bi bili u kritivčnom momentu u automobilu. Srećom sve je primjećeno ranije i neželjene posljedice su izbjegnute”, ispričao je izvor “Nezavisnih” blizak istrazi.


Drag mi je OEBS ali mi je istina draža - AkuzatiV\nDakle, umesto da ga prepusti žrvnju novih "senzacionalno" i "skandalozno" naslova, u državi u kojoj po pravilu institucije ne reaguju na pisanije po medijima, moćnik-mazohista treba da ga, koristeći svoj uticaj, cenzuriše ili ukloni. Međutim, tog trenutka, iako klinički mrtav, tekst koji dobije epitet "cenzurisan" vaskrsava i počinje da živi svoj novi, dinamičniji i dugovečniji, život. Tekst postaje viralan, privlači više pažnje (publika želi da pročita zabranjeni članak), preuzima se i prenosi na brojnim portalima, blogovima, deli na društvenim mrežama, ...\nIz saopštenja bi se se najpre moglo zaključiti da Teleprompter nije imao server, već da je imao shared hosting account tj. jedan od brojnih naloga na web hosting serveru, na kojem, u okviru dodeljenih limita, deli resurse servera (CPU, RAM, HD, Bandwidth,...) sa svim ostalim nalozima drugih klijenata na tom serveru. Shared hosting je najjeftinija opcija zakupa resursa za postavljanje sajta i najvećem broju manje zahtevnih korisnika dovoljna, ali ne i "resource intensive" sajtovima. Ista ta kompanija Bluehost, kao i većina drugih, u svojoj ponudi ima i VPS (Virtual private server) i Dedicated servere. Kompanija je reagovala u spornom danu onako kako inače reaguje hosting kompanije u sličnim situacijama: suspendovala je nalog koji usled nekog razloga (vrlo je verovatno da je u ovom slučaju u pitanju bila velika posećenost sajta) prekomernim trošenjem resursa servera ugrožava ostale shared hosting naloge na serveru (my.bluehost.com/cgi/help/564).\nU daljem delu saopštenja na Teleprompteru se navodi "Dobili smo razna moguća objašnjenja za obaranje sajta, od pritisaka na hosting kompaniju do velike posećenosti koja je opteretila njihove servere". Navođenje opcije po kojoj je neko iz vlasti vršio pritisak na ne baš anonimnu USA hosting kompaniju da nekom internet portalu iz Srbije suspenduje nalog zvuči blago rečeno besmisleno, jednako kao da su ustvrdili da je režim vršio pritisak na Samsung da im ne proda telefon ili na Volkswagen da im ni po koju cenu ne proda Golf-a jer će ih oni kao takvi upotrebiti za napad na vlast.\nSlowloris je softver koji omogućuje jednom računaru da napadne i eventualno obori ciljani server, zadržavajući brojne veze sa serverom otvorenim i držeći ih otvorenim što je duže moguće, čime onemogućava pristup serveru ostalim posetiocima. DoS (Denial of Service) napad je pokušaj da se server ili mrežni resurs učini nedostupnim korisnicima, obično kroz privremeno prekidanje ili suspendovanje servera/hosta. U DoS napadu se koristi jedan računar i jedan internet priključak kako bi se prepoteretio server hiljadama poslatih zahteva i paketa, s ciljem preopterećenja CPU/RAM resursa i protoka (Bandwith) ciljanog servera.\nUzimajući u obzir kasnije informacije sa Peščanika, posle DoS napada usledio je DDoS napad (Distributed Denial of Service). Za razliku od DoS napada, DDoS napad koristi mnoge računare i više internet konekcija, često globalno distribuiranih u botnet. DDoS napad je, dakle, mnogo teže skrenuti, jednostavno zato što ne postoji jedan napadač od kojeg se treba braniti već se server preplavi zahtevima sa stotina i hiljada lokacija i različitih izvora. Ne postoje potpuno efikasni načini da se spreči DoS ili DDoS napad ali svakako postoje medote i akcije koje se preduzimaju kao preventiva ali i efikasnje aktivnosti tokom samog napada kako bi se server odbranio.\na) Ukoliko je tačno da je u pitanju bio na server Peščanika, izvršeno je krivično delo i nadajmo se da će napadači biti uhvaćeni i procesuirani. Od DDoS napada se ne može apsolutno zaštititi (mada se mora voditi računa o preventiti) ali se ipak može odbraniti, bez obzira ko napadač bio (od zlonamernog hakera, preko isfrustriranog stranačkog aktiviste do pripadnika moćnih struktura). DDoS napadi nisu uopšte retka pojava, poslednjih godina je znatno povećan broj zabeleženih napada i teško da postoji neka veća banka, kompanija, medij ili značajnija svetska institucija koja nije bila pod nekim hakerskim napadom, što ni u kom slučaju ne abolira napadače na Peščanik. Međutim, ako je server Peščanika bio ili još uvek jeste pod DDoS napadom, ostaje nejasno zašto nisu odmah preduzete dostupne mere odbrane koje mogu relativno brzo dati rezultate.


Pripreme za novu poslovnu zonu kod "Jelšingrada"\nBANJALUKA - Intenzivirane su aktivnosti na pripremi i otvaranju nove banjalučke poslovne zone kod "Jelšingrada" koja bi trebalo da bude spremna za ulazak investitora u drugoj polovini naredne godine, rečeno je Srni u Gradskoj upravi.\nIzmijenjeni regulacioni plan za ovo područje, što je bio i osnovni preduslov za uređenje i infrastrukturno opremanje ove lokacije, naći će se na dnevnom redu decembarske sjednice Skupštine grada.\nNačelnik gradskog Odjeljenja za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje Radenko Laketić rekao je Srni da se očekuje da ovaj plan dobije podršku i da je, u međuvremenu, pokrenuta javna nabavka za izvođenje radova na uređenju građevinskog zemljišta za ovu novu poslovnu zonu.\n"S obzirom na to da lokacija nije opremljena, potrebno ju je prvo pripremiti za prodaju", kaže Laketić.\nU planu je da se nova poslovna zona prostire na dvije lokacije površine 2,4 i 2,8 hektara, a adut će joj biti atraktivna lokacija, s obzirom na blizinu auto-puta, pruge i međunarodnog aerodroma.\nLaketić je rekao da će grad izgraditi neophodnu infrastrukturu za funkcionisanje i ove poslovne zone.\n"Parcele ćemo ponuditi investitorima putem javnih licitacija, kao što je bio slučaj i u Ramićima. Prioritetni sektor za investiranje biće privredna djelatnost", istakao je Laketić.\nIstovremeno, grad Banjaluka nastavlja da ulaže u razvoj poslovne zone u Ramićima, tako da je za narednu godinu planirana izgradnja potrebne infrastrukture kako bi se preostale građevinske parcele pripremile za buduće investitore i time dobilo što više novih radnih mjesta u realnom sektoru.\nU skladu sa strateškim opredjeljenjem grada na unapređenju povoljnog poslovnog okruženja, za 2020. i 2021. godinu u planu je otvaranje još jedne poslovne zone u naselju Vujinovići, uz magistralni put Banjaluka-Gradiška.


► Kokan Mladenović: Vlast uvodi Srbiju u totalitarizam latinoameričkog tipa\n"Srbijom danas upravljaju dva glumca: stariji, koji ima problema s učenjem teksta, i mlađi koji misli da mu je to prva uloga", rekao je Mladenović sinoć na tribini u Subotici u okviru pozorišnog festivala "Desire Central Station".\nOcenio je da je čak i u vreme režima Slobodana Miloševića bilo mnogo više građanskih inicijativa nego što ih ima danas.\n"Prizivam pritisak ulice. Ne mislim na nasilje, nego na stotine hiljada građana na mirnom i maštovitom protestu. Građani na to imaju pravo, a kolektivna ćutnja i očekivanje da će neko drugi promeniti ovu situaciju je pogubno", kazao je Mladenović.\nOn je ocenio da je Srbija pretvorena u ogroman rijaliti šou, koji gleda sve neobrazovanija, primitivnija i agresivnija publika, dok s druge strane pozorišta – a posebno beogradska - ispoljava kukavičluk i pasivnost.\n"Beogradska pozorišta su ruglo za jedan ozbiljan grad. Ja tamo ne vidim nijedno koje ima ozbiljan pozorišni rukopis. Uostalom, godinama unazad na festivalima pobeđuju predstave koje nisu pravljene u Beogradu, a tamo to nikoga ne uznemirava", rekao je Kokan Mladenović.


Ban za zabranu nuklearnog oružja - Page\nSeptember 17, 2019, 05:13:09 am\nPALUBA > Vesti > Ostale vesti (Moderator: Nenad) > Topic: Ban za zabranu nuklearnog oružja\nAuthor Topic: Ban za zabranu nuklearnog oružja (Read 545 times)\nBan za zabranu nuklearnog oružja\n« on: January 21, 2009, 02:29:17 pm »\nŽeneva -- Generalni sekretar UN apelovao na svetskom forumu o razoružanju da se postigne konsenzus radi pokretanja pregovora o zabrani nuklearnog i drugog oružja.\n"U vreme globalne ekonomske i finansijske krize, napredak u razoružanju mogao bi da doprinese miru, koji je najviše potreban svetu", rekao je Ban Ki-Mun u govoru pročitanom u njegovo ime. Forum u Ženevi trebalo bi da "iskoristi trenutak i postane prethodnica u naporima koji vode ka svetu bez nuklearnog oružja", ocenio je Ban.\nMeđu 65 zemalja članica Foruma nalazi se pet zvaničnih nuklearnih sila (Velika Britanija, Kina, Francuska, Rusija i SAD), kao i Indija, Pakistan i Izrael, za koje se veruje da su jedine zemlje na Bliskom istoku koje imaju atomsko oružje.\nForum o razoružanju još od globalnih sporazuma o zabrani hemijskog oružja i podzemnih nuklearnih proba 1990-ih godina nije uspeo da postigne konsenzus, bez kojeg ne mogu da budu pokrenuti novi pregovori.\nNaredna faza multilateralnog razoružanja trebalo bi da bude sporazum o zabrani proizvodnje plutonijuma i visoko obogaćenog uranijuma, koji mogu da se koriste za izradu nuklearnih bombi.\nSAD podržavaju taj predlog, ali druge države, među kojima Kina i Rusija, smatraju da je potreban paralelan napredak i u drugim poljima, uključujući sprečavanje postavljanja oružja u svemiru.\n"Još jednom vas pozivam da prevaziđete mrtvu tačku i postignete konsenzus o pitanjima koja će omogućiti nastavak suštinskog rada", rekao je Ban.\nPrema njegovim rečima, trebalo bi uložiti napore u uvođenje novih zabrana na neke vrste oružja, poput raketa i svemirskog oružja.


Foto: RTRS | Dodik u Doboju: Nova bolnica biće izgrađena prije roka\nSrna 14.06.2021 16:10\nDOBOJ - Predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da očekuje da će nova bolnica u Doboju biti završena prije planiranog roka, zahvaljujući pozitivnoj dinamici izvođenja radova.\nDodik je istakao da je Vlada Srpske odobrila 103.000.000 KM za izgradnju novog objekta bolnice.\n"Uprkos koroni, nismo stali. Svi se mogu uvjeriti da će objekat bolnice biti u dinamici kako je i predviđeno", izjavio je Dodik novinarima i poručio da je Doboj danas veliko gradilište zahvaljujući i predanosti lokalne vlasti koja je interese grada postavila iznad ličnih.\nOn je za naredni period najavio bitne radove na izgradnji auto-puta od međuentitetske granice do Johovca, koji sadrži dva vijadukta i dva velika tunela i košta nekoliko stotina miliona evra, kao i da će Vlada Srpske uložiti više od 50.000.000 KM na izgradnji obaloutvrde duž rijeke Bosne, čiji je projekat u fazi revizije.\n"Doboj realizuje sve ono što smo ovdje prije nekoliko godina dogovarali, smatrali da je neophodno", izjavio je Dodik i kao značajan projekat najavio i izgradnju novog administrativnog objekta u kojem će, osim lokalnih, biti smještene i republičke institucije.\n"Želimi još jednom da zahvalim i što Republike Srpska ima priliku da već konzumira i dobije 80.000 vakcina kompanije `Sinofarm`. Očekujemo do kraja mjeseca još 80.000 i u trećoj turi koja dolazi krajem jula ili početkom avgustajoš 80.000 vakcina. Dakle, ukupno 240.000, što smatram da je dovoljno uz one koje smo obezbijedili od drugih", rekao je Dodik.\nDodik je naveo da će Gradska uprava Doboja imati njegovu podršku i u naredom periodu, ujedno najavivši da će ponovni sastanak da se održi za mjesec ili dva.\n"Upoznao sam predsjednika da nema zastoja ni u jednom projektu", izjavio je Jerinić, zahvalivši na podršci Vladi Republike Srpske i Dodiku, koji daju nemjerljivu podršku na njihovoj realizaciji za dobrobit građana.\nDirektor Bolnice "Sveti apostol Luka" u Doboju Mladen Gajić rekao je da će radovi na izgradnji objekta nove bolnice biti završeni prije planiranog roka koji je kraj naredne godine i da će konstruktivni dio radova biti gotov u avgustu, nakon čega se postalja stolarija.\n"Sve to omogućiće nam da možemo nesmetano raditi u narednom periodu i kada dođu hladniji dani i zimski period", izjavio je Gajić.\nProjekt menadžer korporacije koja izvodi radove "Čajna sinofarm internešnel korporejšn" i "Šenzi konstrakšn invesment grup" Liu Živei rekao je da će projekat biti završen prije predviđenog roka (kraj 2022. godine).\nNova Bolnica u Doboju jedan je od najznačajnijih projekata za grad i regiju, te će predstavljati medicinski objekat sa stacionarima za boravak pacijenata. Predviđeno je da objekat bude jedna cjelina sa ukupno pet funkcionalnih krila koja se razdvajaju na spratovima, odnosno stacionarima.\nObjekat ima šest etaža, a predviđen je i helidrom.\nUkupno su predviđena 464 kreveta.\nU Doboju su 14. marta prošle godine ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić i direktor kompanije "Čajna sinofarm internešnel korporejšn" Li Kan potpisali ugovor o izgradnji i opremanju nove zgrade bolnice.


Prva liga Srbije 2015/16 - Page 30\nNaslov: Re: Prva liga Srbije 2015/16 Sre Jun 01, 2016 6:14 am\nE najzad da se ti i ja u necemu slazemo nagibe hahah salim se malo.\nVidi Milko nisam ja rekao da je on los trener cak naprotiv odlican, nego da gaji takav fudbal i kao sto kaze nagib to je zato sto ima takve igrace pa pokusava iz neke defanzivne formacije da kazni protivnika iz kontre ili polukontre i imao je igrace za to, upravo Vukanovic koji je to odlicno radio i sa njim i Vukasovic. Dok u Napretku moze da bude potpuno drugacija igra jer Napredak ima dobre i proverene superligaske igrace. Po mojoj proceni Napredak ce imati dobre rezultate sa njim. Zivi bili pa videli\nNaslov: Re: Prva liga Srbije 2015/16 Sre Jun 01, 2016 6:55 am\nSlazem se sa tobom sada mi je pomalo krivo sto nije prihvatio ponudu Backe.\nNaslov: Re: Prva liga Srbije 2015/16 Sre Jun 01, 2016 7:39 am\nNapredak je mnogo finansijski jaci od Backe, to su ovde ljudi iz uprave pisali i verovatno je imao mnogo bolju finansijsku ponudu tamo, a covek zivi od fudbala i normalno je da ce uzeti vece pare kad vec ima priliku za to\nNaslov: Re: Prva liga Srbije 2015/16 Sre Jun 01, 2016 8:27 am\nDA . Kao trener je dobar i verovatno je i uvideo kakve igrače je imao u Čelarevu i takvu igru im i organizovao. Verovatno da će kad pregleda šta ima od igrača u Napretku da napravi drugačiju, njima odgovarajuću taktiku.\nPero ako si mislio na napadačku igru ČSKa tipa utakmica sa Donjim Sremom, gde je opet Aleksa bio 80% te pobede , ni to ne bih okarakterisao kao neku napadačku igru jer je Donji srem upravo bio u totalnom padu ........\nuostalom to ne umanjuje kvalitete trenera koji je znao kako napraviti dobar rezultat na kraju sezone\nMožda nije bilo toliko lep i atraktivan fudbal kao što ga je Bačka prikazala na više od pola utakmica , ali je svakako doneo rezultat.\nMožemo samo da nagađamo šta bi bilo da je tenirao PLAVE umesto Spase


19.04.2018 / 10:22 BiH - Od 1. maja\nVSTV BIH / Vijesti.ba\nVisoko sudačko i tužiteljsko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) je, tokom drugog dana sjednice koja se održava 18. i 19. aprila 2018. godine u Sarajevu, donijelo odluku o imenovanju nositelja pravosudnih funkcija u Bosni i Hercegovini.\nNa nivou Federacije Bosne i Hercegovine, imenovani su: Mirza Mutevelić, na poziciju tužioca Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, Željka Tomić-Anđušić, na poziciju tužioca Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, Predrag Golubović, na poziciju tužioca Kantonalnog tužilaštva Bosansko-podrinjskog kantona, Ivan Sokanović, na poziciju stručnog suradnika u Općinski sud u Bugojnu.\nNa nivou Republike Srpske, imenovani su Vesna Mišić, na poziciju suca Okružnog suda u Banjoj Luci, Dragana Skakić, na poziciju suca Osnovnog suda u Gradišci.\nNovoimenovani nosioci pravosudne funkcije će stupiti na dužnost 1. maja 2018. godine.\nOpćina Istočni Stari Grad i planina Trebević u potpunosti očišćeni od mina


Velika gulašijada održana u Kupiniku povodom mesne i hramovne slave - eVršac\nU naseljenom mestu Kupinik, u okviru obeležavanja mesne i hramovne slave Rođenje Presvete Bogorodice – Mala Gospojina, od 17. do 21. septembra održava se bogati kulturno umetnički program.\nU okviru ove manifestacije svi ljubitelji kulinarstva i gastronomije dobili su priliku da se oprobaju u tradicionalnom kuvanju gulaša, koje je organizovano u subotu, 18. septembra. Bio je to pravi mali raj za sve ljubitelje kuvanja i dobrih ukusa. Ovogodišnju manifestaciju posetio je i zamenik predsednika Opštine Plandište Dušan Ćurčić.\nPoštovani prijatelji i dragi gosti, velika mi je čast i zadovoljstvo, što mogu da vas pozdravim ispred lokalne samouprave Opštine Plandište i poželim dobrodošlicu na ovu već tradicionalnu manifestaciju u kuvanju gulaša. Zahvaljujući aktivnom radu MZ Kupinik i ovim vrednim i mladim ljudima uspešno je organizovan još jedan susret najveštijih kulinara sa naših prostora. Zahvaljujem se svim meštanima na gostoprimstvu, organizatorima, dragim gostima i svim takmičarima što su svojim prisustvom uveličali jednu od najvećih manifestacija u našoj opštini. Ove godine prijavljeno je ukupno 43 ekipe, što pokazuje koliko se ozbiljno radi na organizaciju u Kupiniku, izjavio je Dušan Ćurčić, zamenik predsednika Opštine Plandište.


Sekopak otvorio branu za ambalažni otpad\nU Srbiji otvorena prva brana\nRaška, 11. april 2017 - Kompanija Sekopak, lider u oblasti upravljanja reciklažnim ambalažnim otpadom, otvorila je prvu branu u Srbiji za odbranu od ambalažnog otpada u mestu Batnjik na reci Raška. Svečanom otvaranju brane prisustvovali su Branislav Nedimović, ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije, Kajl Rendolf Skat, ambasador SAD, Filip Pinington, ambasador Kanade, Ignjat Rakitić, predsednik Opštine Raška kao i predstavnici Sekopaka.\nNovootvorena brana služi za prikupljanje otpadne ambalaže iz rečnih tokova, čime se sprečava zagađenje reka.\n„Sekopak sa svojim osnivačima treba da bude uzor svim ostalim kompanijima kada je u pitanju zaštita životne sredine. Ovo je pilot projekat čiju je važnost država prepoznala i ukoliko se potvrde dobri rezultati, a verujemo da hoće, u planu je da podržimo otvaranje ovakvih brana i na drugim rekama širom Srbije”, rekao je ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović.\nNa ovaj način ambalažni otpad ne samo da neće teći niz reku, već će biti ponovo iskorišćen zahvaljujući reciklažnoj industriji. Brana po dizajnu i materijalima ne narušava rečni ekosistem, floru i faunu, a sastoji se iz elemenata izrađenih od visokokvalitetnog nerđajućeg čelika.\n„Ovaj projekat je bitan za celu Srbiju, a važno je što je primenjen na teritoriji nekadašnje prve srpske države i što smo se ovde okupili na dan zaštite životne sredine. Reka Raška je jedna od najzagađenijih u Srbiji, naišli smo na razumevanje ministarstva i Sekopaka sa partnerima koji su donirali ovu branu. Narednih nekoliko meseci 40 ljudi će čistiti njene obale, posle čega će se čista ulivati u Ibar“, kaže Ignjat Rakitić, predsednik Opštine Raška.\n„Zajednički rad i dugogodišnja saradnja Opštine Raška i kompanije Sekopak dovela je do ideje još više doprinesemo zaštiti životne sredine, a posebno naših reka. Ovo je projekat koji će postaviti nove standarde u očuvanju reka u Srbiji, a efekti i rezultati ovog pilot projekta biće polazna osnova za postavljanje novih brana. U svetu postoji više primena ovakvih rešenja. Ono što je karakteristično za ovaj projekat jeste da smo zbog relativno užeg rečnog toka, mogli primeniti materijale koji su 100% ekološki“, izjavila je Violeta Belanović Kokir, direktorka Sekopaka.\nSekopak je u proteklih sedam godina zahvaljujući partnerima i sakupljačkoj mreži prikupio i predao na reciklažu više od 240.000 tona ambalažnog otpada.


Danci rekli „NE“ tuđoj policiji u svojoj zemlji – NovostiDana.rs\nDanci rekli „NE“ tuđoj policiji u svojoj zemlji\nFoto: Jens Dresling/Polfoto via AP\nVlada desnog centra je želela da napusti opciju Danske da bude izuzeta iz propisa EU o pravosuđu odnosno unutrašnjim poslovima.\nMeđutim, sudeći prema sada već prebrojanim glasovima više od 53 odsto građana je reklo „ne“ povećanju ovlašćenja Brisela.\n„Ovo je jasno ne“, rekao je premijer Lars Loke Rasmusen, dodajući da „potpuno poštuje“ odluku glasača, prenosi BBC.\nPregovori o specijalnom aranžmanu\nDanska će sada morati da pregovara o specijalnom aranžmanu ukoliko želi da ostane u Europolu, jer s obzirom na zadržavanje opcije da ne primenjuje pravosudne propise neće moći da bude član Europola kada se legalni status te agencije promeni, što je predviđeno za iduću godinu.\nVlada je uz podršku opozicije vodila kampanju za pozitivan odgovor smatrajući da bi to pomoglo danskim vlastima posle napada u Parizu, u trenutku kada raste potreba međunarodne koordinacije u borbi protiv terorizma.\nZa „ne“ se zalagala evroskeptična antiimigraciona Danska narodna partija koja smatra da bi odbacivanje izuzeća koja je Danska dogovorila s sa Briselom u pregovorima 1993. godine kao uslov za potpisivanje Sporazuma iz Mastrhita dalo previše ovlašćenja Briselu i moglo dovesti do povećanja broja migranta, prenosi AFP.\nOvo je osmi referendum Danske o odnosu sa EU od ulaska u Uniju 1972. godine, a ishod je praktično identičan referendumu iz 2000. godine o usvajanju evra kada je „ne“ takođe reklo 53,2 odsto građana.\nDanska je dobila izuzeće za četiri oblasti iz Ugovora iz Mastrihta, kojim su postavljeni temelji Evropske unije, a pored oblasti pravosuđa i unutrašnjih poslova, Danska ima izuzeće i iz zajedničke odbrambene politike, zatim monetarne politike, kao i državljanstva EU.


02.01.2018 13:04 | Glas Srpske\nSrebrenica - Za stotinu najboljih i učenika sa najmanje izostanaka sa nastave iz Prve osnovne škole i Srednjoškolskog centra Srebrenica biće organizovano sedmodnevno besplatno zimovanje na Zlatiboru, izjavio je direktor Srednjoškolskog centra Momčilo Cvjetinović.\nUčenici će na zimovanje organizovano otputovati 14. januara.\nOvo zimovanje je nagrada primjernim učenicima i podsticaj za dobre rezultate u učenju i vladanju.\nZimovanje je obezbijedio načelnik srebreničke opštine Mladen Grujičić zahvaljujući dobroj saradnji i podršci Milana Stamatovića, predsjednika Skupštine opštine Čajetina, kojoj pripada turistički centar Zlatibor.\nOsim najuspješnijih učenika za koje se organizuje zimovanje, prošlog ljeta je organizovano besplatno ljetovanje i pripreme mlađih kategorija srebreničkih košarkaša i članova Srpskog kulturno-umjetničkog društva "Sveti despot Stefan Lazarević".\nDjeca iz Srebrenice se tokom boravka na Zlatiboru druže i sa vršnjacima iz Čajetine, učestvuju u različitim programima i planiraju zajedničke projekte i načine saradnje, što je jedan od ciljeva i smisao paralelnih veza između Republike Srpske i Srbije, odnosno srpskog naroda sa obje strane Drine.


Folksvagen, BMW i Dajmler pod istragom - Auto - Dnevni list Danas\nPočetna » Auto » Folksvagen, BMW i Dajmler pod istragom\nDa li su nemački proizvođači automobila kršili pravila EU\n0Piše: D. J. 18. septembra 2018. 20.56\nEvropska komisija je saopštila da trenutno istražuje da li su se ove kompanije dogovorile da se ne takmiče u razvoju sistema i tehnologija kojima se smanjuje emisija štetnih gasova, te da to, ukoliko se dokaže da je tačno, znači da je kupcima uskraćena mogućnost da kupe automobile koji manje zagađuju okolinu. Ove firme su i ranije bile predmet istrage Evropske komisije.\nKomisija je saopštila da je cilj njene istrage da se proceni da li su se proizvođači automobila dogovorili da izbegnu takmičenje u stvaranju tehnologija namenjenih za prečišćavanje gasova automobila koji idu na benzin i dizel, što bi predstavljalo kršenje pravila Evropske unije.\nIstraga se zasniva na informacijama da su se ove kompanije, uključujući i Audi i Porše u vlasništvu Folksvagena, sastale da razgovaraju o upotrebi tehnologija za ograničavanje emisije. Dve vrste sistema za kontrolu su pod istragom: selektivni katalitički redukcioni sistemi koji smanjuju emisiju oksida azota iz dizel motora i takozvani „Oto“ filteri koji smanjuju emisiju iz benzinskih motora. „Dubinska istraga Komisije u ovom slučaju tiče se specifičnog vida saradnje za koji se sumnja da mu je cilj ograničavanje tehnološkog razvoja ili sprečavanje razvoja novih tehnoloških uređaja“, dodaje se iz EK.\nSve tri kompanije su izdale saopštenja u kojima se tvrdi da u potpunosti sarađuju sa Komisijom i da ne žele dalje da komentarišu proceduru. Dajmler je istakao da se istraga odnosi isključivo na Evropu, dok BMW tvrdi da je „u potpunosti posvećen principima tržišne ekonomije i fer takmičenja“. Komisija je saopštila da nema naznaka da su ovi proizvođači automobila bili u međusobnom dogovoru da koriste ilegalne „uređaje za prevaru“ pri merenju emisije štetnih gasova. Folksvagen je 2015. priznao da je koristio ovaj softver u Sjedinjenim Državama da bi varao na testovima za emisiju gasova iz dizel motora, što je kompaniju dovelo do skandala.\nOd tada, određene nepravilnosti pri merenju emisije gasova su pronađene kod još nekoliko najvećih proizvođača automobila, iako nijedna nije bila tako ozbiljna kao kod Folksvagena.\nautomobili, bmw, industrija, nemackaBerlin


Olić pozvao Vidića: Dođi u Bajern\nHrvatski reprezentativac i član Bajerna Ivica Olić pozvao je reprezentativca Srbije fudbalera Mančester junajteda Nemanju Vidića da pređe u taj minhenski klub.\nČlan Bajerna je dodao da je itekako svestan velične kluba u kome Vidić trenutno nastupa, ali i da bi Bavarci bila idealna nova sredina za srpskog defanzivca.\n"Jasno mi je da Nemanja igra u jednom od najboljih klubova sveta i da se na ostrvu ubraja među najkvalitetnije odbrambene igrače. Ali ako želi da promeni sredinu, Bajern je svakako jako dobar kandidat", rekao je Olić.\nDvojica fudbalera se odlično poznaju iz moskovskih dana jer je od leta 2004. do januara 2006. godine Vidić igrao u Spartaku, dok je Olić nosio dres CSKA.\nUprkos nagađanjima o odlasku sa Old Traforda, Vidić ima čvrst ugovor sa Mančeseterom još dve godine, a odštetna klauzula je 20 miliona evra.


You searched for AMD - Trebevic.net\nRezultat pretrage za: AMD\nU velikom broju lokalnih zajednica u Sjevernoj Makedoniji na snazi je policijski čas u trajanju od 80 časova zbog naglog porasta broja oboljelih od virusa korona. Policijski čas u Skoplju, Kumanovu, Štipu i Tetovu počeo je u četvrtak, 5....\nKantonalni sud u Bihaću potvrdio je optužnicu protiv poslanika SDA u Parlamentu Federacije BiH Hamdije Abdića zvanog Tigar zbog ubistva generala Hrvatskog vijeća odbrane Vlade Šantića, potvrđeno je iz ovog suda. Portparol Kantonalnog suda u Bihaću Džemal Jodanović rekao...\nKontrole uređaja na vozilima u AMD “Sokolac” i “Rogatica”\nKontrole će trajati od 9.00 do 11.00 časova u AMD "Sokolac" i od 13.00 do 15.00 časova u AMD "Rogatica", saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nBesplatna kontrola vozila u AMD “Istočno Sarajevo” i “Kneževo”\nKontrole će trajati od 8:00 do 10:00 časova u AMD "Kneževo" i od 13:00 do 15:00 časova u AMD "Istočno Sarajevo", saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nSedamdeset godina postojanja Arhiva Bosne i Hercegovine (FOTO)\nPovodom 70. godina postojanja Arhiva Bosne i Hercegovine, 12. decembra 2017. godine u klubu Collegium Artisticum u Sarajevu upriličena je svečana ceremonija i izložba pod nazivom „Austrougarska arhitektura u Bosni i Hercegovini“, na kojoj je predstavljen rad ove institucije....\nVraća nam se još jedan trend iz osamdesetih\nNakon pliša koji je vladao prošle godine, sad se vraća još jedan trend iz prošlog milenijuma.\nAMD donosi ultra-tanke laptopove\nAMD je već nagovijestio da će tokom GDC-a naredne sedmice imati zanimljive najave, a ono što je izazvalo posebno interesovanje jeste obećanje naredne generacije ultra-tankih laptopova za gejmere.\nSaobraćaj se na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH odvija nesmetano, a kolovozi su mjestimično mokri i klizavi na sjeveru, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske. Režim saobraćaja na dionici auto-puta Gradiška – Banjaluka izmijenjen je...\nSaobraćaj se na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH odvija nesmetano uz povoljne uslove za vožnju, a zastoji ili kraće obustave mogu se očekivati na dionicama na kojima se izvode radovi. Na graničnim prelazima u BiH zadržavanja...\nSrpska pravoslavna crkva danas proslavlja Petrovdan, praznik posvećen Svetim apostolima Petru i Pavlu. Ovaj praznik je pomen na stradanje Svetih apostola Petra i Pavla, koje se dogodilo u Rimu 67. godine nove ere, a prema nekim izvorima 69. godine...


Da li će vakcinisani imati neke povlastice? | Restart Magazin\n„Za nas je veoma važno da se dansko društvo ponovo otvori i da se kompanijama omogući da rade. Mnoge danske kompanije su aktivne širom sveta”, izjavio je u utorak ministar finansija Morten Boedskov. Generalni direktor Danske privredne komore, Brian Mikelsen, govori o svetlu na kraju tunela za mnoge kompanije.\nSusedna Švedska ima slične planove i dan kasnije je takođe najavila uvođenje digitalnog pasoša. „Sa digitalnom potrvrdom brzo i jednostavno će moći da se dokaže da je vakcinacija obavljena”, kazao je u četvrtak ministar za digitalizaciju, Anders Igeman. Trenutno se postavlja i pitanje za šta bi ta iskaznica o vakcinaciji mogla da bude dobra. Za sada se u većini zemalja EU, zbog visokog broja zaraženih i pojave novog soja virusa, više govori o daljem zaoštravanju mera. To pogađa ne samo javni i privatni život, već i putovanja.\n← Juventus dobio novi derbi i ostao u šampionskoj trci\nJokić: Ne razmišljam o MVP trci →\n„Dizni” otpušta svojih 32.000 radnika


Ugovor za spas evrozone podelio EU | Autonomija\nPodela između zemalja u novom ugovoru i onih van njega znači da pokušaj postizanja jedinstva EU na novim osnovama, sa ciljem zaustavljanja dvogodišnjeg dužničkog vrtloga, koji je započeo u Grčkoj i doveo evrozonu u veliku krizu, a sada preti da izazove novi talas recesije u svetskoj ekonomiji, nije u potpunosti uspeo.\nKameron: Nikada se nećemo odreći suvereniteta\nBritanija, koja ne koristi evro, glavni je protivnik ugovora koji bi povezao svih 27 zemalja EU u čvršću fiskalnu uniju, uz tvrdnju da bi takav ugovor predstavljao pretnju po njen suverenitet i cenjeni finansijski sektor. Nemačka i Francuska, najveće privrede evrozone, zalagale su se za sporazum koji bi obuhvatao svih 27 zemalja.\nFrancuski predsednik Nikola Sarkozi krivicu je svalio na premijera Britanije Dejvida Kamerona.\n„Dejvid Kameron je saopštio predlog koji za nas nije bio prihvatljiv. On je tražio protokol u okviru ugovora kojim bi Velika Britanija bila isključena iz velikog dela fiskalnih propisa“, izjavio je Sarkozi pred zoru, nakon sinoćnjeg, kako je rekao, „napornog“ sastanka koji je potrajao celu noć.\n„Mi na to nismo mogli da pristanemo. Štaviše, smatramo da je deo problema u svetu nastao upravo zbog nedostatka regulative u finansijskom sektoru. Ako želite klauzulu kojom ne učestvujete u evrozoni, a nameravate da učestvujete u svim njenim odlukama… pa čak i da je kritikujete, to nije moguće“, ukazao je Sarkozi.\nKameron je branio svoj stav. „Ono što je ponuđeno nije u interesu Britanije, tako da nisam pristao na to“, rekao je britanski premijer novinarima u Briselu.\n„Ne koristimo evro i drago mi je zbog toga. Nikada se nećemo priključiti evrozoni i odreći se te vrste suvereniteta koje ove zemlje moraju da se odreknu“, tvrdo je rekao Kameron.\nNezabeleženo uplitanje EU u državne budžete\nPredsednik Francuske je napomenuo da će se sada raditi na „međunarodnom sporazumu“ između 17 zemalja zone evra, plus šest drugih država, ne računajući Britaniju, Mađarsku i zasad neodlučne Republiku Češku i Švedsku.\nPremijer Švedske Fredrik Rejnfelt je nakon sastanka ukazao na to da se njegova zemlja najverovatnije neće priključiti sporazumu.\n„Bilo bi veoma čudno potpisati ugovor koji nas tretira kao da smo zemlja evrozone. To nikada nije bio naš cilj“, rekao je Rejnfelt za AP.\nPremijer Mađarske Viktor Orban je danas svoje noćašnje protivljenje na samitu objasnio time što on ne može doneti odluku o suverenitetu svoje zemlje.\n„Parlament će morati da razmotri pitanje učešća Mađarske u sporazumu zemalja-članica evrozone… jer se radi o suverenitetu“, rekao je Orban u Briselu, prenela je državna novinska agencija MTI.\n„Parlament će imati dovoljno vremena jer se odluka mora doneti do kraja marta“, dodao je Orban.\nVlade koje učestvuju u novom sporazumu moraće da pristanu na dosad nezabeleženo uplitanje institucija EU u državne budžete.\nPrema saopštenju iznetom po završetku sastanka, vlade će morati da imaju uravnotežene budžete, što podrazumeva da strukturni deficit neće smeti da bude veći od 0,5 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), a moraće i da u svoje ustave uključe tu odredbu.\nUgovor će obuhvatiti „automatski mehanizam korekcije“ za zemlje koje prekrše pravila, navodi se u saopštenju. Detalji mehanizma još nisu dogovoreni.\nPored toga, zemlje čiji deficiti premaše tri odsto vrednosti BDP – a suočiće se sa sankcijama.\nDa bi se sprečili takvi deficiti, zemlje će predloge svojih budžeta morati da dostavljaju Evropskoj komisiji, koja će biti ovlašćena da može zatražiti njihovu reviziju. Države će, takođe, morati unapred da izveste Uniju o tome koliko planiraju da se zadužuju.\nKameron zapretio da zakomplikuje novi ugovor\nKameron je, međutim, zapretio da zakomplikuje novi ugovor 23 zemlje EU.\n„Institucije EU pripadaju EU, pripadaju zemljama članicama kojih ima 27“, naveo je on.\nNovi ugovor bi se oslanjao na Evropsku komisiju i Evropski sud pravde za sprovođenje svojih pravila.\nUprkos izazovima koji ostaju, predsednik Evropske centralne banke (ECB) Mario Dragi izjavio je da je postignut dobar rezultat za evrozonu, koji je pohvalila i nemačka kancelarka Angela Merkel.\n„Uvek sam govorila da je potrebno da 17 država evrozone povrate kredibilitet. Mislim da to može da se desi i desiće se sa današnjim odlukama“, ocenila je ona.\nPosle maratonskih razgovora, postignut je „veoma, veoma važan rezultat, zato što smo izvukli pouke iz naših grešaka i iz prošlosti“, rekla je nemačka kancelarka.\nPred kraj sastanka, predsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej je izjavio da će evrozona, sa još nekim zemljama EU, obezbediti 200 milijardi evra dodatnih sredstava za Međunarodni monetarni fond (MMF), koja će biti korišćena za pomoć zemljama u problemima. Zemlje van zone evra, Švedska i Danska su već saopštile da će takođe priložiti određeni iznos.\nSarkozi je napomenuo da će ECB upravljati evropskim fondovima za spas, Evropskim stabilizacionim mehanizmom (EMS) i Evropskim fondom za finansijsku stabilnost (EFSF), ali da detalji još nisu definisani.\nZabeležen pad vrednosti deonica\nČak i posle današnjeg dugo očekivanog dogovora, evropski lideri pred sobom imaju još mnogo prepreka, a vlade i tržišta širom sveta pomno posmatraju razvoj situacije, navodi američka agencija Asošijeted pres.\nNa velikim azijskim berzama akcija je zabeležen pad vrednosti deonica, pošto su pristigli izveštaji o rezultatima jedanaestočasovnih razgovora lidera Unije.\nDalekostočni investitori su, naime, počeli da sumnjaju u mogućnost da lideri EU okončaju današnji samit od presudne važnosti postizanjem opšteprihvatljivog rešenja, koje bi bilo dovoljno radikalno da zaustavi dužničku krizu.\nPolitički prvaci EU se, inače, danas ponovo sastaju u Briselu da preciziraju šta će tačno obuhvatiti novi ugovor Unije i kako će prekršioci stroge budžetske discipline biti kažnjavani. Cilj je da taj sporazum bude sastavljen do marta iduće godine.


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Lokalna samouprava - Predlog rebalansa užičkog budžeta - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > UŽICE > Lokalna samouprava > Tema: Predlog rebalansa užičkog budžeta\nAutor Tema: Predlog rebalansa užičkog budžeta (Pročitano 601 puta)\nPredlog rebalansa užičkog budžeta\n« poslato: 01.09.2006. 10:39:35 »\nOpštinska kasa uvećana za 215 miliona dinara\nUžice - Opštinsko veće Užica predložilo je predlog o rebalansu ovogodišnjeg budžeta. To će od početka godine biti drugi rebalans, ukoliko ga užički odbornici usvoje na sednici koja će najverovatnije biti zakazana za 5. septembar.\nPrema predlogu Opštinskog veća opštinski budžet bi trebalo da se uveća za 215.342.320 dinara, pa bi njegov ukupan iznos trebalo da bude 1.678.342.320 dinara. Pored usklađivanja plana prihoda sa ostvarenim, rebalansom je izvršeno i preusmeravanje slobodnih sredstava s pozicija za koje je izvesno da se do kraja godine neće izvršiti, otvorene su nove budžetske pozicije kako bi se omogućili transferi sredstava Republike i to iz Nacionalnog investicionog plana i sredstava za štetu od klizišta.\nU strukturi rebalansa najviše novih sredstava očekuje se iz Nacionalnog investicionog plana, odnosno 172 miliona, ali i 21 milion dinara za štete od klizišta na području opštine.\nObrazlažući predloženi rebalans, predsednik opštine Tihomir Petković rekao je da će se time omogućiti početak rešavanja najhitnijih problema, jer novca u budžetu ima, ali na drugim pozicijama. Tako će se krenuti s aktivnostima na eksproprijaciji zemljišta za izgradnju regionalne deponije Duboko, biće nastavljeni radovi na Medicinskoj školi, ali će se rešavati i višegodišnji problem lokacije na kojoj se nalazila glavna pošta u centru grada koja je srušena tokom NATO bombardovanja 1999. godine.


BORAVI U POSJETI AMERICI NA POZIV DIJASPORE\nSnimak njene igre proširio se društvenim mrežama\nPoslanica Socijaldemokratske partije Draginja Vuksanović Stanković boravi u Čikagu, a na centralnoj proslavi crnogorske dijaspore zaigrala je „šotu“.\nCrnogorska dijaspora, udruženje „Rumija“ pozvala je povodom proslave Dana nezavisnosti, poslanicu SDP-a u Čikago, gdje boravi od 12. do 19. maja.\n„Na poziv crnogorske dijaspore u Americi, udruženja ,,Rumija” u Čikagu, sinoć sam govorila na svečanoj ceremoniji, a povodom obilježavanja predstojećeg Dana nezavisnosti Crne Gore. Naša dijaspora su naši najbolji ambasadori širom svijeta. Naši iseljenici u Crnoj Gori su svoji na svome i niko i nikad im ne može oduzeti pravo glasa u sopstvenoj državi. Ljubav i snaga koju šalje crnogorska dijaspora i sve ono što za svoju domovinu rade naši iseljenici je vrijednost koju će Crna Gora znati da čuva i morati da sačuva“, napisala je ona nedavno na Tviteru.


Mogherini: 'Evropska vojska' više nije samo san | Evropska unija | Al Jazeera Balkans\nMogherini: 'Evropska vojska' više nije samo san\nŠefica evropske diplomatije je rekla da će Evropa sada moći da djeluje zajedno mnogo bolje nego ranijeEPA\nGovoreći na godišnjoj konferenciji Evropske agencije za odbranu, Federica Mogherini rekla je da su 23 članice potvrdile spremnost, a da će im se uskoro pridružiti još njih.\n"Gradimo Evropsku uniju sigurnosti i odbrane. Ovo više nije plan, ovo više nije san, ovo je realnost koja se ostvaruje", rekla je Mogherini tokom govora u EDA-i.\nOna je podsjetila da je prije deset dana dobila sporazum o novom odbrambenom savezu (PESCO) unutar EU-a koji podrazumijeva finansiranje i razvoj zajedničke vojne opreme, a koji su dosad potpisale 23 članice.\n"San očeva i majki osnivača konačno se ostvaruje. Nakon više od 60 godina tu su konačno svi temelji za izgradnju sigurnosne Unije. Sada možemo projektovati i razvijati svoje sigurnosne mogućnosti zajedno, možemo kupovati zajedno kako bismo osigurali da uz efikasnu potrošnju imamo sve što nam je potrebno", rekla je Mogherini.\nŠefica evropske diplomatije također je rekla da će Evropa sada "moći djelovati zajedno mnogo bolje nego ranije".\n"Moći ćemo bolje odgovarati na krize ili ih sprečavati, moći ćemo osnažiti svoje saveznike, da učinimo svoje građane sigurnijima. Gradimo sigurnu Evropu na kontinentalnom nivou na nevjerovatno inkluzivan način", rekla je ona.\nO evropskoj vojsci govori se godinama\nKako je rekla, to ne samo da nije bilo zamislivo prije 60 godina već ni prije šest mjeseci.\n"Kako je govorio Nelson Mandela, uvijek je nemoguće dok to ne uradiš. Mi smo to uradili. Uradili smo to zbog toga što su današnji sigurnosni izazovi preveliki za bilo koju od članica pojedinačno i svjesni smo toga. Danas svi to razumiju i naši građani traže veću sigurnost i efikasnije budžete i oni razumiju da su te dvije stvari moguće samo ako ujedinimo snage koristeći pun potencijal Evropske unije", rekla je ona.\nPodsjetimo, o "evropskoj vojsci" govori se već nekoliko godina, a šef Evropske komisije Jean-Claude Juncker prije godinu dana rekao je da je stvaranje evropske armije neizbježno jer je "malo vjerovatno da će SAD u budućnosti brinuti o sigurnosti Evrope".\nUpitan je i odnos SAD-a prema NATO-u, pa mnogi vide evropsku armiju kao nešto što će na kontinentu zamijeniti Alijansu.\nPESCO (Sporazum o stalnoj strukturnoj saradnji) promovišu prije svih Njemačka i Francuska.\nOrban želi formiranje evropske vojske\nMogherini vjeruje da će SAD poštovati nuklearni sporazum s Iranom


Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA | ePonuda.com\nSamsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA cene\ncena 7.373,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mobilni telefoni dodatna oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung Mobilni telefoni dodatna oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA. Pre kupovine, podatke za Samsung LED futrola sa preklopom NOTE 20 ZELENA proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


I Sunđer Bob na udaru cenzure (video)\nM. P. 28. marta 2021. 16:14\nNajmanje dve epizode okarakterisane kao „neprimerene“, evo i zašto\nI „Sunđer Bob“ je na udaru cenzure – najmanje dve epizode popularnog crtanog filma uklonjene su sa striming servisa Paramaunt plus zbog „neprimerenog sadržaja“, uključujući „krađu gaćica“ i Keba Krabu koji je u karantinu sličnom pandemiji virusa korona.\nRadi se o epizodama „Sredovečni ljuskar“ („Mid-Life Crustacean“) iz 2002. godine i „Kraba u karantinu“ („Kwarantined Krab“) iz 2019. godine, u kojoj je Keba Kraba u karatinu zbog slučaja „račijeg gripa“. Obe su nedostupne na Paramaunt plus striming servisu, na kom se objavljuju svi sadržaji „Nikelodiona“, izdavača „Sunđer Boba“, kao i kompanije Viakom Si-Bi-Es, vlasnika Paramaunta.\n„Sredovečni ljuskar“ skinut je sa striming servisa zbog scene u kojoj Sunđer Bob, Patrik i Keba Kraba idu u „lov na gaćice“ i preturaju po fiokama sa donjim vešom, za koji se ispostavi da pripada Kebinoj majci.\nEpizoda „Kraba u karantinu“ takođe je skinuta, zbog sličnosti sa pandemijom virusa korona.\nKako je rekao predstavnik za štampu „Nikelodiona“ za IGN, razlog skidanja je što se radnja zasniva na „priči o virusu“, pa su „odlučili da je ne emituju zbog osetljivog trenutka u vezi sa pandemijom“, prenosi RT.\nOn je naveo i da je uklanjanje „Sredovečnog ljuskara“ usledilo jer „pojedini elementi priče nisu adekvatni za decu“ i dodao da se ta epizoda ne emituje još od 2018. godine.\nPrema enciklopediji „Sunđer Boba“, epizoda „Kraba u karantinu“ je izbačena i iz nedavno objavljenog kompleta sa 12 kompakt-diskova, koji je svetlost dana ugledao u januaru, iako se navodi da je u tom izdanju „kompletna 12. sezona“.\nParamaunt plus nije jedini striming servis koji je izbacio ranije sadržaje iz straha da bi mogli da budu uvredljivi za gledaoce.\nTako je nedavno Dizni plus izbacio iz opticaja za decu neke klasične filmove, kao što su „Petar Pan“, „Mačke iz visokog društva“ ili „Dambo“, dok su neki stari Diznijevi filmovi, kao što je „Pesma juga“ iz 1946. godine, potpuno povučeni zbog „rasnih tema i stereotipa“.


Ministar Vulin: Lažni antifašisti i pravi fašisti neće vladati Srbijom - Radio televizija Pančevo\n12. jula 2020. 27. avgusta 2020. 0190\n“Nasilne demonstracije nisu ni slučajne ni spontane. Nasilje je bilo pripremano i trebalo je da počne u ponedeljak 22. juna, odmah posle izbora, pod opravdanjem male izlaznosti. Pošto je izlaznost bila preko očekivanja Đilas i njegovi zaposleni iz ostalih partija Saveza za Srbiju iskoristili su koronu da pokušaju oružani prevrat i preuzmu vlast”, rekao je danas ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nOn je istakao da “stabilna i uspešna Srbija ne može da odgovara ni strancima koji žele slabu i podeljenu zemlju na čijem čelu će biti slabi i ucenjeni političari, koji neće moći da izdrže pritisak i odupru se priznanju Kosova” i dodao da su “zato demonstracije i pokrenute u nedelji kada je Vučić imao teške sastanke u Parizu a trebalo je da ih ima i u Briselu.”\n– Srbija na silu odgovara zakonom i ne sme dozvoliti da se siledžije iživljavaju na građanima, da im zatvaraju puteve i ulice, sprečavaju kretanje kola hitne pomoći, prebijaju decu i napadaju policiju. Lažni antifašisti i pravi fašisti neće vladati Srbijom – poručio je ministar Vulin.\nBranislava Grčić 14. decembra 2020. 15. decembra 2020.


18/01/2021 - Ozonpress :: internet portal\nFondacija Quantox iz Čačka organizuje prikupljanje novčanih sredstava za otplatu stambenog kredita preminulog doktora Slobodana Blagojevića. – Na žalost njegova porodica se sad pored neizmerne tuge susreće i sa finansijskim problemom. Njegova supruga, ni uz pomoć porodice,...\nEPA Agencija za lekove i medicinska sredstava Srbije (ALIMS) odobrila je kinesku vakcinu Sinofarm, dok je u Velikoj Britaniji do sada prvom dozom imunizovano više od četiri miliona ljudi. Prema poslednjim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 sata preminuo još 21 pacijent,...\nDrugo polugođe u Gornjem Milanovcu počelo je danas i to protestima prosvetara. Kako je saopštila Unija sindikata prosvetnih radnika, oni su na to primorani zbog kršenja zakona pri sprovođenju procedure za izbor direktora u Osnovnoj školi „Kralj Aleksandar I“....\nDilema kako da započnemo ovaj članak o čačanskim trotoarima nije bila mala. Da li prvo sanavođenjem primera bahatog parkiranja vozila na njima ili sa činjenicom da sneg i dalje nije očišćen i da su pešaci i zbog jednog i zbog drugog, prinuđeni da se kreću kolovozom i izlažu...\nEPA U Srbiji je korona virus u poslednja 24 sata odneo još 21 život, dok je u Velikoj Britaniji do sada više od četiri miliona ljudi primilo prvo dozu vakcine. Prema poslednjim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 sata registrovano još 1.578 novih slučajeva zaraze, a testirano je...\nGrad Čačak je dobio uputstva za imunizaciju prema kome se planira vakcinacija od 40 do 50 hiljada ljudi, rekao je šef Radnog tima dr Mihailo Luković. Kako je rekao, biće organizovano pet punktova za vakcinaciju koji će biti u gradu, javno oboleženi, pristipučani. -Svaki punkt će...\nGetty ImagesAditja Sing je živeo neprimećeno u obezbeđenom delu međunarodnog aerodroma Čovek koji se plašio da leti avionom zbog pandemije, proveio je tri meseca potpuno neopažen u obezbeđenom delu međunarodnog aerodroma u Čikagu, saopštio je američki tužilac. Aditja Sing,...\nMilovan Milivojević, otac Milomira (25) radnika koji je preminuo nakon eksplozije u vojnoj fabrici „Milan Blagojević“ u Lučanima, a koji se sa svojim porodicom tri i po godine bori da se utvrde okolnosti te tragedije, po izboru portala „Courrier des Balkans“ (Balkanski kurir),...\nOvo pitanje nametne i svaka poplava i svaka mećava. Zašto je, uprkos Nacionalnoj strategiji, civilna zaštita pala u senku sistema Oružanih snaga? Zašto se kupuju polovni tenkovi i avioni, a cela država ima jednog ledolomca? I zašto smo ponovo slušali od Nebojše Stefanovića ...\nU poslednja 24 sata, na kovid odeljenjima čačanske bolnice preminula je jedna osoba starosti 68 godina, hospitalizovano je ukupno 113 pacijenata, od kojih je 11 u teškom stanju, rekli su iz te bolnice. Kod preminulog Čačanina koronavirus nije bio potvrđen. U protekla 24 sata, u...\nSuđenje Neđeljku Đuroviću, koji se tereti za brutalno ubistvo Miloša Mileusnića, studenta iz Čačka, nastavljeno je danas u Višem sudu ispitivanjem svedoka policajca Marka Kosanovića i Nebojše Pavića, koji su obezbeđivali mesto zločina. Đurović je pokušao da ukaže na ponašanje...