Predstojeći vikend, pored meča prvog tima protiv Radnika, upotpuniće utakmice kadeta i Grafičara, pa će ljubitelji fudbala biti u prilici da subotnje i nedeljno prepodne upotpune uživajući u igrama naših talenata. Za sve koji ne budu u prilici da uživo isprate utakmice obezbeđen je direktan prenos na Jutjub kanalu Zvezda Kids.\nFudbaleri Grafičara, crveno-bele filijale, u subotu od 10 časova na pomoćnom terenu stadiona „Rajko Mitić“ ugostiće Jedinstvo iz Surčina. Izabranici Milije Žižića su u četiri kola osvojili deset bodova i zauzimaju treću poziciju, pa će pred domaćom publikom pokušati da osvajanjem celog plena nastave trku za sam vrh tabele.\nPobedničke ambicije imaju i učenici Slavoljuba Đorđevića koji u nedelju od 10 časova gostuju Brodarcu. Igrači rođeni 2002. godine 7. kolo Kadetske lige Srbije dočekuju na čelu tabele sa pet pobeda i jednim porazom uz impresivnu gol razliku 18:4, a derbi kola mogao bi, u slučaju pobede, da dodatno učvrsti poziciju crveno-belih.


:: Naslovna strana > Vesti > Prof. dr Milisav Damnjanović, predsednik Inženjerske komore Srbije učestvovao je na poziv prof. dr Zorane Mihajlović, potpredsednice Vlade Republike Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije na Međunarodnom forumu "Građevinske dozvole za konkurentniji region", održanom 07. oktobra u Beogradu\nProf. dr Milisav Damnjanović, predsednik Inženjerske komore Srbije učestvovao je na poziv prof. dr Zorane Mihajlović, potpredsednice Vlade Republike Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije na Međunarodnom forumu "Građevinske dozvole za konkurentniji region", održanom 07. oktobra u Beogradu\nProf. dr Milisav Damnjanović, predsednik Inženjerske komore Srbije učestvovao je na poziv prof. dr Zorane Mihajlović, potpredsednice Vlade Republike Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije na Međunarodnom forumu "Građevinske dozvole za konkurentniji region", održanom 07. oktobra u Palati Srbije u Beogradu. Međunarodni forum "Građevinske dozvole za konkurentniji region" organizovali su Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, NALED, GIZ Otvoreni regionalni fond za modernizaciju opštinskih usluga koji finansiraju vlade Nemačke i Švajcarske i USAID Projekat za bolje uslove poslovanja.\nKako je procedura izdavanja građevinske dozvole skraćena sa nekadašnjih 250 do 300 dana na 28 dana, prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije naglasila je da je Ministarstvo usmereno na jačanje kapaciteta lokalnih samouprava i uvođenje sistema elektronske građevinske dozvole. Reforma izdavanja građevinskih dozvola jeste tema na kojoj zemlje regiona mogu da sarađuju i uče jedne od drugih, što je i svrha konferencije, navela je potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i dodala da je zajednički cilj da zapadni Balkan postane jedna od najatraktivnijih investicionih destinacija.\nUčesnicima konferencije predstavljena je i radna verzija softvera za elektronsko izdavanje građevinskih dozvola.\nDetaljnije informacije o održanom Međunarodnom forumu "Građevinske dozvole za konkurentniji region" možete pogledati na sledećoj Internet stranici Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije na sledećem linku.


Sportski savez Beograda – Page 280\nLAZAREVČANI NA SVETSKOM ŠKOLSKOM RUKOMETNOM PRVENSTVU\nŠKOLSKI SPORT Ekipa Tehničke škole “Kolubara“ iz Lazarevca osvojila je prvo mesto na Republičkom školskom takmičenju u rukometu, održanom 12. i 13. decembra 2017. u Leskovcu, i ona će predstavljati Srbiju na Svetskom školskom takmičenju od 21. februara do 1. marta 2018. u Dohi (Katar). Takmičenje\nSJAJ ŠKOLSKE ODBOJKE U BEOGRADU\nŠKOLSKI SPORT Hala sportova “Ranko Žeravica” na Novom Beogradu u decembru je ugostila beogradsku školsku odbojkašku elitu. Gotovo 1.000 osnovaca i srednjoškolaca se borilo za zvanje najboljih u gradu na Prvenstvu Beograda u odbojci za učenike osnovnih i srednjih škola, koje je organizovao Sportski savez Beograda,\nBADMINTON Samo mesec dana nakon prvog u Nacionalnom badminton centru na Adi Ciganliji u nedelju, 17. decembra 2017, održan je i drugi Kurs za realizatore “Shuttle Time” projekta Svetske badminton federacije. Nedeljni događaj okupio je 16 učesnika iz devet škola Beograda, Zrenjanina, Obrenovca i Omoljice, kao\nSTRELJAŠTVO Osijek je ovog vikenda bio domaćin dvodnevnog turnira na kome su se okupili takmičari iz nekoliko zemalja regiona, a najviše zlatnih medalja - sedam pokupili su srpski takmičari. Na današnjoj „Velikoj nagradi Osijeka“ okitili su se su se sa tri od moguća četiri najsjajnija odličja.\nBADMINTON Sa po dva trofeja Marija Sudimac iz kruševačkih Zmajeva i Aleksandar Jovičić iz kragujevačkog Ravensa KG bili su najuspešniji akteri Juniorskog kupa – Beograd 2017 koji je u subotu, 16. decembra 2017, održan u Nacionalnom badminton centru na Adi Ciganliji u organizaciji Badminton savez Srbije,\nPLIVANJE Osvojio je bronzu, a stotinke su ga delile od zlata! Sebastijan Sabo blistao je na 50 m leptir na Evropskom prvenstvu u malim bazenima u Kopenhagenu. Srpski plivač je u veoma dramatičnom finalu na 50 m leptir podelio bronzu sa Britancem Bendžaminom Praudom - 22,44.\nDOGAĐAJI Predstavnici sportskih institucija zatražili su danas od Vlade Srbije da umesto preporuke donese obavezujuće uputstvo o načinu ponašanja srpskih sportista na takmičenjima na kojima učestvuju i sportisti Kosova. Na okruglom stolu sportskih institucija u okviru "unutrašnjeg dijaloga" o Kosovu je ukazano i na niz konkretnih\nVATERPOLO Srbija je ispunila jedan cilj. U sjajnom ambijentu, po običaju prepunih čairskih tribina, pobedili su naši vaterpolisti podmlađenu , borbenu Crnu Goru i napravili tako korak ka osvajanju prvog mesta u grupi Svetske lige u kojoj je još Rumunija. Srbiji predstoje dva gostovanja i zato\nVESLANJE Ova, 2017, godina, koja „troši“ svoje poslednje dane, biće upamćena po mnogo čemu kada je svetsko veslanje u pitanju. Protekle sezone prvi put u istoriji ovog sporta održano je Evropsko prvenstvo za mlađe seniore, domaćin Svetskog šampionata za seniore posle pauze od 23 godine bile\nPrevious 1 … 279 280 281 … 353 Next


Zabranjene Adidas reklame za sportske grudnjake jer su uvredljive - Advertiser Serbia\nS ovim u veziAdidaskompanijeoglašavanjeoglašivačVelika Britanija\nRegulatorno telo za oglašavanje primilo je 24 žalbe kojima se ukazuje da je upotreba golotinje u reklami neopravdana i da se žene predstavljaju kao seksualni objekti jer se sve „svodi na delove tela“.\nIz Adidasa poručuju da je cilj reklame da se pokaže „da se grudi razlikju“ i da se ukaže zašto je važno da se nosi adekvatan sportski grudnjak.\n„Verujemo da ženske grudi svih veličina i oblika zaslužuju podršku i prijatnost, zato u našoj ponudi sportskih grudnjaka ima 43 različita stila, tako da svako može da nađe ono što mu odgovara„, piše u Twitter objavi.\nPosteri su imali sličnu sliku na kojoj je oko 60 žena, uz poruku „razlog zbog čega nismo napravili samo jedan, novi sportski grudnjak„.\nIz Twitter-a su potvrdili da je bilo nekoliko korisnika koji su prijavili sadržaj kao neprimeren, ali da su utvrdili da objava ne krši njihove uslove i pravila korišćenja.\nPredstavništvo Adidasa u Britaniji saopštilo je da je cilj fotografija bio da se „da se ukaže i slavi različitost i pokaže zbog čega je važno da se nose brusevi po meri„.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić žestoko je kritikovao rad pojedinih ministarstava i najavio smenu direktora javnih preduzeća, na sednici Vlade Srbije koja je održana sa predstavnicima Srba sa Kosova, piše “Blic”.\nKako list navodi, predmet tih kritika bilo je nazadovanje Srbije na “Duing biznis” listi, koja rangira zemlje po lakoći poslovanja, a ove godine Srbija je u izveštaju Svetske banke bila na 48. mestu, odnosno pet mesta slabije rangirana nego prošle godine. Izvori tog lista naveli su da je Vučić veoma žestoko kritikovao pojedina ministarstva i javna preduzeća i naveo da nije zadovoljan aktivnostima i radom nekih sektora u ministarstvima energetike i privrede, kao i da je ocenio da je posao oko liste morao da se uradi mnogo brže i bolje. Reč je, dodaje list, pre svega o brzini dobijanja priključka za električnu energiju i o tome da Zakon o stečaju nije kako treba odgovorio na probleme koji se tiču rešavanja bankrota. Vučić je, navodno, rekao i da je ministarka Zorana Mihajlović morala da se bavi pitanjem te liste i da bude posvećenija tom problemu.\nPodsetimo, krajem jula 2014, na svečanoj sednici Vlade Srbije u Nišu, smenjeno je sedam direktora javnih preduzeća, a tadašnji premijer Aleksandar Vučić rekao je da je to samo početak promena, najavljujući da će 70 odsto menadžmenta u javnim preduzećima biti promenjeno do kraja avgusta. Međutim, to je ostalo jedno od neispunjenih obećanja Aleksandra Vučića. Takođe, početkom januara 2016, Vučić je ponovo najavio smenu direktora javnih preduzeća, ali ni do nje nije došlo. “Premijer Aleksandar Vučić kaže da će svi direktori javnih preduzeća koji dobro rade ostati na tim mestima, a oni koji nisu ispunili očekivanja biće smenjeni. Na opasku voditelja TV Pink da ih onda smeni već na prvoj sednici Vlade, premijer je odgovorio: – Pa, smeniću ih.” (Tanjug, 7. 1. 2016. godine). Prema navodima “Blica”, Vučić i sa funkcije predsednika Srbije, iako to nije u njegovoj nadležnosti, ponovo najavljuje smenu direktora javnih preduzeća.\nOpozicija strahuje da će i na Šabićevo mesto doći partijski kadarBroj ubistava smanjen za 34 odsto


BEOGRAD, Ministar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali istakao je da je odlučna ekonomska politika dovela do dobrih rezultata u budžetu i do većih prihoda, te da je želja da se taj novac vrati građanima kroz veće plate u javnom sektoru, jednokratna davanja penzionerima i dodatna investiciona ulaganja.\nMali je rekao da je jasna namjera Vlade Srbije da ljudi osjete boljitak i da vide jasan trend napretka, te da je ta perspektiva ključni faktor u donošenju odluke da li će ostati u zemlji ili ne.\nOn je rekao da je namjera da se poveća kvalitet usuga i u zdravstvu i u prosvjeti, te da je napravljen ogroman korak napred.\nProšle godine prosjek povećanja plata u javnom sektoru bio je 8,6, a ove 9,6 odsto, rekao je on i dodao da će to dodatno doprinijeti da prosječna plata u decembru bude 500 evra, ali da je namjera da se u što kraćem periodu i taj iznos značajno uveća.\nMali se osvrnuo na domaću privredu i podsjetio da ovih dana obilazi privrednike, s ciljem da sa njima razgovara, ali i predstavi podsticajne mere države.\nMali je podsjetio da Međunarodni monetarni fond, sa kojim će se razgovarati o daljim reformama koje treba da unaprede kvalitet života u Srbiji, svoju posetu počinje 3. oktobra. Pink\nTagovi: izborjavni sektorrast platasinisa malisrbija


IVANOVIĆ OPREZAN PRED CRVENO-BELE: Zvezda je jedan od najboljih timova u takmičenju! - Informer\nTrener Baskonije Duško Ivanović smatra da Crvena zvezda ima jedan od najboljih timova u Evroligi, te da njegovoj ekipi neće biti lako u četvrtak (21.00)\nBaskonija dočekuje Crvenu zvezdu u četvrtak u meču 26. kola Evrolige. Španski tim je poražen ubedljivo u prošlom kolu od Žalgirisa, te mu je sada potrebna pobeda ako želi da ostane u borbi za plej-of. Crveno-beli u Beogradu nisu uspeli da savladaju CSKA (86:81).\n- Svaka naredna utakmica za nas je kao finale. Moramo da budemo spremni da igramo sa tim pritiskom - rekao je Ivanović.\nU prvom delu sezone Baskonija je slavila u Beogradu (72:64).\n- Crvena zvezda je jedan od najboljih timova u takmičenju. Reč je o talentovanoj ekipi, koja ima isksutva, igrači su fizički jaki. Moraćemo da budemo strpljivi - ocenio je crnogorski stručnjak i dodao da očekuje od svojih igrača da se dobro brane i napadaju na sve načine.\nSrbija sport Evroliga KK Crvena zvezda Duško Ivanović KK Baskonija


Vesti online / Sport / Fudbal / Borjan statistički najbolji golman 1. kola LŠ\nČuvar mreže Crvene zvezde Milan Borjan statistički je najbolji golman kompletnog 1. kola grupne faze Lige šampiona.\nSjajan u prvoj rundi: Milan Borjan\nIsti broj odbrana kao kanadski reprezentativac imao je i Lionov Entoni Lopes, ali je i on primio pogodak u iznenađujućoj pobedi na gostovanju Mančester Sitiju (2:1). O igri Zvezdine odbrane na pravi način govori i podatak da je imala čak sedam blokiranih udaraca fudbalera Napolija, a da je 42. put na 72 utakmice ostala bez primljenog gola otkad je na klupi Vladan Milojević.\nFUDBAL Napolijev tim u avionu za Beograd, stiže i oporavljeni golman Meret\nFUDBAL FSS: Partizan u kvalifikacijama za Ligu šampiona!\nFUDBAL Strani mediji: Crvena zvezda je dotakla dno!


RADIONICE PRVAKA U Narodnoj biblioteci Užice - UžiceMedia\nNaslovna Kultura RADIONICE PRVAKA U Narodnoj biblioteci Užice\nRadionice prvaka u okviru Dečije nedelje, je bila prilika da đaci prvaci OŠ „Dušan Jerković“ iz Užica zajedno sa svojim učiteljicama, učiteljem i školskim bibliotekarima posete Narodnu biblioteku Užice.\nTom prilikom prvaci su postali najmlađi korisnici i dobili besplatne članske karte, što ih je veoma obradovalo.\nBibliotekari Dečijeg odeljenja pripremili su interesantne radionice, uputili najmlađe kako se pozajmljuju, čuvaju i vraćaju knjige, kakvih sve ima knjiga za čitanje i šta se sve može naći u biblioteci.\nPrvaci su naučili su kako se ponaša u biblioteci, ali i o dečijim pravima, ovoga puta sa Mrgudom i Doktorom za probleme.\nPrvaci OŠ „Dušan Jerković“ na radionici u Narodnoj biblioteci (Foto: Bibliotekari škole)\nZabavili su ih junaci Ljubibvoja Ršumovića: Mrgud, koji staromodno negira da deca imaju bilo kakva prava, i Doktor za probleme, koji je na strani dece, i koji ih hrabri da se i sama bore za svoja prava. Zajednički su ubedili Mrguda da prava deteta nisu nešto što država ili porodica daje detetu, već samim rođenjem prava deci pripadaju i niko ne može da im ih oduzme.\nNa kraju našeg druženja, zadovoljni đaci prvaci su obećali da će redovno posećivati biblioteku, da će pročitati Bukvar dečijih prava, ali i ispunjavati svoje obaveze.\nRadionice prvaka i Narodna biblioteka Užice\nRadionica za prvake užičkih osnovnih škola trebalo bi da bude više, a mi podsećamo, da je užička Narodna biblioteka počela sa radom na Preobraženje 1856. godine, kada je na inicijativu naprednog građanstva i omladine osnovano Užičko čitalište.\nČitalište je postalo centar kulturnog i društvenog života grada, a 1857. godine imalo je 100 članova, a u književnom fondu nalazilo se 200 knjiga i svi dnevni listovi Kneževine Srbije.\nDanas je Biblioteka moderna ustanova sa oko 256.000 knjiga i Internet klubom, koja sugrađanima nudi obilje informacija iz svih oblasti života.\nInače, učestovanje na radionicama prvaka samo je jedna od aktivnosti u užičkoj Osnovnoj školi „Dušan Jerković“, jer su uvek aktivni, i naše saradnice iz njihove školske biblioteke nas izveštavaju o tome. Tako je bilo kada je Biblioteka Osnovne škole „Dušan Jerković“ u Užicu obeležila Pipin 75. rođendan.\nUžička Narodna biblioteka (Foto: Iz arhive Užicemedia)\nIZVORUžicemedia/Bibliotekari OŠ "Dušan Jerković"\nPrethodni tekstRANO I KASNO RAĐANJE Reproduktivno zdravlje mladih\nSledeći tekstPROGNOZA VREMENA Zakasnelo Miholjsko leto


Evropa poludela za novim brazilskim čudom, sad je i Siti u trci! - Sportske.net\nEvropa poludela za novim brazilskim čudom, sad je i Siti u trci!\nKako se leto bliži, sve veći broj bogatih evropskih klubova ulazi u trku za brazilskog tinejdžera.\nDete Junajteda odlučilo, čeka se Gvardiola!Pep titulu osvojio u septembru, kladioničari mu već "uručili" sledeću! Arsenal ni na mapi, Murinjo bez šansi?Gospodski - Mančester junajted čestitao titulu gradskom rivaluKako se titula slavila u domu kapitena "Građana"Murinjo uručio trofej Gvardioli! Siti je novi prvak Engleske!\nIako još nije postao punoletan, talentovani brazilski napadač Paulinjo uspeo je svojim partijama u dresu Vasko da Game da opčini brojne evropske skaute, pa na adresu pomenutog brazilskog kluba već stižu milionske ponude za ovog igrača.\nPaulinjo, koji će u julu napuniti 18 godina, već se nalazi na meti madridskog Atletika i Pari Sen Žermena, a najnovija informacija je da je i Mančester siti ozbiljn o ''zagrizao''.\nKada je u pitanju Atletiko, iz Madrida je u Brazil otišla ponuda od oko 14 miliona evra, ali da je ona glatko odbijena. Britanski mediji prenose da u Vasko da Gami ne žele da razgovaraju o ponudama ispod 25 miliona funti, a da ni PSŽ još uvek nije ispunio njihove uslove.\n''Dejli Mejl'' je večeras preneo da je i novi šampion Engleske Mančester siti ušao u trku koja tako postaje sve zanimljivija, a kulminaciju očekujemo na leto. Sve ovo do sada je samo ''zagrevanje''.\nInače, Paulinjo ima već 21 nastup za U17 reprezentacfiju Brazila, a nedavno je proglašen za najboljeg mladog fudbalera u brazilskog Seriji A.


“Pevamo Olivera” na letnjoj sceni - Radio Sto Plus\nNovopazarci Rifat Rifatović i Davud Vesnić će u petak na letnjoj sceni u Gradskom parku održati koncert “Pevamo Olivera” na kojem će se pevati i svirati pesme čuvenog hrvatskog kantautora Olivera Dragojevića. Rifatović je radiju Sto plus rekao da je ovaj koncert, jedan u...\nNovopazarci Rifat Rifatović i Davud Vesnić će u petak na letnjoj sceni u Gradskom parku održati koncert “Pevamo Olivera” na kojem će se pevati i svirati pesme čuvenog hrvatskog kantautora Olivera Dragojevića.\nRifatović je radiju Sto plus rekao da je ovaj koncert, jedan u nizu divnih tematskih noći koje će u narednom periodu biti posvećene velikim pevačima.\n“Scena nam je puno nedostajala i odlučili smo da našim sugrađanima priredimo divno veče uz pevača čija je karijera trajala punih 37 godina, a pored ovog planirana su još dva koncerta. Pevanje je pored glume moj drugi posao i uz Davudovo sjajno umeće na klaviru siguran sam da će publika uživati”, rekao je Rifatović.\nVesnić koji je student Muzičke akademije u Beogradu za radio Sto plus je rekao da on neće imati težak posao jer je većina Oliverovih pesama pisana i komponovana za klavir.\n“Izbor pesama nije bio težak jer su sve njegove pesme poznate i svaka ima svoju priču, a mi ćemo u jednoj intimnoj atmosferi pokušati da ih približimo publici na najbolji mogući način”, rekao je Vesnić.\nKoncert “Pevamo Olivera” organizuje novopazarsko Regionalno pozorište, a ceo događaj će biti i strimovan na instagram lajvovima Regionalnog i Izvanrednog pozorišta.


Hilari Klinton govorila o svom porazu, pozvala pristalice da ostanu angažovane\nHilari Klinton se osvrnula na svoj veliki poraz na predsedničkim izborima u SA od Donalda Trampa prošle nedelje i iznela koliko je razočarana.\nU svom prvom javnom nastupu od priznavanja poraza pre nedelju dana, predsednička kandidatkinja demokratska je sinoć rekla da je želela da se “sklupča s dobrom knjigom i da nikad više da ne izadje iz kuće”.\nOna je ipak u svom govoru u Fondu za odbranu dece pozvala pristune da se bore za “američke vrednosti” i da “nikad ne odustanu”.\nKlinton je osvojila najveći broj glasova birača, ali ne i glasova “elektora” koji u specifičnom izbornom sistemu SAD formalno biraju predsednika. Tamo se na osnovu broja osvojenih glasova birača po saveznim državama, kandidatima dodeljuje odgovarajući broj “elektora” što je presudno za izbor šefa države.\n“Moram da priznam da mi dolazak ovde večeras nije bila najlakša stvar”, rekla je Klinton u govoru u Fondu gde je počela svoju karijeru kao mlada advokatinja.\nOna je rekla da zna da su se prošle nedelje mnogi ljudi pitali da li je Amerika zemlja koja su mislili da jeste, ali je dodala da svako treba da radi na tome da “Amerika bude bolja, jača i pravednija”.\nKlinton se indirektno osvrnula na kontroverznu politiku novoizabranog predsednika Trampa čije ime nije pomenula, govorila je o budućnosti i pozvala svoje pristalice da ostanu angažovane na svim nivoima.\nSada u novoj fazi života kao privatna gradjanka, Hilari Klinton na ovom skupu nije imala veliko obezbedjenje koje je bilo uočljivo tokom njene predsedničke kampanje. Obezbedjenje je bilo malo i ona je došla sa samo nekoliko pomoćnika.\nU maloj sali gde je govorila donatorima i pristalicama, nekoliko mesta je ostalo prazno.


Kako u zemlji koja ne napreduje juče uvek teži da izgleda bolje nego danas, možda ima smisla percepciju uporediti sa koliko-toliko pouzdanim podacima. Dakle, u poslednjih trideset godina, Srbija je zabeležila privredni rast od otprilike minus jedan odsto godišnje. To je, naravno, katastrofalan rezultat i ne sluti na dobro, budući da je obično potrebna zaista značajna promena, pojednostavljeno rečeno, svega – da bi se preokrenuo jedan toliko dug trend.\nStvari izgledaju bolje kada se tih trideset godina razdeli na tri desetleća. Osamdesetih godina prošloga veka privreda je uglavnom stagnirala. Ključno za taj period je bila promena u političkom opredeljenju javnosti. Od shvatanja da su liberalna privreda i demokratizacija u interesu Srbije došlo se do masovne podrške autoritarizmu i veličanju upotrebe sile. Potom da su teritorije važnije od ljudskih prava – što se zvalo, zanimljivo, politikom „humanog preseljavanja“.\nU sledećih deset godina, međutim, plaćena je cena te politike. Da bi se videlo kolika je, možda ima smisla odmah se zapitati kakav je privredni rast ostvaren u poslednjih deset godina? Prosečan godišnji realni rast je bio oko 4,5 odsto. Kako je nivo proizvodnje sada negde oko 75 odsto onoga od pre dvadesetak godina, a otprilike toliki i u odnosu na onaj od pre tridesetak godina, to znači da je za vlade socijalista, radikala i „humanista“ – godišnji privredni rast bio oko minus 4,5 odsto.\nU poslednjih deset godina, opet, uprkos privrednom rastu, dramatično je smanjena zaposlenost i povećan je spoljni dug, a nije ni obezbeđena fiskalna stabilnost. Usled čega će biti potrebno sledećih deset godina dovesti bilanse u red. Ukoliko neki novi „humanisti“ ponovo ne dovedu silu na vlast.\nNaše i tuđe\nHOROR U ČAČKU Brat ubo brata u grudi


Ruska vojska sprovodi opsežne vežbe s balističkim raketama\nRuska vojska sprovodi velike manevre koje uključuju sisteme interkontinentalnih balističkih raketa, saopštilo je danas rusko Ministarstvo odbrane.\nMinistarstvo je navelo da su vežbe koje uključuju raketne sisteme Topol-M i Jars (Yars) počele danas.\nOvaj tip interkontinentalnih balističkih raketa (ICBM) postavljen je na teškim terenskim vozilima što otežava neprijatelju da ih primeti. Ministarstvo je navelo da se manevri sprovode na velikom prostoru, od regiona Ivanovo severoistočno od Moskve do oblasti Irkutsk u istočnom Sibiru.\nMinistarstvo je dodalo da će vežbe biti usmerene na rasporedjivanje raketa i odvraćanje mogućih neprijateljskih napada ali neće uključivati vežbe u lansiranju raketa.\nOvo su najnovije u nizu ruskih vojnih vežbi. Ruske oružane snage pojačale su svoju borbene vežbe zbog tenzija s NATO-om, oko Ukrajine, navodi agencija AP.


Sastanak NVO iz oblasti zdravstvene i socijalne zaštite - EUIC Podgorica\nU EU Info centru je održan prvi sastanak koalicije nevladinih organizacije koje su aktivne u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite – HealthUP. Sastanku je, pored predstavnika nevladinih organizacija, prisustvovao i direktor Doma zdravlja Podgorica Nebojša Kavarić.\nKoalicija je formirana u okviru programa „HealthUP“ koji sprovode CAZAS, SOS telefon za djecu i žene žrtve nasilja Podgorica i Udruženje Roditelji, a ima za cilj jačanje partnerskog dijaloga i saradnje između vladinog i nevladinog sektora u oblasti zdravstva. Cilj programa je da se dodatno osnaže i ojačaju organizacije civilnog društva kako bi sistem zdravstvene zaštite bio efikasniji i više okrenut potrebama pacijenata.\nCilj formiranja Koalicije NVO koje su aktivne na ovom polju je prije svega povećanje nivoa njihove uključenosti u planiranje i sprovođenje relevantnih politika, izrada studija, analiza i drugih javnih praktičnih politika i publikacija u ovoj oblasti, organizovanje raznih događaja i seminara za predstavnike OCD i Vlade kako bi se ojačali njihovi kapaciteti, komunikacija i saradnja


Nakon što je u Srbiji uhapšen Darko Elez, označen kao jedan od najvećih kriminalaca u regionu, njegov advokat objasnio je da nema zakonskog osnova da se Elez izruči Bosni i Hercegovini, po čijem nalogu je priveden i smešten u pritvor.\nPosle nekoliko godina provednih daleko od očiju javnsoti, u ovdašnjim medijima je pre nekoliko dana odjeknula vest da je u Batajnici, u prostorijama firme njegove supruge, priveden poznati balkanski osuđivani kriminalac Darko Elez.\nMinistarstvo pravde u Savetu ministara BiH zatražilo je od Srbije izručenje.\n– Molbom Ministarstva pravde BiH traži se izručenje E. D. radi vođenja krivičnog postupka i suđenja pred sudom BiH zbog krivičnog dela organizovanog kriminala iz člana 250 stav 2 Krivičnog zakona BiH u vezi sa krivičnim delom organizovani kriminal iz člana 383 A stav 2 Kaznenog zakona Republike Srpske i drugo – naveo je Viši sud u Beogradu.\nMeđutim, advokat Darka Eleza objasnio je u dopisu "Novostima" da za ovakav zahtev nema pravnog osnova.\n- Darko Elez nalazi se u ekstradicionom pritvoru i protiv njega se u Republici Srbiji ne vodi krivični postupak, posebno ne u vezi onoga za šta se spekulisalo prethodnih dana. Sa druge strane, Darko Elez ne može biti izručen ni BiH po njihovoj zamolnici jer bi se time prekršio Bilateralni sporazum o izručenju, koji je 2013. zaključen između Republike Srbije i BiH, odnosno Zakon o potvrđivanju ovog sporazuma o izručenju - navodi se u dopisu advokata Gorana Karadarevića, koji zastupa nedavno uhapšenog Eleza.\nDodaje se da molba za izručenje njegovog klijenta i dopunska molba BiH ne ispunjavaju formalne uslove za izručenje.\nŽIVEO U LUKSUZU, HVALIO SE PARAMA Uhapšeni osuđivani kriminalac Darko Elez ima kuću u Beogradu, a policija ga je pronašla u FIRMI U BATAJNICI\nŠto se tiče dopunske molbe, objašnjava advokat, ona se odnosi na kasnije događaje (2018. i 2019), ali ni ona ne ispunjava formalne uslove za izručenje Eleza.\n- U vezi s njom, dostavljeni su paušalni dokumenti koji nisu od značaja niti mogu biti dokumenti na osnovu kojih bi se izručenje dozvolilo. Želim da kažem da Darko Elez kao državljanin Republike Srbije nema već duži vremenski period nikakve veze sa Bosnom i Hercegovinom, pa veoma iznenađuje njegovo povezivanje sa nekim događajima iz 2018. i 2019. godine. Iz ovog razloga očekujem da svi državni organi Republike Srbije radi očuvanja suverenosti zemlje, ako imaju bilo šta sporno u vezi sa mojim klijentom, sami pokrenu određene postupke u skladu sa načelom teritorijalnosti. Ovo trenutno što se dešava nikako ne pogoduje ustavu naše zemlje, jer ne možete govoriti da je neko izvršilac nekog krivičnog dela, a da niste pokrenuli postupak protiv njega, niti ste ga makar saslušali u bilo kom svojstvu - navodi advokat.\nPodsećanja radi, Elez koji je već odležao kaznu od devet godina zatvora u našoj državi, u Srbiji je vodio luksuzan i lagodan život, a kako su mediji preneli u našem glavnom gradu je u svom posedstvu imao i jednu kuću.\nKao neki od njegovih saradnika svojevremeno su označavane osobe poput Nasera Keljmendija.\nŠverc, kraže, droga\nElez je karijeru počeo sa švercom cigareta, zatim oružjem, krađama i preprodajom vozila, a u hijerarhijskoj lestvici podzemlja se popeo kada je organizovao prodaju droge. U Srbiji je uhapšen 2009. i osuđen na devet godina zatvora zbog šverca marihuane iz Srbije u BiH, pokušaja iznude i falsifikovanja dokumenata.\nU KPZ Sremska Mitrovica je izdržao kaznu, a zbog dobrog vladanja je pušten ranije, novembra 2017. godine.\nPortparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić izjavio je da se Elez potražuje radi procesuiranja na temelju potvrđene optužnice koja ga tereti za organizovani kriminal u vezi sa više teških krivičnih dela, među kojima su ubistva, pokušaj ubistva, pljačke transporta novca i druga dela počinjena od 2005. do 2009, i dodao da je Elez i pod istragom i za teška krivična dela na području Istočnog Sarajeva počinjena od 2017. do 2019.\nKako je nakon njegovog hapšenja pisao "Kurir", pozivajući se na nezvanične informacije, Elez je pod istragom za ubistvo vlasnika restorana „Rodeo“ Siniše Milićevića Tigra u maju 2018, kao i za ubistvo vlasnika kluba „Sparta“ Miloša Ostojića u januaru prošle godine u Istočnom Sarajevu.


Žene juga: Problema sve više, donatora sve manje\nRegionalne vesti - Četvrtak 30.05.2019 - 13:04\nUdruženje “Žene juga”, osnovano pre 10 godina u Pirotu, je osnovano sa ciljem promocije i zaštite ljudskih prava sa posebnim fokusom na ljudska prava žena, informisanje, edukaciju i ekonomsko osnaživanje ženske populacije na jugu Srbije.\nOtpor kod pojedinaca pa i organizacija još uvek postoji FOTO: Facebook/Zene juga\nZa to uspešno je realizovano stotinu projekata, ali poslednjih godina se osipiaju donator, uprkos sve većim problemima, prenosi Jugmedia.\n“Problema je sve više, poput nasilja, netolerancije, siromaštva, nezapošljenosti a donatora je sve manje, tako da još uvek postoji nesklad između želja i mogućnosti da se neki problem reše bar ne u nekom kratkom roku”, naglašava zamenica predsednice Upravnog odbora Snežana Manić.\nPredsednice Upravnog odbora ovog Udruženja Marija Penčić, priseća se početaka formiranja NVo organiozacija u Pirotu, kojih je u jednom period bilo oko 100.\n“Bilo je to vreme nesnalaženja, nerazumevanja uloge NVO i gotovo uvreženog mišljenja da su ovo organizacije koje služe za “pranje” para stranih donatora. Budući da je praksa pokazala nešto sasvim drugo, brojne organizacije su ugašene i ostali su samo oni najuporniji”, naglašava naša sagovornica.\nSmatra da se u međuvremenu promenio odnos prema civilnom sektoru.\n“Brojni projekti su pokrenuti uz podršku lokalnih, nacionalnih i stranih donatora koji su dali izvanredne rezultate, a pre svega su doveli do promene svesti kod ljudi o značaju civilnog sektora”, kaže Penčićeva, a Manićeva dodaje da, ipak, sporadično postoji nerazumevanje kada je u pitanje u javnosti kada je reč o značaju i ulozi NVO.\n“Istine radi, sada je to manje nego ranije, ali ljudi sa nepoverenjem prilaze našim aktivnostima i još uvek se teško uključuju u rad udruženja. Slika je nešto drugačija nego na početku osnivanja NVO, ali otpor kod pojedinaca pa i nekih organizacija još uvek postoji”, veli.\nPrema rečima Marije Penčić, Udruženje “Žene juga” je neprofitna, nevladina organizacija osnovana sa ciljem promocije i zaštite ljudskih prava sa posebnim fokusom na ljudska prava žena,informisanje, edukaciju i ekonomsko osnaživanje ženske populacije na jugu Srbije.\n“Misija udruženja je povećanje učešća žena u svim segmentima društva i aktivno korišćenje ženskih potencijala i resursa u razvoju lokalnih zajednica na jugu Srbije. Rad Udruženja usmeren je na informisanje javnosti o ljudskim pravima žena i rodnoj ravnopravnosti, edukovanje žena o njihovim pravima, istraživanje potreba i potencijala žena na prostoru južne i jugoistočne Srbije. Žene juga sarađuju sa lokalnim, državnim i internacionalnim telima i organizacijama koje deluju u oblasti ženskih prava i rodne ravnopravnosti i uključene su u donošenje i implementaciju strateških dokumenata od značaja za žensku egzistenciju u lokalnoj zajednici”, objašnjava Penčićeva.


11:49 18 April 2021\nEkstremne vremenske prilike, kao što su poplave ili suše, mogu da najave ratove i da budu uvod i okidač za oružane sukobe, utvrdili su naučnici koji su istraživali istorijske spise iz Koreje.\nTragedija zbog obilnih kiša: U poplavama i klizištima poginulo najmanje 76 ljudi /video, foto/\nNajmanje 76 osoba poginulo je u klizištima i poplavama u Indoneziji i Istočnom Timoru, saopštili su zvaničnici.\nZaštita od poplava: Detonacija 40.000 kvadratnih metara leda u Rusiji /video/\nDemineri Centralnog vojnog okruga zaštitili su oko 50 hiljada stanovnika Čeljabinske oblasti i Altajske pokrajine od poplava tokom prolećnog rasta nivoa vode, prenosi televizija „Zvezda“.\nApel Eparhije raško-prizrenske: Pomozimo ugroženima na Kosovu i Metohiji\nEparhija raško-prizrenska pozvala je sve ljude dobre volje da pokažu bratsku solidarnost i pomognu najugroženijima na Kosovu i Metohiji, pogođenim nevremenom i poplavama u pokrajini.\nZbog poplava i dalje je na snazi vanredna situacija u 12 lokalnih samouprava. Iz domova je evakuisano 85 stanovnika, a zbog izlivanja Južne Morave zatvoren je put Kruševac—Niš kod Đunisa.\nVoda odnela sve, mostove, kuće povratnika koje su napravili odvajajući od usta /foto/\nVoda je probila u kuće, njive su poplavljene, stradala je stoka, ljudi nisu stigli da je evakuišu, u kontaktu smo sa vladikom Teodosijem, on je odmah zvao da vidi kako može da se pomogne. Ljudi su posle rata odvajali od usta da bi se ponovo skućili, sada im je sve voda odnela, kažu za Sputnjik stanovnici Kosova i Metohije koji se bore sa poplavama.\nReke na jugu Srbije se povlače u korita, kod Bele Palanke celo selo pod vodom\nReke na jugu Srbije polako se vraćaju u korita, a stanje je najkritičnije kod Bele Palanke, gde je jedno selo pod vodom. Iz poplavljenih objekata evakuisano je 67 osoba, a stanovništvu u poplavljenim opštinama pomažu i pripadnici Vojske Srbije.\nDa li je bugarska vlast kriva za poplave na zapadnu zemlje\nRezervoari nemaju veze sa poplavama u Bugarskoj, izjavio je ministar ekologije i zaštite životne sredine Emil Dimitrov televiziji BTV, komentarišući optužbe jednog broja građana da su vlasti naglim ispuštanjem vode iz rezervoara „Studena“ izazvali velike poplave u oblasti Pernik, na zapadu zemlje.\nUpaljen alarm za celu Srbiju: Nakon snega i poplava stižu ledeni dani\nRepublički hidrometeorološki zavod (RHMZ) objavio je da će sneg na području Srbije povremeno padati sve do 15. januara, a potom nas očekuju ledeni dani.\nDelovi Srbije pod vodom: Vanredno u nekoliko opština, u toku evakuacija\nZbog obilnih padavina u nekoliko opština u Srbiji proglašena je vanredna odbrana od poplava, a 34 osobe su evakuisane iz poplavljenih objekata. Vanredna situacija proglašena je u Nišu, Leskovcu, Doljevcu, Bojniku, Vlasotincu...\nPoplave na jugu Srbije: Vanredno u više opština, vodostaji rastu, policija i vatrogasci dežuraju\nU više opština u Srbiji uvedena je vanredna situacija zbog poplava. Vodostaji za sada rastu, a na terenu dežuraju policijske i vatrogasne ekipe.\nKosovo i Metohija u haosu: Srušio se još jedan most, evakuacija u nekoliko opština /video, foto/\nNa Kosovu su poplave srušile još jedan most, a u nekoliko opština evakuisano je stanovništvo zbog opasnosti od vode.\nObjavljeno upozorenje: Opasnost od poplava u celoj Crnoj Gori\nDirektorat za vanredne situacije MUP-a Crne Gore upozorio je danas da postoji potencijalna opasnost od poplava i pozvao građane da prate situaciju i poštuju preporuke nadležnih službi i organa.\nNova opasnost se nadvila nad Vuhanom, na snazi crveni alarm /video/\nKineski grad Vuhan, kao i provincije Anhui, Điangsi i Žeđijang proglasile su crveni alarm zbog obilnih kiša.\nPronađeno beživotno telo u Studenici\nPripadnici VTJ i policije su tokom potrage za bračnim parom Bogojević u Studenici, gde su se dogodile velike poplave, pronašli jedno beživotno telo, saznaje RTS.


Časopis Industrija :: Bosch - Poslovni rezultati za 2019. godinu\nBosch - Poslovni rezultati za 2019. godinu\nBosch, vodeći dobavljač tehnologije i usluga, nastavio je stabilan rast u Srbiji u 2019. godini. Prodaja na lokalnom tržištu povećana je za 1,4 procenta u poređenju sa prethodnom godinom, dostigavši 55 miliona evra. Ukupan neto prihod od prodaje, uključujući interne isporuke povezanim kompanijama, iznosio je 271 milion evra u 2019. godini.\nU poređenju sa prethodnom godinom, to predstavlja povećanje od 1,5 procenata – kompanija Robert Bosch d.o.o. je tako zadržala svoje četvrto mesto na listi 15 najvećih izvoznika koju objavljuje Ministarstvo finansija Republike Srbije. „Tokom 2019. godine značajno smo povećali kapacitete u inženjeringu za nove proizvode i počeli da proizvodimo motore za sisteme brisača u fabrici u Pećincima. Istovremeno smo nastavili sa razvojem kapaciteta IT sektora u Beogradu”, izjavila je Jovanka Jovanović, generalna direktorka Bosch Grupe u Srbiji.\nPrema podacima od 31. decembra 2019. Bosch Grupa u Srbiji zapošljava više od 1.500 saradnika – što predstavlja povećanje od 16,2 procenta u odnosu na prethodnu godinu.\nU tekućoj poslovnoj godini, kompanija Bosch predviđa slabije rezultate zbog globalne pandemije korona virusa. „Iako zbog trenutne situacije očekujemo godinu punu izazova i u Srbiji, ostajemo posvećeni lokalnom tržištu i njegovom dugoročnom potencijalu”, rekla je Jovanović.\n„Detaljno smo analizirali trenutnu situaciju. Zdravlje i bezbednost naših zaposlenih predstavljaju naš prioritet, uz kontinuirani razvoj poslovanja u Srbiji. Kako bi postepeno podizanje kapaciteta proizvodnje bilo uspešno, uvodimo brojne mere da bismo obezbedili adekvatnu zaštitu od infekcije korona virusom za naše zaposlene”, dodala je Jovanović.\nKompanija je od 2012. godine uložila oko 99 miliona evra u razvoj poslovanja u Srbiji – od čega više od 37 miliona evra samo tokom 2019. godine. Tokom prethodne godine kompanija Bosch je završila sledeću fazu ulaganja u fabriku za sisteme brisača u Pećincima.\nOsim razvoja proizvodnih kapaciteta, kompanija Bosch se takođe usredsredila na razvoj lokalnih IT aktivnosti. Digitalni i razvojni centar u Srbiji zapošljava programere koji rade na rešenjima za e-trgovinu, elektronske usluge, mobilne aplikacije za Bosch precizne merne aparate i rešenja za komunikaciju sa distributerima.\nBosch u Srbiji kontinuirano ulaže u istraživanje i razvoj, kao i proširenje proizvodnje u fabrici u Pećincima. U 2019. godini proizvodni asortiman je proširen na motore za sisteme brisača, a ove godine je počeo izvoz van Evrope, u SAD.\nNova ulaganja završena su u septembru 2019. godine, napravljeno je dodatnih 16.000 m2 novog dostupnog prostora, nova kantina za zaposlene i novi skladišni prostor. Sada se poslovanje kompanije Bosch u Srbiji odvija na više od 60.000 m2 u fabrici u Pećincima i na 6.000 m2 kancelarijskog prostora u Beogradu.\nFabrika kompanije Bosch u Pećincima zvanično je akreditovana za novi profil u okviru programa dualnog obrazovanja – profil tehničara mehatronike. Osim toga, izgrađeno je nekoliko stotina m2 prostora za novu radionicu i novu učionicu za đake.\nBosch ulaže u obrazovanje, šalje saradnike na stručne konferencije širom sveta i podržava ih u razmeni znanja. Osim toga, svi zaposleni imaju mogućnost da deo svog radnog vremena posvete aktivnostima i projektima koji im omogućavaju učenje novih veština i unapređenje znanja. Saradnici imaju podršku za realizaciju sopstvenih ideja koje unapređuju poslovanje ili koje doprinose dobrobiti lokalne zajednice. Dva IT odeljenja kompanije Bosch u Srbiji zapošljavaju više od 180 IT stručnjaka, a očekuje se da taj broj još raste u narednim godinama.\nBosch SoftTec zapošljava programere koji rade na razvoju rešenja u oblasti mobilnosti korisnika u budućnosti. Kao jedan od tri razvojna SoftTec centra u Evropi, Beograd je zadužen za interesantne i tehnološki izazovne projekte, pružajući IT saradnicima jedinstvenu šansu da „programiraju budućnost”.\nLokalni Digitalni i razvojni centar podstiče kontinuirano usavršavanje zaposlenih organizujući konferenciju „eMagine” koja će ove godine biti u obliku onlajn obuke, događaja koji će okupiti Bosch eksperte za digitalnu transformaciju iz čitavog sveta.\nDigitalni i razvojni centar zapošljava stručnjake iz oblasti e-trgovine, upravljanja projektima i drugih oblasti, podržavajući poslovanje divizije Električnih Ručnih Alata u pogledu digitalne transformacije.\nS obzirom na ubrzani razvoj IT sektora u Srbiji i činjenicu da je potražnja za IT stručnjacima veća od dostupnosti na tržištu, kako bi odgovorila na te izazove, kompanija Bosch kontinuirano ulaže u obrazovanje saradnika.\nUlaganja u obuke saradnika iznosila su više od 790.000 evra u 2019. godini. Kompetencije, agilnost i motivisanost saradnika veoma su važni za Bosch. To prepoznaju i sami saradnici i u Srbiji i na globalnom nivou.\nNeki od saradnika razvili su karijere na različitim lokacijama kompanije Bosch širom sveta, a određeni broj IT stručnjaka vratio se u kompaniju Bosch Srbija iz zemalja kao što su Nemačka, SAD, Švajcarska i Češka.\nKompanija Bosch je 2019. godine predstavila niz inovativnih proizvoda na tržištu Srbije i realizovala projekte u različitim poslovnim oblastima. Divizija Električni Ručni Alati predstavila je „X-lock”, revolucionarni novi sistem koji menja način stavljanja reznog i brusnog pribora na brusilice, posle 80 godina, uz pomoć „klik“ sistema, koji će uskoro postati novi industrijski standard zahvaljujući patentu kompanije Bosch.\nViše od 40 električnih aparata kompanije Bosch sada koristi Bluetooth tehnologiju za „komunikaciju” sa korisnicima. Divizija Termotehnika naglašava važnost ekologije, i osim toplotnih pumpi i solarnih kolektora koje koriste obnovljive izvore energije, divizija je uvela i novu paletu inverter klima uređaja.\nDivizija Termotehnika je u 2019. godini pustila u pogon industrijska postrojenja širom Srbije, a neki od tih kotlova snabdevaju grejanjem čitava naselja, dok drugi snabdevaju kompanije u prehrambenoj, tekstilnoj i industriji guma. Divizija Sigurnosnih i bezbednosnih sistema predstavila je na tržištu INTEOX, prvu kompletno otvorenu softversku platformu za kamere za video nadzor, koja obuhvata video analitiku i koristi operativne sisteme (OS) otvorenog koda, i ima mogućnost bezbednog dodavanja softverskih aplikacija.\nPovezano društvo kompanije Bosch BSH Kućni aparati imalo je veoma uspešnu godinu u Srbiji sa porastom prodaje od 20 procenata tokom 2019. Povezano društvo BSH Kućni aparati je predstavilo luksuzni brend kućnih aparata Gaggenau, što je samo jedan od uspešnih projekata.\nBSH Kućni aparati u Srbiji predstavlja lidera na tržištu u segmentu aparata za kuvanje, mašina za sušenje veša, sudomašinama i usisivača. Divizija Auto delova je predstavila novi ispitni sto DCI 700 za ispitivanje modernih dizel sistema 2019. godine.\nSoftverski paket ESItronic koji koriste dijagnostički uređaji za popravku vozila sada je dostupan za onlajn preuzimanje i ažuriranje. Sada su, takođe, dostupna i dva nova tipa kočionih tečnosti, ENV4 i ENV6.\nOni ispunjavaju sve zahteve i standarde najnovijih sistema za kočenje u pogledu sistema sigurnosti i autonomne vožnje.\nBosch u Srbiji podstiče zaposlene da budu društveno odgovorni i pomažu lokalnoj zajednici kroz program korporativnog volontiranja, i često podržava humanitarne aktivnosti tokom godine.\nZaposleni kompanije Bosch su učestvovali u sređivanju vrtića „Čigra”, najveće predškolske ustanove na Novom Beogradu, gde se nalazi sedište kompanije u Srbiji. Svake godine zaposlenii kompanije Bosch učestvuju u tradicionalnom humanitarnom sportskom turniru za Dnevni boravak za decu i mlade sa smetnjama u razvoju u Subotištu.\nKompanija Bosch Srbija je kroz program volontiranja podržala niz aktivnosti organizacije za zaštitu životinja Animal Rescue Serbia, i to kroz edukativne radionice i akcije građenja smeštaja za napuštene životinje.\nBosch u Srbiji doprinosi globalnoj inicijativi Bosch Grupe za CO2 neutralnost. U Pećincima je kompanija primenila nove tehnologije kako bi doprinela uštedi energije i smanjenju emisija CO2.\nU fabrici u Pećincima 100 procenata električne energije potiče iz obnovljivih izvora i iz godine u godinu, fabrika smanjuje potrošnju energije realizacijom projekata za energetsku efikasnost.\nS obzirom na pandemiju virusa korona, Bosch predviđa značajne izazove za globalnu ekonomiju u tekućoj poslovnoj godini. Za postizanje barem uravnoteženog rezultata biće potreban veliki trud, najavio je upravni odbor Bosch Grupe na godišnjoj konferenciji za štampu u Nemačkoj.\nUprkos izazovima postojeće situacije, Bosch održava svoje dugoročno strateško usmerenje: dobavljač tehnologije i usluga nastavlja da sistematično radi na postizanju ambicioznih klimatskih ciljeva i razvija aktivnosti koje su neophodne za podršku širenja održive mobilnosti. „Iako su druga pitanja trenutno u centru pažnje, ne smemo da izgubimo iz vida budućnost naše planete”, rekao je CEO kompanije Bosch Volkmar Dener.\nBosch će postići ciljeve globalne akcije za klimu za 2020. i svih 400 lokacija kompanije širom sveta postaće klimatski neutralne. Pored toga, kompanija Bosch je sebi postavila cilj da „prethodne” i „naknadne” aktivnosti u lancu poslovanja učini CO2 koliko god je moguće – očekuje se da do 2030. godine prateće emisije (obim 3) opadnu za 15 procenata.\nOsim toga, kompanija planira da objedini iskustvo iz više od 1.000 svojih projekata u oblasti energetske efikasnosti u novoj savetodavnoj kompaniji pod nazivom Bosch Climate Solutions. Pošto akcija za klimu ubrzava strukturnu promenu u mnogim sektorima, vodonik postaje sve važniji, i u automobilskoj industriji i u građevinskoj industriji.\nZato Bosch radi sa partnerima na mobilnim i stacionarnim gorivnim ćelijama. Prema Deneru, ono što je važno kada je u pitanju mobilnost, jeste opsežna tehnološka ofanziva koja ne samo da trasira put ka održivoj mobilnosti električnim vozilima sa baterijom, već uzima u obzir i efikasne motore sa unutrašnjim sagorevanjem, a posebno sintetička goriva iz obnovljivih izvora energije i gorivne ćelije.\nKad god je to moguće, Bosch želi da doprinese naporima na obuzdavanju pandemije, recimo putem novih brzih testova za Covid-19 i uređaja za analizu Vivalytic.\nBosch namerava da proizvede više od milion brzih testova tokom 2020. i da poveća tu brojku na tri miliona sledeće godine.\nOsim toga, Bosch u nekim regionima proizvodi zaštitne maske za lice i sredstva za dezinfekciju koja se pretežno koriste za zaštitu saradnika kompanije.


Vladi Srbije predat Nacrt Medijske strategije – Centar za razvoj lokalnih medija\nVladi Srbije predat Nacrt Medijske strategije\nRadna grupa za izradu Nacrta Strategije razvoja sistema javnog informisanja (Medijska strategija) završila je jednomesečni rad na ovom dokumentu i on je juče predat Vladi Srbije. Pre konačnog usvajanja Vlada Srbije dokument treba da pošalje na mišljenje nadležnim ministarstvima i Republičkom sekretarijatu za zakonodavstvo.\nPodsetimo, Nacrt Medijske strategije je 17. maja posle javne rasprave upućen Evropskoj komisiji uz značajne izmene zbog čega su protestovali UNS i druga novinarska i medijska udruženja koja su imala svoje predstavnike u Radnoj grupi za izradu Medijske strategije.\nPosle toga, premijerka je izjavila da su izmenjeni tekst Medijske strategije u Brisel poslali njeni saradnici bez njenog znanja, kao i da „apsolutno misli da je došlo do greške“.\nInače, na dokument koji je dostavljen Vladi dali su saglasnost svi članovi Radne grupe u čijem su sastavu devet predstavnika novinarski i medijskih udruženja i osam predstavnika države. Radna grupa je u izradi ovog dokumenta uzela u obzir i analizu italijanskog eksperta kojeg je angažovala Evropska komisija dr Frančeska Šakitana.\nPodsetimo, premijerka Ana Brnabić je u julu ove godine zatražila da članovi Radne grupe do kraja meseca iznesu sve svoje primedbe na nacrt tog dokumenta, kako bi uz mišljenje Evropske komisije „finalizovali predlog“ koji će biti upućen Vladi na usvajanje.


Imate osećaj da vam posao crpi svu energiju i sve češće pomišljate na odmor. Obradovaće vas vest da stručnjaci preporučuju da je više nego poželjno povremeno uzeti slobodan dan na poslu, kako biste napunili baterije i orni krenuli u nove radne pobede.\nSramota vas je da tražite slobodan dan na poslu ili to smatrate neophodnim za punjenje baterija, ali ne znate kako to da kažete šefu? Kada Ejmi Vejl, direktorka marketinga iz Njujorka, uzme slobodan dan, ne zove isti dan kancelariju i promuklim glasom i tuberkuloznim kašljem opravdava svoj nedolazak, ali takođe ne objašnjava na poslu zašto će biti odsutna. Mnogi zaposleni koriste slobodan dan za kraći „odmor“, iako se ne osećaju fizički loše.\n„Postoji shvatanje da ako uzmete slobodan dan zbog mentalnog zdravlja, ili pokušavate da izbegnete posao, stvarno se suočavate sa lošim trenutkom“, kaže Vejl. Iako mnoge kompanije nude više pogodnosti kako bi zaposleni mogli da imaju bolju ravnotežu između privatnog i poslovnog života, neki zaposleni se boje da traže slobodan dan.\nU mnogim slučajevima zaposleni smatra da je obavezno da kaže razlog zbog kojeg uzima slobodan dan. A niko ne želi mnogo da objašnjava. Zatim, problem je i kada dobijete dozvolu za izostanak sa posla, jer često ne znate šta biste sa tim slobodnim vremenom.\nStručnjaci u ljudskim resursima promovišu uvođenje dana za mentalni odmor koji omogućuju smanjenje stresa zaposlenima. Za razliku od odmora, koji su obično orijentisani na uživanje sa porodicom, dani odmora ili „mentalnog zdravlja“, kako ih neki zovu, namenjeni su samoj osobi. Ovi slobodni dani mogu da vam pomognu da se opustite i da se udaljite od dinamike vašeg posla, i očekuje se da će vam pomoći u stvaranju mnogih ideja u vezi sa novim projektima.\n„Jedan dan odmora može da se pretvori u dve nedelje velike produktivnosti“, kaže Mišel Karon. „Kada se umorimo, postajemo nepažljivi i potrebno nam je više vremena za obavljanje nekog zadatka.“ Za Ejmi Vejl, dani odmora služe da se provedu blizu plaže, za čitanje časopisa i odvojenost od Interneta. „Dok sve više vremena dnevno provodim povezana putem svog telefona, utoliko više cenim ove trenutke odmora koje provodim van mreže“.\nNa ličnom nivou, uzeti slobodan dan u poslednjem trenutku malo vredi, jer je veoma teško isključiti se sa posla. Za Megi Mistal, trenera za karijerni razvoj koja radi u Njujorku, dogovaranje slobodnih dana sa svojim šefom i kolegama predstavlja manju šansu za pristizanje neograničenih poziva i za obavezno proveravanje pošte tokom celog dana koji provodite van kancelarije. „Morate da uskladite očekivanja sa ljudima iz vaše okoline“, kaže Mistal. „Ako pokušate krijući da izađete iz kancelarije, to neće funkcionisati baš najbolje.“\nPo mišjenju stručnjaka, ako odlučite da uzmete dan za odmor, najbolje je to reći direktno. U slučaju da radite u velikoj kompaniji moguće da vam i nije baš jednostavno da obavestite o vašim planovima za izostanak sa posla, ali u manjim preduzećima, u kojima su timovi zaposlenih manji, reč je o jednoj vrlo zdravoj praksi.\nKljučna poruka je reći da uzimate dan za odmor da biste se isključili i napunili baterije, i da ćete se vratiti sveži i sa novim idejama. Tako da, vreme koje ćete biti van kancelarije, nećete provesti proveravajući vašu elektronsku adresu. „Samo recite to sa sigurnošću“, objašnjava Karon, podsećajući da ima mnogo menadžera koji u svojim timovima promovišu da zaposleni uzimaju dane za odmor. „Šefovi razumeju da su iscrpeli energiju iz svojih poslovnih timova“.\nKada dođe vreme za odluku kako provesti slobodan dan, bolje je unapred napraviti raspored nego biti spontan. Odlučite se da taj dan radite nešto drugačije, tako da se, što je više moguće, udaljite od svakodnevne rutine i da vam se slobodan dan ne svede na pranje nakupljene odeće. Kako kaže Suzan Begeman Štajner, iz Ciriha, idealan plan za neke bi mogao da bude odlazak u park, ili popodnevni odlazak u bioskop.\nOno što takođe može pomoći u planiranju dana jeste planiranje obroka, kao i društvo sa kojim ćete ih podeliti. „Jednostavno, nemojte da ustanete iz kreveta i da očekujete da će se ni iz čega stvoriti nešto zabavno što biste mogli da radite.“\nDrugi ključni element je ne čekati do momenta kada budete potpuno pod stresom. Mistral preporučuje da napravite kalendar slobodnih dana na svaka tri meseca ili nakon završetka nekog velikog projekta. Bolje je unapred planirati ove slobodne datume, nego onda kada se suočite sa teškim periodom na poslu.\nStvarno se isključite\nBegeman Štajner predlaže da ljudi ne koriste etiketu dana za odmor ili „mentalnog zdravlja“ , da bi im bilo lakše da ga traže i iskoriste za rekreaciju. Većina direktora u Evropi nije upoznata sa idejom dana za mentalno zdravlje, što može dovesti do zbunjivanja zaposlenih. Specijalista preporučuje da oni budu nazvani „dani za isključivanje“, da bi bilo lakše razgovarati o njima sa nadređenima.\nU svakom slučaju, stručnjaci preporučuju da se radnici stvarno potrude da se tokom tih 24 časa potpuno isključe. Ako zbog prirode posla ne možete ni taj jedan dan da ne pregledate vašu elektronsku poštu, činite to umereno. „U suprotnom, fizički ćete uzeti slobodan dan, ali ćete mentalno biti u stanju pripravnosti kada je o poslu reč“, objašnjava Karon.\n„Provodite dan van kancelarije, ali osećate krivicu“. Vejl obično postavlja telefon na opciju za letenje, čime se isključuje mogućnost primanja poziva i podataka, a ostaje mogućnost proveravanja elektronske pošte i glasovnih poruka. Mogućnost da proverite kad god želite da li vam je stiglo nešto važno na mejl adresu, doneće vam smirenost dok ste van kancelarije.\nPrednosti ovakve prakse\nBegemen Štajner ukazuje da jednom kada zaposleni regulišu uzimanje slobodnih dana, rezultati koji se odnose na povećanje produktivnosti i smanjenje stresa u radnim timovima počnu da se osećaju u celoj kompaniji. Čak i kada se uzme samo jedan slobodan dan oseća se manji pritisak u vezi sa rokovima za predaju projekata. „Samo jedan dan koji ćete iskoristiti za opuštanje, može pomoći drugima“, kaže Begeman Štajner.


Decembar ’21 unatrag: Gori Kosovo, korona se gasi - FakeNews Tragač\nU poslednjem mesečnom osvrtu na 2021. donosimo pet upečatljivih primera manipulativnih vesti i neostvarenih najava za decembar. Ukoliko i sami sumnjate u vest koju ste pročitali, možete je prijaviti ovde.\nNovembarske korona prognoze\nU štampanom izdanju dnevnog lista Informer, kao i na nekoliko domaćih portala (1, 2, 3, 4) još sredinom novembra prošle godine moglo se pročitati kako ćemo „za Novu godinu imati manje od 1000 zaraženih“ novim korona virusom. Ipak, ove procene lekara i stručnjaka demantovao je broj novozaraženih koji je objavljen 31. decembra 2021. godine. U Srbiji je na novogodišnji dan bilo 2192 novozaraženih, a preminulo je 26 ljudi (1, 2).\nDecembarske korona prognoze\nOptimizam po pitanju broja novozaraženih za Novu godinu nije u tabloidima opao ni nakon mesec dana. Tako je sredinom decembra osvanula i prognoza koja govori o manje od 500 novozaraženih na dan dočeka Nove godine. Dnevni list Informer objavio je ovu vest u svom štampanom i onlajn izdanju, a isto je objavio i portal Srbija danas. Nažalost, nije se ostvarila ni ova predikcija. Kako smo već naveli, za Novu godinu u Srbiji je bilo 2192 novoobolelih od korona virusa, a 26 ljudi je preminulo.\nKurirova ekskluziva stara 14 godina\nSredinom decembra list Kurir na svojoj naslovnoj strani plasiro je da su „objavljeni strogo poverljivi spisi“ CIA u kojima se navodi da je ova američka agencija „desetak godina pre Titove smrti znala da će se Jugoslavija raspasti“. Ovu priču Kurir je objavio i na svom portalu. Ipak, informacije iz udarnog teksta Kurira koji je zauzeo veći deo druge i treće strane štampanog izdanja 14. decembra za javnost nisu tajna već bezmalo 14 godina. Iz izveštaja CIA vidi se da je oznaka tajnosti s ovog dokumenata skinuta maja 2007. godine, a o njemu su u nekoliko navrata već pisali domaći mediji (1, 2, 3).\nNeostvarni napad na Srbe sa KiM za Novu godinu\nDesetog decembra, nakon pisanja portala Kosovo-online, mnogi domaći portali (1, 2, 3, 4) izvestili su o stacioniranju kosovskih specijalnih jedinica ROSU u bazi Belvedere, podsećajući da je iz nje jesenas krenula akcija KBS koja je za rezultat imala više povređenih i uhapšenih Srba. Takođe, neki od medija pisali su o potencijalnom novom upadu jedinica ROSU na sever KiM. Međutim, istog dana su iz kosovske policije demantovani navodi o novoj akciji KBS. Bez obzira na to, dnevni list Alo narednog dana ovoj situaciji dao je novo značenje, objavivši u štampanom izdanju i na portalu vest koja sugeriše da „Kurti sprema novi napad na Srbe za Novu godinu“. Takođe, Alo u svoju vest nije uvrstio demati koji je dan ranije kosovska policija poslala medijima. Ipak, još jedna najava lista Alo nije se obistinila. Srećom, do novog napada za Novu godinu nije došlo.\nNišta od stana za ministarku\nPortal Direktno, a za njim i portal Vesti Srbija, objavili su kako je ministarka rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja dr Darija Kisić Tepavčević od Vlade Republike Srbije dobila stan u centru Bograda, u Siminoj ulici. Međutim, nije prošao ni jedan radni dan, a ova informacija već je demantovana iz Vlade. Stambena komisija Vlade Republike Srbije u saopštenju koje su preneli mediji navela je da Kisić Tepavčević nikada nije dobila ni stan u zakup, niti na raspolaganje.


Šta koči Srbiju da postane Meka zdravstvenog turizma - 12.12.2016, Sputnik Srbija\nIako se vode brojne polemike o našem zdravstvenom sistemu, sve je više stranaca koji dolaze u Srbiju kako bi za daleko manje para popravili zube ili pak rešili... 12.12.2016, Sputnik Srbija\nvesti, analize i mišljenja, srbija, ljubiša živadinović\n19:30 12.12.2016 (Osveženo: 22:20 12.12.2016)\nJedan od najvećih problema u promociji Srbije kao destinacije za zdravstveni turizam je nedostatak organizacije, samim tim ne postoje ni dolasci organizovanih grupa pacijenata koji bi se lečili u Srbiji, objašnjava za Sputnjik Ljubiša Živadinović, osnivač portala za promociju zdravstvenog turizma u Srbiji „Afeja“.\nUpravo iz toga razloga ne postoji ni precizan pokazatelj onih koji dolaze radi lečenja, budući da su u pitanju pojedinci koji u Srbiju dođu zbog raznoraznih sajmova, kongresa i drugih službenih poseta, te iskoriste priliku da ujedno dobiju zdravstvenu uslugu. Međutim, svakako najveći broj ljudi iz inostranstva koji se leče u Srbiji čine upravo naši građani iz dijaspore, tvrdi on.\nIpak, treba naglasiti da se po pitanju kvaliteta usluga i opreme Srbija nalazi na samom vrhu, ističe Živadinović, dok su cene za te usluge i više nego konkurentne, a u pojedinim slučajevima čak povoljnije i od Tajlanda i Filipina, koji važe za najjeftinije zemlje po pitanju zdravstva u svetu.\n„Generalno gledano, Srbija je jeftinija po svim stavkama, a najveće razlike su u stomatologiji, plastičnoj rekonstruktivnoj hirurgiji, hemodijalizi i laboratorijskoj dijagnostici. A pored toga što je najjeftinija, Srbija po kvalitetu usluga odskače čak i od pojedinih zemljama Zapada, budući da naši instituti imaju ugovore sa stranim institutima koji vrše ispitivanja i šalju rezultate nazad“, priča Živadinović.\nInače, dodaje on, Srbija u svojoj ponudi ima oko 50.000 zdravstvenih usluga iz svih oblasti, po svim specijalnostima, kako iz medicine, tako i stomatologije i farmacije i laboratorijske dijagnostike, što čini izuzetno širok spektar usluga.\nNajveći problem — pravni aspekt\nNajveću kočnicu kako bi se u Srbiju dovodile organizovane grupe pacijenata predstavlja pravni aspekt, jer u slučaju da se pojedincu koji se lečio u našoj zemlji dogodi komplikacija po povratku u matičnu zemlju, postavlja se pitanje ko će da plati nastavak lečenja i kako to pravno regulisati.\nDa li će se pacijent odlučiti da se vrati u Srbiju i ko će potom snositi troškove puta? Ako ne to, onda ko će snositi troškove nastavka lečenja u tim zemljama odakle dolazi pacijent?\nOdgovori na ta pitanja leže u izmenama zakonske regulative, pogotovu kada je reč o Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i pravilnika koji ga prati, objašnjava Živadinović. Pored toga, potrebno je modernizovati i Zakon o osiguranju, gde bi se pored osiguravanja lekara od profesionalne greške, osiguravali i pacijenti od krađa i povreda tokom njihovog boravka u Srbiji.\nTo bi, dodaje on, svakako uticalo na to da se strani pacijenti u Srbiji osećaju sigurnije, s obzirom da dolaze na nepoznat teren.\nTrenutno se to rešava putem popunjavanja formulara i potpisivanja takozvanog informisanog pristanka pacijenta, što predstavlja njegovu svojevrsnu saglasnost da je upoznat sa uslugom koja mu se pruža i šta ona sa sobom nosi.\n„Mi zaključujemo ugovore pojedinačno sa pacijentima ili sa stranim osiguravajućim kućama u slučaju da ih oni šalju. Zatim kad pacijent dođe, dobija formulare da potpiše, između ostalog potpisuje se takozvani informisani pristanak pacijenta, odnosno saglasnost na onu uslugu koja mu se pruža. Pacijentu se potom radi anamneza, saopštava mu se plan lečenja, objašnjavaju potencijalni rizici, a zatim utvrđuje kome će se pacijent javiti u slučaju da nakon intervencije dođe do komplikacije“, objašnjava Živković.\nDakle, nije tako lako baviti se zdravstvenim turizmom, jer nadoknade šteta mogu iznositi i po nekoliko stotina hiljada evra, a kada bi nastao takav problem, medicinska greška mogla bi finansijski da devastira jednu bolnicu.\nDržava kao ispomoć\nDržava još uvek nije mnogo učinila po pitanju podsticaja, koji bi veoma dobro došli u vidu promotivnih aktivnosti i nastupa na sajmovima po celom svetu, žali se sagovornik Sputnjika. On tvrdi da su postojali određeni pozivi za dobijanje sredstava za promotivne aktivnosti, ali da su uslovi bili veoma restriktivni, samim tim manja udruženja nisu mogli da ispune takva očekivanja.\nKada je reč o takozvanom dentalnom turizmu, iz Stomatološke komore Srbije kažu da se trenutno formira radna grupa koja će raditi na tome da se reguliše pitanje takve vrste turizma u Srbiji po uzoru na druge zemlje sveta. Reč je o uvođenju reda u zdravstvu, putem poštovanja propisa reklamiranja, registracije ordinacija, posedovanja licenca i drugih kriterijuma.\nPored toga, i državne zdravstvene ustanove bi trebalo da se organizuju kako bi uvrstile svoju ponudu u zvaničnu ponudu Srbije, budući da u njima radi izuzetno veliki broj kvalifikovanih doktora i specijalista.


10 najboljih hotela sa besplatnim parkingom u Miyazu\nHoteli sa besplatnim parkingom (Amanohashidate Onsen)\nHoteli sa besplatnim parkingom (Miyazu Onsen)\nHoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu, Japan\nHoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\n20 od 85 objekata je dostupno i podudara se sa vašim filterima. Obriši sve filtere\n20 od 85 objekata je dostupno u Miyazu\nBr. 1 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 2 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 3 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 4 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 5 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 6 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nPrikaži sve povoljne ponude (6) počev od 350 US$\nBr. 7 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 8 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 9 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 10 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nPrikaži sve povoljne ponude (12) počev od 1.308 US$\nBr. 11 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 12 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 13 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 14 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 15 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 16 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 17 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 18 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 19 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu\nBr. 20 od 20 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Miyazu


Kako javljaju "Vijesti", Svitlica se nalazi pod istragom tužilaštva u Hamburgu kao član grupe za koju se sumnja da je uvezla veliku količinu droge u Nemačku.\nOn nije među glavnim osumnjičenima, već se istražuje njegova uloga kao pomagača - tužilaštvo ga tereti da je rezervisao letove članovima grupe, da im je davao novac i bio im prevodilac.\nFoto: gwd-minden.de / Promo\nKako su javili nemački mediji, petorica od šestorice osumnjičenih su u zatvoru.\nSvitličin advokat Holger Roštek iz Bilefelda je rekao da ne postoje dokazi da je njegov klijen kriv za bilo šta.\n"Tačno je da je rezervisao letove, pozajmljivao novac i prevodio. Moj klijent je to radio na prijateljskoj osnovi. Novac koji je pozajmio bio je iskorišten za kupovinu automobila. Nije znao ništa o krijumčarenju kokaina", rekao je Roštek, prenosi "Vestfalen blat".\nSvitličin klub Minden saopštio je da očekuje da će "igrač u punom kapacitetu sarađivati sa istražnim organima".


U Gimnaziji otvoren Ruski kutak\nLokalne vesti - Nedelja 25.03.2018 - 09:12\nU Gimnaziji „Bora Stanković” u Vranju održana je svečanost povodom otvaranja Ruskog kutka, kojoj su u ime gradskog rukovodstva prisustvovali gradonačelnik Vranja SlobodanMilenković i predsednik Skupštine Dejan Tričković.\nSa otvaranja Ruskog kutka. Foto: vranje.org.rs\nNajpre je Episkop vranjski Pahomije sa sveštenstvom osveštao novi kabinet.\nNakon toga, simboličnim otkrivanjem ploče, gradonačelnik Slobodan Milenković zvanično je otvorio Ruski kutak.\n- Otvaranje Ruskog kutka u jednoj od najstarijih gimnazija u Srbiji, samo je nastavak viševekovne tradicije i bliske veze dva bratska naroda.\nOvaj novi prostor za promociju ruske kulture, ujedno će biti i odeljenje koje će našim đacima pružiti moderniji pristup u edukaciji i savlađivanju gradiva, čime će trasirati put za dalje napredovanje na ličnom polju.\nGrad Vranje ponosi se velikim brojem vredne, uspešne i talentovane dece i drago mi je što će ovako imati mogućnost da se dodatno usavršavaju, jer je obrazovanje siguran put do njihovog ličnog napretka, ali i modernog i razvijenog društva - ukazao je Milenković.\nDirektorka Gimnazije Suzana Mišić Stanković zahvalila se svima koji su pomogli u realizaciji ovog projekta.\n- Kutak je prostor gde će živeti jedna mladost, gde će se generacije učiti i vaspitavati i težiti negovanju pravih vrednosti - dodala je Mišić Stanković.\nSvečanosti je prisustvovalo trideset učenika iz ruskog grada Belgorada.\nNa svečanosti je nastupio i hor Gimnazije „Bora Stanković”.


Korona virus: Kako je u Srbiji počela godinu koja je promenila stvarnost | A1-Net Novi Pazar\nA13. januara 2021.\nSećate li se novogodišnjih odluka koje ste doneli 31. decembra 2019?\nMožda spadate u srećnike koji su uspeli da ispune novogodišnje odluke, ali za većinu ljudi, 2020. je promenila planove i donela mnogobrojne izazove.\nPandemija virusa korona paralisala je svet, odnela više od 1,8 miliona života, a u Srbiji više od 3.200.\nIpak, kada je sat otkucao ponoć 31. januara 2019, a na trgovima širom sveta nebo zapalio vatromet, malo ko je mogao da pretpostavi šta nas čeka.\nŠta je moglo, a nije se desilo u 2020. godini na Balkanu\nSve dok 15. marta Srbija nije stala, posle proglašenja vanrednog stanja, brinuli smo druge brige, planirali, radovali se i družili se na drugačiji način.\nEvo šta je okupiralo pažnju ljudi u Srbiji na početku 2020. godine za koju verovatno niko nije slutio da će ostaviti takav trag u istoriji čovečanstva.\nJanuar: Od božićnog molebana do Australijan opena\nBeograd: Moleban za Crnu Goru i Kosovo\nSlavio se dolazak nove, 2020. godine – gradski trgovi su bili puni ljudi, a na beogradskom Trgu Republike, nastupe pevača pratilo je više desetina hiljada ljudi – zajedno su odbrojavali do ponoći.\nU danima pre i posle Nove godine, cela zemlja je pratila potragu za Ninoslavom Jovanovićem, kojeg su mediji prozvali Malčanski berberin.\nJovanović se sumnjičio da je krajem decembra oteo dvanaestogodišnju devojčicu iz niškog naselja Suvi Do.\nDevojčica je pronađena posle deset dana potrage, a jake snage policije i vojske nastavila su da tragaju za Jovanovićem.\nOn je uhapšen 5. januara na groblju u selu Malča kod Niša. Sada mu se sudi.\nDan kasnije, na Badnje veče, Srbiju je prekrio sneg, a stotine vernika obeležilo je Božić po julijanskom kalendaru – 7. januara.\nDan posle Božića, u susednoj Crnoj Gori na snagu je stupio kontroverzni Zakon o slobodi veroispovesti.\nU Beogradu je više od hiljadu ljudi šetalo od Terazija do hrama Svetog Save – Srpska pravoslavna crkva organizovala je moleban „u znak podrške srpskom narodu u Crnoj Gori, Kosovu i svim srpskim krajevima”.\nZakon o slobodi veroispovesti, usvojen krajem 2019, izazvao je buru u Crnoj Gori i protivljenje dela crnogorske opozicije, ali i predstavnika Srpske pravoslavne crkve.\nZakonom je predviđeno da država postaje vlasnik svih verskih objekata koji su izgrađeni do decembra 1918. godine – ukoliko verske zajednice ne dokažu vlasništvo, što je izazvalo burne reakcije.\nKrajem 2020, nova skupštinska većina u kojoj prvi put posle 30 godina nije bilo predstavnika Demokratske partije socijalista, izmenila je delove zakona koji su doveli do protesta.\nFanove filmova Ko to tamo peva, Varljivo leto ’68, Tri karte za Holivud, kao i partizanskim filmovima Užička republika, Sutjeska i Valter brani Sarajevo, rastužila je vest da je poznata glumica Neda Arnerić preminula u Beogradu u 67. godini.\nSahranjena je na Novom groblju u Beogradu.\nKako se Srbija borila s korona virusom 2020. godine\nOvo su najbolje fotografije na svetu u 2020. godini\nSkupština Crne Gore usvojila izmene verskog zakona\nU prvoj polovini januara, o virusu korona se i dalje samo šuška – deluje isuviše daleko.\nIpak, prvog meseca 2020, mediji prenose vest o srpskom bračnom paru koje je u karantinu zbog novog virusa – doduše, kilometrima daleko, u indijskoj državi Goa.\nBračni par prosvetnih radnika koji je u Indiju doputovao iz Šenžena u Kini, gde su živeli, zadržan je na granici i smešten u karantin jer je suprug imao simptome virusa o kome se u tom trenutku ne zna gotovo ništa.\nIako se sredinom meseca sumnjalo da je jedan kineski državljanin koji je boravio u Srbiji imao korona virus, na kraju se pokazalo da je ipak bilo reči o respiratornoj infekciji.\nU drugoj polovini januara, pažljivo se prate dešavanja u zemlji na drugom kraju zemljine kugle – ne, ne radi se o Kini, bar ne još – u Australiji je 20. januara počeo Australijan open.\nMalo ko je slutio da će pune tribine uskoro postati prošlost.\nPogledajte video: Heroji solidarnosti u eri korona virusa\nOni su mali heroji solidarnosti tokom epidemije korona virusa u Srbiji\nDok je Srbija navijala za Novaka Đokovića, zamenik gradonačelnika glavnog grada Goran Vesić iznenadio je Beograđane.\nSimbol grada, zgrada Beograđanka, predstavlja teret i gubitak i biće prodata, najavio je Vesić i dodao da će problem rešiti privatni vlasnik.\n„Od poreza na imovinu godišnje bismo mogli da prihodujemo oko milion evra”, najavio je.\nOsam meseci kasnije, Beograđanka je dobila novog vlasnika, a gradska vlast je pretrpela kritike da je simbol Beograda prodao ispod cene.\nU vreme kada je najavljena prodaja, u januaru, vrh Beograđanke se često nije mogao videti – bio je obavijen smogom i maglom, a ljudi su zabrinuto pratili prisustvo štetnih materija u vazduhu.\nVazduh u Beogradu, Pančevu, Nišu, Užicu, Valjevu i Zaječaru bio je veoma zagađen, pokazivali su podaci Agencije za zaštitu životne sredine.\nSrbija je svrstana u grupi zemalja koje imaju najzagađeniji vazduh na svetu, prenela je Svetska alijansa za zdravlje i zagađenje.\nZaštitnik građana pokrenuo je postupak kontrole rada nekoliko lokalnih samouprava u pokušaju da sazna na koji način se kontroliše zagađenost vazduha.\nPogledajte video o Vladimiru iz Beograda koji je sam napravio aparat za merenje kvaliteta vazduha\nU januaru se već uveliko govori u parlamentarnim izborima, najavljenim za proleće.\nDeo opozicije najavljuje bojkot, a vlast nsmanjenje izbornog praga za ulazak u parlament.\nKrajem meseca, na beogradskom aerodromu postavljena je termovizijska kamera koja detektuje telesnu temperaturu, a istu opremu dobio je i aerodrom Konstantin Veliki u Nišu.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je tada najavljivao da je Srbija spremna za mogućnost epidemije, ali i da domaći stručnjaci mogu da naprave vakcinu za virus korona.\nFebruar: Novak na vrhu sveta, više žene na listama političkih partija i „najsmešniji virus na svetu”\nJoš jedna titula – bravo Nole!\nFebruar počinje slavljenički – Novak Đoković je osmi put osvojio Australijan open i ponovo postao najbolji teniser sveta.\nČekajući 21. mart 2021: Svi Novakovi rekordi\nKorona preti teniserima: Zamrznuti bodovi, turnira nema, ali ni novca – gde je tu Novak\nIstog dana, generalni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković najavljuje da će izbori u Srbiji biti održani 26. aprila.\nUprkos kritikama stručnjaka i opozicije da se izborni zakoni ne menjaju uoči izbora, u drugoj nedelji februara, Skupština čini upravo to.\nUsvojene su izmene Zakona o izboru narodnih poslanika i Zakona o lokalnim izborima.\nOvom odlukom je izborni cenzus od pet odsto smanjen na tri, pa će više stranaka i kandidata imati priliku da uđu u lokalne skupštine, predviđali su stručnjaci.\nIsti zakon propisao je da se na izbornim listama mora naći 40 odsto žena.\nDva dana kasnije, sve oči uprte su u Sjedinjene Američke Države – iako nijedan film iz Srbije nije bio nominovan za Oskara, sa uzbuđenjem smo pratili da li će Oskar stići u komšiluk.\nMakedonski film Zemlja meda bio je nominovan u dve kategorije – za najbolji strani i najbolji dokumentarni film.\nBalkan je ostao bez Oskara, ali je film Zemlja meda ušao u istoriju Oskara – to je prvi film nominovan i za najbolji dokumentarac i za najbolji strani dugometražni film.\nDaleko od crvenog tepiha, na graničnim prelazima Srbije je uveden pojačan nadzor putnika iz Italije i Kine, a Ministarstvo zdravlja počelo je da vodi evidenciju ljudi koji dolaze iz područja zahvaćenih virusom.\nFebruar donosi prve strepnje zbog epidemije – virus korona stigao je u Evropu, a Italija je već paralisana – broj obolelih i raste svakog dana.\nAtalanta – fudbalska boginja koja je zalečila rane Bergama\nKrajem meseca, država Srbija potpisuje ugovor sa Novom ljubljanskom bankom (NLB) o prodaji Komercijalne banke.\nBBC na srpskom objavljuje intervju sa tadašnjim predsednikom Kosova Hašimom Tačijem – prvi intervju Tačija za srpske medije posle dve godine pauze.\n„Ako se nešto desi u pregovorima sa Srbijom, desiće se ove godine. Ako se ne desi ove godine, plašim se da ćemo izgubiti decenije”, rekao je tada Tači za BBC na srpskom.\nDva dana kasnije, u Srbiji je održana prva i jedna od najzapaženijih konferencija za novinare zbog epidemije virusa korona.\nDok je na konferenciji predsednik Vučić uveravao ljude da ne brinu, već budu oprezni i ozbiljni, načelnik pulmologije i alergologije u Univerzitetskoj dečijoj klinici Tiršova Branimir Nestorović virus korona nazvao je najsmešnijim na svetu.\n„Ne mogu da verujem da se narod koji je preživeo sankcije, bombardovanje, svakojaka maltretiranja, uplašio najsmešnijeg virusa u istoriji čovečanstva”, rekao je tada Nestorović.\nMalo više od nedelju dana posle čuvene konferencije, 6. marta 2020, u Srbiji je registrovan prvi slučaj virusa korona.\nKako se Srbija u 2020. borila sa virusom korona, možete pročitati ovde.\nSledeći članakKorona virus: Nastavlja da pada broj zaraženih u Srbiji, u Izraelu vakcinisano više od milion ljudi\nPrethodni članakKorona virus i vakcinacija: Kako je u Izraelu veoma brzo imunizovano više od milion ljudi


Svaka kuhinja ima potencijalza još veći komfor\nPraktični kuhinjski pomagači, koji oduševljavaju\nORGA-LINE je kvalitetan sistem za unutrašnju podelu koji uvodi red u svaku fioku ili frontalni element na izvlačenje. Praktični kuhinjski pomagači kao što su držač začina, noževa i tanjira i rezač za providnu ili aluminijumsku foliju dopunjavaju sistem i uvode dodatni komfor u svaku kuhinju.\nViše o ORGA-LINE kuhinjskim pomagačima\nVeći komfor pri kretanju - i za naknadno ugrađivanje\nPosebno kod elementa sa korpom za otpatke SERVO-DRIVE uno uvodi fascinantni komfor pri otvaranju. Kratak dodir - kukom, kolenom ili nogom - dovoljan je da se element sa korpom za otpatke automatski otvori. Zatvaranje je lako i tiho, zahvaljujući integrisanom prigušnom sistemu BLUMOTION.\nViše o komforu pri otvaranju kod elemenata sa korpom za otpatke\nOstale ideje i podsticaji\nKorisne savete, kako kuhinje mogu da budu još praktičnije, možete da pronađete u oblasti koncipiranoj za zainteresovane kupce kuhinja. Otkrijte Blumova rešenja za okove u različitim stambenim oblastima i pronađite interesantne podsticaje.\nViše o idejama za praktične kuhinje\nHome »Servis »Korišćenje nameštaja »Optimizacija kuhinje


Gvardiola bez Barselone ne može da osvoiji Ligu šampiona – Srbija Sport\nby SrbijaSport 06.05.2022., 10:27\nBez Katalonaca ništa.\nPep Gvardiola se, od početka trenerske karijere 2008. godine, izdvojio kao jedan od najboljih u Evropi, ali je onaj najvažniji trofej, namenjen pobedniku Lige šampiona, uspeo da osvoji samo na jednom mestu, i to tamo gde je sve počelo – u Kataloniji.\nIako se Gvardiola sa Barselonom dva puta popeo na krov „starog kontinenta“, od poslednjeg podignutog „klempe“ prošlo je više od decenije (2011. godina), iako je za to vreme od Bajerna iz Minhena i Mančester sitija stvorio klubove koji su ne samo na domaćem, već i međunarodnom polju bili bez ikakve dileme strah i trepet, ko god se nalazio sa druge strane.\nPep je 2009. godine Barselonu do titule odveo na veoma ubedljiv način. Prvo je u grupi pretrpljen jedan poraz, jednom su remizirali Katalonci, ali su četiri pobede bile dovoljne za 13 bodova i prvo mesto ispred Sportinga, Šahtjora i Bazela. Usledile su ubedljive partije protiv Liona (6:3), Bajerna (5:1), zatim trijumf u trileru protiv Čelsija zahvaljujući golu u gostima (1:1), a u finalu je Mančester junajted savladan sa 2:0.\nDve sezone kasnije, ponovo prvo mesto u grupi ispred Kopenhagena, Rubina i Panatinaikosa sa 14 bodova, te preokret protiv Arsenala u osmini finala od 2:1 do 4:3, zatim rapsodija protiv Šahtjora (6:1), najlepši mogući poklon za navijače u vidu pobede nad Real Madridom (3:1) za finale, gde je srušen Mančester junajted po drugi put za drugu Gvardiolinu titulu.\nKako je Bajern 2012. osvojio titulu predvođen Jupom Hejnkesom, činilo se da će pod Gvardiolom postati prava kaznena ekspedicija i započeti dominaciju “starim kontinentom”. Umesto toga – katastrofa. Već u prvoj sezoni uspeo je da dovede Bavarce do polufinala, kada je Real iz Madrida sa 5:0 prekinuo san o drugoj uzastopnoj tituli.\nNaredne sezone još jači udarac za Gvardiolu – u polufinalu je bolja bila Barselona (3:0 u Minhenu za Barsu, pa pobeda Bajerna u Kataloniji 3:2), dok je treće polufinale završeno prolaskom Atletiko Madrida u finale, iako je revanš dobijen sa 2:1. Koban je bio poraz u Nemačkoj 1:0 u prvoj utakmici. Ovo je ujedno bio i kraj Pepove ere u Minhenu, pošto je u decembru 2015. bilo objavljeno da će napustiti klub.\nNaredna stanica bio je Mančester siti, koji je želeo trenera kadrog da ekipu odvede korak dalje, pošto su 2016. u polufinalu poraženi od Real Madrida sa 1:0 u dvomeču.\nNo, Gvardiolin dolazak i neverovatan igrački kadar nisu doneli željeni rezultat. Do 2020. godine najviše koliko su mogli da urade bio je plasman u četvrtfinale, gde su redom bil ibolji Liverpul 2018 (5:1), Totenhem (4:4, gol u gostima), Lion (3:1, na neutralnom terenu u Portu zbog pandemije koronavirusa), a dosad najbolja prilika propuštena je u finalu 2021. godine, kada je u Portu titulu osvojio Čelsi pobedom u finalu od 1:0.\nPoraz od Reala uprkos tome što su imali prednost od 4:3 iz prvog meča i 1:0 u drugom na početku poslednjeg minuta revanša. Samo dva minuta bila su dovoljna Realu da od 5:3 dođe do 5:5 na krilima Rodriga, a potom preko Karima Benzeme sa penala došao i do borbe za trofej sa Liverpulom.\nGvardiolina statistika je, po odlasku iz Katalonije 2013. godine, sledeća – sa Bajernom tri polufinala, dok je Siti igrao tri četvrtfinala, jednu osmina finala, jedno polufinale i jedno finale.\nZa većinu drugih evropskih ekipa uspeh vredan divljenja. No, za one kojima je trofej pobednika Lige šampiona glavni cilj, i tom prilikom imaju gotovo neograničen budžet, ovo je u najmanju ruku neuspeh, mada nije pogrešno reći ni fijasko.\nRazlog? Teško je reći, jer polufinala i finala neretko odlučuje trenutak inspiracije, poput Rodriga sada ili Kaija Haverca pre godinu dana. No, čini se da je jedna stvar ipak jasna – koliko god imao sjajnih fudbalera na raspolaganju, teško, ako ne i nemoguće, će Gvardiola bilo gde drugde sem Barselone trenirati one koji u srž razumeju njegovu fudbalsku filozofiju.\nA kad od 11 fudbalera svih 11 bez ikakvog problema razume šta se od njih traži, lako je napraviti finesu koja će stvoriti najbolju ekipu na kontinentu, a potom biti kadra i to da ponovi.\nStoga, čini se da nije pitanje da li, već kada će Gvardiola odlučiti da je vreme da se vrati kući – pogotovo ako eksperiment sa Ćavijem u Kataloniji ne da priželjkivane rezultate.


Vlada Japana obezbijedila 73.000 eura Opštini Gusinje za nabavku kombinovane mašine\nПочетнаNovoVlada Japana obezbijedila 73.000 eura Opštini Gusinje za nabavku kombinovane mašine\nby - Admin2 on - март 12, 2021\nAmbasador Japana u Crnoj Gori Nj. E. Takahiko Kacumata, je sa predsjednicom Opštine Gusinje, Anelom Čekić, potpisao ugovor za projekat za osnovne potrebe stanovništva, saopšteno je iz ambasade Japana u Srbiji.\nVlada Japana obezbijedila je 73.000 eura Opštini Gusinje za nabavku kombinovane mašine.\n“Uključujući ovu donaciju, ukupan iznos japanske pomoći kroz projekte za osnovne potrebe stanovništva (POPOS) u Crnoj Gori od 1999. godine, iznosi preko 3 miliona eura. Ukupan iznos japanske pomoći Crnoj Gori u toku istog perioda premašuje 43 miliona eura”, navode u saopštenju.\nIz ambasade Japana dodaju, da projekti za osnovne potrebe stanovništva (POPOS) grantovi imaju za cilj da podrže društveni razvoj kroz projekte za osnovne potrebe stanovništva.\n“Vlada Japana obezbjeđuje finansijsku pomoć neophodnu za realizaciju projekata koji će doprinijeti ekonomskom i socijalnom razvoju. Zaštita životne sredine, zdravstvena zaštita, obrazovanje i socijalna zaštita su glavne oblasti interesovanja Vlade Japana. Od 1998. godine 48 POPOS projekata realizovano je u Crnoj Gori”, zaključuju u saopštenju.


Istinomer - 11 dana građani protestuju ”protiv diktature”\nPočetna Članci Analize Analize 11 dana građani protestuju ”protiv diktature”\nOko hiljadu građana ipak je protestovalo danas u centru Beograda na jedanaestom po redu ”Protestu protiv diktature”.\nZbog praznika ili zbog medijskih napisa da protesta neće biti do utorka naredne nedelje, primetno manji broj ljudi izašao je na ulice gnevni zbog neravnopravne izborne kampanje, zahtevajući smene REM-a, RIK-a, RTS-a. Iako je na početku bilo nejasno da li će šetnje uopšte i biti, ona je krenula oko 19 časova uz parole ”Ko ne skače, taj je Vučić” i ”Uprava napolje”.\nIstinomer od učesnika i predvodnika današnjih protesta u Beogradu nije mogao da sazna da li će biti protesta do utorka, jer kako kažu sve se dogovora u toku dana i spontano.\nProtesti protiv diktature, 13. april 2017. godine / Foto: Istinomer\nNa čelu kolone, koju predvode dobošari, istaknuti su transparenti "Fer slobodni izbori, sloboda medija, departizacija, decentralizacija, zaštita i poboljšanje radnih prava", "Javno finansirano i svima dostupno obrazovanje", "Kompletna smena političke elite", "Zdravstvo za sve".\nUčesnici protesta duvaju u pištaljke i nose i transparente "Padni mi na grudi Nebojša", "Nećemo da budemo jeftina radna snaga", "Mi smo klinci koji su se samoorganizovali u vreme poplava", "Pravda i pravo hodaju sa nama".\nKako prenosi agencija Beta, oko hiljadu gradjana okupilo se večeras na desetoj šetnji "Protiv diktature" u Novom Sadu, a nekoliko inicijatora protesta požalilo se da ih nepoznate osobe snimaju i prate. Oni su novinarima kazali da ih "već danima nepoznati ljudi fotografišu, snimaju i dolaze ispred kuća".\nNa 11-om protestu oko hiljadu ljudi / Foto: FoNet\nU uvodnom govoru, student Milan Perišić rekao je da je juče prikupljeno 12.000 dinara donacija građana što će biti upotrebljeno za organizaciju narednih skupova - plaćanje kamiona, tehničke opreme i štampanje letaka.\nOn je rekao da u Novom Sadu neće biti protesta tokom proslave Uskrsa, a potom će se nastaviti, u ponedeljak.\n"Pauzu u naredna tri dana iskoristićemo da se bolje povežemo s vama. Razlog nisu samo praznici. Želimo da proširimo ekipu koja ovo organizuje, jer ovde treba da budemo svi i da nas u ponedeljak bude još više kazao je Perišić.",


Izložba fotografija „Svedoci tradicije“ od 2. jula u Kulturnom centru Zrenjanina - Čupava Keleraba\nIzložba fotografija „Svedoci tradicije“ od 2. jula u Kulturnom centru Zrenjanina\n30. juna 2021. 30. juna 2021. Administrator\nNova izložbena celina zrenjaninskog foto kluba CD13 predstaviće se javnosti od 2. do 14. jula u izložbenom salonu Kulturnog centra. Otvaranje izložbe zakazano je za petak, 2. jul u 19h.\nFOTO KLUBA CD 13\n– Kulturni centar Zrenjanina\n– Od 2. do 14. jula\nIzložba „Svedoci tradicije“ zrenjaninskog foto kluba CD 13 biće otvorena u Kulturnom centru Zrenjanina od 2. do 14. jula. Postavku čini oko pedesetak fotografija koje su nastale u okviru istoimenog projekta koji je pokrenut sa ciljem očuvanja tradicije sela Vojvodine, običaja i kulture naroda i narodnosti koji u njoj žive, popularizacije seoskog načina života i očuvanja kulturne baštine nastale u seoskim sredinama.\n– Izložba se otvara u petak, 2. jula u 19 časova a publika pored dolaska na otvaranje, program otvaranja može uživo da prati i na Fejsbuk strani Kulturnog centra.\nProjekat „Svedoci tradicije“ foto kluba CD13 koji je rezultirao izložbom realizovan je uz finansijsku podršku Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice AP Vojvodine a zrenjaninska izložba se organizuje u saradnji sa Kulturnim centrom.\n– „Cilj projekta je očuvanje tradicije sela Vojvodine, običaja i kulture naroda i narodnosti koji u njoj žive… Vojvodina, kao multietnička sredina, raspolaže neizmernim kulturnim bogatstvom. Jedan od ciljeva je i očuvanje dela tog bogatstva kroz umetničku i dokumentarnu fotografiju, uključivanje stanovnika sela u sam projekat, prezentacija kroz seriju izložbi u selima učesnicima projekta…Poznavanje prošlosti nekog naroda, njegovih korena i tradicionalnih vrednosti je potreba i osnova za bolje međusobno razumevanje kao i za razumevanje sadašnjosti i budućnosti suživota na ovim prostorima…“ – navode iz foto kluba CD13.\nIzvor: KC Zrenjanina\nFilm, umetnost i pozorišteizložba, izložba fotografija, Kulturni centar Zrenjanina, najava, otvaranje izložbe, Svedoci tradicije, umetnost, vesti, vesti iz kulture, vesti iz umetnosti, vesti kultura, vesti umetnost\nPonovo igra „Bal na vodi“\nDogodine u Havani: Prikaz knjige „Vidimo se u Havani“ Šanel Kliton


Tanjug 17. maja 2021. 10:32\nBEOGRAD – Privredna komora Srbije pozvala je domaće kompanije da učestvuju na onlajn „Globalnom samitu inovacija“ od 18. do 20. maja, koji će okupiti više hiljada inovatora i investitora iz celog sveta.\nTokom događaja planirane su interaktivne hibridne radionice i virtuelni paneli na kojima će se diskutovati o zelenoj tranziciji, digitalnoj transformaciji i oporavku sektora od korona virusa, najavila je Privredna komora Srbije (PKS).\nU okviru samita biće organizovani i onlajn sastanci kompanija za koje je zadužena Evropska mreža preduzetništva (EEN).\n„Na panelu posvećenom Zapadnom Balkanu predstavićemo veoma zanimljivu platformu, koju realizujemo zajedno sa kolegama EEN iz regiona, namenjenu pristupu izvorima finansiranja za mala i srednja preduzeća“, objasnila je Katarina Momčilović Matić, viši savetnik u Centru za EU integracije PKS.\nDodala je da je namera da se putem informativne platforme predstave EU i regionalni programi i fondovi dostupni firmama sa Zapadnog Balkana, kao i da se tokom godine održi događaj namenjen umrežavanju malih i srednjih preduzeća i finansijskih institucija koje te programe sprovode.\nKreiranje platforme podržala je Evropska komisija, navela je Momčilović Matić.\nPrivredna komora je saopštila da Globalni samit inovacija predstavlja mesto okupljanja inovativnih preduzeća i međunarodnih investitora, ali takođe pruža mogućnost za razmenu znanja, promovisanje proizvoda i tehnologija, dobijanje najnovijih informacija o globalnim trendovima i inovacijama, kao i umrežavanje sa potencijalnim komercijalnim i tehnološkim partnerima.\nDodaje se da se zainteresovani za učešće na onlajn „Globalnom samitu inovacija“ mogu prijaviti na linku www.gis2021.b2matć.io/


Rekorderka Atletske dvorane na 60m prelazi u BAK: Samo 9 klubova prijavilo transfere pred poslednji dan prelaznog roka – Atlex\nRekorderka Atletske dvorane na 60m prelazi u BAK: Samo 9 klubova prijavilo transfere pred poslednji dan prelaznog roka\nIV memorijal Mika Švraka 2019. - 21. decembar, 60 metara za devojke Farzaneh Fasihi (Iran), Atletska dvorana, miting u organizaciji AK Top Jump-a; Foto: Atlex\nPrva faza prelaznog roka u Srpskoj atletici ulazi u završni dan, a kako sada stoje stvari najbolji posao odradio je Beogradski atletski klub koji je doveo konkretna seniorska pojačanja iz Srbije, a blizu su registracije dve atletičarke i iz inostranstva.\nZahtev za dobijanje srpskog državljanstva, koji je uslov da bi neko ko nije iz Srbije mogao da bude registrovan za neki naš klub, podnele su Emilija Kusić (400 metara) i rekorderka Atletske dvorane na 60 metara Farzaneh Fasihi iz Irana.\nFasihi je prošle zime prvi put došla u Beograd gde je trenirala sa Stanojem Burlićem, tada još trenerom Partizana 1945, a kasnije BAK-a.\nOna je pod njegovom ”palicom” istrčala rekord karijere na 60 metara od 7,25 sekundi na Istanbul kupu što joj je obezbedilo normu za dvoransko Svetsko prvenstvo i dvoransko prvenstvo Azije. Oba takmičenja su trebala da budu u Kini kada je koronavirus tamo bila na vrhuncu pa su otkazana.\nPre te trke ona je u Atletskoj dvorani u Beogradu, na otvorenom prvenstvu Beograda, istrčala 7,29 sekundi što je zvanično najbolji rezultat dvorane na 60 metara za devojke od njenog otvaranja 2016.\nNeuhvatljiva Farzaneh Fasihi u zimskoj sezoni 2019/2020. i Emilija Kusić nove članice BAK-a – IV memorijal Mika Švraka 2019. – 21. decembar; Foto: Atlex\nSa druge strane Emilija Kusić sa Burlićem radi nešto duže i za razliku od Fasihi i tokom leta. Ona je članica Leotara iz Trebinja, a kako je u Bosni i Hercegovini dozvoljena dvojna registracija, ona je podnela zahtev za dobijanje Srpskog državljanstva kako bi mogla zvanično da se takmiči i u Srbiji.\nPo propozicijama Srpskog atletskog saveza strani državljani nemaju pravo nastupa na zvaničnim prvenstvima, samo van konkurencije. Ukoliko strani državljanin poseduje i srpsko državljanstvo onda je u mogućnosti da bude registrovan i od strane SAS-a i da takmiči na pojedinačnim i ekipnim šampionatima za srpski klub, da mu se priznaju svi rezultati, da osvaja medalje i bodove, ali ne može da postavlja rekorde Srbije.\nŽenska ekipa BAK-a popunjena gotovo na svim pozicijama\nDolazak sestara Lukić u BAK u mnogome je promenio sliku ovog kluba kada je upitanju ženska ekipa. Pionir seniorske ekipe ovog Beogradskog kluba je Asmir Kolašinac, od ove godine tu su i Aleksa i Boško Kijanović, a sva trojica će učestvovati u martu na dvoranskom prvenstvu Evrope.\nRetko koji klub u Srbiji može da se pohvali da je u jednom trenutku u svojoj istoriji imao čak 4 učesnika prvenstva Evrope kao što sad može BAK jer pored muške trojke normu ima i Anja Lukić.\nDolaskom Anje i Sare Lukić dobijen je jak skok udalj i 100 metara sa preponama, ali čelnici kluba sa stare Karaburme tu se nisu zaustavili.\nTakođe iz Crvene zvezde dovedena je i Milica Joksimović za skok uvis, a iz Top Džampa Martina Pavlović za disk i kuglu.\nDvoransko prvenstvo Srbije 2020 – 2. februar, skok uvis, Milica Joksimović (Crvena zvezda), Atletska dvorana; Foto: Atlex\nKako ekipno prvenstvo Srbije broji 11 disciplina, BAK je ovim prelaznim rokom osigurao 6 disciplina i to sa izuzetno velikim brojem bodova.\nS obzirom da je Anja Lukić najbolja preponašica, Sara Lukić među najboljima u dalju, da od Fasihi bolji rezultat na 100 metara ima samo Milana Tirnanić iz Crvene zvezde i da Joksimovićeva i Pavlovićeva mogu da donesu dobar broj bodova, odnosno da budu među vodećima u svojim disciplinama, BAK je definitivno napravio jednu jako zanimljivu ekipu koja će sigurno pokušati da prekine višedecenijsku dominaciju Crvene Zvezde u ženskoj konkurenciji.\nBAK sa dve muške štafete 4×100 metara\nAleksa Kijanović, Boško Kijanović i Miloš Grujić su jedni od najbržih momaka u Srbiji, a sada im se zvanično pridružio i veoma perspektivni Mihajlo Mandić. On već gotovo celu ovu godinu, od kada je napustio stadion ”Rajko Mitić”, trenira sa trenerom Burlićem i BAK-ovcima i samo se čekao novi prelazni rok kako bi se i ozvaničila saradnja. Zajedno sa njim iz Zvezde je prešao i Marko Vučurović.\nKada se tu dodaju još neki juniori, štafeta koja je bila najbrža na ovogodišnjem prvenstvu Srbije dobija veliki potencijal za odlične rezultate pa čak i za dve štafete koje će se boriti za medalju.\nNova uzdanica BAK-a Mihajlo Mandić; Kup Beograda za juniore 2020 – 4. jul, 100 metara muškarci van konkurencije, Dušan Jurošević, Mihajlo Mandić, Stefan Labica, Miloš Radojković; Foto: Atlex\nNovi klub SU Trijumf kids za ”gašenje svetla” u Partizanu 1945\nOdlaskom skoro svih trenera krajem prošle godine iz Partizana 1945 taj klub je gotovo prestao da postoji.\nTo se donekle i poklapalo sa vizijom čelnika Partizana koji su formirali taj klub dok se originalni Partizan finansijski ne opravi, ali nisu očekivali da će morati da krenu skroz ispočetka.\nOno što je ostalo u Partizanu 1945 su najmlađi, atletske škole. Oni koji nisu prešli u Partizan sada će preći u novoformirani klub SU Trijumf kids koji vodi nekadašnja atletičarka Iva Dojić. Pored nje trener u ovom klubu biće i jedna od najbržih devojaka u istoriji Srbije Jelena Subotić.\nU novi početak njih dve su sa sobom povele 46 mladih atletičara.\nNikad ”mršaviji” prelazni rok za sad\nZa razliku od gotovo svih ostalih sportova u atletici nema kupovine i prodaje atletičara tako da pandemija koronavirusa nije imala nikakav uticaj na ovaj segment, a opet dan pre kraja transfer perioda klubovi još ”spavaju”.\nU ovom prelaznom roku SAS je oslobodio klubove i plaćanja preregistracije novih atletičara, pa opet samo dan pre isteka roka za podnošenje zahteva za promenu kluba samo 9 klubova je na listi za nova pojačanja, odnosno samo 23 atletičara je podnelo zahteva da promeni sredinu (neračunajući 46 za SU Trijumf kids), plus dva zahteva za promenu državljanstva.\nAktuelni šampion države i najbolja ekipa u Srbiji za 2020. godinu Crvena zvezda dovela je samo 5 pojačanja i to isključivo u mlađim kategorijama. Za sada će najveći benefit predstavljati dolazak mlade sprinterke Ksenije Zoranović iz Sirmijuma iz Sremske Mitrovice.\nTreba napomenuti da ovo nije konačan presek prelaznog roka i da su verovatno mnogi zahteve poslali poslednjeg dana. Zbog toga na primer nema da je Vojvodina iz Novog Sada obavila ni jedan dolazak, a već smo pisali o dolasku juniorske rekorderke u višeboju Marine Živković.\nPored Zvezde, BAK-a i SU Trijumf kidsa na preseku dan pre isteka prelazno roka nova pojačanja su prijavili i Top Džamp, Proleter Zrenjanin, VAK 014 Valjevo, Radnički Kragujevac, Vlasotince i Panonija Pančevo.\nKonačna lista transfera za 2021. godinu znaće se u ponedeljak, najkasnije u utorak do kada bi trebalo da stignu sva pisma sa zahtevima.\nTags: BAK Beograd Emilija Kusić Fasini Farzaneh Mihajlo Mandić Milica Joksimović Transferi\nPrevious Državni rekord ostaje u Kanjiži, ali Marina Živković je napušta: Goran Obradović dobio novi ”dijamant” za brušenje\nNext Anić se vratio kući, Partizan doveo reprezentativno pojačanje: Ovo su svi transferi za 2021. (FOTO)\nRezime prelaznog roka: Vučenovićeva i Mulitinovićeva u Vojvodini, Partizan se pojačao iz Zvezde i BAK-a, Voždovac dobio jakog aduta!\nGrnović prelazi u crveno-beli tabor: Tri moderna gladijatora na jednom mestu\nOAK doveo talentovane sprinterke Zvezde: Ojačana i muška štafeta 4x400m


GDi - About GDi\nMi smo inovativna i nagrađivana centralnoevropska kompanija iz oblasti primenjenih tehnoloških rešenja, sa više od 30 godina uspešnog rasta, koja broji preko 1.000 klijenata.\nNaša softverska rešenja i rešenja sa podacima iz oblasti poslovnih procesa u industrijskom sektoru, razvijaju se na vodećim svetskim tehnološkim platformama. Ova rešenja se upotpunjuju sa velikim brojem srodnih profesionalnih usluga, obukama i trajnom dugoročnom podrškom. Usluge podrazumevaju i održavanje, upravljanje radom i promenama sistema.\nNaročito smo poznati po liderstvu u oblastima Sistema podrške poslovanja (OSS), Sistema podrške u odlučivanju (DSS), Cloud-računarstva i Geoinformacionih sistema (GIS), podjednako u komercijalnim i javnim sektorima tržišta.\nNaš stručni tim je ovde kako bi vam pomogao u poboljšanju ključnih pokazatelja uspešnosti i u efikasnom upravljanju rastom vaših resursa, imovina i operacija.\nRazumeti, predvideti i zadovoljiti potrebe naših klijenata i partnera, kroz rešenja koja unapređuju njihove poslovne procese u potpunosti, pa i iznad očekivanja.\nKoristiti iskusne i vešte timove za analizu, konsultacije, dizajn i razvoj proizvoda, implementiranje i podršku inovativnih rešenja prilagođenih korisniku, koja su zasnovana na vodećim, pouzdanim i standardizovanim platformama.\nObezbediti našoj, sve većoj, bazi klijenata ceo spektar ključnih rešenja, koja modernizacijom operativnih zadataka i izmenom radnih procesa, obezbeđuju povećanje vrednosti njihovog poslovanja.\nKontinuirano razvijati vlastite ljudske resurse, kako bismo povećali takmičarski duh zaposlenih i uspešno nastavili svoj globalni rast zasnovan na proizvodima sa inovativnim rešenjima.\nStvarati, razvijati i održavati kvalitetna partnerstva sa vodećim partnerskim organizacijama i klijentima širom sveta.\nPoslovati izuzetno profesionalno, etički i održivo. Doprinositi zajednici i dobrobiti društva.\nSaznajte više o našoj kompaniji i o uslugama koje možemo da ponudimo vašoj firmi ili organizaciji.\nPodelite informacije o našoj kompaniji sa drugima