PORTAL: Srbija gora od Perua i Gvatemale\nSrbija se na najnovijoj listi Svetskog ekonomskog foruma o međunarodnoj konkurentnosti nalazi na 85. mestu od 134 zemlje i to odmah iza zemalja Centralne Amerike, Hondurasa, Perua i Gvatemale, koje su rangirane od 82. do 84. mesta. Iako smo se u 2008. popeli za nekoliko mesta u odnosu na prošlogodišnje 91. mesto, sa neslavnom ocenom 3,90, Srbija se nalazi u proseku regiona (prosek Zapadnog Balkana koji obuhvata Hrvatsku, BiH, Albaniju i Makedoniju je 86. mesto i ocena 3,86).\nSagovornici „Novca“ slažu se da nema mesta radovanju zbog minimalnog pomaka, jer je cilj Srbije da bude lider u regionu, pa i da se približi zemljama Istočne Evrope(Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunija, Bugarska) koje u proseku zauzimaju 56. mesto, sa ocenom 4,28.\n„Od 2003. godine Srbija se na ovoj listi stalno kreće između 83. i 87. mesta, da bi prošle 2007. pala na 91. mesto. Dakle, dobro je što nam sada sa 85. mestom, opšti prosek raste. Ipak, nema razloga za radovanje, čeka nas još puno posla i to pre svega Vladu Srbije“, kaže za „Novac“ Dragoljub Vukadinović, predsednik Upravnog odbora kompanije „Metalac“ iz Gornjeg Milanovca i potpredsednik Nacionalnog saveta za konkurentnost. U ovom 29-točlanom savetu, osnovanom početkom ove godine, uz privrednike sedi i nekoliko ministara, a na čelu saveta je potpredsednik Vlade, Božidar Đelić.\nMetodologiju rangiranja Svetskog ekonomskog foruma za „Novac“ objašnjava ekonomista Dušako Vasiljević, istraživač Centra za visoke ekonomske studije(Ceves). On napominje da se oko 60 odsto ove liste zasniva na anketiranju preduzeća, a oko 40 odsto na realnim parametrima. Kod nas je rađena na uzorku od 112 preduzeća, od kojih je samo tridesetak bilo iz Beograda, dok su ostala iz unutrašnjosti Srbije.\n„Parametri koji se ispituju dele se u tri grupe, i oni odgovaraju stepenu ekonomskog razvoja zemlje. U grupi osnovnih zahteva posebno zaostajemo u razvoju infrastrukture. Tu smo 102, a prosek regiona je 97. mesto. To su jako loši rezultati“, kaže Vasiljević. Kod nas su najbolje ocene dobili zdravstvo , osnovno obrazovanje i tehnološka pismenost, dok je najgore ocenjeno tržište dobara. Bolna tačka su i institucije Srbije, koje su ocenjene kao neefikasne i korumpirane. Vasiljević tvrdi da rezultati pokazuju stagnaciju Srbije, pre svega u sektoru reforme državne uprave, koja izostaje već godinama unazad. Komplikovane procedure i brdo propisa, otežavaju poslovanje u Srbiji, a kao primer, Vasiljević navodi činjenicu da privrednici u Srbiji godišnje čak 66 puta plaćaju različite poreze, dok je prosek u razvijenim zemljama 13. Za dobijanje svih potrebnih dozvola za izgradnju jednog skladišta u Srbiji je potrebno čak 279 dana, dok je prosek razvijenih zemalja 161 dan.\nU poslednjih pet godina 80 odsto rasta srpske privrede je bazirano na tri sektora: finansijama, trgovini i telekomunikacijama, a proizvodi ovih sektora ne nerazmenjivi, tj. ne izvoze se. Sličan trend bio je i u ostalim zemljama u razvoju, ali kod nas je to daleko izraženije. Dakle, trebaju nam investicije, koje će podstaći izvoz“, kaže Vasiljević. Preporuke Cevesa za dalji rad na poboljšanju ekonomske konkurentnosti Srbije su reforma javne uprave, skraćenje procedura za izdavanje dozvola i unapređenje obrazovanja.\nVukadinović iz „Metalca“ upravo ističe probleme s kojima se susreće srpska privreda, a jedan od najkrupnijih, prema njegovim rečima je vreme za dobijanje građevinskih i drugih dozvola. „Kod nas se jedna dozvola čeka 120 dana, a na Zapadu do 30 dana. Dobrim propisima to možemo popraviti i verujem da samo tom izmenom, sledeće godine možemo da se popnemo za desetak mesta na listi Svetskog ekonomskog foruma“, kaže Vukadinović.\nNjegovu tvrdnju potkrepljuje i najnovija anketa Svetske banke o poslovnom okruženju, rađena u 181 zemlji, gde se Srbija po brzini dobijanja građevinskih dozvola nalazi na samom dnu lestvice - na 171. mestu. Ukupno gledano, Srbija je na listi Svetske banke opet u proseku regiona, na 94. mestu od 181 zemlje.\nSkraćenje i pojednostavljenje procedura, smatra Vukadinović, privući će nove investitore, koji su nam neophodni kako bismo povećali izvoz.\nSlovenija ima 20 milijardi evra izvoza godišnje, a Srbija svega 5-6. „Dolazak Fijata je odličan potez za nas, jer će on za par godina izvoziti proizvode u vrednosti preko milijardu evra. To će povući razvoj može za mesec dana da usvoji dva propisa, zbog čega zemlja ne može napred.\nKašnjenje u zakonskoj regulativi kao glavnu prepreku vidi i Goran Radosavljević, savetnik potpredsednika Vlade Božidara Đelića za privredu i finansije. „Penjemo se na lestvici, ali jako sporo. Ovogodišnja anketa nam pokazuje da nam tržište dobara stagnira, pa smo se pomerili sa 134. na 132. mesto u tome segmentu. Ocenjeno je da imamo slabu zaštitu konkurencije, zaštitu prava manjinskih akcionara. Upravo tu kasnimo sa zakonskom regulativom, odnosno izmenama Zakona o zaštiti konkurencije, čije će nam donošenje za mesec-dva, odmah popraviti rejtingt“, kaže Radosavljević.\nOve godine je najviše napredovalo tržište rada, koje je sa 108. mesta u prošloj skočilo na 66. mesto u ovoj godini. „Privrednici su ocenili da je naše tržište rada dosta fleksibilnije nego ranije, a povećano je i učešće žena. Veliki napredak zabeležili smo i u sektoru inovacija i rada naučno-istraživačkih ustanova, što je posledica većeg ulaganja iz budžeta“, objašnjava Radosavljević.\nOn vidi četiri prioritetna zadatka za državu. Prvi je reforma javne uprave, kojom će se skratiti procedure, sledi povećanje efikasnosti uprave (uvođenjem elektronske uprave) i donošenje izmena Zakona o zaštiti konkurencije. Kao dugoročni cilj ostaje reforma obrazovanja, koje mora da prati potrebe privrede.\nI Vukadinović ističe problem nedostatka kadrova i to ne samo visoko stručnih, već i srednjih stručnih. „Mi nemamo više ni dobre majstore, njih je nemoguće naći. Kad investitor zna da ovde mora da čeka za dozvolu 120 dana i da ne može da nađe 50 bravara, on će otići u Hrvatsku ili negde drugde“, tvrdi on. Da Srbija mora da se izdigne iznad proseka regiona po konkurentnosti smatra i Ana Trbović, direktor za unapređenje poslovne klime na USAID Projektu za razvoj konkurentnosti .\n„Srbija treba da bude lider u regionu Zapadnog Balkana, ali nas relativno loše mesto na ovogodišnjoj listi Svetskog ekonomskog foruma ne iznenađuje“, kaže Trbovićeva. Razloge za višegodišnju stagnaciju u popravljanju konkurentnosti Srbije, naša sagovornica vidi pre svega u nestabilnoj političkoj situaciji i činjenici da usled čestih izbora vlade koje se smenjuju nemaju vremena za ozbiljne reforme. Ona, ipak, prve vidljive pomake očekuje već u 2009. godini.\n„Ukoliko Srbija izvrši najavljenu reformu izdavanja građevinskih dozvola u ovoj godini, a to je prema izveštaju Svetske banke ključni problem za strane investitore, već sledeće godine mogao bi se videti bitan pomak u izveštaju ove organizacije. Da bismo popravili poziciju na listi Svetskog ekonomskog foruma potrebno je uz to izvršiti i ozbiljnu, a ne kozmetičku reformu javne uprave. Sve to moramo raditi brzo, jer ukoliko želimo da budemo lider u regionu, moramo biti delotvorniji od suseda, koji takođe rade na podizanju svoje konkurentnosti“, kaže Trbovićeva.\nUz to, država treba da popravi svoju efikasnost (da smanji broj propisa, unapredi rad inspekcija i pojednostavi izdavanje dozvola), dok je drugi prioritet unapređenje obrazovanja, kako srednjih stručnih škola, tako i nastave na univerzitetima.\nNaši sagovornici očekuju da ćemo se već sledeće godine, ukoliko dotle izmenimo proceduru za dobijanje građevinskih dozvola, popeti na listi Svetskog ekonomskog foruma za desetak mesta. Cilj Nacionalnog saveta za konkurentnost je da se do 2011. godine Srbija nađe između 66. i 70. mesta na ovoj listi, koju gledaju i svi potencijalni investitori.\nIpak, „oni gledaju i poreske olakšice koje nudi naša zemlja, cenu radne snage, pa imamo dobre argumente na toj strani. Potvrda za to, ali i signal drugim investitorima, jeste dolazak Fijata. Naravno, moramo još puno da radimo i to brzo, jer ne treba zaboraviti da ni drugi ne sede skršetnih ruku, pa i naše okruženje, koje želimo da prestignemo, napreduje“, podseća Radosavljević.\nTri grupe kriterijuma\nSvetski ekonomski forum meri tri grupe parametara, od kojih je svaki vezan za stepen razvoja zemlje. U prvoj grupi, tzv. osnovnih zahteva, koji se odnose pre svega na zemlje u razvoju, meri se kvalitet institucija, infrastrukture, makroekonomska stabilnost i zdravstvo i obrazovanje. U drugoj grupi su kriterijumi za povećanje efikasnosti države i tu spadaju: više obrazovanje i trening, efikasnost tržišta dobara, efikasnost tržišta rada, sofisticiranost finansijskog tržišta, tehnološka spremnost i veličina tržišta. Treća grupa faktora, koja se odnosi uglavnom na razvijene zemlje meri sofisticiranost poslovnih procesa i inovacije.\nОбјавио ADMIN у 21:29


Ovde tajne službe nemaju pristup: Ovo je najsigurnija aplikacija za dopisivanje - Sputnjik Srbija\n15:51 15.04.2021 (osveženo 18:07 15.04.2021) Preuzmite kraći link\nKako navodi naš sagovornik, „Telegram“ se izdvaja i po tome što funkcioniše kao neprofitna organizacija. Osnivači planiraju i da tako i ostane – nikada neće naplaćivati svoje usluge, ne žele da prodaju prostor za reklame. Kako navode u kompaniji, „Telegram“ nikada neće biti prodat drugoj kompaniji. Time se izbegava mogućnost da neka strana firma kupi aplikaciju, i na taj način dobije bazu korisnika i pristup serverima.\ntajne službe, informaciona bezbednost, sajber-bezbednost, bezbednost, ruska aplikacija, mobilna aplikacija, mesindžer Telegram, Telegram


Evropska komisija – Bankar.me\nEvropska unija (EU) neće odobriti novac za sufinansiranje druge dionice autoputa Bar Boljare dok se ne provjeri da li je taj projekat isplativ\n4 weeks ago Članci, Ekonomija, EVROPA, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nSve zemlje članice EU dovršile su postupak odobravanja novog instrumenta SURE za pružanje financijske potpore u iznosu do 100 milijardi eura za zaštitnu radnih mjesta i radnika pogođenih pandemijom korona virusa, objavila je u utorak Europska komisija.\nEK: Italija ima najveći dug u EU koji će do 2021. iznositi 137,4 odsto BDP-a\nNovember 7, 2019 BIZNIS, Ekonomija, EVROPA, FINANSIJE, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nEvropska komisija (EK) je prognozirala danas da će Njemačka zadržati budžetski suficit najmanje do 2021. godine. EK kaže da će deficit Francuske biti iznad propisanog praga EU u ovoj godini, i da će italijanski dug nastaviti da bilježi rast i dostići nivo od gotovo 140 odsto bruto domaćeg proizvoda. U …\nMarch 26, 2018 EVROPA, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nU Briselu se ne stišava bura oko vrtoglavog uspona Njemca Martina Zelmajera na poziciju glavnog sekretara Evropske komisije\nEK usvojila Strategiju za prijem zemalja Zapadnog Balkana\nFebruary 6, 2018 Članci, EVROPA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nEvropska komisija usvojila je danas u Strazburu konačan tekst strategije o prijemu Crne Gore i drugih zemalja Zapadnog Balkana u Uniju, o kojem će se potom izjasniti poslanici Evropskog parlamenta.\nEK pokazala slabost u rješavanju posljedica krize\nEvropska komisija (EK) pokazala je slabost u rješavanju problema koje je generisala finansijska kriza, zaključili su evropski revizori. Revizori su u izvještaju o upravljanju EK programima finansiranja pet zemalja EU konstatovali da Mađarska, Irska, Letonija, Portugalija i Rumunija nijesu jednako tretirane, prenosi SEEbiz.\nEK želi da pojednostavi zaduživanje za male i srednje preduzetnike\nOctober 2, 2015 MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nEvropska komisija je predstavila svojevrsni akcioni plan o stvaranju tzv. koje bi trebalo malim i srednjim preduzećima širom Evropske unije da omogući lakše zaduživanje na tržištu kapitala.\nEU obećala za puteve u regionu milijardu eura\nAugust 27, 2015 PLANETA, REGION, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nEvropska komisija je spremna da obezbijedi milijardu eura do 2020. godine za finansiranje regionalne saobraćajne mreže sa koridorima u zemljama zapadnog Balkana. To su poručili šefovi njemačke i austrijske diplomatije, Frank-Valter Štajnmajer i Sebastijan Kurc.


Centralne nabavke od 31. marta\nVesti :: Centralne nabavke od 31. marta\nMinistarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović izjavila je danas da će sistem centralnih nabavki početi da se primenjuje 31. marta i da je reč o iznuđenoj meri zbog teške situacije u zdravstvenom sistemu.\nĐukić Dejanović je podsetila da je dug zdravstvenih ustanova sekundarnog i tercijalnog zdravstva dostigao 13,5 milijardi dinara i da je pretvoren u javni dug.\n"Sa takvim dugom, ako bi se ušlo u narednu godinu, teško da bismo mogli da planiramo ovaj nivo zdravstvene zaštite koji sada imamo", rekla je Đukić Dejanović novinarima posle javne rasprave o nacrtima zakona o zaštiti prava pacijenata i Zakona o zaštiti osoba sa mentalnim smetnjama.\nPreuzimajući dug, zahtev vlade je bio da se novi dugovi ne prave, napomenula je Đukić Dejanović i navela da je takva praksa stvaranja dugova po osnovu neugovorenih obaveza presečena 31. oktobra ove godine njenim pismom svim direktorima u kojima su upozoreni da država takve dugove ne može namirivati i pravdati.\nOna je rekla da je u trenutku glasnog razmišljanja o uvođenju centralnih nabavki taj dug bio oko 10 milijardi dinara, a od trenutka saopštavanja takve namere u narednih mesec i po dana dug je porastao za još 3,5 milijradi dinara.\nĐukić Dejanović je najavila formiranje posebne jedinice ili uprave u Ministarstvu zdravlja koja će se baviti javnim nabavkama i dodala da je i Svetska banka zainteresovana da pruži tehničku podršku za takav postupak.\n"Potrebna je disciplina u zdravstvu", kazala je Đukić Dejanović i ocenila da su centralne nabavke jedna antikoruptivna mera koja je podržana u zdravstvu.\n"Pitanje je kako će reagovati pojedinci, ali mi o njima ne možemo misliti", kazala je Đukić Dejanović i napomenula da će direktori i dalje planirati svoje potrebe i dostavljati ih institutima za javno zdravlje a ovi ministarstvu.\nProcene su, prema njenim rečima, da bi centralnim nabavkama sanitetskog materijala, lekova i opreme moglo da se uštedi od 20 do 50 odsto sredstava.\nIzvor:RTV 27. 11. 2012. god.\n27. Novembar 2012. Vesti 0 1633\ndejanovic djukic marta centralne nabavke vesti dinara nabavki zdravlja centralnih\nTri reči: djukic dejanovic izjavila, sistem centralnih nabavki, centralnih nabavki poceti, slavica djukic dejanovic, zdravlja slavica djukic, vesti centralne nabavke, ministarka zdravlja slavica, marta vesti centralne\nDve reči: djukic dejanovic, centralne nabavke, centralnih nabavki\nJedna reč: dejanovic, djukic, marta, centralne, nabavke, vesti, dinara, nabavki, zdravlja, centralnih


Predsednik: Heroj Abdullah Tahiri bio je simbol nadahnuća za mnoge borce za slobodu - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednik: Heroj Abdullah Tahiri bio je simbol nadahnuća za mnoge borce za slobodu\nPriština, 24. maj 2019. godine – Predsednik Republike Kosovo Hashim Thaçi učestvovao je danas na spomen-akademiji za heroja Abdullaha Tahirija.\nPredsednik Thaçi je rekao da se sećamo istaknutog aktiviste Nacionalnog pokreta, koji je pao na samom pragu oslobođenja Kosova pre 20 godina.\nOn je istakao da će tokom čitave ove nedelje u centru naše pažnje biti jedan od najnehumanijih zločina koji su se dogodili na Kosovu, masakr u Dubravi.\n„Srpska država je planirano i smišljeno okupila u zatvoru u Dubravi veliki broj zarobljenika radi njihovog ubijanja i uništenja. Abdullah Tahiri i 160 drugih zatvorenika, goloruki, vezanih ruku, pre 20 godina okrutno su ubile srpske policijske snage samo zato što su bili Albanci i što su želeli slobodu svoje zemlje“, rekao je on.\nPredsednik Thaçi je rekao da nakon dve decenije, nijedan od nalogodavaca i izvršioca ovog masakra nije izveden pred domaćom ili međunarodnom pravdom.\nŠef države je rekao da se ovi zločini neće zaboraviti i da nikada neće zastareti, a o hapšenju, osuđivanju i pogubljenju saborca Abdullaha Tahirija, on e je rekao da nije bilo slučajno.\n„Na samom završetku Drugog svetskog rata, Gnjilane sa okolinom, kao i celo Kosovu, bili su teško pogođeni periodom Vojne uprave, gde se jasno videlo lice komunističkog režima u Jugoslaviji. Protiv jugoslovenskog represivnog režima, kao probuđena nacionalna savest, Gnjilane je dalo bitne patriotske i nacionalističke figure. Bili su to mula Idriz Gjilani, Kadri Halimi, Kadri Zeka, Rexhep Mala, Nuhi Berisha, koji su u različitim istorijskim periodima, svojim životom i žrtvom, održali u životu ideal o oslobođenju Kosova“, dodao je on.\nPredsednik Thaçi je dodao da je to bila čitava plejada ratnih zatvorenika koji su se istakli u svim decenijama druge polovine dvadesetog veka kao istaknuti rodoljubi i aktivisti.\nPrema njegovom mišljenju, Abdullah Tahiri je prihvatio ovaj politički duh i pravinu nacionalnu orjentaciju još dok je bio veoma mlad, budući da je bio aktivan kao student u organizovanju demonstracija 1981. godine.\nPredsednik je govorio i o kontroverznom elementu Jugoslavije, koji je prema njegovom mišljenju, učinio da izbiju demonstracije koje su uzdrmale temelje beogradske politike.\n„Povećanje nacionalne svesti generacije iz ’81-ve u opštem političkom kontekstu bio je još jedan pokazatelj i argument da je status autonomije bio nedovoljan Kosovu. Zahtev za Republiku Kosovo je postao opštenarodni ideal. Tako, inteligencija koja je stvorena nakon otvaranja Univerziteta u Prištini nije mogla da se otuđi od strane jugoslovenske ideologije lažnog bratstva i jedinstva“, rekao je on.\nŠef države je rekao da je Abdullah Tahiri bio tipična figura i rezultat političke i nacionalne emancipacije tih generacija koje se nisu slagale sa beogradskom politikom i Komunističkog saveza Kosova, a nakon stupanja na scenu Oslobodilačke vojske Kosova, Abdullah Tahiri je preduzeo je prve korake u organizaciji njenih struktura u Gnjilanu.\nPredsednik Thaçi je rekao da budući da je bio istaknuti aktivista, Tahirija je uhapsila sprska policija i tako prekinula zalet dolazećeg komandanta Oslobodilačke vojske Kosova.\n„Abdullah Tahiri je postao simbol nadahnuća za mnoge borce za slobodu svuda na Kosovu. Zahvaljujući krvi palih boraca, žrtvi mučenika, narodnom otporu , pravičnom ratu Oslobodilačke vojske Kosova, podršci demokratskog sveta, na čelu sa Sjedinjenim Američkim državama i intervenciji NATO-a, Kosovo je postala slobodna država“, rekao je on.\nUzimajući u obzir veliki i konstantan doprinos Abdullaha Tahirija, ideale zbog kojih je zarobljen i njegovu istrajnost žrtvu, predsednik zemlje Hashim Thaçi je pre dve godine odlikovao Abdullaha Tahirija ordenom „Heroj Kosova“.


Maksimalno na komšije\nNiko u taboru Budućnost Krušika nakon četiri kola i maksimalnog učinka nije očekivao da će duel protiv komšijskog Železničara mesec i po kasnije čekati sa četiri boda manje od lidera, kragujevačkog Radničkog. Ipak, ako se tada nije dozvoljavala euforija, smatraju u redovima Budućnost Krušika, ni sada ne bi trebalo previše da očajavaju jer će nakon subotnjeg derbija ostati još ukupno dvadeset utakmica da isprave propušteno.\nPočeti mogu već na svom terenu protiv starog rivala, koji iako se nalazi na dnu tabele, sigurno sa velikim motivom stiže u grad kraj Kolubare sa čime se slaže i kapiten Miloš Rašević:\n- Komšijski derbi uvek je teška utakmica za oba rivala, oni stižu osokoljeni ubedljivom pobedom u poslednjem kolu protiv Zlatibora i sigurno nam neće biti lako. U sastavu imaju nekoliko Valjevaca koji će biti dodatno motivisani da se dokažu pred našom publikom. Ostali su nam dužnici od prošle godine kada smo na njihovom stadionu poraženi rezultatom 2:0, pa ni nama neće nedostajati želje da im se revanširamo.\nRemi i poraz u poslednja dva derbija „Zapada“ nisu ishodi koje su Valjevci priželjkivali. Poslednji trijumf zabeležen je protiv Poleta iz Ljubića u šestom kolu minimalnim rezultatom, a identičan ishod sigurno bi zadovoljio sve u klubu i navijače:\n- Radili smo tokom nedelje na popravljanju atmosfere nakon rezultata iz prethodnog perioda koji su nam teško pali. Za razliku od duela u Šapinama bićemo u kompletnom sastavu i nadam se osvajanju celog plena, što nam omogućava nastavak borbe za vrh tabele. Može se reći da je ovo jedna od prelomnih utakmica, jer je krajnje vreme da se vratimo na pobednički kolosek - završio je Rašević.


Prošlo je dvadesetak dana od objavljivanja trećeg studijskog albuma smederevskog pank benda Gavrilo Princip, koji je pod nazivom "Uravnilovka" izašao kao samostalno izdanje. Album je još uvek dostupan za besplatno preuzimanje u digitalnim formatima putem zvaničnog sajta www.gavriloprincip.net, dok će fizički primerci biti nabavljivi na promotivnim svirkama koje kreću već od sutra. Prvo predstavljanje novog materijala je, logično, na domaćem terenu, u Smederevu. Sutra, 5. marta, sa početkom od 22 časa, u prostorijama "OKC Svetlost" (bioskop), smederevska publika imaće priliku da oslušne materijal sa "Uravnilovke" u koncertnom izvođenju. Kao gosti, atmosferu će podgrejati pankeri iz beškog sastava Po Kratkom Postupku. Ulaz na svirku je 200 dinara, a prvih trideset posetilaca sa kupljenom kartom, na poklon će dobiti novi CD Gavrila Principa.


Prva pobeda Rusije u doping skandalu - 14.09.2018, Sputnik Srbija\nVesti: Istražujemo - da li zapadna elita hoće razgradi srpsku crkvu /video/\nPrva pobeda Rusije u doping skandalu\nKomitet za reviziju Svetske antidoping agencije (VADA) preporučio je u petak Izvršnom komitetu te organizacije da vrati nadležnosti Ruskoj antidoping agenciji... 14.09.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, svetska antidoping agencija, rusada\n19:49 14.09.2018 (Osveženo: 20:06 14.09.2018)\n© Sputnik / Kirill Kallinikov / Uđi u foto-galerijuUlaz u Rusku anti-doping agenciju RUSADA\nKomitet za reviziju Svetske antidoping agencije (VADA) preporučio je u petak Izvršnom komitetu te organizacije da vrati nadležnosti Ruskoj antidoping agenciji (RUSADA).\nU maju je predsednik Svetske antidoping agencije Krejg Ridi nakon saveta osnivača organizacije saopštio da je Komitet za reviziju dobio pismo od ruskih sportskih vlasti koje bi moglo da predstavlja napredak u procesu obnavljanja ovlašćenja Ruske antidoping agencije.\nKomitet je ocenio da se u tom pismu „u priličnoj meri priznaju problemi“ otkriveni u Rusiji, što je u skladu s prvim od dva kriterijuma za obnavljanje RUSADA.\nRuski selektor napustio intervju zbog pitanja novinara o dopingu\nŠto se tiče drugog kriterijuma (pristup podacima i testovima iz Moskovske antidoping laboratorije), Komitet za reviziju smatra da je dovoljna obaveza da se Svetskoj antidoping agenciji omogući da pošalje svog nezavisnog eksperta, uz precizan rok koji će utvrditi Izvršni komitet.\n„Izvršni komitet će u punoj meri razmotriti tu preporuku na savetovanju 20. septembra. Svetska antidoping agencija obično ne saopštava preporuke Komiteta za usaglašavanje dok ih ne razmotri Izvršni komitet, ali u ovom slučaju je agencija odlučila da to učini imajući u vidu nivo interesovanja za taj slučaj i količinu spekulacija“, navedeno je u tekstu.\nU saopštenju se dodaje da, otkako je u novembru 2015. godine Svetska antidoping agencija objavila da RUSADA ne poštuje kodeks, Agencija i ruske vlasti su intezivno radili na obnavljanju pouzdanog antidoping programa u Rusiji i da su se u ruskom antidoping sistemu dogodile značajne promene.\nU četvrtak je novinar Bi-Bi-Sija Den Roan objavio na svojoj stranici na Tviteru dokumente iz kojih sledi da je Komitet za reviziju navodno odlučio da preporuči Izvršnom komitetu Svetske antidoping agencije da ne obnavlja prava RUSADA.\nU petak je zamenica generalnog direktora Ruske antidoping agencija Margarita Pahnocka izjavila da je RUSADA ispunila sve preporuke Komiteta za reviziju.\n19:00Vesti: Istražujemo - da li zapadna elita hoće razgradi srpsku crkvu /video/


Opštine iz centralne Srbije da brinu o opštinama na KiM | Radio Kosovska Mitrovica\nOpštine iz centralne Srbije da brinu o opštinama na KiM\n13. February, 2018 09:31 |\nOpštine i gradovi centralne Srbije uključiće se u pružanje pomoći i podrške opštinama na Kosovu i Metohiji u kojima pretežno živi srpsko stanovništvo, najavljeno je na današnjem okruglom stolu u Nišu u okviru “unutrašnjeg dijaloga” o Kosovu.\nSkupu su prisustvovali gradonačelnici i predsednici opština iz svih delova Srbije, a direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo Marko Djurić je rekao da lokalne samouprave treba da nose deo tereta i odgovornosti za državnu i nacionalnu politiku.\n“Mislim da smo se ovde u Nišu dogovorili da svaku od 10 srpskih opština na Kosovu i Metohiji, uzme po 10 opština iz Centralne Srbije pod brigu i zaštitu. Na taj način uključićemo i jedinice lokalne samouprava sa teritorije cele zemlje u borbu za očuvanje našeg naroda na Kosovu”, izjavio je Djurić.\nPo njegovim rečima, ne radi se samo o podršci u novcu i prioritet nije novac.\n“Potrebno je da se organizujemo i individualno pomognemo opštinama onoliko koliko možemo. Nekada je to poseta, nekada tako što ćemo naći privrednike iz lokalnih opština koje će stipendirati srpsku decu na Kosovu”, rekao je Djurić.\nNaveo je da su opštine sa severa Srbije su za nekoliko nedelja prikupile čak 60 šlepera pomoći Srbima na Kosovu.\nMinistar uprave Branko Ružić kazao je da jačanjem saradnje opština jača i osećaj sigurnosti Srba na Kosovu.\n“Time pokazujemo da 150.000 naših sunarodnika na Kosovu imaju podršku i zaštitu, zavredjuju pažnju i život dostojan 21. veku”, rekao je on.\nRužić je podsetio da Srbija danas svoj uticaj na Kosovu i Metohiji realizuje i kroz 29 privremenih opštinskih organa čijim očuvanjem održava ustavno-pravni poredak Srbije.\nRužić je podseti da je danas 1.760. dan od postizanja dogovor u Briselu o formiranju Zajednice srpskih opština, odnosno 1.760. dan neispunjenih obaveza Prištine.\n“Priština je učinila sve da do formiranja ZSO ne dodje i neprestano podgreva strah Albanaca da se radi o pokušaju stvaranja nečega što bi ličilo na Republiku Srpsku. To je sasvim neosnovan strah jer dobrobit jedne zajednice na Kosovu, po sistemu spojenih sudova znači dobrobit svih gradjana”, izjavio je Ružić.\nPredstavnici opština i gradova izrazili su spremnost da pomognu opštinama na Kosovu, a čuli su se različiti predlozi od toga da opštine treba da izdvoje po tri miliona dinara do toga da treba da stipendiraju srpsku decu iz pokrajine.\nNačelnica Nišavskog upravnog okruga Dragana Sotirovski je predložila izgradnju stanova i obezbedjivanje posla na Kosovu da bi se tamo doseljavali mladi ljudi iz Srbije.\nOkrugli sto u okviru unutrašnjeg dijaloga o Kosovu održan je u zgradi niškog Univerziteta, a organizovali su ga Stalna konferencija gradova i opština, radna grupa Vlade Srbije za podršku unutrašnjem dijalogu i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.


Pravila o zaštiti privatnosti – Olympos Hotel, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Komotini\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.hotel-olympos.gr koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Olympos Hotel. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.hotel-olympos.gr. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na holympos@otenet.gr .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na holympos@otenet.gr . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na holympos@otenet.gr . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Jeftini letovi iz Beograda za Niš - Avio karte Beograd Niš - eSky.rs\nAvio karte iz Beograda za Niš\nPretražite letove iz Beograda za Niš\nProverite najbolje prilike za letove iz Beograda za Niš\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Beograda za Niš na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Beograda za Niš?\n✔ Ako rezervišem let iz Beograda za Niš, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Beograda za Niš?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Beograda za Niš uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Srbije Jeftini letovi iz Srbije Jeftini letovi za Niš Jeftini letovi iz Niša Jeftini letovi za Zawiercie Jeftini letovi iz Zawiercie\nJeftini letovi do Nikaragve Jeftini letovi iz Nikaragve Jeftini letovi do Bedford Hanscom Field Jeftini letovi od Bedford Hanscom Field


Dodik: Nastaviti saradnju sa Srbijom i Rusijom, ali ne na štetu BiH - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nDodik: Nastaviti saradnju sa Srbijom i Rusijom, ali ne na štetu BiH\nPredsjednik Srpske je ocijenio da je Srbija sada suočena s mnogim problemima, poput neriješenog pitanja Kosova ili pitanja u vezi sa situacijom na Krimu i odnosa sa Rusijom, ističući da je time Vučićeva odgovornost sada pojačana.\n“Ono što sam ja razumio jeste da je njemu /Vučiću/ od prijeke potrebe dobra saradnja sa vlastima Republike Srpske i naravno BiH, ali i drugim zemljama okruženja”, rekao je Dodik za agenciju Anadolija.\nOn očekuje da će se Vučićeva politika zasnivati na miru i stabilnosti u regionu i saradnji. “Očekujem da se neće petljati u unutrašnje probleme nekoga drugog, jer ne želi ni njemu da se neko petlja”, ističe Dodik.\nOsvrnuvši se na Tursku, koja već više desetina godina čeka da uđe u EU, Dodik je ocijenio da do toga nikad neće doći, jer je Turska većinski islamska zemlja.\n“U Evropi će pričati kako Turska ne ispunjava kriterijume, a Turska privreda ima najveću ekspanziju u posljednjih 20 godina u regionu. Kad se vozite autoputem Beograd-Zagreb, ne možete proći od turskih kamiona koji voze za EU, što znači da Turska proizvodi robu koju EU može da kupi. U čemu je onda problem, jesmo li naivni?”, zapitao je predsjednik Srpske.\nDodik je naglasio da je za njega prihvatljiva Turska koja će biti objektivna u BiH, ali je napomenuo da je ova zemlja uvijek na strani bošnjačkih političkih lidera, što je odredilo njegov stav prema njoj.\n“Iako mi u Federaciji BiH govore da postoji velika priča o odnosima sa Turskom, ipak nema velikih investicija i vidljive dinamike. Ali ono što i ima, ništa nije dotaklo nas i nije nam pružena nikakva vrsta pomoći od Turske, čiji zvaničan stav jeste BiH cjelovita”, naveo je predsjednik Srpske.\nOn je napomenuo da se ne bi trebalo dozvoliti da se separativno rješavaju ta pitanja. “Ko god hoće da otvori fabriku bilo čega ovdje, naravno u skladu sa zakonima, ja sam spreman da ga lično primim i pomognem mu oko svega”, poručio je Dodik.\nBanja Luka: Pauk ove godine ”nosio” 641 automobil


PRVOG JANUARA 2013. GODINE STUPILI NA SNAGU BROJNI ZAKONI IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA FINANSIJA I PRIVREDE: PLAćANJE PDV OBAVEZE TEK PO NAPLAćENOJ REALIZACIJI, OTPIS ZATEZNIH KAMATA I MIROVANJE GLAVNOG DUGA, NOVE AKCIZE NA GASNA ULJA I TEčNI NAFTNI GAS, A OD 31. MARTA ROKOVI PLAćANJA SE SKRAćUJU NA 45 ODNOSNO 60 DANA\nOd 1. januara 2013. godine stupili su na snagu brojni zakoni na kojima je radilo Ministarstvo finansija i privrede. Među najvažnijima su Zakon o budžetu za 2013. godinu, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o PDV koji predviđa mogućnost da se PDV naplati po realizaciji roba i usluga, Zakon o uslovnom otpisu kamata i mirovanju poreskog duga, izmene Zakona o autorskom i srodnim pravima.\nPrema Zakonu o uslovnom otpisu kamata i mirovanju poreskog duga ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012) građani i privreda koji zaključno sa 31. oktobrom 2012. imaju poreska dugovanja, imaju mogućnost za otpis zateznih kamata i mirovanje glavnog duga. Uslov je da izmire poreske obaveze iz novembra, decembra 2012. i januara 2013., i to najkasnije do 31. januara 2013. Osim prava na otpis kamate, od ove godine poreski obveznici imaće pravo na zamrzavanje poreskog duga, kao i na odloženo plaćanje glavnog poreskog duga od 2014/2015. godine na 24 mesečne rate, bez sredstava obezbeđenja. Svim privrednicima i građanima koji odmah izmire glavni poreski dug, automatski će biti otpisana celokupna zatezna kamata i dug za doprinose za zdravstveno osiguranje. Sticanje uslova za poresku amnestiju trajaće do 31. januara 2013. godine.\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost ("Sl. glasnik RS", br. 93/2012) uvedena je mogućnost plaćanja obaveza za PDV tek po naplaćenoj realizaciji robe i usluge. Ovaj sistem naplate mogu da primenjuju obveznici PDV-a čiji ukupan promet dobara i usluga u prethodnih godinu dana nije veći od 50 miliona dinara i koji su u tom periodu neprekidno bili evidentirani za obavezu plaćanja PDV-a.\nIstim zakonom, predviđeno je da roditelji u Srbiji od nove godine imaju pravo na povraćaj PDV-a na opremu i hranu za bebe. Vraćanje novca od PDV-a predviđeno je za mleko za odojčad, kašice, krevetac, kolica, stolicu za hranjenje, stolicu za kola i pelene. Zahtev za refundaciju PDV-a može da se podnese dvaput godišnje, i to od 1. do 15. februara, odnosno od 1. do 15. jula tekuće godine. Pravo na refundaciju može se ostvariti za proizvode kupljene do navršene prve godine starosti deteta u iznosu do 40.000 dinara, a za proizvode kupljene od prve do druge godine u iznosu do 30.000 dinara.\nIzmenama i dopunama Zakona o PDV-u, cenzus za obavezan ulazak u PDV sistem podignut je sa 4 na 8 miliona dinara, što će brojnim malim preduzetnicima omogućiti da biraju između PDV sistema ili paušalnog oporezivanja. Svi koji ne žele da uđu u sistem PDV-a na osnovu novog podizanja cenzusa, treba da podnesu zahtev Poreskoj upravi Srbije, kako bi bili izuzeti iz tog sistema.\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o autorskom i srodnim pravima ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012) uvodi se jedinstvena naplata za "muzički dinar", a takođe i ograničenje na maksimalne iznose ove naknade, dok su zanatlije oslobođene te obaveze. Ugostitelji sada muzički dinar plaćaju u zavisnosti od površine objekta i geografske lokacije.\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o akcizama ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012), stupile su na snagu i nove akcize na gasna ulja i tečni naftni gas, ukoliko se koriste kao motorno gorivo za prevoz lica i stvari. Za gasna ulja akciza je 39,50 dinara za litar, dok je na gasna ulja namenjena prevozu tereta brodovima u unutrašnjem saobraćaju, poljoprivredi ili za grejanje, akciza 2,5 dinara po litru. Ukoliko se tečni naftni gas koristi kao motorno gorivo u transportne svrhe, akciza je 19,21 dinar po litru, a za grejanje 4,40 dinara po litru.\nZa funcionisanje privrede jako je važan i Zakon o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012), koji počinje da se primenjuje od 31. marta 2013. godine, a kojim se ograničavaju plaćanja države privredi na 45 dana, a između firmi na 60 dana.\nTakođe, u ovoj godini, mala i srednja preduzeća moći će da računaju na nastavak programa subvencionisanih kredita za likvidnost, a Srbija će od Evropske investicione banke dobiti kreditnu liniju od pola milijarde evra za ovaj deo privrede.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva finansija i privrede, 3.1.2013.


Poker Srbija: Fernando Brito Osvojio Titulu EPT Player OF The Year\nFernando Brito Osvojio Titulu EPT Player OF The Year\nPortugalski biznismen čije ime jako često možemo čuti na evropskim poker takmičenjima najvišeg nivoa, osvojio je titulu PokerStars EPT Player OF The Year. Potpuno opravdano, s obzirom da je Fernando Brito učestvovao na svim EPT turnirima tokom sedme sezone, a nije ušao in the money (u nagrade) samo na 2 event-a: PokerStars EPT Talin i EPT Berlin.\nFernando Brito je 52-godišnjak koji poseduje nekoliko kompanija različitih delatnosti koje su stacionirane u Brazilu. S obzirom da je uspešan biznismen, to mu ostavlja dosta prostora u životu za poker i druge hobije, mada sam ističe da mu je porodica vrlo bitna i da je zahvaljujući toj podršci i podršci prijatelja uspešan poker igrač. Poene koji su mu doneli ovu titulu potvrdio je visokim plasmanom na PokerStars EPT Grand Finale Madrid Main Event-u, čime je prestigao svog rivala švedskog profesionalca Martin Jacobson-a. Sa tih poslednjih 1.600 poena završio je sezonu sa 4.135, dok je drugoplasiran imao 2.635.\nBrito smatra ovu titulu vrlo laskavom i nakon čestitki svojih kolega poker pro-ova kratko je prokomentarisao da će i sledeće godine, odnosno u sledećoj, osmoj sezoni PokerStars EPT uložiti sav mogući trud da i dalje ovako uspešno nastavi.


Obrazovanje – Matrix Security Solutions\nŠkole, koledži i univerziteti su mesta na kojima se oslanja budućnost zemlje ili društva. Prilike za razmenu ideja i učenja nikada ne bi trebalo da ugrozi pitanja bezbednosti i sigurnosti. Sigurnost postaje glavna briga za studente, roditelje ili nastavnike usled eskalacije incidenata kao što su napadi na nastavnike, krađe u ispitivanjima, seksualni napadi na studente, požarne tragedije u obrazovnim prostorijama. Mnoge ustanove napravile su korak napred uvođenjem sofisticiranih sigurnosnih sistema koji mogu zaštititi svoje ljude i prostorije kako bi održali dinamičan trend učenja. Matrix COSEC rešenja zadovoljavaju sve kritične zahteve obrazovne industrije. Obrazovne institucije moraju da zadovolje zahteve slanja SMS-a / e-mail-a roditeljima o mesečnom prisustvu učenika i osoblja, ograničenog pristupa laboratorijama, upravljanju kafeterijom i video nadzorom. Tako Matrix pruža jedinstveno rešenje obrazovnim institucijama, omogućavajući studentima i osoblju da se usredsrede na sticanje znanja.\nPoboljšana sigurnost studenata, zaposlenih i imovine\nNeposredne akcije osoblja i roditelja po izuzetcima\nPovećanje discipline među učenicima\nPravovremena i precizna plata osoblja\nPoboljšati disciplinu među učenicima\nŠkole i koledži često imaju učenike koji se loše ponašaju. Održavanje bezbednosti i discipline u obrazovnom okruženju predstavlja još jedan izazov sa kojim se suočavaju ove institucije. Ovo stvara potražnju za sigurnosnim sistemom, koji je robustan i može se nositi sa promenama. Matrix sigurnosni sistem generiše alarm kada neko pokuša da ometa sistem. Funkcija vremenskog okidanja sistema može automatski zvoniti između dva časa ili za pauzu za ručak.\nPoboljšati zadovoljstvo roditelja sa SMS obaveštenjima\nSigurnost deteta je uvek briga za današnje roditelje. Stoga, oni uvek zahtevaju blagovremeno ažuriranje iz škola. Uz Matrix COSEC, obrazovne institucije mogu poslati SMS ili e-mail obaveštenje roditeljima o prisustvu njihovog deteta, da li su završeni časovi, termin roditeljskog sastanka itd.\nBiometrijsko očitavanje sprečava prijavljivanje od strane trećeg lica\nVeoma je uobičajeno u školama i koledžima da učenici imaju tendenciju da prijavljuju svoje prijatelje ili su prisiljeni da to učine za nasilnike. Međutim, kada se podaci o posećenosti prikupljaju putem biometrijskih sistema, to više ne predstavlja problem za škole i fakultete.\nPrisustvo osoblja i učenika\nBezbednost učenika, osoblja ili postojeće infrastrukture kao što je istraživačka laboratorija ili računarska laboratorija je od najvećeg značaja za bilo koju obrazovnu ustanovu. Istovremeno, održavanje evidencije o prisustvu studenata i osoblja je neophodno kako bi zadržali disciplinu unutar obrazovne institucije. Matrix podržava obrazovne institucije u generisanju izveštaja o prisutnosti za tekući datum / mesec, prošli mesec ili čak za određeni datum. Izveštaji o prisustvu ili bilo koji drugi izveštaj mogu se preneti u različite formate kao što su excel, tekst, csv i xml za dalje obrađivanje.\nAutomatizovana rešenja za upravljanje bez gotovine\nRoditelji brinu da će njihova deca izgubiti novac. Matrix obezbeđuje rešenja bezgotovinskog upravljanja, koja se mogu koristiti na svakom mestu gde je gotovina uključena, posebno u kafeteriji, softverskim modulom Upravljanje kafeterijom. U svakoj poseti kafeteriji, učenici mogu staviti narudžbinu u odnosu na njihove akreditive ili maksimalnu dozvoljenu upotrebu svakodnevno. Na taj način roditelji ne moraju da brinu o svojoj deci koji gube gotovinu ili zloupotrebljavaju gotovinu.


Može li Priština da bude izbačena iz CEFTA? - 17.11.2018, Sputnik Srbija\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže za RTS da nije bilo reakcija na odluku Srbije i BiH da ne učestvuju na sastancima radnih tela... 17.11.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, ekonomija, srbija, rasim ljajić\n09:49 17.11.2018 (Osveženo: 14:50 30.08.2021)\n15 Novembar 2018, 18:40\nRasim Ljajić je, gostujući u Jutarnjem programu Radio-televizije Srbije, naveo da Srbija i BiH neće dopustiti da tema povećanih taksi bude tek tako sklonjena sa dnevnog reda.\nIstiče da Srbija i BiH ne mogu da snose posledice zbog svojih odluka zato što ni Priština ne snosi posledice zbog konkretnih koraka koji onemogućavaju trgovinu i CEFTA sporazum.\nNavodi da je odluka o neučestvovanju na sastancima iznuđen potez, ali da se koriste svi mehanizmi da se vrši pritisak na Prištinu i međunarodnu zajednicu kako bi se te mere povukle.\n„Očito da je ovo prešlo na čisto politički teren“, rekao je ministar Ljajić i dodao da je reč i o unutrašnjoj borbi između Haradinaja i Tačija.\nKao drugi deo motiva, Ljajić vidi i interese malih ili velikih lobija na Kosmetu sa ciljem sticanja što većeg profita.\nDodaje da su posledice velike, da je manjak 40 odsto ako se porede podaci iz novembra i oktobra, manje se robe prodaje na Kosovu, a najveću štetu imaju potrošači i kupci jer su proizvodi skuplji i do 10 odsto.\n15 Novembar 2018, 11:23\nKomentarišući mogućnost kontramera, Ljajić kaže da to formalno jeste moguće, ali da je plasman robe iz Srbije na KiM 440 miliona, a iz KiM svega 20 miliona i da je reč o četiri-pet proizvoda.\n„Dobar deo proizvoda se kupuje od srpskih privrednika na severu, to bi bile kontramere protiv nas samih“, kaže Ljajić.\nKada je reč o opciji da Kosovo bude isključeno iz CEFTA sporazuma, ministar smatra da se ono samo isključuje. Kaže da formalno-pravno to nije realna opcija, ali ističe da CEFTA ne može da funkcioniše kao švedski sto, da se uzima samo ono što vam odgovara.\nTvrdi da je reč o odluci koja je i pravno i ekonomski ali i na druge načine neobjašnjiva.\nLjajić kaže da postoje informacije iz jedne velike kompanije da uskoro počinje primena zakona o zaštiti potrošača na KiM, koji podrazumeva obavezu da se pored istaknute cene na proizvodu stavi i zastavica države u kojoj je roba proizvedena.\n„To je smišljeno da se napravi barijera za plasman srpske robe na tržište Kosova“, ističe Ljajić.


Čuvanje stvari u magacinu | Skladištenje Nameštaja\nNaša skladišta mogu da se koriste kao privremeno rešenje za odlaganje stvari u neograničenom roku – koliko god vremena vam je potrebno. Pri prijemu va\nših stvari pravimo popisnu listu, na osnovu koje vam ih kasnije vraćamo. Kada se vaša roba smesti u naše magacine, stvari možete dalje preuzimati u celosti, ili deo po deo. Velika prednost naše firme je što klijentima nudimo kamionski i kombi prevoz do naših magacina, kao i prevoz iz magacina do vaše nove adrese.\nSkladištenje i čuvanje vaših stvari, onoliko koliko vam je potrebno, po veoma povoljnim cenama,\nNudimo visok stepen bezbednosti – naša skladišta su pod 24 časovnim video nadzorom i čuvarskom službom,


Jovan Jovanović Zmaj | Bistrooki\nObjavljeno 15/12/2021 24/04/2022 od admin\nJovan Jovanović Zmaj – PESME, BIOGRAFIJA, CITATI, ZANIMLJIVOSTI\nJovan Jovanović Zmaj (Novi Sad, 6. decembar 1833 — Sremska Kamenica, 14. jun 1904) je bio jedan od najvećih liričara srpskog romantizma. Po zanimanju bio je lekar, a tokom celog svog života bavio se uređivanjem i izdavanjem književnih, političkih i dečjih časopisa. Pored lirskih pesama, pisao je satirične i političke pesme, a prvi je pisac u srpskoj književnosti koji je pisao poeziju za decu.\nPredanje kaže da je pesnik Sima Milutinović Sarajlija, kada je jednom prilikom kao kućni prijatelj odseo kod njegovih roditelja, poljubio malog Jovana koji je spavao i rekao: „Dabogda bio pesnik!“.\nPesmo moja zakiti se cvetom…\nTijo noći, moje sunce spava…\nKaži mi, kaži kako da te zovem…\nLjubim li te, il’ me sanak vara…\nMesečina, al’ meseca nema…\nOsnovnu školu završio je u rodnom Novom Sadu gde mu je otac bio advokat, sudija, senator i gradonačelnik. Gimnaziju je upisao u Novom Sadu, a nastavio u Halašu i Požunu.\nU jesen 1851. odlazi u Beč i sluša predavanja na pravnim studijama kao vanredni slušalac jer nije položio maturu. Tamo upoznaje Branka Radičevića, Đuru Daničića, Svetozara Miletića, stanuje sa Đurom Jakšićem.\nU „Letopisu Matice srpske“ 1852. objavljuje pesmu „Proletno jutro“. U februaru 1853. položio je maturu u gimnaziji u Trnavi i upisuje prava na Bečkom univerzitetu, potom u Pešti i Pragu.\nNakon vesti o očevoj bolesti vraća se u Novi Sad, a posle očeve smrti intenzivno se posvećuje književnom stvaralaštvu, piše, objavljuje, prevodi…\nPrva zbirka pesama „Istočni biser“ izlazi mu 1861, sa Đorđem Rajkovićem pokreće i uređuje list „Komarac“ i upoznaje Eufrosinu Ružu Ličanin, sa kojom će se venčati naredne godine. Njoj je posvetio svoje dve najpoznatije zbirke pesama, „Đulići“ i „Đulići uveoci“.\nŽiveli su neko vreme u Pešti gde je bio nadzornik Tekelijanuma i završio studije medicine. Imali su petoro dece, ali su sva deca prerano umrla, poslednja rođena kći Smiljka samo je dve godine nadživela svoju majku.\nKao otac koji je doživeo porodičnu tragediju toliko iskreno i toplo je pevao o deci da i dan danas generacije dece uče da govore i čitaju srpski jezik uz njegove stihove.\nRadio je kao lekar u nekoliko mesta. Oktobra 1874. u Novom Sadu je svečano obeleženo 25 godina njegovog književnog rada. Predavanje o Zmaju u Matici srpskoj održao je Miša Dimitrijević. Na poziv ministra prosvete odlazi u Beograd i postaje dramaturg Narodnog pozorišta 1878.\nU Beču otvara privatnu lekarsku praksu 1880. Iz Beča se seli 1889. u Sremsku Kamenicu, potom u Beograd i Zagreb, da bi kraj života dočekao u Sremskoj Kamenici.\nRedovni član Srpske kraljevske akademije postao je 1896. Pokrenuo je više listova: „Komarac“, „Javor“, po satiričnom listu „Zmaj“ dobio je nadimak, „Žiža“ je bila naslednik „Zmaja“, potom pokreće šaljivi kalendari „Žižan“, „Postiljon“ i „Starmali“ a za list za decu „Neven“ pisao je i dan uoči svoje smrti.\n„Bio je jak pesnički talenat, bogata i puna pesnička duša, iz koje je desetinama godina šibao mlaz velike poezije. On je pevao više i lakše no ijedan srpski pesnik, i pre i posle njega, tako da cela njegova poezija čini utisak jedne velike i srećne improvizacije, i da mu je zbog te obilnosti i lakoće u pevanju odricana dubina i zrelost. U stvari, to je samo dokaz njegove snage, i ništa drugo.“ (Jovan Skerlić)\nKategorijeBiografija, Citati, Pesme za decu, Poezija, Tekst pesme, Zanimljivosti Oznakecitati, Jovan Jovanović Zmaj, Pesme za decu, poezija, tekst pesme, Zanimljivosti, Đulići\nPrethodni članakPrethodno Kutak za decu\nSledeći članakSledeće Izet Kiko Sarajlić


Popović: Bebe rođene 1. oktobra neće biti popisane - Klix.ba\nPopović: Bebe rođene 1. oktobra neće biti popisane\n2.8.2013. u 12:35\nZamjenica direktora Agencije za statistiku BiH Slavka Popović izjavila je danas da je BiH neophodan popis stanovništva, ali da bebe rođene 1. oktobra i poslije neće biti popisane, jer ne mogu biti uključene u ukupan broj stanovnika.\n"U metodologiji popisa stanovništva kritični momenat je 30. septembar u ponoć, a to znači da se sve što popisivač bude pitao građane referiše na taj datum. U ovom slučaju izuzetak se jedino pravi prilikom popisa umrlih lica", rekla je Popovićeva novinarima u Banjoj Luci.\nPrema njenim riječima, nakon 1991. godine, kada je u BiH obavljen posljednji popis stanovništva, ne zna se koliko ima stanovnika, njihova starosna struktura, niti nivo obrazovanja.\n"Želimo obezbijediti najkvalitetnije podatke koji će biti međunarodno priznati i uporedivi. Uvjerena sam da će BiH biti spremna za popis stanovništva u oktobru", dodala je Popovićeva, podsjetivši da je Evropska komisija obezbijedla oko 7,5 miliona evra za finansiranje terenskog rada.\nOna je navela da će popisivači biti isplaćeni nakon završenog posla i dostavljanja neophodne dokumentacije.\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Radmila Čičković naglasila je da su u svim jednicimama lokalne samouprave u Republici Srpskoj formirane popisne komisije, koje pripremaju preliminarnu listu kandidata za popisivače.\n"Radimo na pripremi i pakovanju karatografske dokumenatacije. Pripremao i određene materijale za popisne komisije jedinica lokalne samouprave, kako bi mogli raspoređivati popisivače", rekla je Čičkovićeva.\npopis stanovništva Agencija za statistiku BiH popis bebe\nSarajevo taxi najavljuje štrajk, ali i besplatne vožnje za vrijeme SFF-a\n02.08.2013. u 12:50\nEkshumirane dvije žrtve na području Višegrada i Rudog\n02.08.2013. u 12:25


18:32 03 Mart 2021\nRepublička izborna komisija odbacila je 333 prigovora birača od 13. juna na Rešenje o nastavku sprovođenja izbornih radnji u postupku izbora za narodne poslanike koji su raspisani 4. marta.\nRIK proglasio liste Čedomir Jovanović i Ruska stranka\nRepublička izborna komisija (RIK) proglasila je noćas izborne liste "Čedomir Jovanović - Koalicija za mir" i Ruska stranka - Slobodan Nikolić.\nNa 3,96 odsto obrađenog biračkog tela, za Aleksandra Vučića je glasalo 62 odsto, za Sašu Jankovića 10,85 odsto, a za Luku Maksimovića 7,90 odsto, podaci su Republičke izborne komisije.\nNa sednici Republičke izborne komisije večeras su pročitani rezultati vanrednih parlamentarnih izbora sa 100 odsto obrađenih biračkih mesta. Prema pročitanim podacima, lista okupljena oko SNS je osvojila najviše, 1.823.147 (48,25 odsto) glasova, odnosno 131 mandat.\nLider SVM-a Ištvan Pastor smatra da su okupljanja i protesti legitimno sredstvo političke borbe, ali ne i upadi u zgradu Republičke izborne komisije i pritisak na njene članove tokom zasedanja, te na društvo u celini.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da je policija nastavila, u saradnji sa tužilaštvom, istragu tokom koje je saslušano više osoba koje su prisustvovale incidentu u RIK-u.


SAŠA MIRKOVIĆ OTKRIO KO JE VLASNIK „BEOVIZIJE“ i prozvao zečicu Plejboja Oliveru Kovačević! – GLAS SRBIJE\n15 октобра, 2021 Glas Srbije Aktuelno, EKSKLUZIVNO, Estrada, MUZIKA, Priča dana, Vesti, Zabava 0\nVest da se ukida „Beovizija“ na kojoj su se godinama birale pesme za najprestižnije muzičko takmičenje „Evroviziju“ unelo je sumnju u regularnost odabira predstavnka za ovu manifestaciju, a Saša Mirković, muzički i filmski producent razotkrio je pozadinu priče.\nMirković je nedavno istakao da će žiri koji će odlučivati o budućem predstavniku „Evrovizije“ verovatno biti podložan manipulaciji upravo Olivere Kovačević, ali neće ostati imun na učešće Ace Lukasa.\nSaša je večeras objavio i dokument u kom je navedeno da je vlasnik „Beovizije“ producentska kuća „Megaton“.\nBeovizija se seli na drugu televiziju:\n– Megaton production je osnivač i vlasnik festivala Beovizija. On je nastao 2003 godine kad RTS i nije imao pravo da šalje predstavnika na Evroviziju koja je takodje privatni festival samo na Evropskom nivou. Prvi pobednik Beovizije je Toše Proeski i tada je RTS bio samo emiter. Kad je EBU tj.organizator Evrovizije dozvolio RTS da učestvuje Megaton production je uz naknadu prepustio samo licencu RTS-u za odabir žirija, učesnika, a mi smo radili izvršnu produkciju. Tako je bilo dugi niz godina i Beovizija je uvek bila lep festival. Nakon dolaska Olivere Kovačević na mesto urednika za zabavni i sportski program počinju problemi oko nameštanja učesnika i ponednika Beovizije – rekli su i dodali:\n– Licenca koju je RTS imao je istekla prošle godine i mi ne želimo da više učestvujemo u tim izakulisnim radnjama tj. da ime našeg renomiranog festivala Beovizija unižava jedna žena koja svojom bahatošću zbog lične koristi zloupotrebljava kompletnu muzičku i sportsku redakciju a samim tim i ceo RTS. Megaton je odlučio da sve dok se na čelu zabavno rekreativne i sportske redakcije nalazi ova korumpirana žena ukine licencu RTS-u i predje na drugu televiziju sa nacionalnom frekvencijom kao emiterom. Beovizija kao najveći muzički festival u regionu će nastaviti svoju misiju širenja dobre muzike na čijoj će sceni uvek biti najbolji izvodjači sa najbolje odabranim pesmama – stoji u saopštenju koje su nam poslali.


REM: Prikazivanje odsečenih glava nije uznemirilo javnost\nSerbia - Olivera Zekić, Journalist, undated\nNa sednici Regulatornog tela za elektronske medije (REM) zaključeno je da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije uznemirio javnost nedavnim emitovanjem odsečenih glava na više od deset domaćih televizija, među kojima su i one s nacionalnom frekvencijom, izjavila je predsednica Saveta REM, Olivera Zekić.\n"Kod emitovanja odsečenih glava nema pokretanja postupka, jer smo većinom glasova doneli odluku da nije bilo nikakvog uznemiravanja javnosti. To je bio javni interes, za razliku od gospođe Judite Popović, koja je tvrdila suprotno i bila je jedina koja je iznela takvu vrstu mišljenja", rekla je Zekić za portal Nova.rs.\nOna je tako prokomentarisala prijavu koju je članica Saveta REM Judita Popović 15. marta podnela zbog emitovanja odsečenih glava žrtava mafijaške bande Veljka Belivuka na više od deset televizija u udarnom terminu, uživo, od strane predsednika Srbije Aleksandra Vučića, nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost.\nPopović je za list „Danas“ 16. marta izjavila je da je tužilaštvo trebalo da reaguje na objavljivanje fotografija žrtava za čija se ubistva sumnjiči kriminalna grupa Veljka Belivuka, jer se radi o zloupotrebi dokaza iz krivičnog postupka, što je nedopustivo.\nPopović, koja je 15. marta podnela prijave REM-u zbog emitovanja tih fotografija kao i zbog kontinuiranog nasilja u rijaliti programima, rekla je za list Danas da je i to telo bilo "u obavezi da reaguje po službenoj dužnosti, i pre nego što se tako nešto emitovalo".\n"Nije smelo da se dozvoli da ti snimci budu predstavljeni tako širokoj publici, u udarnom terminu. Savet je u obavezi da štiti interes javnosti a zakonske povrede su takve prirode da su direktno suprotstavljene zakonskoj oblasti poštovanja ljudskih prava", rekla je Popović.\n"Pravilnik o rijalitiju nije uopšte bio na dnevnom redu, niti će, iz prostog razloga što je prošle godine stavljena tačka na tu priču, i nema izrade pravilnika o rijalitiju", kazala je Olivera Zekić.\nMinistar policije Aleksandar Vulin i predsednik Srbije Aleksandar Vučić prikazali su 6. marta uveče, posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost, fotografije tela dve žrtve za čija ubistva je osumnjičena kriminalna grupa Veljka Belivuka.\nVučić i Vulin su pre prikazanja fotografija upozorili da je reč o uznemirujućem sadržaju, ističući da su se trudili da identitet žrtava bude zaštićen.


Održan humanitarni protest "Jedan od pet miliona"\nProtest 1 od 5 miliona u Beogradu, 27. aprila 2019. (Foto: VOA/Aleksandra Nenadović)\nU Beogradu je u održan novi protest "Jedan od pet miliona" - građani su se ponovo okupili kod Terazijske česme, a osim glumca Branislava Lečića, okupljenima se obratio i profesor u penziji Ratko Božović.\nOkupljeni su nosili zastave Srbije, kao i transparente "Srbija se umiriti ne može" i "Srbija Vaskrese", a posle negododavanja okupljenih transparent "Ni Kurta, ni Murta" je uklonjen.\nOvaj, preduskršnji protest imao je i humanitarni karakter - organizatori protesta su pozvali građane da doniraju novčana sredstva za lečenje Vuka Huljića, koji je ostao nepokretan posle pada, slanjem SMS poruke ili putem žiro računa.\nProtestna šetnja išla je Prizrenskom ulicom, Brankovom, Pop Lukinom i Pariskom do Gradske biblioteke, gde se okupljenima obratio jedan od organizatora protesta Miodrag Simović.\nProtest u Beogradu (Foto: VOA/Aleksandra Nenadović)\nGlumac Branislav Lečić rekao je da su ovi protesti hrabra odluka srpskih građana da dignu glavu i usprotive se nepravdi.\n"Mi ni od koga ne zavisimo, zato nemamo podršku onih napolju, ni sa Zapada, ni sa Istoka i to mi je čast “, rekao je Lečić i poručio građanima da treba da sakupe hrabrost i da shvate da je svaka subota važna.\nU obraćanju okupljenima, sociolog profesor dr Ratko Božović rekao je da ”napredujemo u nazadovanju, jer nema dijaloga i vlast čini sve što joj padne na pamet”.\nKako je ocenio, mi sada imamo situaciju "našeg napredovanja u nazadovanju, u kojoj vođa stranke koja dominira danas našim životima, neće da razgovara, a lidere opozicije naziva tajkunima, fašistima, lopovima".\n“Izgubili smo silno vreme, i sada imamo situaciju koja je po mnogo čemu gora nego 1991”, rekao je Božović.\nProfesor Božović ocenjuje da se "ovde nastoji da nema demokratije, da imamo neku stabilokratiju", ali i da nemamo dve bitne stvari - nemamo istinu i medije koji će govoriti istinu o našoj zajednici, o tome gde mi to jesmo i šta mi to jesmo.\n"Nema smisla ne voditi dijalog, ne čuti drugu stranu... Imali smo ovde previše ambiciozne zahteve na početku - da se smeni čitava ta garnitura - razumem i zbog čega", ocenio je on i dodao da razume zašto su ti prvi zahtevi promenjeni.\nKako je naveo, njemu se čini da će biti dobro da ovi minimalni zahtevi, koji su sada uspostavljeni, budu realizovani, a to će značiti da "budemo ravnopravni građani, ne partijska država, ne vladavina jednog čoveka".\nOdržan još jedan protest "1 od 5 miliona", naredni 24. aprila u Savamali\nPre mitinga u Beogradu: Policija pripravna, ukinute autobuske linije, internet u prekidu...


Bosch fen za kosu PHD9500: FENOVI ZA KOSU: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Bosch fen za kosu PHD9500\nŠifra proizvođača PHD9500\nPriložena profesionalna četka za oblikovanje frizure\nIzuzetno uzak nastavak za oblikovanje frizure\nIzuzetno dug priključni kabl: 3 m\nOpis proizvoda: Bosch fen za kosu PHD9500\nBosch fen izuzetnog kvaliteta koji se može koristiti kako za privatne potrebe, tako i za profesionalno bavljenje frizerskim poslom. Četka, koju dobijete na poklon uz ovaj fen, omogućava vam bolju kontrolu prilikom pravljenja različitih frizura.\nRevolucija u sušenju kose!\nIsprobajte i vi revoluciju sa ovim neverovatnim BOSCH PHD 9500 fenom za sušenje kose! Pogodan je za sušenje svih tipova kose, tako da će vaše potrebe zadovoljiti bez obzira da li imate dugu ili kraću kosu. Fen je izuzetno ugodan za rukovanje zahvaljujući njegovoj soft touch površini, a njegov izuzetno dugi kabl mu omogućava veliku slobodu kretanja i priključivanje na bilo koju utičnicu u vašem domu. Takođe, izuzetno je tih čime sušenje kose s ovim fenom pričinjava pravo zadovoljstvo. Ima i posebnu cool tipku za fiksiranje frizure, temperaturu i snagu sušenja možete nameštati individualno u 2 odnosno tri stepena jačine.\nVeoma je praktičan za odlaganje zahvaljujući kukici za vešanje, pa ga možete odložiti na bilo koje mesto u vašem domu. Siguran je za korištenje sa svojim ugrađenim sistemom zaštite od pregrejavanja.\nUz fen dobijate i profesionalnu četku za oblikovanje kose potpuno BESPLATNO!\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13690\nSifra 13690, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13690, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Kako je nastao najaktivniji vulkan na svetu Kilauae | Priroda\t| Zemlja\nUžarena masa sa Havaja: Kako su naučnici otkrili tajnu o nastanku najaktivnijeg vulkana na svetu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nUžarena masa sa Havaja: Kako su naučnici otkrili tajnu o nastanku najaktivnijeg vulkana na svetu\nNaučnike je dugo vremena mučilo pitanje na koji način je nastao najaktivniji vulkan na svetu Kilauea.\nSmešten duž jugoistočne obale Havaja, procenjuje se da je Kilauea star između 210.000 i 280.000 godina, kao i da se izdigao iznad nivoa mora pre otprilike 100.000 godina.\nIzmeđu 4 i 18 megatona TNT-a - sa čime se to poredi? Kojom jačinom je eksplodirao vulkan kod Tonge\nNovo istraživanje sugeriše da se originalni izvor magme nalazi na više od 90 kilometara ispod žarišta. Iako su prethodne studije pronašle dve plitke komore magme ispod vulkana Kilauee, ovo nije objašnjavalo odakle potiče tolika magma koju ovaj vulkan izbacuje, prenosi RTS.\nA post shared by Janice W. (@janice_weicool)\nVeća komora, duboka oko 11 kilometara, iako je otkrivena uz pomoć seizmičkih talasa 2014. godine, nije pružila dvoljno dobro objašnjenje na pitanje o načinu postanka vulkana. Stoga su rešili da sprovedu nove analize sa ciljem da daju odgovor na pitanje koje ih već dugo muči.\nPiroklastični materijal na 100 km dubine\nNova analiza fragmenata drevnih vulkanskih stena, iskopanih sa jugoistočnog boka Velikog ostrva, sugeriše da je Kilauea nastao iz bazena piroklastičnog materijala dubokog blizu 100 kilometara.\nNegde između 210.000 i 280.000 godina, pacifička tektonska ploča se pomerila i oblak magme je pojurio naviše u more. Kako se vrela tečnost hladila i postajala čvrsta, formirala je veliki „štit" koji se suprostavljao talasima pre oko 100.000 godina.\nA post shared by TRAVELLING THROUGH THE WORLD © (@travellingthroughtheworld)\nTako je nastala Kilauea, ali originalne stene izbačene iz ovog žarištata je teško pronaći, jer su zakopane ispod brojnih slojeva lave koji su se vremenom "taložili". Pre izvršenih ispitivanja naučnici su verovali da je vulkan nastao iz čvrste stene koja se otapala usled toplote koja je izvirala iz žarišta.\nNovo istraživanje sugeriše na frakcionu kristalizaciju garanata\nNovo istraživanje, međutim, ne nalazi nikakve dokaze koji bi podržali tu hipotezu. Utvrđeno je da prikupljene stene sadrže skup elemenata za koje uzorci sugerišu da se mogu formirati samo na jedan specifičan način.\nUmesto delimičnog topljenja, čini se da je vulkan Kilauea prvobitno nastao frakcionom kristalizacijom. Ovaj termin opisuje stvaranje kristala u dubokim bazenima magme, koji kasnije ne reaguju na zaostalo topljenje.\nA post shared by La Crónica de Hoy (@lacronicadehoy)\nGlavni autor studije, geolog Laura Miler sa Univerziteta Monaš u Australiji navodi da su način na koji je formiran vulkan, ispitivali uz pomoć eksperimentalnog rada koji je uključivao topljenje sintetičkih stena na velikm temperaturama i pod velikim pritiscima, kao i uz pomoć nove metode ispitivanja koncentracija elemenata u uzorcima.\n"Otkrili smo da se uzorci mogu formirati samo kristalizacijom i uklanjanjem tj. frakcionom kristalizacijom - granata", rekla je Laura Miler.\nGranat je kristal koji može da se formira kada je magma izložena visokim pritiscima i temperaturama na dubini od 90 kilometara ispod Zemljine kore. Drugim rečima ovo sugeriše da je prvobitna erupcija potekla sa sličnih dubina.\nEksperimenti pokazuju da granat može da se kristališe na dubinama do 150 kilometara ispod Zemljine kore.\nVulkani u drugim delovima sveta - poput Vezuva - takođe ukazuju na vreme formiranja kristala koja sugerišu da se ispod površine kriju "dugovečni duboko usađeni" rezervoari magme. Ipak, čini se da je originalna komora magme Kilauea mnogo dublja od drugih komora vulkana, pa misterija još uvek nije rešena.\nA post shared by Traveller Bucket List (@traveller.bucketlist)\n04. May 2017.\nNakon 168 godina naučnici konačno imaju odgovor: Kako su nastali najveći vulkani na svetu\nErupcije su bile među najjačim na svetu u tom periodu: Znate li gde su se u Srbiji nalazili vulkani?\nJedan od najsmrtonosnijih vulkana na zemlji: Erupcija koja je izazvala cunami, ubila 36.000 ljudi i pomračila Sunce\nVulkani Istraživanja lava Magma kristal granat Havaji


Pobeda Makrona nije kraj, sledi neizvesno drugo poluvreme\nFrancuzi će u nedelju, u drugom krugu izbora, izabrati novog predsednika Francuske između centriste Emanuela Makrona i desničarke Marin le Pen.\nMiloš Đorelijevski | Demostat | Beograd 8. Jun 2017 | U fokusu\nOzbiljne ankete predviđaju da je Makron ima veće izglede da se useli u Jelisejsku palatu u Parizu, rezidenciju predsednika Francuske, i odatle obnaša vlast narednih pet godina.\nMakron se u francuskoj i svetskoj javnosti doživljava kao „kandidat establišmenta i kontinuiteta“, jer se zalaže za ostanak Francuske u Evropskoj uniji i nastavak oštrog kursa prema Rusiji, mada je, kako bi namamio i protivnike EU da glasaju za njega, nedavno izjavio da je moguć i „Fregzit“. Ta izjava, međutim, nije shvaćena kao promena politike, nego više kao pecanje glasova evroskeptika.\nMarin le Pen, sa druge strane, sasvim ozbiljno najavljuje radikalne promene, poput ukidanja evra i vraćanja francuskog franka, dok saveznike u Vašingtonu i Briselu, kako u sedištu EU tako i u sedištu NATO-a, najviše brinu njeni dobri odnosi sa Kremljom i moguće napuštanje zajedničkog fronta protiv Vladimira Putina, u slučaju da kći Žana Marija le Pena osvoji vlast.\nMarin le Pen, takođe, jaše na talasu protivljenja migrantima i straha od islamskog terorizma, koji je od svih evropskih država najviše pogodio Francusku nizom napada u kojima je tokom poslednje dve godine poginulo više od 230 ljudi.\n„Gardijan“ podseća da je Marin le Pen (48), kandidatkinja Nacionalnog fronta i pravnica po obrazovanju, 2015. godine uporedila muslimane koji se mole na ulicama francuskih gradova sa nacističkom okupacijom, te da je Makron naziva predstavnicom „partije mržnje“ i optužuje je za „potpirivanje građanskog rata“.\nAgencija Rojters javlja da je Markon uoči drugog kruga izbora povećao prednost i da, prema poslednjem istraživanju rađenom za list „Ekspres“, uživa poverenje 62 odsto birača, što je njegov najbolji rezultat od 23. aprila, kada je održan prvi krug izbora, a Marin le Pen 38 odsto.\nTo istraživanje je obavljeno posle televizijskog duela u kojem je Emanuel Makron (39), kandidat pokreta An marš (Napred), bivši bankar i socijalistički ministar ekonomije, rekao Le Penovoj da je njeno zalaganje za izlazak Francuske iz EU pogubno, a ona mu uzvratila da će posle izbora predsednica Francuske svakako biti žena – „ili ja ili Angela Merkel“.\nIstraživanje agencije Odoksa pokazalo je da će četvrtina biračkog tela u nedelju ostati kod kuće i da je među apstinentima mnogo glasača levice, razočaranih neuspehom njihovih kandidata u prvom krugu. To bi, navodi Rojters, bio najveći procenat apstinencije još od 1965. godine, uz podsećanje da je 23. aprila, u prvom krugu, na birališta izašlo 78 odsto birača.\nBBC javlja da se Marin le Pen i Makron bore za 17 odsto neopredeljenih birača na prvim izborima u Francuskoj na kojima se za ulazak u Jelisejsku palatu bore kandidati od kojih nijedan ne pripada „tradicionalnim mejnstrim partijama“.\nIzraelski „Džerusalem post“ piše da su jevrejski, muslimanski i protestantski verski lideri u Francuskoj izdali neuobičajeno zajedničko saopštenje u kojem su podržali Makrona i pozvali vernike da glasaju za njega u drugom krugu.\nTaj list navodi rezultate istraživanja po kojima će Makron poraziti Le Penovu sa dobijenih 60 odsto glasova prema njenih 40 odsto, dok je neodlučnih oko 18 odsto.\n„Džerusalem post“ podseća da Žan Mari le Pen, osnivač Nacionalnog fronta, negira holokaust i da je optuživan za rasnu mržnju prema Jevrejima, dok se Nacionalni front smatra i antiislamskom strankom zbog zalaganja za zabranu molitvi na javnim mestima, ograničavanje gradnje džamija i zabranu useljavanja imigranata iz muslimanskih država.\nPortal „Tajms of Izrael“ objavio je vest francuske državne agencije AFP u kojoj se navodi da je Makron u televizijskom duelu bio ubedljiviji i da je ostavio jači utisak na 63 odsto od ukupno 16,5 miliona gledalaca, čime je potvrdio svoj status favorita na nedeljnim izborima .\n„Duel je doživljen kao sukob između Makronovog zalaganja za otvorenost i tržišne reforme i naciolanizma Marin le Pen čiji je slogan Prvo Francuska. Makron je Le Penovu nazvao prvosveštenicom straha, lažovom i čak parazitom sistema, dok mu je ona uzvratila da je pokoran Angeli Merkel“, navodi AFP, a prenosi „Tajms of Izrael“.\nDesničarski „Brajtbar“ konstatuje da Marin le Pen, iako važi za autsajdera, smanjuje razliku i napada Makrona da „meko pristupa terorizmu“, i ističe da je Le Penovu podržala i legendarna glumica Brižit Bardo, poznati borac za prava životinja, koja je za Makrona rekla da je „hladan i nema saosećanja, što se vidi u njegovim ledenim očima“.\nRuski državni medij RT u članku „Izbor između kuge i kolere: 29 odsto birača u Francuskoj planira da ne izađe na izbore“ navodi da istraživanja pokazuju da su milioni ljudi neodlučni i da radije neće izaći na izbore nego što će glasati za nekog od dvoje kandidata.\nPrvi put od 1958. godine u drugom krugu ne učestvuju kandidati tradicionalne levice i desnice, a ukupno 47 miliona birača suočeno je sa izborom između Emanuela Makrona i Marin le Pen, navodi RT.\nRT citira agenciju AFP, koja navodi da je prema jednom istraživanju sedam od 10 birača nezadovoljno tim izborom, dok svaki četvrti kaže da u nedelju neće glasati.\n„Dilema je izražena kao izbor između kuge i kolere“, navodi AFP, a prenosi RT.\nU tom članku se navodi da Makron ima prednost od 20 procentnih poena nad Le Penovom, ali da među biračima koji se opredeljuju za bivšeg bankara ima i antidesničarskih glasova, odnosno ljudi koji će glasati protiv kandidatkinje Nacionalnog fronta, a ne za Makrona.\n„Gnušam se Marin le Pen, povraća mi se od nje, ali razmišljam da je Francuskoj možda potrebno da bude dobro prodrmana“, kaže jedna žena u Marselju.\nAmerička agencija AP navodi da je Marin le Pen u televizijskom duelu rekla da „Francuska nema razloga za hladni rat protiv Rusije“.\nTa agencija ocenjuje da Marin le Pen u duelu nije uspela da nokautira Makrona, što joj je bilo neophodno da smanji njegovu prednost, dok je Makron postigao svoj cilj i sprečio Le Penovu da mu se približi u završnici kampanje.\nPoslednje istraživanje agencije Ifop kaže da Makron ima 62 odsto, a Marin le Pen 38.\nDuško Lopandić, bivši šef Misije Srbije pri Evropskoj uniji, odnosno srpski ambasador u EU, kaže za Demostat da se francusko društvo podelilo na republikanski deo koji se zalaže za demokratiju i „manje-više nastavak ovakve Francuske“ i koji će na izborima podržati Makrona, i deo nezadovoljnih „svime u ekonomiji“, a posebno socijalnim razvojem i imigracijom, koji podržava Marin le Pen.\n„Očekuje se da će Makron ubedljivo pobediti i da je taj deo većinski, ali ta većina se smanjuje ako se uporedi sa rezultatima izbora održanih pre nekoliko decenija“, navodi Lopandić.\nLopandić ističe da u Francuskoj slede junski parlamentarni izbori na kojima nije tako izvesno ko će pobediti.\n„To će biti drugo poluvreme, jer nije dovoljno da predsednik ima politički profil, nego i većinu u parlamentu, a to je daleko od izvesnog“, kaže Lopandić.\nUpitan da li je na nedeljnim izborima moguće iznenađenje, Lopandić odgovara da je to malo verovatno, i podseća da su istraživanja javnog mnenja pre prvog kruga gotovo u procenat pogodila ishod, dok ankete pred drugi krug izbora pokazuju da Makron vodi sa otprilike 60 odsto prema 40, što je značajna prednost.\n„Ovo, međutim, nije kraj, jer slede parlamentarni izbori“, zaključuje Lopandić.


Mubarak formirao komitet za reforme, treća nedjelja protesta - Vijesti.me\nDemonstranate okružuje jak vojni kordon kroz koji moraju da prođu svi koji im svakodnevno donose hranu i ljekove. Vojnici ih na kontrolnim punktovima pretresaju, pošto donošenje oružja nije dozvoljeno Edit\nTanjug 8. februar 2011, 10:38 ažurirano 27. februar 2019, 03:01\nEgipatski predsjednik Hosni Mubarak osnovao je komitet zadužen da razmotri i predloži ustavne promjene kojima treba da se ublaže uslovi za predsjedničku kandidaturu i ograniči broj predsjedničkih mandata, rekao je danas potpredsjednik države Omar Sulejman.\nSulejman je kazao da je Mubarak naredio i da se formira odvojen komitet koji će nadgledati sprovođenje svih predloženih reformi.\nProtesti ušli u treću nedjelju\nAntivladini protesti u Egiptu ušli su u treću nedjelju, dok na hiljade demonstranta i dalje protestuju na glavnom kairskom trgu Tahrir, tražeći odlazak predsjednika Hosnija Mubaraka s vlasti.\nOni su hladnu noć proveli ispod ćebadi i u vojnim tenkovima koji se nalaze oko trga Tahrir, ali su riješeni da ne posustaju i mnogi od njih su uzvikivali slogane dok je svitalo, javlja AFP.\n"Ovdje sam već pet dana, a moja porodica će mi se danas pridružiti i ostaćemo sve dok Mubarak ne ode", kazao je inženjer Muhamed Ali (47) iz Fajuma koji se nalazi južno od egipatske prijestonice.\nDemonstranate okružuje jak vojni kordon kroz koji moraju da prođu svi koji im svakodnevno donose hranu i ljekove. Vojnici ih na kontrolnim punktovima pretresaju, pošto donošenje oružja nije dozvoljeno.\nKada prođu kordon, grupe demonstranata ih ponovo pretresaju i provjeravaju njihov identitet, kako bi se zaštitili od špijuna ili provokatora.\nMeđu demonstrantima ima i ljekara koji kažu da već dva dana nijesu imali slučajeve povreda, ali tvrde da se prehlada i grip brzo šire.\nPrema njihovim riječima, nema ni mnogo stomačnih problema, budući da se demonstranti trude da sve bude čisto, a dobronamjerni ljudi im redovno donose svežu hranu, navodi AFP.\nOd početka protesta poginulo najmanje 297 ljudi\nNajmanje 297 ljudi poginulo je od početka protesta u Egiptu, koji traju već dvije nedjelje, izjavila je istraživač organizacije "Hjuman rajts voč" Heba Morajef.\nTa brojka je izračunata na osnovu razgovora sa doktorima u sedam bolnica u Kairu, Aleksandriji i Suecu, kao i pregleda mrtvačnica, prenijela je agencija AP.\nEgipatsko Ministarstvo zdravlja za sada nije preciziralo bilans žrtava velikih protesta protiv režima Hosnija Mubaraka, koji su započeli 25. januara.\nMorajef je sinoć kazala da je reč o preliminarnoj brojki i da očekuje da će ona rasti. Najveći broj ljudi stradao je od vatrenog oružja, a doktori u većini slučajeva nisu bili voljni da objave imena poginulih.\nNije poznato ni koliko je demonstranata među mrtvima.\nPrema njenim riječima, u Kairu je poginulo 232 ljudi, uključujući 217 ubijenih tokom 30. januara i još 15 koji su stradali tokom sukoba vladinih pristalica i opozicionara na centralnom trgu Tahrir, epicentru protesta, 2. i 3. februara.\nIzvan Kaira, prema podacima međunarodne organizacije za zaštitu ljudskih prava, poginulo je 65 ljudi - 52 u Aleksandriji i 13 u Suecu.


Srbija još daleko od depozitnog sistema za ambalažu - država zatajila\nby Marija Dedić\t15/12/2020\nDepozitni sistem koji podrazumeva da građani vrate ambalažu u prodavnicu i za to dobiju određenu nadoknadu, nije čarobni štapić koji bi rešio problem otpada, da bi taj sistem bio uspešan, neophodno je da njim upravlja industrija, a ne država, ali prvo je potrebno uvesti primarnu selekciju otpada – neke su od poruka sa panela „Da li je depozitni sistem za ambalažu od napitaka jedini efikasan put ka cirkularnoj ekonomiji“ održanom na FMCG Retail Summitu u organizaciji regionalnog trgovačkog magazina InStore.\nProšle godine, u Srbiji je reciklirano 218.662 tone ambalažnog otpada, što je 62 odsto u odnosu na količine koje su puštene u promet, podsetila je generalna direktorka Sekopaka Violeta Belanović Kokir.\n– Najveće količine su iz industrijskog i Horeca izvora, a najmanje iz komunalnog ambalažnog otpada. Problem je što nemamo infrastrukturu na ulicama kako bi građani mogli da vrše primarnu selekciju – ističe Belanović Kokir.\nProblem nije u nedostatku novca, već u lošoj infrastrukturi\nKristina Cvejanov iz Green Loop Consulting kaže da je Srbija mogla više da reciklira i podseća da je samo 3 odsto ukupnog komunalnog otpada, koji uglavnom čini ambalaža, sakupljeno i predato na reciklažu. Zatajile su, kako primećuje, država i lokalne samouprave koje nisu ispoštovale ono što je propisao Zakon o upravljanju otpadom.\n– Nije suštinski problem nedostatak novca, čujemo da se novac sakupljen od ekološke takse nenamenski troši, a postoji mogućnost i kredita i projekata EU. Moj utisak je da su glavna prepreka kapaciteti, oni ne odgovaraju ambiciji države oličenoj u zakonima i strategiji – podseća Cvejanov.\nNedostatatak infrastrukture ozbiljan problem\nDa je država zakazala, slaže se i Violeta Belanović Kokir. Ona podseća da je kroz zakon o ambalaži i ambalažnom otpadu predviđeno da operateri i industrija imaju obavezu da recikliraju, ali nigde se ne obavezuju na određenu cifru. Propisano je i da se do 2018. godine ustanovi primarna selekcija otpada, što takođe nije urađeno.\n– Dakle, sa jedne strane imamo zakonsku obavezu, a sa druge, oni koji bi trebalo da nam pomognu, ne poštuju ono što piše u Zakonu o upravljanju otpadom – kaže direkorka Sekopaka.\nNajteže sakupiti staklo i plastiku\nCilj Evropske unije za 2025. godinu je da 65 odsto ambalaže bude reciklirano, a specifični ciljevi za staklo i metal postavljaju lestvicu nešto više, na 70 odsto, dok je cilj za plastiku 50 odsto. Srbija, ipak, ove ciljeve neće ispuniti, bilo da se depozitni sistem uvede ili ne, saglasne su učesnice panela.\nMinistarstvo zaštite životne sredine je u februaru objavilo nacrt izmena i dopuna Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu kojim se u Srbiju uvodi depozitni sistem za jednokratnu plastičnu, staklenu i aluminijumsku ambalažu. Ali, ta priča je u poslednje vreme zamrla, kaže Kristina Cvejanov.\n– Depozitni sistem je prošle godine najavljen, ali se o njemu, pogotovo sa izbijanjem pandemije, više ne govori. Čini mi se da nije bilo ozbiljne analize i da nisu date konkretne smernice za Srbiju koja je specifično tržište – smatra Cvejanov.\nPrvo rešiti primarnu selekciju otpada, pa tek onda depozitni sistem\nGeneralna direktorka Sekopaka podseća da je EU 1992. godine krenula sa sistemom produžene odgovornosti proizvođača, a Srbija tek 2010. godine. Prema njenim rečima, niko ne može da očekuje da će Srbija ispuniti ciljeve koje je EU postavila za 2025. godinu, ni sa trenutnim, ni sa depozitnim sistemom.\n– Depozitni sistem je nadogradnja postojećeg sistema kada se za to stvore uslovi. U Srbiji još nema primarne selekcije na visokom nivou, 85 odsto ambalažnog otpada je van depozitnog sistema, mora da se sakupi kroz kante i kontejnere, a 15 odsto ambalažnog otpada će proći kroz depozitni sistem, ako ikad bude usvojen. Samo u nekim zemljama je ovaj sistem dao rezultate, u Hrvatskoj na primer nije jer su oni razvili samo depozitni sistem bez primarne selekcije, a ona je početak. U pogledu ciljeva EU, nama su najveći problem staklo i plastika. Ta dva materijala je najteže sakupiti jer su iz komunalnog sektora, a veliki problem je nedostatak infrastrukture i što lokalne samouprave nisu preuzele na sebe tu obavezu – naglašava Belanović Kokir.\nHrvatska i Havaji najlošiji\nCvejanov ističe da su dva najlošija depozitna sistema u Hrvatskoj i na Havajima i da im je zajedničko to što njima upravlja država. Ta greška se kod nas ne sme ponoviti, dodaje.\n– Ključna preporuka je da depozitnim sistemom treba da upravlja privreda, kod nas posebno jer država Srbija nije dokazala da može uspešno da upravlja bilo kojim tokom otpada – jasna je Cvejanov.\nDirektorka Sekopaka slaže se da depozitnim sistemom treba da upravlja industrija jer je njoj u interesu da taj sistem bude efikasan i uspešan.\n– Sistemi kojima upravljaju asocijacije proizvođača koji plasiraju ambalažu i trgovci imaju najviše stope recikliranja. Ali svaka država je priča za sebe. Kod nas je ograničavajuće što veliki broj objekata nema prostora za postavljanje odgovarajućih mašina. Zato smo od konsultantske kuće Eunomia naručili dve studije koje će biti gotove na proleće 2021. godine. Jedna se odnosi na unapređenje primarne selekcije, a druga govori o tome na koji način je najbolje postaviti depozitni sistem za Srbiju i koje vrste materijala bi trebalo da uđu u depozitni sistem – zaključuje Violeta Belanović Kokir.\nTags: Ambalažni otpad,cirkularna ekonomija,depozitni sistem,depozitni sistem za prikupljanje ambalažnog otpada,eunomia,fmcg retail summit,green loop consulting,instore,kristina cvejanov,sekopak,Violeta Belanović Kokir,zakon o ambalaži i ambalažnom otpadu,zakon o upravljanju otpadom\nU Beogradu postavljen prvi reciklomat – zarada 3 do 5 dinara po ambalaži\nElektrični trotinet za onoga ko donese najveći broj limenki za reciklažu


Branku Jociću umanjena poslanička plata zbog pritvora | Autonomija\nBranku Jociću umanjena poslanička plata zbog pritvora\n"Bivši direktor Puteva Srbije će ostati pokrajinski poslanik, ali je Zakon o radu izričit i njemu će plata biti umanjena za trećinu vreme trajanja pritvora. Mi samo primenjujemo važeći zakon, ništa mimo toga", kaže predsednik Odbora za administrativna pitanja Miloš Gagić. "Vojvođanski poslanici nemaju imunitet, što znači da je referentni zakon za ovaj slučaj Zakon o radu, koji precizno definiše smanjenje plate za određeni procenat", navodi sekretar Skupštine Vojvodine Milorad Gašić.\nUhapšenom poslaniku Skupštine Vojvodine Branku Jociću primanja će biti umanjena, pa će za vreme trajanja pritvora dobijati trećinu plate. Neki članovi administrativnog odbora Skupštine Vojvodine bili protiv umanjenja, smatrajući da bi Jocić morao da prima punu platu dok se na sudu ne dokaže njegova krivica.\nKako za 021 kaže predsednik Odbora za administrativna pitanja Miloš Gagić, bivši direktor „Puteva Srbije“ će ostati poslanik. „On ostaje poslanik, Zakon o radu je tu izričit – njemu će plata biti umanjena za vreme trajanja pritvora. Mi samo primenjujemo važeći zakon, ništa mimo toga“, navodi Gagić.\nPotpredsednik Srpske radikalne stranke Milorad Mirčić smatra da bi Jocić morao da prima punu platu dok se ne dokaže da je kriv. Prema njegovim rečima, na ovaj način se poslanici izjednačavaju sa svim ostalim radnicima, što je, kako kaže, opasan presedan. „Ovde se radi o principu. Dok se poslanik koji je na stalnom radu u Skupštini nalazi u pritvoru, ovde se već priprema teren za jednu odluku koja će ugroziti njegova neprikosnovena prava kada su u pitanju njegova primanja u Skupštini AP Vojvodine“, keže Mirčić.\nNjegov stav ne deli sekretar Skupštine Milorad Gašić, koji kaže da nije u redu da Pokrajina isplaćuje punu zaradu nekom ko je iz bilo kog razloga sprečen da obavlja svoju funkciju. „Mislim da nema smisla isplaćivati celu platu nekom za koga cela država zna da je pritvoru. Vojvođanski poslanici nemaju imunitet, što znači da je referentni zakon za ovaj slučaj Zakon o radu, koji precizno definiše smanjenje plate za određeni procenat“, navodi Gašić.\nMiloš Gagić kaže da će sud morati da isplati osumnjičenom Jociću sva zaostala primanja ukoliko se dokaže da je nevin. „Ukoliko se na sudu dokaže njegova krivica, postoje mehanizmi kojima će on biti isključen iz Parlamenta. Međutim, ukoliko se pokaže da je bio nevin, onaj ko ga je uhapsio moraće da mu isplati sve zaostale zarade“, navodi Gagić.\nPolicija je početkom meseca po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal uhapsila Branka Jocića zbog osnovane sumnje da je kao direktor preduzeća „Putevi Srbije“ zloupotrebio službeni položaj. Poslaniku koalicije DSS-NS je 9. marta određen jednomesečni pritvor.


Fudbaleri Radničkog 1923 remizirali na vrućem gostovanju u Kruševcu – Veliki Park\nFudbaleri Radničkog 1923 remizirali na vrućem gostovanju u Kruševcu\nRadnički 1923 se sa još jednog gostovanja u Prvoj Ligi Srbije vratio neporažen.\nProtiv kvalitetne ekipe Temnića 1924 iz Varvarina, koja zbog rekonstrukcije stadiona igra kao domaćim u obližnjem Kruševcu, ekipa Radničkog odigrala je kvalitetnu utakmicu i vraća se u Kragujevac sa vrednim bodom.\nIako su nas igrači Radničkom 1923 navikli na sve same pobede na strani, može se slobodno reći da je ovaj bod veliki kao kuća jer je Temnić nezgodan domaćin i osim Beogradskog Sindjelića nko se iz Kruševca ove sezone nije vratio neporažen.\nMogli su fudbaleri Radničkog ponovo do sva tri boda jer su na poluvremenu vodili sa 2:0 ali je dekoncentracija u nastavku utakmice, i pritisak domaćih ipak u krajnjem skoru doneo nerešen rezultat i konačnih 2:2.\nRadnički je poveo već u 5.minutu kada je štoper Marković odlično reagovao i pogodio iz blizine posle odličnog centaršuta Cvijovića.Vodjstvo Radničkog duplirao je Varjačić pogodkom iz slobodnog udarca.\nU drugom poluvremenu domaći fudbaleri su krenuli silovito i već u 50.minutu smanjio je Predrag Luka bivši fudbaler Partizana i Rada.Pokazao je Luka svoju klasu i četiri minuta kasnije kada je asistirao Rajkoviću za izjednačenje.\nDo kraja utakmice Radnički je bio bolji rival i propustio nekoliko šansi za pobedu.Djurdjević je sam izašao ispred gomana domaćih Jokića a Vićentijević pogodio prečku ali rezultat se nije promenio.\nU samoj završnici fudbaler Temnića 1924 Radovanović zaradio je crveni karton a pri tome se i povredio pa kolima hitne pomoći odvežen sa stadiona.\nU narednom kolu Radnički 1923 će u subotu 04.11.2017 u 13:30 ugostiti na Čika Dači ekipu Radničkog iz Pirota koja je čvrsto prikovana za dno tabele.To je prilika da Radnički ponovo uhvati priključak sa vodećim Dinamom i šansa koja se ne sme propustiti u borbi za plasman u viši rang.


Unapređenje odnosa Vašingtona i Havane\nZvaničnica za odnose sa Sjedinenim Državama u kubanskom Ministarstvu spoljnih poslova, Hosefina Vidal, je izjavila da dve zemlje imaju veoma ambiciozne planove za unapređenje odnosa u narednih pet meseci, odnosno do isteka mandata predsednika Obame.\nHosefina Vidal je posle jučerašnjeg sastanka sa američkim zvaničnicima u Havani izjavila da dve zemlje rade na saradnji na polju sprovođenja zakona, medicine i poljoprivrede.\n"Moram da istaknem da je sastanak bio veoma produktivan, kao i svi prethodni sastanci sa istom komisijom. Usopstavljena je profesionalna atmosfera uz uzajamno poštovanje što je karakteristično za službene sastanke, koji se razvijaju, od početka procesa poboljšanja veza Kube i Sjedinjenih Država."\nVidal i kubanski ambasador u Sjedinjenim Državama Hose Ramon Kabanas su izjavili da je lista onoga što treba postići veoma ambiciozna… novi sporazumi, nove vize, novi dijalozi.\nRazgovore su nastavili danas, američki pomoćnik sekretara za Nacionalnu bezbednost Alehandro Majorkas, rodom sa Kube i zvaničnici kubanskog ministarstva unutrašnjih poslova. Teme razgovora su borba protiv trgovine drogom, kriminal u sajber prostoru, kontraterorizam i ilegalna migracija.


Nakon nesreće na Stupu: Uhapšeno pet osoba – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Nakon nesreće na Stupu: Uhapšeno pet osoba\nDanas će biti nastavljena kriminalistička obrada pet osoba uhapšenih juče nakon nesreće koja se dogovila na gradilištu na Stupu kada su dvije osobe smrtno stradale a jedna teško povrijeđena. Njima se na teret stavlja teško krivično djelo protiv opšte sigurnosti ljudi i imovine, a trenutno se nalaze u prostorijama Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode Uprave policije MUP-a KS.\nSaučešće porodicama nastradalih radnika koji su izgubili živote radeći u izuzetno teškim uslovima izazio je Samostalni sindikat građevinarstva i industrije građevinskog materijala (IGM) BiH – saopćeno je iz tog sindikata.\nOvo je, kako navode iz ovog sindikata, još jedan dokaz da se pod hitno treba pristupiti socijalnom dijalogu u vezi s donošenjem zakona o zaštiti i zdravlju na radu, jer se taj zakon nije mijenjao od 1990. godine.\nSindikat građevinarstva i IGM je pozvao nadležne institucije da se aktivno uključe u rješavanje problema s kojima se suočavaju građevinski radnici, jer su svakodnevno izloženi opasnosti obavljajući svoje radne zadatke, kako bi sebi i svojim porodicama obezbijedili uslove za egzistenciju, saopćeno je iz tog sindikata.\nOčekuje vas najljepša panorama Sarajeva: Zalazak sunca na Trebevićkoj žičari!


Severni ulaz u Belu kuću ukrašen je velikom crvenom trakom obeležavajući dan borbe protiv side, 1. decembra 2021.\nAmerički predsednik Džo Bajden u sredu je predstavio novu nacionalnu strategiju za borbu protiv epidemije side, sa ciljem da se ona okonča do 2030. godine.\n"Veoma smo blizu eliminisanja prenošenja HIV virusa, veoma blizu", rekao je Bajden grupi zakonodavaca i aktivista koji su se okupili u Beloj kući povodom obeležavanja Svetskog dana borbe protiv side.\nU svojoj novoj strategiji za borbu protiv HIV-a i side, Bajdenova administracija je nazvala rasizam "pretnjom za javno zdravlje", koja mora da bude u potpunosti sagledana dok svet pokušava da okonča epidemiju te bolesti.\nStrategija objavljena u sredu treba da služi kao okvir za politiku, istraživanje, programe i planiranje administracije u naredne tri godine. U novoj strategiji, navodi se da su tokom generacija, "strukturalne nejednakosti dovele do rasnih i etničkih zdravstvenih dispariteta, koji su ozbiljni, dalekosežni i neprihvatljivi"\nBroj novih infekcija HIV-om u Sjedinjeninm Državama je opao za oko 8 procenata od 2015. do 2019. ali su crnačke i latinoameričke zajednice - a posebno homoseksualci i biseksualci unutar tih grupa - nesrazmerno pogođeni bolešću, prema podacima Centara za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC).\nTradicionalno, muškarci - homoseksualci i biseksualci - su najviše pogođena grupa. Iako čine samo oko 2 odsto populacije, 66% novih infekcija HIV-om je registrovano u toj grupi, prema podacima CDC-a. 2019. godine, 26% novozaraženih HIV-om bili su crnci - gej i biseksualci, 23% latinoamerički homoseksualci i biseksualci, a 45% čine gej muškarci i biseksualci mlađi od 35 godina.\nDa bi se smanjio taj disparitet, strategija sadrži i pozive da se fokus stavi na potrebe nesrazmerno pogođenih zajednica, podrži rasna jednakost, suzbija stigma vezana za HIV, kao i diskriminacija, te pruže prilike za zapošljenje i liderske uloge osobama koje imaju virus ili im preti rizik da se zaraze.\nPored toga što se razmatra uticaj rasizma na Amerikance koji se bore sa virusom ili im preti rizik da se zaraze, nova strategija takođe stavlja veći naglasak na programe sprečavanja štete - od onih koji zavisnicima obezbeđuju sterilne igle, do podsticanja reofrmi državnih zakona kojima se kriminalizuje ponašanje osoba sa HIV-om zbog potencijalnog izlaganja drugih virusu, a veća pažnja posvećuje i potrebama velike i sve starije populacije osoba koje žive sa HIV-om.\nViše od 36 miliona ljudi širom sveta, uključujući 700.000 u SAD, preminulo je od side od početka epidemije pre više od 40 godina. Skoro 38 miliona ljudi sada živi sa HIV-om, uključujući 1,2 miliona u SAD.\nAdministracija predsednika Džoa Bajdena nedavno je objavila da će biti domaćin konferencije za dodatna ulaganjna u Globalni fond za borbu protiv side. Sjedinjene Države su uložile u fond oko 17 milijardi dolara, što je trećina ukupnih donatorskih doprinosa.\nSeverni deo fasade Bele kuće ukrašen je velikom crvenom trakom, koja je simbol podrške osobama koje žive sa HIV-om. To je tradicija Bele kuće na Svetski dan borbe protiv side, od 2007. godine.\n"Čast nam je da nastavimo ovu tradiciju na Svetski dan borbe protiv side (#WorldAidsDay), u znak sećanja na živote izgubljene zbog HIV-a i side, i znak podrške onima koji žive sa virusom širom sveta", napisala je na Tviteru prva dama SAD Džil Bajden.


IZAZOV 2020 – Izazov Forum\nŠesti regionalni forum komunikacionih lidera IZAZOV 2020 održaće se 2, 3. i 4. juna, kako je i planirano, ali u nešto drugačijem formatu.\nImajući u vidu trenutnu situaciju sa virusom COVID-19, kao i da će početkom juna biti određene mere na snazi, kada su u pitanju javna okupljanja, odlučili smo da forum IZAZOV ove godine održimo online. Pored toga, umesto dva, ovogodišnji događaj, trajaće tri dana.\nUbrzane promene i digitalizacija koje su uzrokovane trenutnom globalnom krizom, podstakle su i nas da se transformišemo, prihvatimo trendove i nastavimo dalje sa umrežavanjem i edukacijom struke, ali i pokretanjem veoma važnih tema za sve učesnike na tržištu marketinških komunikacija.\nŠesti regionalni forum komunikacionih lidera – IZAZOV 2020 biće održan pod sloganom „Don’t beautify the world, CHANGE IT!“.\nTim povodom, a u skladu sa sloganom foruma IZAZOV 2020, Marketing mreža pokrenula je i kampanju koja poziva kolege da menjaju svet, ali i struku marketinških komunikacija.\n„Utisak koji imaju ljudi iz naše industrije, bez obzira bili na strani agencije ili kompanije, jeste da advertising uglavnom ne menja, već uplepšava svet i društvo u kojem živimo. Vizuelna simbolika toga su stock fotografije – idealni svet lepih, srećnih i uspešnih ljudi, koje su meme-ovane na društvenim mrežama, i to porukama koje govore o stvarnom stanju stvari, dakle njihova su suprotnost. Upravo to je bila inspiracija agencije Ovation BBDO, koja već punih pet godina potpisuje kreativni koncept foruma IZAZOV“, rekla je Ivana Parčetić Mitić, osnivač i CEO, Marketing mreže, i dodala da je ideja ove kampanje da pozove i motiviše kolege da svojom kreativnošću zaista menjaju svet u kome živimo, ali i samu struku na svim nivoima.\nAko vas zanima kakvo je stanje struke na tržištima regiona, kako i šta rade agencije, šta klijenti očekuju od agencija, ko su ljudi sa kojima ćete sutra sarađivati, kako razmišljaju, koliko prate trendove, pozivamo vas da prihvatite IZAZOV i učestvujete na 6. regionalnom forumu komunikacionih lidera.\nNa IZAZOVU 2019 učestvovalo je preko 250 stručnjaka iz oblasti marketinga i komunikacija, iz više od 85 agencija i 108 kompanija iz celog regiona, među kojima su i Microsoft, Apatinska pivara, MasterCard, UniCredit Banka, Vip Mobile, Bambi, Zlatiborac, Delta Holding, PepsiCo, MARS i drugi.\nZvaničan haštag foruma: #izazov2020\nCopyright All Rights Reserved © 2015 Marketing mreža


Vanjskotrgovinski deficit BiH u prva dva mjeseca viši od milijardu KM – FENA-BIZ\nHome Kompanije Vanjskotrgovinski deficit BiH u prva dva mjeseca viši od milijardu KM\nSARAJEVO, 21. marta (FENA) – Izvoz iz Bosne i Hercegovine u prva dva mjeseca ove godine iznosio je dvije milijarde i 697 miliona KM, što je za 41 posto više nego u istom periodu lani, dok je uvoz iznosio tri milijarde i 784 miliona KM, što je više za 44 posto.\nPokrivenost bh. uvoza izvozom u periodu januar-februar ove godine iznosila je 71,3 posto, dok je vanjskotrgovinski robni deficit BiH iznosio jednu milijardu i 88 miliona KM, objavila je Agencija za statistiku BiH.\nIzvoz u zemlje Evropske unije je iznosio dvije milijarde i 11 miliona KM, što je za 41,9 posto više nego u prva dva mjeseca prošle godine, dok je uvoz iznosio dvije milijarde i 90 miliona KM, što je više za 30,1 posto. Pokrivenost uvoza izvozom sa zemljama EU iznosila je 96,2 posto.\nIzvoz u zemlje CEFTA-e u prva dva mjeseca ove godine iznosio je 509 miliona KM, što je za 76,3 posto više nego u istom periodu lani, dok je uvoz iznosio 440 miliona KM, što je više za 40,6 posto. Pokrivenost uvoza izvozom sa zemljama CEFTA-e je iznosila 115,7 posto.


Pad vrijednosti evra u odnosu na dolar\nSubota, 07 Mart 2015 20:23\nVrijednost evra pala je na najniži nivo za posljednjih jedanaest i po godina, dok je Evropska centralna banka objavila da naredne sedmice počinje program otkupa obveznica.\nZajednička evropska valuta iznosila je juče 1,0988 dolara, a kasnije se stabilizovala na 1,10 dolara, što je najniža vrijednost evra od septembra 2003. godine.\nEvropska valuta je u padu od maja kada se menjala za 1,4 dolara, dok dolar, s druge strane, raste u odnosu na druge valute.\nPrije sedam godina, odnos evra i dolara bio je 1:1,6.\nEvropska centralna banka /ECB/ počeće u ponedjeljak, 9. marta, sa novim programom otkupa državnih obveznica, u nadi da će na taj način upumpati nova sredstva u posrnulu privredu evrozone.\nPrema proširenom programu ECB, ta institucija će za kupovinu korporativnih i državnih obveznica oslabljenih članica evrozone mjesečno izdvajati 60 milijardi evra, od marta ove do kraja septembra iduće godine.\nEvropska centralna banka objavila je predviđanje da će rast privrede u evrozoni ove godine iznositi 1,5 odsto.\nViše iz kategorije: « U Berlinu predstavljeni turistički potencijali BiH Vodeće banke u RS povećale dobit »


Okružno komandna simulaciona vežba održana u Ivanjici (VIDEO) – Info LIGA\nGUČA / IVANJICA / LUČANI\nU Ivanjici je održana Okružno komandna simulaciona vežba ’’Čačak 2017’’ u okviru koje su uvežbavane realne situacije u vanrednim okolnostima poput velikih snežnih padavina, poplava i požara. Skupu su prisustvovali predstavnici Okružih štabova za vanredne situacije kao i Ministarstva unutrašnjih poslova iz sektora za ljudske resurse Nacionalnog tima za vanredne situacije.\nKroz simulacione vežbe pokazana je velika spremnost okružnih štabova za delovanje u vanrednim situacija ali su sagledane i slabosti koje daljom analizom i akcionim planom moraju biti otklonjene jer uskoro sledi nacrt novog Zakona o vanrednim situacijma.\nZa Infoligu ovim povodom govorili su: Milan Radivojević – MUP-sektor za ljudske resurse Nacionalnog centra za vanredne situacije, Slobodan Jolović- načelnik Moravičkog okruga i Momčilo Mitrović- zamenik predsednika opštine Ivanjica.\nTags: čačak 2017ivanjicavežba\nNastava na daljinu u ivanjičkim školama (VIDEO)\nNext story Oprez! U Ivanjici svinjsko meso zaraženo trihinelom\nPrevious story Promocija održivog turizma u rezervatu biosfere “Golija-Studenica”