Još jedan koruptivni dil gradske uprave: nabavka novih električnih autobusa\nNa tenderu za kupovinu 10 solo autobusa na električni pogon sa opremom za punjenje koji je raspisalo JKP Gradsko saobraćajno preduzeće “Beograd” nabavka vozila u iznosu od skoro 6 miliona eura (704.606.786 dinara) pripala je firmi DAT holding DOO koja je u saradnji sa bugarskom kompanijom “Chariot motors” dala ovu ponudu, iako je druga ponuda koja je stigla od kineskog proizvođača “Lanzhou guangdong new energy automobile” bila za million i po eura niža (511.123.312 dinara).\nNo, iako je u još nekim segmentima ponuda bila bolja zbog nedostatka garancije za servis od “Ikarbus-a AD” i širih zadnjih vrata za 8mm, ova ponuda nije prošla i ugovor je u petak 12. februara dodeljen firmi “DAT holding doo”. Inače, interesantno je da je krajem 2019. najavljivana saradnja “Ikarbus-a” i pomenute kineske kompanije, te sklapanje elektro buseva u ovoj našoj fabrici.\nSedište kompanije DAT holding DOO:\nDodatni kuriozitet ovog tendera predstavlja činjenica, koja se može videti iz javno dostupnih informacija iz Agencije za privredne registre, da ova kompanija potpada pod “mikro” preduzeća, dominantna delatnost joj je “2825 – Proizvodnja rashladne i ventilacione opreme, osim za domaćinstvo”, i da zapošljava prosečno tri radnika.\nTakođe i veb sajt kompanije govori sam za sebe – https://dat.co.rs/, kao i sedište kompanije, koje je u porodičnoj kući na Voždovcu.\nSajt kompanije DAT holding DOO:\nGrađani i građanke Beograda su zbog ovakih koruptivnih dilova osuđeni na loš, neredovan i pretrpan javni prevoz.\nInicijativa Ne davimo Beograd podseća na svoj plan “30 minuta od kuće do posla” koji ima za cilj da poveća korišćenje javnog prevoza i smanji gužve u saobraćaju. Plan podrazumeva tri poteza: širenje mreže žutih traka, uvođenje brzih linija i korišćenje postojeće infrastrukture BG voza.


10 ODSTO POVIŠICE: Plate veće već od oktobra!\n17 August 2016 na Vesti\nBEOGRAD - Plate u javnom sektoru biće povećane od oktobra za 10 odsto!\nPosle ovog povećanja i povećanja minimalne cene rada, o čemu se razgovaralo na prvoj sednici nove Vlade Srbije u petak, prosečna plata u Srbiji bi trebalo da poraste na oko 430 evra, što je za oko 50 evra više od prosečne plate u junu mesecu ove godine.\nPogledajte kolike su plate i komentari zaposlenih u javnom sektoru:\nPozivajući se na izvore bliske Vladi Srbije, list piše da je to jedan od prvih poslova kojeg se premijer Aleksandar Vučić prihvatio sa svojim novim kabinetom.\nNamera vlade je, kako je premijer Vučić i obećao, da se poveća standard zaposlenih, kako bi 2017. prosečna plata iznosila 500 evra. Ovo povećanje, prema rečima istog izvora, koštaće državnu kasu oko 200 miliona evra na godišnjem nivou za šta, kako se navodi, ima novca.\n"Mere štednje i fiskalne konsolidacije koje su preduzete pre dve godine dale su veoma dobre rezultate. Zbog toga danas možemo govorimo o povećanju plata vojsci, policiji, zdravstvu, socijalnom sektoru i prosveti i obrazovanju. Povećanje bi trebalo da se dogodi u oktobru i iznosiće u proseku 10 odsto", rekao za izvor blizak vladi.\nPoslovi koje možeš da radiš u Srbiji za vrhunsku platu\nU Srbiji u kojoj prosečna plata iznosi manje od 400 evra, postoje i poslovi koji pružaju mogućnost mnogostruko veće… Dalje...\nProfesionalna selekcija: Kako izgleda profil idealnog zaposlenog?\nKada tražite kandidata za radno mesto u svojoj firmi, veoma često u svojoj glavi imate određenu sliku o tome… Dalje...


*Vaše E-mail adresa:\nZašto izbrati nas\nDBS SmartDome sistem\nSistem sa dvoslojnom membranom\nUpravljanje toplotnom energijom\nEnergetski efikasno osvetljenje\nHale na naduvanje\nHale sa drvenom konstrukcijom\nHale sa čeličnom konstrukcijom\nHale sa čeličnom kontrukcijom\nDBS ENGINEERING predužeće sa bogatim znanjem i izkustvom\nO PREDUŽEĆUPreduzeće DBS ENGINEERING je visokospecijalizovano za kompletan spektar usluga iz oblasti sportskog inženjeringa.\nSvim kupcima nudimo besplatan tehnički konsalting od početka do kraja projekta.\nZAŠTO IZBRATI NASPreduzeće DBS ENGINEERING je proizvođač koji nudi kombinaciju visokokvalitetnih proizvoda i usluga.\nNajizrazitejše prednosti in gonilne sile podjetja DBS ENGINEERING so znanje in izkušnje.\nZNANJA I IZKUSTVAViše od 30 godina iskustva u ovoj oblasti i više od 1000 uspešnih montaža najrazličitijih sportskih objekata širom sveta.\nPreduzeće DBS ENGINEERING zapošljava stručnjake iz ključnih poslovnih procesa: projektovanja, marketinga, informacionih tehnologija, terenskog rada, a koji se stručno usavršavaju u Sloveniji i inostranstvu. Takođe sarađujemo i sa stručnjacima iz oblasti razvoja novih štedljivih i ekoloških materijala i tehnologija.\nPreduzeće DBS ENGINEERING zapošljava stručnjake iz ključnih poslovnih procesa: projektovanja, marketinga, informacionih tehnologija, terenskog rada, a koji se stručno usavršavaju u Sloveniji i inostranstvu. Takođe sarađujemo i sa stručnjacima iz oblasti razvoja novih štedljivih i ekoloških materijala i tehnologija. Sinteza teoretskog znanja, praktičnog iskustva i sposobnog rukovodstva svrstava nas među najbrže rastuća i tehnološki inovativna preduzeća u ovom segmentu.\nU preduzeću DBS ENGINEERING vodimo računa o tome da našim klijentima uvek budu na raspolaganju precizne, pravovremene i kvalitetne tehničke informacije koje su ključne za uspešnu realizaciju projekta. Za tehnički konsalting i sva pitanja na raspolaganju je ekipa iskusnih stručnjaka DBS ENGINEERING. Našim klijentima nudimo pravovremeno i troškovno efikasno rešenje sa dodatom vrednošću, trudimo se da predvidimo potrebe korisnika i ponudimo proaktivne preporuke. Svesni smo značaja uspešne i proaktivne komunikacije i zato svim našim korisnicima nudimo besplatan konsalting za kompletnu oblast sportskog inženjeringa. Cenimo i poštujemo mišljenja i želje naših korisnika, pa je zato svaki naš klijent neposredno uključen u proces izvođenja projekta – od idejnog plana do predavanja sportskog ili industrijskog objekta.\nIdeja vodilja našeg Projektnog odeljenja su stručnost, inovativnost, kvalitet i prilagodljivost usluga koje nudimo. Naš projektni rad zasniva se na visokim stručnim merilima i standardima, što omogućava konkurentnost na tržištu sportskog inženjeringa. Našim savremenim pristupom razvoju sportskih objekata blisko sarađujemo sa našim kupcima i posvećujemo im mnogo vremena za usklađivanje njihovih želja i potreba. Kombinacija vizija i želja naših kupaca kao i inovativan pristup izvođenju projekta omogućava nam izvođenje najvećih i najzahtevnijih projekata o čemu svedoče naše reference.\nPreduzeće DBS ENGINEERING na osnovu projektne dokumentacije koju priprema projektno odeljenje samostalno proizvodi hale na naduvavanje i membranu za čelične i laminirane drvene konstrukcije i direktno ih isporučuje na mesto izvođenja projekta. Proizvodnja nam omogućava kontrolu kvaliteta, kvantiteta i rokova realizacije, što je od ključnog značaja za odziv i u završnoj fazi za nisku cenu, uprkos visokom kvalitetu krajnjeg proizvoda. Preduzeće je i u ovom segmentu izrazito fokusirano na inovacije i praćenje najnovijih trendova tehnologija za izradu takvih proizvoda i zato za proizvodnju koristimo najkvalitetniju i tehnološki najsavršenije alate i mašine.\nPreduzeće DBS ENGINEERING ima visokospecijalizovane i stručne tehničare za montažu sportskih i industrijskih objekata. Znanje je zasnovano na iskustvu dužem od 30 godina u segmentu postavljanja svih vrsta sportskih i industrijskih hala. Velika prednost naše ekipe je znanje više svetskih jezika, jer su komunikacija i sporazumevanje na mestu izvođenja projekta veoma značajni. Iskustva i povratne informacije kupaca su pokazale da je ključ do uspešne realizacije projekta vrhunska i kvalitetna montaža, gde nema mesta greškama. Zato naše preduzeće pruža 100% pažnju i maksimalno ulaganje energije u svaki detalj prilikom montaže. Sa sigurnošću možemo da potvrdimo da naše preduzeće nudi vrhunsku i pouzdanu uslugu o čemu svedoče naši do sada uspešno realizovani projekti koji su završeni u roku i bez greške.\nGSM +386 41 827 089, +386 31 634 202,+386(0) 820 55 222, 386(0) 820 55 223 E-naslov: info@dbs-engineering.com\n- Hale na naduvanje\n- Hale sa drvenom konstrukcijom\n- Hale sa čeličnom konstrukcijom\n- Prednapregnute membranske konstrukcije - tende\n- Bedouin tende\n- Veštačka trava


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Utvrdili Predlog zakona o zaštiti od klimatskih promjena\nSJEDNICA VLADE 17. 10. 2019. 18:01 >> 18:07 0\nUtvrdili Predlog zakona o zaštiti od klimatskih promjena\nVlada je danas, na sjednici održanoj u Pljevljima, utvrdila Predlog zakona o zaštiti od negativnih uticaja klimatskih promjena.\nKako je saopšteno nakon sjednice, ključni cilj tog dokumenta je zaštita od negativnih uticaja klimatskih promjena, smanjivanje emisija gasova sa efektom staklene bašte, zaštita ozonskog omotača i druga pitanja koja se odnose na zaštitu od negativnih uticaja klimatskih promjena.\n„U tom smislu, na jasan način se normiraju mjere i način njihovog sprovođenja, što će rezultirati uspostavljanjem zaokruženog sistema neophodnog za smanjenje emisija gasova sa efektom gasova staklene bašte, kako na globalnom, tako i na nacionalnom nivou“, kaže se u saopštenju.\nU raspravi je naglašeno da je Crna Gora među prvim državama regiona koja je donijela taj dokument od izuzetnog značaja, a čijoj se izradi, pored ostalog, pristupilo i radi prilagođavanja na izmijenjene klimatske uslove.\nU cilju harmonizacije nacionalnog zakonodavstva sa legislativom Evropske unije, utvrđen je Predlog zakona o zaštiti morske sredine.\nDefinisanim zakonskim rješenjima utvrđeni su ciljevi zaštite morske sredine, odnosno ostvarivanje dobrog i održivog stanja morske sredine, kao i polazne osnove i mjerila za izradu, razvoj, primjenu i praćenje primjene Strategije zaštite morske sredine.\n„U skladu sa tim, reguliše se regionalna i podregionalna saradnja, na način da preduzete mjere u zaštiti morske sredine budu koordinirane i usaglašene na nivou morskih podregiona, odnosno regiona“, kazali su iz Vlade.\nPored toga, predviđeno je uspostavljanje međusektorske saradnje obrazovanjem Koordinacionog tijela za zaštitu morske sredine, radi praćenja i unapređivanja stanja u ovoj oblasti.\nVlada je utvrdila i Predlog zakona o elektronskoj upravi, radi podsticanja bržeg i efikasnijeg upravnog postupanja i povećanja povjerenja u elektronsko poslovanje organa.\nTim dokumentom će se, kako je pojašnjeno, dodatno urediti razvoj elektronske uprave na državnom i lokalnom nivou.\n„Uređuje se i koordinacija na svim nivoima, uspostavljanjem Savjeta za elektronsku upravu, koji će razmatrati stručna pitanja, kordinirati razvojem i predlagati mjere u oblasti elektronske uprave“, kaže se u saopštenju.\nOsim toga, kako se navodi, definiše se uvođenje nacionalnih sistema za elektronsku identifikaciju i elektronsku naplatu administrativnih taksi, revizija organa državne uprave, kao i uspostavljanje kataloga elektronskih usluga.\nUtvrđen je i Predlog zakona o dopunama Zakona o ugovorima o prevozu u drumskom saobraćaju.\n„Predloženim zakonom su definisane novine koje se odnose na obavezu upravljača autobuskih stanica da licima sa invaliditetom obezbijedi pomoć pri ulasku, kretanju i izlasku sa autobuske stanice, ulasku i izlasku iz autobusa, ukrcaju i iskrcaju prtljaga i uvođenju psa vodiča u autobus“, kazali su iz Vlade.\nDopunama je utvrđeno i povećanje iznosa naknade za štetu nastalu zbog smrti putnika, tjelesne povrede ili oštećenja zdravlja putnika u prevozu u međunarodnom drumskom saobraćaju, kao i za štetu nastalu zbog potpunog ili djelimičnog gubitka ili oštećenja prtljaga.\n„Odredbe koje se odnose na povećanje iznosa naknade će stupiti na snagu danom stupanja Crne Gore u Evropsku uniju“, kaže se u saopštenju.\nVlada je prihvatila i predlog Finansijskog sporazumasa Evropskom komisijom o Godišnjem akcionom programu za Crnu Goru za prošlu godinu.\nZakon će unaprijediti sistem javnih nabavki\nZabrana bilborda koji negiraju istorijske činjenice\n27. 12. 2018. 92\nVeliko interesovanje za Program stručnog osposobljavanja


Sabina Dervišević: Izbačena sam iz SDP-a jer se Fatka Kulenović želi uhljebiti na novu odnosno petu poziciju! - mojusk.ba\nFatka Kulenović je predsjednica SDP-a Bihać, prodekan za studentska pitanja, profesor Matematike na Tehničkom Fakultetu Univerziteta u Bihaću i vijećnik u Gradskom vijeću Bihać.\nPovodom sinoćnje odluke izmanipulisanog Gradskog odbora SDP Bihać od strane Fatke Kulenović i njenih mentora, a u vezi brisanja mog imena iz članstva SDP BiH želim istaknuti:\nKao članica SDP BiH od 1999. godine, volonter, rukovodilac Foruma mladih, Foruma žena, članica Glavnog odbora, sekretar Kantonalne organizacije poražavajućim doživljavam ovakav način odlučivanja kao praksu Socijaldemokratske partije BiH.\nIstinu da sam na izborima za MZ Donje Prekounje sa nezavisnom listom ostvarila podršku svojih sugrađana i pobijedila, argumentiram činjenicom da isto nisam imala mogućnost ostvariti putem osnovne organizacije i Gradskog odbora SDP Bihać, obzirom na nestatutarnu naredbu gore navedenih da me se ne poziva na redovne sastanke Partije.\nNakon izbora uputila sam pismo Fatki Kulenović i tražila da sve članove GO SDP upozna sa sadržajem pisma, u kojem sam istakla da SDP Bihać u meni ima suradnika, a da ću kao članica Partije poštovati stavove GO SDP Bihać. Fatka Kulenović, u maniru najrigidnijih bolješvičkih metoda pomenuto pismo krije i članove Gradskog odbora nije upoznala sa istim, čime je izmanipulisala jednu od nekada najjačih organizacija SDP BiH, što konstantno čini zarad eliminiranja bilo kakvez konkurencije.\nFatka Kulenović koja se tobože poziva na Statut Partije samo kad joj paše, prekršila je Statut jer on nalaže da se za brisanje nekoga iz evidencije mora poštovati procedura. Napominjem da Statut za izbore mjesnih zajednica i kandidovanje članova SDP BiH nije utvrdio odgovornost, kao što jeste u slučaju općinskih i općih izbora u BiH.\nOtvoreno pitam Fatku Kulenović u čemu se ogleda kršenje Statuta SDP BiH u slučaju nezavisne liste u Donjem Prekounju za razliku od one članova SDP Bihać u Harmanima, ili koji je organ sukladno Statutu donio odluku o zajedničkoj listi sa drugim političkim subjektom u Pokoju?\nOdluku o izbacivanju iz SDP starih i iskonskih članova Partije koji imaju podršku građana ne mogu shvatiti drugačije osim kao dobro poznatu čistku svih koji bi bili konkurencija navedenim pojedincima koji Partiju drže kao taoca sa jasnim ciljem svog ponovnog uhljebljenja na neku od pozicija.\nSvoju borbu nastavljam kroz institucije Partije, Glavni odbor, Predsjedništvo i Kongres SDP BIH.


utorak, 16. februar 2016. 22:35h\n17 mladih polaznika, od 14 do 20 godina, je prošlo standardizovani seminar za vršnjačke edukatore Crveni krst Pančevo\nOvom prilikom 17 mladih polaznika, od 14 do 20 godina, je prošlo standardizovani seminar za vršnjačke edukatore, koji Crveni krst na isti način realizuje širom zemlje.\nPolaznici su se ozbiljnije upoznali sa pojmom trgovine ljudima i merama opreza koje mogu pomoći, kako njima, tako i ljudima oko njih sa kojima će u budućnosti deliti znanje o ovom ozbiljnom društvenom problemu.\nTakođe, dobili su nova iskustva vezana za veštine prezentovanja i korišćenja različitih materijala, sastavnih delova Preventivnog paketa koji se koriste u vršnjačkoj edukaciji.\nSeminar su vodila tri trenera na ovom Programu prevencije, Sanja Stolić iz Crvenog krsta Ćičevac, Jovana Buha iz Crvenog krsta Zvezdara i Tamara Vicanović kao trener Crvenog krsta Pančevo.\nOvom prilikom seminaru su, kao polaznici, prisustvovali i volonteri Crvenog krsta Savski venac i, kao gosti, predstavnici Crvenog krsta Beograda, budući treneri u Programu prevencije trgovine ljudima, koji su ovom prilikom prikupljali iskustva sa terena.\nSledeći koraci, kako trenera, tako i novih vršnjačkih edukatora u ovom Programu prevencije u Crvenom krstu Pančevo, jesu informativne radionice u osnovnim i srednjim školama u Pančevu, kao i planiranje i realizacija aktivnosti kojima se obeležavaju datumi vezani za podizanje svesti o ovom ozbiljnom društvenom problemu.


Džon Keri u poseti Indiji\nDržavni sekretar Džon Keri po dolasku u Indiju, 23. juni, 2013.\nU središtu Kerijevog prvog dolaska u Indiju u svojstvu državnog sekretara, biće trgovina, imigracija i bezbednosne teme\nAmerički državni sekretar Džon Keri traži od Indije da preduzme mere protiv klimatskih promena, istakavši da to ima suštinski značaj za dalji rast zemlje. On je danas stigao u Nju Delhi posle zadržavanja u Kataru, gde je sa grupom ministara spoljnih poslova razmotrio situaciju u Siriji.\nPrvog dana trodnevne posete Indiji, Keri je rekao da shvata da indijska „vrhunska predanost razvoju i iskorenjivanju siromaštva“ ima suštinsku važnost, ali je istakao da bi „kolektivni neuspeh“ u borbi protiv klimatskih promena mogao da poremeti sve snove zemlje o rastu i razvoju. Keri je takođe rekao da najveća demokratija na svetu, Indija, može da odigra kritičnu ulogu na avganistanskim izborima iduće godine i pomogne Avganistanskoj vladi da poboljša izborni sistem i stvori okvire za rešavanje spornih situacija.\nFunkcioneri Sjedinjenih Država kažu da žele veće otvaranje indijskiih tržišta za američku robu. Nju Delhi, sa svoje strane, želi američku imigracionu politiku koja će olakšati visokokvalifikovanim indijskim radnicima ulazak na američko poslovno tržište. Analitičari kažu da će verovatno biti razmotrena i pitanja povezana sa autorskim pravima. Keri treba da da se sastane se sa indijskom ministrom spoljnih poslova Salmanom Kuršidom, pre odlaska u utorak u Saudijsku Arabiju.


“Zahvaljujući” akcizama: Poznat datum kada će u BiH poskupjeti gorivo – Haber.ba\n“Zahvaljujući” akcizama: Poznat datum kada će u BiH poskupjeti gorivo\nSlužbeni list Bosne i Hercegovine objavio je izmjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama.\n“Naplaćeni prihodi od putarine u iznosu 0,25 KM za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva vode se na posebnom podračunu otvorenom kod Centralne banke Bosne i Hercegovine, a ti prihodi bit će raspodjeljivani u skladu sa Zakonom o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda”, piše u Zakonu o akcizama.\nPutarina iz stava (1) ovog člana plaća se u iznosu:\na) 0,15 KM po litru proizvoda, odnosno kilogramu tečnog naftnog plina za puteve i\nb) 0,25 KM po litru proizvoda, odnosno kilogramu tečnog naftnog plina za izgradnju autoputeva i za izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva, od čega se 0,20 KM odnosi na izgradnju autoputeva, a 0,05 za izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva, navodi se u Zakonu.\nTo znači da će se novi Zakon o akcizama početi primjenjivati od 1. februara 2018. godine. Građani BiH će od tog datuma plaćati skuplje gorivo nakon što su jučer u Službenom listu objavljene izmjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini…\nTeme:akcize, BiH, gorivo, poskupljenje


Srpski internacionalac Nemanja Bezbradica odigrao je najbolju utakmicu u dosadašnjoj karijeri.\nBivši centar Partizana je u pobedi njegovog Olomouca, koji je trenutno poslednji na tabeli češkog prveenstva, nad favoritom Hradec Kralove 105:103 postigao čak 49 poena.\nUčinkom na ovoj utakmici Bezbradica je ušao među odabrano društvo, pošto je 27-godišnji košarkaš na deobi drugug mesta, sa još dva igrača, kada je poenterski učinak u pitanju.\nBezbradica je postigao najviše poena u NBL ligi od februara 2006. godine, kada je Villiam Čavis iz Mlekarne Kunin postavio ligaški rekord od 61 poena.\n- Njegovih jedanaest trojki sa tim ludim procentom uspeha je tako malo čudo za češku ligu. Naročito uzimajući u obzir da igra na pozicijama četiri i pet, prokomentarisao je učinak Bezbradice trener Olomouca Predrag Benaček.\nNa pomenutoj utakmici, Bezbradica je za dva šutirao 5 od 8, za tri 11 od 13, imao je i devet skokova, te jednu asistenciju za nešto malo više od 36 minuta na parketu.\nIneks korisnosti mu je bio čak 50.\nPodsetimo, Bezbradica je igrao za OKK Beograd, Radnički, Partizan od 2013-2015, a nakon toga Zrinjski, Rigu i Beovuk.


Vučić dodelio ugovore o zaposlenju najboljim diplomcima medicinskih fakulteta - Radio televizija Pančevo\nVučić dodelio ugovore o zaposlenju najboljim diplomcima medicinskih fakulteta\n26. decembra 2018. 27. decembra 2018. 0535\nPredsednik Srbije poručio mladim lekarima, koji su dobili ugovore o prvom zaposlenju, da niko neće moći da zaustavi jačanje Srbije, te da oni, u pravom smislu te reči, oni koji treba da grade budućnost zemlje.\n„To ne kažem zato što je politički lepo da se čuje, već zato što to stvarno mislim“, rekao je predsednik na svečanosti u Palati Srbija.\nUkazao im je da je važno da rade, da se bore, trude i pokazuju odgovornost, kao što su činili i do sada.\n„Nastavite da radite onako kako ste studirali“, posavetovao ih je Vučić.\nIspričao je i da se seća da njegove kolege sa Pravnog fakulteta, koji su bili slabiji od njega tokom studija, ni danas ne mogu da ga pobede.\n„Morate da zadržite istu odgovornost, marljivost i predanost i uvek ćete da pobeđujete“, rekao im je Vučić.\nOn je istakao da će Srbija nastaviti da jača svoju privredu, što niko neće moći da zaustavi, kao što neće moći da zaustavi ni podršku države srpskom narodu na KiM.\n„Kakve god oni mere provodili i činili protiv nas, uvek ćemo imati dovoljno načina da obezbedimo plate za radnike u zdravstvu na Kosovu i Metohiji, kao i sav potreban materijal da biste mogli da lečite naše stare, mlade i decu na KiM“, rekao je Vučić na svečanosti na kojoj je uručio ugovore o zaposlenju najboljim diplomcima medicinskih fakulteta u Srbiji.\nVeća primanja za zdravstvene radnike\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je prilikom dodele ugovora o zaposlenju najboljim diplomcima medicinskih fakulteta u Srbiji da će plate zaposlenih u zdravstvu iz godine u godinu biti veće i naveo da je Srbija danas ispred pet ili šest zemalja EU po kvalitetu zdravstvenih usluga.\nVučić je rekao da je uveren da će plate moći da budu evće zahvaljujući boljoj situaciji u ekonomiji.\n„Molim vas da znate da svako povećanje mora da prati jačanje naše ekonomije koja je ranije bila uništena. Nismo imali šta da naplatimo. Danas se stvari menjaju, jer nije isto kada u Nišu na primer imate dve ili osam fabrika. Taj novac se sliva u državnu kasu“, rekao je Vučić.\nNavodeći da je završen Klinički centar u Nišu, Vučić je rekao da očekuje da će u narednih nekoliko godina biti završeni i centri u Beogradu, Novom Sadu u Kragujevcu.\n„Posebno planiramo da uložimo u Klinički centar u Kosovskoj Mitrovici i zdravstveni centar u Gračanici“, rekao je Vučić.\nVučić je ukazao da problem u zdravstvu postoji, te da je pre pet godina bilo poslednje u Evopri, međutim, kaže da je ono danas ispred pet, šest zemalja EU što, kako kaže, ne znači da je dobro.\nKaže da je i danas nezadovoljan jer sluša izgovore kada pojedini radovi ne počnu na vreme i tada mu, kako kaže, dođe do da „iskoči iz kože“, jer sluša „tupave, nesuvisle, odgovore“\nKada je reč o platama zaposlenih u zdravstvu, Vučić je rekao da je insistirao da plate lekara i medicinskog osoblja budu najviše povećane.\nSestrama i medicinskom osoblju 12 odsto će plate biti veće ove godine, a lekarima 10 odsto.\n„Sledeće godine da budu kumulativno još veće. Ulagaćemo sve više u vas. Moći ćete pristojno da živite u zemlji od napordnog i teškog rada. Niko neće moći da potceni vaše znanje i rad i uveren sam da će država umeti da ga nagradi“, rekao je Vučić.\nKako je rekao, danas je srećan, jer je u ova teška i turbulentna vremena, ne našom krivicom, izazvana u svetu, Evropi i regionu, pronađena mogućnost da se mladima koji obezbedi bolja i sgurnija budućnost.\n„Zdravlje nema cenu, obrazovanje, nauka i razvoj nemaju cenu i zato je država počela da ulaže više novca“, rekao je Vučić.\nVučić je zamolio vladu da počne da prati rad vredne dece u srednjim i višim školama i da ih na isti način angažuje.\n„Da im ukažemo da država ima sve više ekonomskog potencijala, da smo u stanju da izgradimo društvo zadovoljnih, ako ništa drugo, neuporedivo zadovoljnijih građana“, rekao je Vučić.\nSPREČIMO NOVU AFERU “KRIŠAN”: Hoće li tužilac opet pred Stankinim sudom da zakasni jedan dan?\nPutin Vučiću: Odnosi Rusije i Srbije u duhu strateškog partnerstva\nNikoleta Dragaš 8. februara 2021. 8. februara 2021.


MRSZ lansira Sektorijalnu Strategiju 2018-2022 i Akcioni Plan za Zapošljavanje Mladih – MRSZ\nMRSZ lansira Sektorijalnu Strategiju 2018-2022 i Akcioni Plan za Zapošljavanje Mladih\nMinistarstvo Rada i Socijalne Zaštite danas lansira dva strateška dokumenta koja su, kao deo Evropske Agende imaju za cilj podizanje blagostanja i rešavanje zapošljavanja mladih u Republici Kosova. Pokretanje Sektorijalne Strategije 2018-2022 i pokretanje Akcionog Plana za Zapošljavanje Mladih donete su danas tokom konferencije koju je organizovala MRSZ.\nMinistar MRSZ-a Skender Rečica je rekao da svi ovi dokumenti koji se lansiraju danas su deo strateških dokumenata Vlade Kosova i deo Evropske Agende usmerene su na razvoju zemlje, zapošljavanju i stručnom osposobljavanju i unapređenju socijalne zaštite za građane zemlje.\n“Dugoročna je potreba MRSZ-a da izradi i usvoji Sektorijalnu Strategiju i Plan za Zapošljavanje Mladih, jer se na osnovu svog mandata brine za najosetljiviji deo društva a to se već realizuje “, rekao je Ministar Rečica.\nMinistar je dodao da nezaposlenost je jedan od najvećih problema u zemlji, a Sektorijalna Strategija i Akcioni Plan za Zapošljavanje Mladih imaju za cilj poboljšanje ove situacije, posebno za zapošljavanje mladih.\n“Fokus je i na stručnom osposobljavanju mladih, orijentaciju u karijeri, samozapošljavanju i glavni prioritet zapošljavanje jednog člana onih porodica koje nemaju nijednog zaposlenog “, rekla je Rečica.\nNa konferenciji prisustvovao je i Premijer Ramuš Haradinaj, koji je izrazio optimizam u pogledu početka sprovođenja ove strategije koja će, prema njegovim riječima, će mladima olakšati put za pristupanje na tržištu rada.\n“Danas mi je zadovoljstvo što Ministarstvo i Ministar Rečica počinju sa sprovođenjem strategije predviđenu za zapošljavanje mladih, identifikujući izračujunući postupke “, rekao je Haradinaj.\nDok, predstavnik Kancelarije Evropske Unije na Kosovu, Riccardo Serri, ponudio je podršku Kancelarije EU-a na Kosovu, i rekao je da će i njima kao kao involvirana strana u ovoj strategij, zapošljavanje mladih biti i prioritet Evropske Agende.\nMRSZ i “HELP” predstavljaju dostignuća trogodišnje saradnje\nMinistar Rečica sastao se sa Ambasadorom Kuvajta u Albaniji


Investitor | Vostok Land\nje mlada kompanija, koja se veoma dinamično razvija. Glavni prioritet kompanije je – poverenje klijenata. Visoke kvalifikacije, profesionalno iskustvo zaposlenih i jasna interakcija sa partnerima omogućavaju nam da sa uverenošću preuzimamo složene zadatke i postižemo zadate ciljeve.\nKoncept «pouzdanost» je važan atribut kako same kompanije tako i naših objekata u svim fazama izgradnje – od pripreme samog gradilišta pa do završetka građevinskih radova.\nTim kompanije čine samo kvalifikovani i iskusni zaposleni. Mi garantujemo profesionalizam i kompetentnost u poslu.\nNaša strategija se zasniva na društvenoj odgovornosti – poštovanju prava i interesa klijenata na tržištu nekretnina i izgradnje stambenih objekata.


Spektakularan uvijeni hotel sa egzoskeletom – Akropola Nekretnine\nStaklena fasada sa jedinstvenim geometrijskim egzoskeletom, fluidna forma i tri ogromne praznine u središtu građevine – neke su od karakteristika koje krase impresivan hotel “Morpheus” u Makau, koji je projektovala svetski poznata firma “Zaha Hadid Architects“.\nSmešten u oblasti Kotai poznatoj po luksuznim hotelima i kazinima, “Morpheus” čini deo “Grada snova”, rizorta koji obuhvata četiri hotela, dva bioskopa, šoping centar , 20 restorana i kazino.\nHotel je povezan sa rizortom preko baze, dok viši nivoi 40 spratova visokog hotela sadrže 770 soba, kao i razne apartmane i “nebeske vile”.\nPrema navodima arhitekti, “Morpheus” je prva visoka građevina na svetu koja poseduje egzoskelet u slobodnoj formi. Ova jedinstvena mreža koja obavija staklenu fasadu omogućila je da unutrašnji zidovi i stubovi koji remete i opterećuju enterijer – više ne budu neophodni.\nKroz njegovo središte načinjena su tri velika otvora – “urbani prozor” kako su to arhitekti opisali, kako bi se zajedničke prostorije hotela otvorile ka panorami grada, ali i kreirale unikatni prostori unutar hotela.\nDvanaest staklenih liftova kreće se kroz “Morpheus”, pružajući gostima fantastičan pogled sa visine na enterijer hotela.\nCall Now Button\tZadivljujući stakleni stan u potkrovlju U ovim situacijama ćete teško dobiti stambeni kredit


Otkaz u Cedeviti, pa pravac Italija - BasketballSphere\nNikola Jokić pokorio San Antonio! Varnice, isključenja, drama i novi brejk Filadelfije Đorđević i Kravić idu ka plej-ofu, Breša iznenadila Armani Stojanović blistao, Avramović nije mogao sam MVP ukrao šou u Valensiji\nHRVATSKA Italija TRANSFERI VESTI\nCedevita je juče objavila da je Pabla Agilara i Džoša Magetija zamenila Markom Banićem i Jakovom Mustapićem, a već danas Španac ima novi klub.\nAgilar, osvajač zlatne medalje na EP 2015 i Evrokupa 2014. godine, je potpisao dvogodišnji ugovor sa italijanskim prvoligašem Ređijanom. U Cedeviti je ove sezone na deset mečeva imao 7.2 poena i 5.7 skokova, ali je bilo jasno da za njega u hrvatskom klubu neće biti mesta posle odlaska trenera Sita Alonsa.\nTokom karijere Agilar je igrao za Gran Kanariju, Valensiju, Saragosu, Granadu, Real Madrid…\nSavović i balkanska družina razbili učesnika Evrokupa\nStojanović blistao, Avramović nije mogao sam\nMVP ukrao šou u Valensiji\nDabl-dabl Milutinova u pobedi Olimpijakosa, Čupković bolji od Tepića\nSimanić i Paunović prijavljeni za draft\nDerbi odlučuje o tituli!\nSrbija dobija novog šampiona\n“Zvezdaši, svi u dvoranu Aleksandar Nikolić!”\nPartizan igra za trofej\nPomilovanje za Durenta\nTri četvrtine – tri pobede\nVestbruk ljuljao, uznemirio, pa uspavao „bebu“\nBy redakcija / 20/04/2019\nABA League IZDVAJAMO NBA VESTI\nKampaco za savršeni Real\nDavidovac: I u polufinalu je jedna utakmica odlučivala\nDobrić: Nemamo više pravo na grešku\nBeron: Ko navija za Zvezdu neka dođe u “Pionir”\nHanga za izjednačenje Barselone\nDenver izjednačio u plej-of seriji protiv Spursa zahvaljujući fantastičnoj utakmici srpskog centra


Republika / PUTIN DIGAO FLOTU: Američki razarač naoružan krstarećim raketama uplovio u Crno more\nnedelja, 23. 2. 2020.| 18:35\nCrnomorska flota Rusije prati kretanje američkog raketnog razarača „Ros" koji je ušao u vode Crnog mora, navodi se u saopštenju Nacionalnog centra za upravljanje odbranom Rusije.\n- Snage i sredstva Crnomorske flote započele su praćenje dejstava razarača američke mornarice (sa vođenim raketnim oružjem) „Ros", koji je u Crno more ušao 23. februara 2020 - navodi se u saopštenju.\nRazarač je naoružan krstarećim raketama „tomahavk" i sistemom za protivraketnu odbranu „Idžis". Zajedno sa američkim razaračima „Porter", „Donald Kuk" i „Karni" stalno je raspoređen u Evropi u španskoj vojnoj bazi u Roti.\nOvi brodovi, zajedno sa kopnenim bazama protivraketne odbrane „Idžis" u Poljskoj i Rumuniji, deo su programa izgradnje evropskog faznog adaptivnog sistema protivraketne odbrane.\nU decembru prošle godine isti razarač je ušao u jugozapadni deo Crnog mora i takođe su ga pratile snage Crnomorske flote. U novembru su ruska fregata „Admiral Esen" i mali raketni brodovi „Višnji Voloček" i „Orehovo-Zuevo" takođe pratili razarač „Porter" američke mornarice, koji je ušao u južni deo Crnog mora.\nRusija SAD Crno more Razarač Crnomorska flota\nDrama na Bosforu: Američki razarač uplovio u crno more, Rusi odmah reagovali\nRusija upozorava SAD: Razarač u Crnom moru ne može da ostane duže od tri nedelje


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Nov.2018, 20:47\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg upozorio je danas, povodom rasprave o formiranju "evropske vojske", da evropska odbrana ne sme da se jača na štetu Severnoatlantskog saveza.\n"Zadovoljni smo zbog pojačanih napora Evropske unije na polju odbrane...dobra je stvar ako evropski saveznici imaju veće kapacitete, ako bolje surađuju. Ono čime nismo zadovoljni jeste da >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << EU počinje uspostavljati dvojne strukture", rekao je Stoltenberg na "Forumu NATO-Industrija" u Berlinu.\n"Ne možemo da delimo resurse na pola...za zemlju kao što je Nemačka bilo bi potpuno besmisleno dopustiti da NATO i EU budu suparnici, jer je Nemačka, kao i većina drugih članica NATO, ujedno i članica EU", poručio je Stoltenberg.\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 12.Nov.2018\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg upozorio je članice Alijanse iz Evrope da ne ugroze transatlantsku odbrambenu snagu, nakon razmjene argumenata između američkog predsjednika Donalda Trumpa i francuskog predsjednika Emmanuela Macrona. Bez konkretnog pominjanja poziva predsjednika Macrona...


Apelacioni sud povećao kaznu sinu Željka Mitrovića, sa 11 na 12 meseci kućnog zatvora\nDrugostepeni sud osudio je Aleksandra Mitrovića na kaznu kućnog zatvora u trajanju od godinu dana i zabranu upravljanja motornim vozilom “B” kategorije u trajanju od dve godine, prenosi N1.\nPrvostepenom presudom iz okrobra 2020. godine, Mitrović je bio osudjen na 11 meseci kućnog zatvora, a dužina zabrane upravljanja vozilom je bila godinu dana.\n“Po nalaženju Apelacionog suda, prilikom odmeravanja vrste i visine krivične sankcije, prvostepeni sud nije u dovoljnoj meri cenio društvenu opasnost izvršenog krivičnog dela, kao i stepen povrede zaštićenog dobra, s obzirom na to da se okrivljeni kritičnom prilikom kretao znatno većom brzinom od dozvoljene na kritičnom mestu”, navodi se na sajtu suda.\nDodaje se da je zbog toga, kada je došlo do naletanja na Andreu Bojanić, koja je od posledica povreda preminula, nakon ostvarenog kontakta sa pešakinjom nije zaustavio, već je nastavio kretanje bez pružanja pomoći nastradaloj.\nZa drugo krivično delo, nepružanje pomoći povredjenom, nastupila je potpuna zastarelost, jer je maksimalna kazna za to delo tri godine, a zastarelost nastupa nakon što protekne duplo više vremena od predvidjene maksimalne kazne.\nS obzirom da se nesreća dogodila u julu 2013. godine, apsolutna zastarelost nastupila je u julu 2019. godine.


Imamo li odgovore na “Mega” pitanja? Zašto lideri državnih univerziteta ne bi smeli da ignorišu slučaj „Megatrend“ - Balkanist\nImamo li odgovore na “Mega” pitanja? Zašto lideri državnih univerziteta ne bi smeli da ignorišu slučaj „Megatrend“\nČak i da Ministar unitrašnjih poslova podnese ostavku i da to zatim učini i Ministar prosvete i Rektor Megatrenda, pa čak i da Vlada padne, visoko obrazovanje u Srbiji će najverovatnije ostati isto kao što je i bilo dana pre nego što se cela stvar pročula. Osim ako situaciju ne iskoristimo kao priliku da se podrobnije pozabavimo problematikom upravljanja visokim obrazovanjem u Srbiji.\nPlagijat i verodostojnost akademskih akreditiva je tema kojoj je posvećeno puno pažnje proteklih par nedelja, a u svakom slučaju više nego što se dalo očekivati, posebno u periodu koji je usledio odmah nakon prirodne katastrofe koja je zadesila Srbiju. Da nije bilo nekolicine posvećenih i iznad svega hrabrih pojedinaca, mnogi u Srbiji danas ne bi znali šta znače termini plagijat, akademski kodeks etike, reference, citiranje, ili, za one pažljivije, kako izgleda unutrašnje uređenje Univerziteta u Londonu, šta je sa sumnjivim offshore preduzećima Megatrend univerziteta ili da Rektor ovog univerziteta i de facto vlasnik ima ne jedan, već dva doktorata. Dobro, za sada makar jedan. Možda.\nOd svih aktera u priči, ovde će najmanje biti reči o Rektoru Megatrenda, Ministru unutrašnjih poslova, Predsedniku Vlade, pa čak i Ministru prosvete. Ovaj članak je upućen onima o kojima se vrlo malo pričalo proteklih nedelja i koji se, nažalost, gotovo i nisu oglasili. Da ne bude zabune, reč je pre svega o državnim univerzitetima i njihovom rukovodstvu – krupnim igračima visokog obrazovanja u Srbiji. Iako je Senat Univerziteta u Beogradu pre nekoliko dana doneo odluku da se obrati Konferenciji univerziteta Srbije (KONUS), Nacionalnom savetu za nauku, Nacionalnom Savetu za visoko obrazovanje i Ministarstvu, sa zahtevom da se oformi komisija koja bi ispitala slučaj plagijata Ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića u izradi doktorske disertacije, pitanje statusa Megatrend univerziteta, kao i pitanje načina dodele akreditacije, još niko nije otvorio. Međutim, postoji makar jedan dobar razlog zašto stvari ne bi smele da se zadrže na ovome.\nNekoliko je pitanja koja bismo mogli da postavimo u ovom slučaju i možda ono koje se nekako najviše nameće je sledeće: kako je moguće da je ovaj univerzitet – Megatrend, ali i drugi za koje se veruje da neguju sumnjivo niske kriterijume za dodelu zvanja, dobio akreditaciju? Iz čega sledi – zašto Komisija za akreditaciju, odnosno Nacionalni savet za visoko obrazovanje, pa na kraju i Ministarstvo, dozvoljavaju da se ovakve stvari dešavaju? Zašto pojedina tela izgleda svesno i bez jasnog razloga doprinose urušavanju integriteta akademske profesije u Srbiji? Zašto je dovijanje, zaobilaženje pravila, gledanje kroz prste, provlačenje, pa i varanje i izmišljanje postalo nekako prihvatljivo unutar akademske zajednice? I dok pojedini misle da je ovo karakteristika isključivo privatnog podsektora visokog obrazovanja – državne institucije visokog obrazovanja nisu imune na ove pojave . Zbog toga postoji zakon i zakon kaže ko donosi odluku o tome koja su pravila igre i ko su legitimni igrači. Istovremeno, zakon predviđa zasebna tela i odgovornosti za određena pitanja i, iako bi ova tela mogla biti zamišljena drugačije ili bolje, postoji razlog zašto su ona tu gde jesu.\nPre desetak godina, predstavnici akademske zajednice u Srbiji naporno su radili na Zakonu o visokom obrazovanju koji je još uvek na snazi. Akademska zajednica, preko svojih predstavnika, borila se žestoko da u ovim i u mnogim drugim pitanjima ima vodeću ulogu, a pokušavajući da na taj način zaštiti visoko obrazovanje od političke nestabilnosti državnih vlasti, s obzirom da je sećanje na zloglasnu 1998. tada još uvek bilo prilično sveže . Univerzitet u Beogradu, a zatim i Univerzitet u Novom Sadu, kao i drugi, pretežno državni, univerziteti, odigrali su ključnu ulogu u ovim dešavanjima i ove institucije i dan danas imaju vodeću ulogu u gotovo svim zvaničnim raspravama na temu promena zakonskih odredbi i drugih propisa, kao i njihovoj primeni. U tom smislu, zakon iz 2005. dao je vetar u leđa univerzitetima u Srbiji, i to nekima od njih jači nego li ostalima. Tako, danas imamo Konferenciju univerziteta (KONUS) koju čine svi akreditovani univerziteti u zemlji kao jedno od važnih tela u strukturi upravljanja sistemom visokog obrazovanja u Srbiji. KONUS predlaže većinu u Nacionalnom savetu (koju zatim imenuje Narodna skupština, obično bez amandmana, što je takođe problematična, ali ipak druga, tema ), dok je Savet taj koji postavlja članove Komisije za akreditaciju, i to iz redova istaknutih pripadnika akademske zajednice . Savet je odgovoran i za standarde za dodelu akreditacije (o kojima KONUS, po zakonu, daje svoje mišljenje), kao i za odluke Komisije za akreditaciju o tome kome treba dati dozvolu, a kome je uskratiti. Pošto je po zakonu KONUS ogledalo veličine univerziteta koji je čine (na osnovu broja studenata i akademskog osoblja), tako Univerzitet u Beogradu, kao daleko najveći u zemlji, ima i najveći uticaj na odluke KONUS-a. Broj glasova ovog univerziteta u Skupštini KONUS-a je otprilike dvostruko veći u odnosu na Univerzitet u Novom Sadu, dok sam univerzitet u svojim rukama drži skoro trećinu glasova. Poređenja radi, svi privatni univerziteti zajedno „teže“ otprilike koliko Univerzitet u Beogradu sâm.\nŠto se Ministarstva tiče, u praksi njegova uloga se svodi na to da državnim univerzitetuma uplaćuje novac iz budžeta, vodi administrativne poslove i ako je moguće ne postavlja previše pitanja. Ovo bi se, u zavisnosti od samog pitanja, moglo protumačiti kao kršenje autonomije univerziteta. Daleko bilo da Ministarstvo od univerziteta zatraži da odgovaraju za trošenje novca poreskih obveznika, ili još gore – za prihod od školarina, projekata i konsaltinga. Pritom, Sektor za visoko obrazovanje Ministarstva hronično pati od manjka zaposlenih. Prema sajtu Ministarstva, visoko obrazovanje u Srbiji može da računa na 22 člana osoblja (uključujući i pomoćnika ministra) u Sektoru za visoko obrazovanje, investicije, učenički i studentski standard i javne nabavke. S obzirom na prilično obiman spisak zadataka, ne čudi što ovo 22 ne uspeva da zadovolji svačije potrebe . Pored redovnih aktivnosti, njihov posao je i da izlaze u susret različitim zahtevima i da se bore sa pritiscima koji dolaze „odozgo“ i „odozdo“. Čak i kada bi svi članovi osoblja bili ekstremno efikasni, izuzetno efektivni, odlično organizovani super-ljudi, a istovremeno i dovoljno upoznati sa tematikom upravljanja visokim obrazovanjem i politikom koja je izvan administrativnih zadataka, upravljanje sistemom koji čini preko 100 institucija i više od 200.000 studenata bi i dalje bilo izazov. Da stvari po Ministarstvo budu još gore, javne institucije visokog obrazovanja nisu naročito zadovoljne sredstvima koja su im namenjena iz državnog budžeta, što često koriste kao razlog da se oglušuju o preporuke Ministarstva, posebno onih koja se tiču finansija, kao što je visina školarina, u čemu Ministarstvo formalno daje saglasnost. Istovremeno, visoko obrazovanje, ili obrazovanje u celini, retko je prioritet politike bilo koje vlade igde u svetu, a kamoli u vreme kada je muče „važnija“ pitanja, kao što su suverenitet, ekonomska kriza i rastuća nezaposlenost, integritet njenih institucija i korupcija, sopstvena politička nestabilnost, ili politički pritisci od strane različitih međunarodnih aktera. Stoga, kontinuirano (finansijsko i političko) zanemarivanje visokog obrazovanja kao javnog sektora, u kombinaciji sa zakonskim odredbama na snazi već skoro deset godina, koje su najveće univerzitete učinile i najmoćnijima, a koji se za uzvrat ponekad ponašaju i kao veto igrači, svelo je ulogu od države u visokom obrazovanju na položaj – posmatrača. Čak i kada bi se Ministarstvo usudilo da dovede u pitanje postojeći poredak, tu je opet princip autonomije univerziteta – koncept koji može da znači i sve i ništa, u zavisnosti od toga ko ga i u koju svrhu tumači. Mnogim članovima akademske zajednice se ovo možda neće dopasti, ali odnos snaga između univerziteta i države možda i nije optimalan i izgledno je da je previše moći skoncentrisano u rukama nekolicine institucija.\nŠta možemo da zaključimo iz ovoga, a u svetlu događaja oko doktorata Ministra Stefanovića i njegovog mentora, Rektora Jovanovića? Prvo, treba imati u vidu da odgovornost nije samo na pomenutom univerzitetu, ili njegovom rukovodstvu, već i na akademskom rukovodstvu širom zemlje i na određenim pojedincima u različitim strukturama odlučivanja poput Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje i Komisije za akreditaciju, kao i rektorima najvećih univerziteta, poput Univerziteta u Beogradu i Univerziteta u Novom Sadu. I ne samo zato što su direktno uključeni u politiku visokog obrazovanja, već zato što, kao primi inter pares akademske zajednice, oni imaju moralnu obavezu da brane interese zajednice u političkoj areni visokog obrazovanja, ali i izvan nje. Ovde se radi o etičkom integritetu akademske profesije u Srbiji i ne sme se tretirati kao problem isključivo jednog univerziteta ili pojedinca. Činjenica da su neki od fakulteta Univerziteta u Beogradu potegli pitanje doktorata Ministra Stefanovića je ohrabrujuća, ali treba imati u vidu da je ovaj slučaj simptom daleko većeg problema koji ne sme ostati u senci političke afere, bez obzira na posledice po pomenutog ministra.\nDrugo, ovo takođe znači da država, preko Ministarstva, treba da se podrobnije pozabavi onim što se dešava u visokom obrazovanju, i ne samo da reaguje na pritiske i afere. Poznato je zašto i na koji način je visoko obrazovanje važno za zemlju i vreme je da država uradi nešto po tom pitanju. Uz sve veću međunarodnu konkurenciju u borbi za studente i akademce iz celog sveta, sa ovakvom politikom zanemarivanja, kada se računi budu svodili, Srbija sigurno neće biti u pobedničkom timu. Jer ovo nije problem samo institucija visokog obrazovanja – ovo je problem društva u celini i treba da se tiče, između ostalog i, studenata, budućih studenata, njihovih roditelja, poslodavaca, privrede i civilnog društva. Iako smo svedoci rastuće privatizacije u poslednje dve decenije, visoko obrazovanje je i dalje deo javnog sektora i predmet javnih politika, bez obzira na to odakle novac dolazi .\nTreće, ovim pitanjima bi morali da se bave i studenti. Da li će studenti Megatrend univerziteta iskoristiti ovu priliku kako bi se izborili za ono što je u njihovom interesu? Vrednost njihovih diploma je dovedena u pitanje i oni bi o tom pitanju morali da zauzmu čvrst stav. Da li studenti razumeju da niko drugi to neće da uradi umesto njih? Štaviše, zabrinjavajuće je to što su studentske organizacije i zvanični studentski predstavnici, bilo sa javnih ili privatnih institucija, ostali nemi po ovom pitanju. Zašto nam se čini da su ovi studenti drugačiji od svojih kolega od pre deceniju ili dve? Zašto njihovi predstavnici izgleda ne brinu ni o čemu do o školarinama i kriterijumima za upis godine? Uz nekoliko izuzetaka, studentsko telo je, bar se tako čini, politički obamrlo – trend koji se poklapa sa periodom nakon 2005. godine, kada je uloga studenata u visokom obrazovanju dobila uporište u zakonu, što predstavlja istorijski uspeh prethodnih generacija studentskih aktivista. Paradoks, reklo bi se, ali koji otvara neka veoma važna pitanja.\nNa kraju, čak i da Ministar unitrašnjih poslova podnese ostavku i da to zatim učine i Ministar prosvete i Rektor Megatrenda, pa čak i da Vlada padne, visoko obrazovanje u Srbiji će najverovatnije ostati isto kao što je i bilo dana pre nego što se cela stvar pročula . Osim ako situaciju ne iskoristimo kao priliku da se podrobnije pozabavimo problematikom upravljanja visokim uobrazovanjem u Srbiji. Nemojmo se zavaravati – ova dva slučaja rezultat su sistemske greške koja dozvoljava devijacije ovog tipa. Nešto ozbiljno nije u redu sa postojećim sistemom osiguranja kvaliteta i akreditacijom i to neko mora da ispravi. Sada je trenutak da oni koji su postavili sistem i koji njime rukovode preispitaju neke od svojih ranijih odluka. Rektor Univerziteta u Beogradu, prof. Bumbaširević, je zasigurno u pravu kada kaže da nije na KONUS-u da raspravlja o pojedinačnim doktorskim radovima. Ipak, dotorski rad kao takav, kao i druge teme u vezi sa akademskim integritetom i profesionalnom etikom unutar akademske zajednice, svakako su nešto o čemu bi KONUS morao da raspravlja i to naširoko. Pomoćnik ministra Dr Milovan Šuvakov je dobro primetio da „autonomija univerziteta bez odgovornosti za (ne)delanje u društvu kukavica nužno vodi u propast visokog školstva“. A svakako ne može biti dobra ni za društvo kao takvo.\nAutorka se zahvaljuje Dr Martini Vukasović i Nataši Andrejić za komentare na prvu verziju teksta.\n Setimo se afere „Indeks“ na Univerzitetu u Kragujevcu ili, nešto svežiji slučaj profesora Univerziteta u Beogradu, urednika uglednog naučnog časopisa koji je naplaćivao objavljivanje radova po ubrzanoj “proceduri”.\n Podsećanja radi, 1998. donet je ozloglašeni Zakon o univerzitetu koji je predstavljao ekstremno kršenje autonomije univerziteta od strane vladajućeg režima Slobodana Miloševića. Zakon je omogućio političkim liderima da na političkoj osnovi suspenduju i otpuste mnoge ugledne članove akademske zajednice i da univerzitetsko rukovodstvo imenuju po sopstvenom nahođenju. Zakon je, zapravo, predstavljao odgovor Vlade na politički aktivizam akademske zajednice tokom 1990. Interesantno je primetiti da je sadašnji premijer, Aleksandar Vučić, bio baš u to vreme Ministar informisanja i osoba iza drugog zloglasnog propisa koji je, između ostalih mera, predvideo kazne za novinare koji su bili kritični prema režimu i zabranio strane TV mreže.\n Činjenica da Narodna skupština obično ne osporava predlog univerziteta se može tumačiti kao poverenje ove institucije u akademsku zajednicu, ali i kao opšta nezainteresovanost za dešavanja u visokom obrazovanju. Kao što je često slučaj, istina je verovatno negde na sredini, mada je verovatnije da je u ovom slučaju više naginje ka potonjem.\n Pored Konferencije univerziteta, Zakon takođe predviđa Konferenciju akademija strukovnih studija, kao i po studentsku konferenciju za obe kategorije visokoškolskih institucija. Međutim, ako pogledamo broj predstavnika u Nacionalnom savetu u i njihovim nadležnostima, njihova uloga je veoma ograničena u poređenju sa ulogom univerziteta.\n U poslednjih nekoliko godina, i Komisija za akreditaciju i Nacionalni savet saopštili su da ograničenost kapaciteta Ministarstva u pružanju adekvatne i pravovremene podršku ovim telima utiče na njihov rad.\n Država i univerziteti nisu jedini stejkholderi u visokom obrazovanju. Pored njih imamo i studente, poslodavce, lokalne vlasti, lokalnu zajednicu, privredu, itd. Međutim, treba naglasiti da je njihova reč u upravljanju visokim obrazovanjem u Srbiji se manje-više može zanemariti, ako se poredi sa ulogom univerziteta i države.\n Važno je razjasniti da se privatizacija visokog obrazovanja ne odnosi samo na osnivanje privatnih visokoškolskih ustanova, već i na privatizaciju javnog sektora, a pre svega kroz za rastući udeo prihoda koji ne dolazi od države u ukupnom budžetu institucije.\n Jasno je da se ništa od pomenutog verovatno neće dogoditi. Čak i da Rektor podnese ostavku, kako je najavio, on je i dalje vlasnik Megatrend univerziteta i pitanje šta to praktično znači još jedno je u nizu onih kojima kreatori politika treba da se pozabave.


Svečani defile u čast Dana Republike | Radio Trebinje\nSvečani defile u čast Dana Republike\n09.01.2022. u 13:39\nPredajom raporta predsjedniku Republike Srpske Željki Cvijanović završen je svečani defile povodom obilježavanja 9. januara Dana Republike Srpske u Banjaluci, u kojem je učestvovalo 2.700 učesnika.\nU čast predsjednika Republike Srpske, postrojena je Počasna jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske, koju predvodi komandir Vitomir Petričević.\nČetrnaesti ešalon činili predstavnici Rafting kluba "Kanjon" i Gradska organizacija Crvenog Krsta, petnaesti predstavnici Auto-moto saveza Republike Srpske, šesnaesti predstavnici Pošta Srpske.\nPrvi ešalon činili su službeni motocikli, drugi motorizovani ešalon sačinjen je od specijalizovanih motocikala – četverotočkaša "Kvad", treći motorizovani ešalon čine službena motorna vozila marke "Škoda", a četvrti specijalizovana službena motorna vozila marke "folksvagen“, te peti terenska motorna vozila marke "tojota", dok šesti i sedmi motorizovani ešalon čine terenska vozila "despot".


U Kladovu nema aktivno pozitivnih na korona virus - Glas Zaječara\nMihajlović: Pitanje rodne ravnopravnosti ne treba da deli žene, nego da…\nU Kladovu nema aktivno pozitivnih na korona virus\nDanas 84 slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba\nHome Društvo U Kladovu nema aktivno pozitivnih na korona virus\nU opštini Kladovo više nema osoba inficiranih Kovidom 19, kažu rezultati testova koji su juče stigli u Zdravstveni centar Kladovo.\nNaime, kako je rezultat drugog kontrolnog testa za jednu žensku osobu negativan, prvi put od 26. marta, kada je evidentiran prvi slučaj zaraze korona virusom, u kladovskoj opštini nema aktivno pozitivnih lica.\nOd početka epidemije u opštini Kladovo su potvrđena 154 slučaja zaraze, oporavila se 151 osoba, a od posledica korona virusa preminula su tri pacijenta. Iako aktivno pozitivnih nema u opštini Kladovo i epidemiološka situacija se stabilizovala, epidemiolozi navode da je neophodno poštovanje svih prventivnih mera.\nPrethodni tekstDanas 84 slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba\nNaredni tekstMihajlović: Pitanje rodne ravnopravnosti ne treba da deli žene, nego da ih ujedinjuje\nMihajlović: Pitanje rodne ravnopravnosti ne treba da deli žene, nego da ih ujedinjuje 09/09/2020\nU Kladovu nema aktivno pozitivnih na korona virus 09/09/2020\nDanas 84 slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba 09/09/2020


U ponedeljak dogovor oko Simpa - juGmedia\nU ponedeljak dogovor oko Simpa\nBEOGRAD/VRANJE – Ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić pozvao je rukovodstvo Simpa i direktora Poreske uprave na sastanak u ponedeljak, 26. avgusta, na kojem bi se dogovorilo trajno rešenje za regulisanje ogromnog poreskog duga ove kompanije.\nTo bi istovremeno omogućilo i kontinuitet proizvodnje preduzeća i siguran posao za radnike, navodi se u saopštenju, i dodaje da je rukovodstvo Simpa prihvatilo poziv ministra Dinkića.\nSva preduzeća u Srbiji, mala i velika, državna i privatna, moraju imati potpuno isti poreski tretman, i zato je neophodno da se i kompanija Simpo, u skladu sa zakonom, konačno uvede u sistem redovnog plaćanja poreza i doprinosa, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo finansija i Poreska uprava na čelu sa direktorom Ivanom Simičem, uspeli su da sa stoprocentnim uspehom uvedu nultu toleranciju na neplaćanje poreza i taj princip se i ubuduće mora poštovati bez izuzetaka.\nTo je, pre svega, u interesu 5.000 radnika u Simpu, koji treba da imaju posao, plate, ali i redovno uplaćene sve doprinose, kako bi ostvarili sigurna primanja i onda, kada steknu pravo na zasluženu penziju, navedeno je u saopštenju.\nIzbo ljubavnicu, rane sanirane\nSutra počinje Roštiljijada sa najboljim zabavljačima\nLeskovački plivači osvojili 13 medalja\nLESKOVAC – Plivačice i plivači Plivačkog kluba Leskovac ponovo su se sa međunarodnog plivačkog mitinga, ovoga puta u Jagodini, vratili sa pregršt…\nSimpo u rukama države\nBEOGRAD/VRANJE-Pretvaranje poreskog duga „Simpa“ u vlasničke akcije države, Simpo postaje državna kompanija ,dogovoreno je u ponedeljak na sastanku…


Aljoša Čampara inicirao Zakon o kontroli porijekla diploma javnih dužnosnika u KS | Istinomjer\nAljoša Čampara inicirao Zakon o kontroli porijekla diploma javnih dužnosnika u KS\nZastupnik Stranke demokratske akcije (SDA) u Skupštini KS, Aljoša Čampara najavio je kako će klub ove stranke podnijeti inicijativu za izradu zakona o porijeklu i validnosti stečenih diploma za sve imenovane ili izabrane javne dužnosnike u Kantonu Sarajevo, uključujući i direktore i članove upravnih i nadzornih odbora.\nObrazovanje je najvažnija razvojna komponenta svakog društva, zbog čega ćemo podnijeti inicijativu. Cilj je da se putem inspekcijskog nadzora i transparentnog uvida javnosti predoči činjenično stanje u vezi sa stečenim diplomama onih koji su zaduženi za zakonodavne i izvršne procese u Kantonu Sarajevo”\nAljoša Čampara, 10.01.2019.\nProces provjere bi, kako je tada rekao, trebala voditi nadležna ministarstva i inspekcijski organi u saradnji sa skupštinskom komisijom za obrazovanje.\nPrema informacijama sa zvanične web stranice Skupštine KS, na Trećoj radnoj sjednici ovog zakonodavnog tijela, održanoj 23.01.2019. godine, Aljoša Čampara je pokrenuo zastupničku inicijativu “o izradi zakona o porijeklu i validnosti stečenih diploma u skladu sa važećim zakonima iz sektora obrazovanja za sve izabrane i imenovane dužnosnike u Kantonu Sarajevo, kao i direktore i članove upravnih i nadzornih odbora svih javnih preduzeća, ustanova, direkcija u Kantonu Sarajevo”.\nImajući u vidu činjenicu da je obrazovanje najvažnija razvojna komponenta svakog društva, podnosimo inicijativu o izradi zakona o porijeklu i validnosti stečenih diploma u skladu sa važećim zakonima iz sektora obrazovanja za sve izabrane i imenovane dužnosnike u Kantonu Sarajevo, kao i direktore i članove upravnih i nadzornih odbora svih javnih preduzeća, ustanova, direkcija u Kantonu Sarajevo. Cilj zakona je da se putem inspekcijskog nadzora i transparentnog uvida javnosti predoči činjenično stanje u vezi sa stečenim diplomama onih koji su zaduženi za zakonodavne i izvršne procese u Kantonu Sarajevo.”\nAljoša Čampara, Zastupnička Inicijtiva, 23.01.2019.\nS obzirom da je Aljoša Čampara podnio najavljenu inicijativu za donošenje Zakona o porijeklu diploma javnih dužnosnika u KS, Istinomjer će njegovo obećanje ocijeniti kao ispunjeno.


KIPRANI VODE ZVEZDIN DVOJAC Evropska šuškanja najavljuju transfer Savića i jednog stranca!\nIz Litvanije nam je stigla vest da bi dva fudbalera Crvene zvezde mogla da promene sredinu. Ljudi iz kluba nisu potvrdili tačnost informacije.\nDugo se nagađalo da bi Vujadin Savić mogao da napusti klub, navodno, visoki štoper crveno-belih sada je meta Apoela iz Nikozije. Savićev rival u sezoni koja sledi mogao bi biti Lorenco Ebisilio pošto je za usluge Holanđanina zainteresovan još jedan kiparski klub, Apolon. Ebisilio se u većem delu prošle sezone suočavao sa slabijom minutažom, pa njegov odlazak ne bi bio iznenađenje.\nUŽIVO SASTAVI Crveno-beli kreću u novu evrosezonu! Put prema "mušemi" počinje u Litvaniji, Suduva - Zvezda\nPRENOS Suduva - Crvena zvezda: Cela Srbija će moći da uživa u spektaklu!\nPRVI JURIŠ NA LIGU ŠAMPIONA Evo sa kojih 11 Zvezda napada Suduvu\nCrvena zvezda večeras počinje put ka Ligi šampiona, a za prvu utakmicu protiv Suduve najavljen je štoperski tandem Milunović-Babić. Za Ebisilia, kao i za Savića nije bilo mesta u večerašnjem sastavu beogradskog tima, pa nam ostaje samo da nagađamo da li su potencijalni transferi razlog izostanka ova dva fudbalera.


Dacic: Nisam cuo nijednu krupnu zamerku na budzet za 2022.\n„Otkako je Vlada utvrdila predlog Budžeta za narednu godinu ja nisam čuo nijednu krupnu zamerku na njegovu strukturu i sadržaj, pa čak ni od onih koji će baš u svemu da pronađu manu i ovoj vladi i ovom parlamentu“, rekao je Dačić.\nIstakao je da je ovaj budžet najbolje ogledalo naše, kako navodi, stabilne ekonomske slike, a pre svega naših velikih razvojnih ambicija u godini pred nama.\n„Složiću se sa onima koji kažu da je ovaj budžet okrenut i podizanju standarda naših građana, što se vidi kroz čitav niz planiranih podsticaja, pre svega podizanja plata i penzija. Takođe, izuzetno je važno što se planira rast javnih investicija i u narednoj godini, što dovoljno govori o brizi države za razvoj naših kapitalnih sistema“, naveo je Dačić.\nUkazao je da je Budžet realni odraz naše ekonomske moći, da je projektovan na rast od 4,5 odsto, što, dodaje, nakon očekivanih sedam odsto u ovoj godini jasno govori da je naša ekonomija zdrava i da država ima sve razloge da poboljšava materijalni položaj građana i da ulaže u najveće projekte.\nDačić je zahvalio Odboru za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava što je organizovao ovo javno slušanje, čime se, dodaje, nastavlja serija tog vida parlamentarnog rada o najvažnijim pitanjima.\n„Budžet je svakako jedna od naših najvažnijih tema. Ovaj saziv Narodne skupštine je ustanovio jednu veoma važnu praksu za koju sam siguran da će ostati i u svim budućim sazivima, a to je da o najvažnijim temama i zakonima koji se nađu pred parlamentom organizuje javno slušanje na kojima, pored narodnih poslanika i predstavnika Vlade, svoju reč mogu da kažu i predstavnici najpozvanijih profesionalnih udruženja, međunarodnih organizacija i organizacija civilnog društva“, rekao je Dačić.\nPodsetio je da je u proteklih godinu dana održan veliki broj javnih slušanja, kao na primer o zakonima iz oblasti rudarstva, energetike i zaštite životne sredine, o digitalizaciji, a naročito povodom promena Ustava u delu o pravosuđu.\nIstakao je da je na taj način obogaćena parlamentarna praksa, olakšan rad narodnim poslanicima, i povećana transparentnost i demokratičnost procedure u kojoj se usvajaju najvažniji zakoni.\n„Ovo je važan iskorak u našem radu, on je konstatovan i u važnim međunarodnim izveštajima, kao što je na primer godišnji izveštaj Evropske komisije i rezolucija Evropskog parlamenta, ali ono što je najvažnije je da ćemo sa ovom praksom nastaviti, nadam se i u narednim skupštinskim sazivima, jer obogaćuje naš parlamentarni i demokratski život“, naveo je Dačić.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Saša Stevanović istakao je da se budžet za narednu godinu temelji na dva stuba – izdavanje za kapitalne investicije i za rast životnog standarda građana.\nIstakao je da je u budžetu za 2022. godinu predviđen rast BDP-a od 4,5 odsto, dodajući da ova godina predstavlja dobru osnovu za planiranje budžeta za iduću godinu, s obzirom da se očekuje privredni rast veći od sedam odsto.\nStevanović dodaje da se procenjuje da će učešće javnog duga u BDP-u iduće godine na nivou centralne države iznositi 55,5 odsto, dok će učešće javnog duga u BDP-u na kraju ove godine biti 58,2 odsto na nivou opšte države, odnosno 57,3 odsto na centralnom nivou.\nPlanirani deficit budžeta za 2022. godinu, kaže Stevanović, je tri odsto i da se nastavlja trend pada deficita, dok se ukupni prihodi za 2022. godinu očekuju u iznosu od 1.516,8 milijardi dinara.\nTema javnog slušanja bila je i završni račun za 2020. godinu, a predsednik Državne revizorske institucije (DRI) i generalni državni revizor Duško Pejović rekao je da su uradili 29 izveštaja u 2020. godini, što je više u odnosu na 2019. i 2018. godinu.\nDodaje da je 10 budžetskih korisnika pozitivno ocenjeno, a jedan negativno, dodajući da je to Uprava za agrarana plaćanja.\nPejović je istakao da je vrednost iskazanih grešaka 68,3 milijardi dinara, dodajući da se vidi smanjenje greški, ali da su one i dalje na visokom nivou.\nUkazao je da je vrednost iskazane greške 2019. godine iznosila 99,3 milijardi dinara, a 2018. godine oko 257 milijardi dinara.\nPredstavnik Nacionalnog konventa Nemanja Nenadić pohvalio je što je konačno poštovan budžetski kalendar kada je reč o donošenju Predloga budžeta za 2022. godinu.\nZamerka je, kaže, što građani ne utiču na kreiranje budžeta, dodajući da ta mogućnost još ne postoji na nacionalnom nivou, ali da postoji u određenoj meri na lokalnom nivou.


Kako se troši novac od eko-taksi u Pančevu? - Pančevo.city\nLokalna samouprava odvaja sredstva za ozelenjavanje površina, podizanje vetrozaštitnih pojaseva, kontrolu i zaštitu vazduha, vode i zemljišta, kao i na edukaciju. Ipak, od velikih planova u oblasti zaštite životne sredine, realizuje se tek 70 odsto predviđenih aktivnosti. Prošle godine u Pančevu nije bilo ispitivanja kvaliteta površinskih, niti otpadnih voda, kao ni monitoringa polena\nPo iznosu prihoda, Budžetski fond za zaštitu životne sredine Grada Pančeva je među najvećima u Srbiji, i u dužem nizu godina se posle Beograda smenjuje sa Požarevcem na drugom i trećem mestu, pokazuju podaci ekološkog udruženja Stanište iz Vršca. Ipak, silni milioni koji se slivaju u pančevački budžet naplaćen od posebne lokalne naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine, i naknada zagađivača, ostaju neupotrebljeni. Tako paradoksalno u gradu čiji je zagađenje godinama svojevrstan brend, i koji se decenijama bori sa svakojakim problemima u oblasti životne sredine, novac se ne utroši u potpunosti i sredstva se prebacuju u narednu godinu.\nStudija Ekološkog centra Stanište pod nazivom „Stanje sistema finansiranja zaštite životne sredine u Srbiji u periodu 2010-2018. godine”, pokazala je da u tom periodu Grad Pančevo imao preko 550 miliona dinara neutrošenih sredstava od eko-naknada. Sa tom cifrom Pančevo je bilo u samom vrhu lokalnih samouprava koje nisu potrošile predviđeni novac, odmah iza Beograda, Požarevca i Bora.\nTaj fenomen Dejan Maksimović, ekspert udruženja Stanište objašnjava na sledeći način: „Naše društvo je sastavljeno od pojedinaca koji su zanemarili ciljeve zajednice, zarad ličnih ciljeva i koristi, a tu spada i životna sredina“.\nIzvori prihoda Budžetskog fonda za zaštitu životne sredine propisani su Uredbama Vlade Srbije o vrstama zagađivanja, kriterijumima za obračun naknade za zagađivanje životne sredine i obveznicima, visini i načinu obračunavanja i plaćanja naknade i Uredbom o određivanju aktivnosti čije obavljanje utiče na životnu sredinu.\nNa osnovu poslednje navedene Uredbe, lokalna samouprava može propisati Odluku o posebnoj naknadi za zaštitu i unapređenje životne sredine, što je Grad Pančevo i učinio.\nNajznačajniji izvor prihoda ostvaren je od lokalne naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine, koja je u periodu 2014-2016. godine, činila između 95 i 98 odsto ukupnih prihoda fonda. Prihodima najviše doprinose NIS Rafinerija, sa 91 posto prihoda od posebne lokalne naknade, HIP „Azotara” i HIP „Petrohemija”.\nIzmenama Zakona o budžetskom sistemu od 2015. godine, opštine i gradovi više nisu u obavezi da novac prikupljen od naknada za zaštitu životne sredine namenski troše. Zbog toga nije retka slika da ekološki dinar lokalne samouprave troše na rashode koji nemaju veze sa ekologijom. To je bila praksa i Grada Pančeva. Tako je na primer 2011. godine iz sredstava od eko-takse rekonstruisan vodovod u Kačarevu i Glogonju, izrađen projekat snabdevanja vodom severnih sela, dok su javno komunalna preduzeća poput „Higijene” i „Grejanja” finansirali tekuće subvencije i deo zarada za zaposlene.\nTa praksa je međutim poslednjih godina promenjena. Novac iz eko taksi se sada raspoređuje za aktivnosti iz oblasti ekologije, ali se neretko novac ne potroši tokom budžetske godine.\nŠta pokazuju izveštaji?\nGrad Pančevo redovno dostavlja Ministarstvu zaštite životne sredine programe korišćenja, kao i godišnje izveštaje o korišćenju sredstava Budžetskog fonda za zaštitu životne sredine.\nNa naš zahtev, Ministarstvo nam je dostavilo predloge programa korišćenja budžetskog fonda za zaštitu životne sredine Grada Pančeva i izveštaje o realizaciji tih programa, za 2019. i 2020. godinu, kao i plan o tome kako će se novac od eko-taksi potrošiti ove godine.\nPrema predlogu programa za 2019. godinu predviđeno je ukupno 98,7 miliona dinara (37,5 miliona prenetih iz 2018. godine). Ipak, u izveštaju o realizaciji, taj broj iznosi 86,7 miliona, a od te cifre upotrebljeno je 63,7 miliona, što je učinak od 73,42 odsto. U sledeću godinu prebačena su 23 miliona dinara.\nNovac u okviru programa u vezi sa kvalitetom vazduha, potrošen je između ostalog za održavanje sistema za kontinualno merenje kvaliteta vazduha (6,2 miliona), nabavku analizatora iz prethodne godine (11,3 miliona), dodatna merenja kvaliteta vazduha na Novoj Misi i Strelištu (2,8 miliona), za merenja u Narodnoj bašti (četiri miliona), i dodatna merenja kvaliteta vazduha na ove dve lokacije, koje nisu bili predviđeni budžetom. Programom je predviđeno 4,5 miliona za sistematsko merenje buke sa automatskim brojanjem saobraćaja, ali ta aktivnost nije realizovana.\nKada je kvalitet vode u pitanju, u 2019. godini urađeno je samo ispitavanje kvaliteta površinskih voda, dok za ispitivanje podzemnih voda južno od industrijske zone, kao ni za kontrolu kvaliteta zemljišta programom nisu bila predviđena sredstva. Kontrola kvaliteta zemljišta je ipak realizovana od sredstava prenetih iz prethodne godine – 3,5 miliona. Iako planirana, aktivnost izrade tehničke dokumentacije za revitalizaciju i izradu novih pijazemetara (instrumenta za merenje pritiska tečnosti ili gasa) vredna 5,5 miliona, nije ostvarena.\nU okviru programa upravljanja otpadom, realizovana je izgradnja bedema i opremanje druge etaže i nadogradnja biotrnova na Novoj deponiji, uz pomoć prenetih sredstava iz 2018. godine u iznosu od 1,8 miliona dinara, kao i centar za komunalni otpad koji vodi JKP „Higijena” – 1,9 miliona, takođe iz prethodne godine. Aktivnost koja je bila predviđena programom, a nije realizovana od 2018. godine je revizija Lokalnog plana upravljanja otpadom, vrednosti 500.000 dinara.\nStara deponija u Pančevu\nZa program unapređenja zelenih površina, od predviđenih 14,7 potrošeno je 14,5 miliona i to na unapređenje šumskog fonda i zaštitnih pojaseva u Vojlovici i Topoli – 1,7 miliona, za uređenje parka Ponjavica – 12 miliona, i održavanje pet spomenika prirode, među kojima je Ivanovačka ada – ukupno 1,1 milion dinara.\nOd 15,3 miliona za program energetske efiksanosti utrošeno je 10 miliona, i to na podsticajne mere za korišćenje gasa (5,5 miliona), izradu dokumentacije za unapređenje efikasnosti javih objekata, podršku projektima energetske efikasnosti za mesne zajednice, škole, javno-komunalna preduzeća (1,7 miliona), dok novac u iznosu od 500.000 dinara za solarna autobuska stajališta nije utrošen. Prekograniči projekat u oblasti energetske efikasnosti u saradnji sa Rumunijom, realizovan je u iznosu od 3,5 miliona dinara.\nSredstva u iznosu od 21,6 miliona za održavanje ostrva za održivi razvoj (elektroautomobili, bicikli na električni pogon, vetrogeneratori, fotonaponski paneli), koji je prenet iz prethodne godine, u 2019. godini je iskorišćen.\nProgram edukacije realizovan je 89 odsto – od 4,1 miliona utrošeno je 3,6 miliona, za izdavanje časopisa Ekopedija, edukativne projekte po konkursu (1,5 miliona), podršku takmičenjima i projektima i manifestacijama iz oblasti životne sredine. Nisu utrošena sredstva za obeležavanja važnih datuma iz oblasti životne sredine, a novac za projekte saradnje sa udruženjima građana nije bio ni predviđen.\nBez kontrole kvaliteta vode u kojoj se građani kupaju\nPrema predlogu programa za 2020. godinu, bilo je predviđeno je 58,3 miliona dinara za korišćenje sredstava za zaštitu životne sredine, od čega je 18 miliona preneto iz prethodne godine. Ipak, u septembru iste godine dolazi do prve izmene plana, kada se ukida novac za izdavanje časopisa Ekopedija (500.000 dinara) i novac za obeležavanje značajnih datuma u oblasti životne sredine (400.000 dinara), edukativni programi za predškolsku i školsku decu (150.000 dinara), konkursi za manifestacije u oblasti životne sredine (1,5 miliona), dok je dodata nabavka pametne klupe – 400.000 dinara. Dodaje se i izrada dokumentacije za javne objekte (škole), u vrednosti od 895.800 dinara.\nProgram je ponovo izmenjen samo sedam dana kasnije, tako što su povučena sredstva od 2,3 miliona dinara za ispitivanje kvaliteta površinskih voda, i sistematsko merenje buke sa automatskim brojanjem saobraćaja (1,8 miliona). Zbog toga su Pančevci prvi put posle više godina bili uskraćeni za informaciju o kvalitetu vode u kojoj se leti kupaju (Tamiš, Dunav, Ponjavica, Kačarevo, Ivanovo). Ove godine raspisana je javna nabavka za kontrolu kvaliteta vode, kao i za meru sistematsko merenje buke sa automatskim brojanjem saobraćaja posle pauze od dve godine. Mera koja je dodata nakon druge izmene plana su subvencije za korišćenja gasa kao energenta, u iznosu od četiri miliona dinara.\nNakon revizije programa, ukupno je predviđeno 76,3 miliona dinara, od toga 52,2 miliona iz prethodne godine.\nIz Izveštaja o korišćenju sredstava budžetskog fonda grada Pančeva za 2020. godinu, u koji smo imali uvid, stoji da su predviđena sredstva iznosila 59,8 miliona, utrošeno je 41,4, preneta sredstva su 18,3 miliona. Od 100 odsto planiranih aktivnosti, realizovano je samo 69,28 odsto.\nTako je na primer za program Kontrola i zaštita vazduha i suzbijanje inhalacionih alergena, od planiranih 16,4 miliona, potrošena samo polovina sredstava. Slična situacija desila se i sa projektom rekultivacije i sanacije Stare deponije za koju je predlogom programa izdvojeno 14,4 miliona, a upotrebljeno je samo 5,7 miliona dinara. Izmenama programa nisu opredeljena sredstva za kontrolu i upravljanje otpadnim vodama, kontrolu, zaštitu i kvalitet zemljišta i kontrolu i zaštitu od buke, kao ni sistematsko merenje buke, sa automatskim brojanjem saobraćaja. Novac nije dodeljen ni za kontrolu i zaštita nejonizujućeg zračenja.\nPonjavica obrasla trskom, jun 2021. – Foto: Udruženje Zeleni most\nProšle godine izvršene su obaveze iz 2019. godine koje se tiču izrade projektno-tehničke dokumentacije, revitalizacija postojećih i izrade novih pijezometara, u vrednosti od 5,4 miliona dinara. Za poziciju Energetska efikasnost i alternativni izvore enegrije potrošeno je 5,3 miliona dinara.\nPredlog programa za 2021. godinu, gotovo je identičan sa programom za prošlu godinu. Planirano je 70,2 miliona, od toga 15,6 miliona dinara iz prethodne godine. Za projekat rekultivacije i sanacije Stare deponije ove godine je obezbeđeno 8,6 miliona, i još 5,7 miliona dinara, prenetih iz prethodne godine.\nZa program energetske efikasnosti obezbeđeno je tri miliona, a za podsticajne mere za uvođenje gasa 5,5 miliona dinara.\nDejan Maksimović, ekspert iz Ekološkog centra Stanište, pak smatra da u skladu sa Zakonom o zaštiti životne sredine sredstva, i Zelenim fondom Republike Srbije, da se sredstva iz eko-taksi ne mogu koristiti za ovakve namene.\n„Ispravno bi bilo da Grad Pančevo otvori poseban fond za unapređenje energetske efikasnosti, te da ovakve programe sprovodi i finansira kroz taj fond, a ne kroz fond za zaštitu životne sredine, i ne sredstvima od ekoloških naknada“, objašnjava Maksimović za naš portal.\nAktivnosti za prikupljanje ličnih poena\nPrema mišljenju aktivista pančevačkog ekološkog udruženja Zeleni most, u programima budžetskog fonda grada Pančeva, postoje projekti koji ne doprinose unapređenju zaštite životne sredine, kao što su na primer pametna autobuska stajališta. Oni su, kako navode, ne doprinose značajno smanjenju zagađenja, već su više projekti za prikupljanje ličnih poena.\nKao primer gde treba ulagati novac od eko-taksi, navode Park prirode Ponjavica, za koji se novac svake godine izdvaja, ali nedovoljno, bez tendencije povećanja.\n„Potrebno je skoro pet miliona evra kako bi se rešio problem izmuljavanja Ponjavice i time vratio vodotok u njegovo prvobitno stanje, ali svedoci smo da se to nije dogodilo, šta više ona se polako isušuje”, upozorava Teodora Marković, iz udruženja Zeleni most.\nOna navodi da se ekološki dinar mora upotrebiti za rešavanje gorućih problema, vezanih isključivo za zaštitu životne sredine, a to su: zaštićena prirodna dobra na teritoriji Grada Pančeva; podizanje šumskih zasada autohtonih vrsta u okviru zaštićenih područja, i uklanjanje enormne količine smeća sa tih lokacija, rešavanje problema velikog broja nelegalnih splavova u zoni Spomenika prirode Ivanovačka ada.\nTakođe, Marković smatra da treba raditi na uklanjanju deponija po naseljenim mestima, što se i radi, ali kako kaže ta smetlišta se i dalje aktivno koriste, kao što je deponija u Omoljici, uz sam Park prirode. Naša sagovornica skreće pažnju i na veliki problem o kojem se malo priča, a to je odlaganje žvotnskog otpada u naseljenim mestima. Iz udruženja smatraju da se mora više raditi i na edukaciji dece, ali i podizanju svesti odraslih o zaštiti životne sredine.\nObjavljivanje ove priče omogućeno je kroz projekat Platforma za odgovorno upravljanje javnim finansijama, koji sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), a finansira Švedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA).\nStavovi izneti u ovoj priči su stavovi autora i ne predstavljaju nužno stavove Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), niti Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA).\nPrimedbe na treću verziju Urbanističkog projekta za objekte u Ulici Braće Jovanovića 34-36\nPredić / jan 26\nŽivković / jul 9\nŽivković / maj 28


Takse guše srpsku privredu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Takse guše srpsku privredu\nG. Vlaović05.09.2012. 18:50\nNajvažnije je da se na pravi način definiše kako treba reformisati poreski sistem u Srbiji. Naime, treba ga urediti adekvatno kako bi bio pre svega jasan i pošten i da privrednici tačno znaju koje namete plaćaju i zašto – izjavila je juče Amalija Pavić, izvršna direktorka Američke privredne komore u Srbiji na konferenciji „Reforma poreskog sistema i parafiskalni nameti u Srbiji“ u organizaciji Danas konferens centra.\nPrema njenim rečima, država treba da ustanovi „uniformne“ kriterijume za naplatu parafiskalnih nameta na lokalu. Ona je dodala da to ne znači da iznosi taksi treba da se utvrđuju na centralnom nivou ali da bi svakako trebalo odrediti okvire do kog nivoa naknada može da ide. – Na lokalnom nivou se veoma često dešava takozvano „odokativno“ određivanje taksi, odnosno privrednik ne zna koliki će biti iznos naknade tako da bi tu oblast trebalo urediti tako da se cene koštanja znaju unapred. Veliki problem je i u tome što su raznorazni nameti definisani u velikom broju zakona pa su privrednici dužni i da se upoznaju i sa zakonima iz oblasti kojima se ne bave kako bi saznali šta sve moraju da plate. Takođe, privrednici bi trebalo da budu upoznati i sa tim kako se određuje visina nadoknade – naglasila je Amalija Pavić.\nPotpredsednica Privredne komore Srbije Vidosava Džagić je istakla da je potrebno ukinuti pravo na diskreciono uvođenje taksi i odrediti njihovu adekvatnu visinu. Ona je istakla da je istraživanje koje je sprovela PKS pokazalo da 34 odsto privrednih preduzeća ističe da im povećanje raznoraznih taksi uvećava troškove poslovanja za pet do 30 odsto.\n– To jasno ukazuje koliko brojne i nepotrebne takse opterećuju rad privrede i zbog toga treba definisati način formiranja taksi. Isto tako treba obratiti pažnju i na to kako se prikupljena sredstva troše – rekla je Vidosava Džagić. Predsednik Asocijacije malih i srednjih preduzeća Milan Knežević pohvalio je nameru vlade da ukine 104 od 370 parafiskalnih nameta privredi, ali je zamerio što se još uvek ne zna o kojim taksama i nametima je reč. Knežević je ocenio da će proceduru usporiti to što je za ukidanje prvog seta parafiskanih nameta potrebno promeniti 30 zakona. Biće potrebno od šest meseci do godinu dana da bi se videli efekti najavljene mere, čak i ako se, kako je najavljeno, donese krovni zakon koji će izmeniti sporne članove u tih 30 zakona, a privreda koja je u agoniji nema više nijedan dan. Tražimo poresku reformu na taj način da se rasterete porezi na rad, a ne opterete porezi na imovinu i porezi na dobit a umesto toga na četiri načina se podižu troškovi poslovanja i to povećavanjem poreza na dodatu vrednost, poreza na dobit, poreza na dohodak i povećavanjem akciza. Reč je o „šminkanju mrtvaca“ i potrebi da se političko-estradnim merama kompenzuju suštinske reforme – istakao je Knežević. Jelena Bojović, programska direktorka NALED-a, naglasila je da postoji ukupno 370 neporeskih davanja kojima su opterećeni privrednici u Srbiji. Veći deo prihoda od tih nameta, dodala je ona, odlazi u kase lokalnih samouprava. Prema njenom mišljenju privrednici treba da obrate pažnju gde odlazi taj novac, odnosno na šta se troši. Velibor Pešić, predstavnik Privredne komore Beograda, naglasio je da je ta institucija uspela da se dogovori sa nadležnima u Gradu da privrednici koji su tek počeli sa biznisom ne moraju da plate „firmarinu“ (samo u prvoj godini poslovanja), te da je predlog PKB da taj namet plaćaju samo oni koji zauzimaju više od pola metra kvadratnog prostora. On je istakao da je naplaćivanje „firmarine“ protivustavno.


Pripreme za IPARD sektorsku analizu u Bosni i Hercegovini – Sastanak koordinacionog odbora\nPredstavnici Delegacije EU u BiH, Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, entitetskih ministarstava poljoprivrede i podregionalnog predstavništva FAO-a za centralnu i istočnu Evropu okupili su se juče u Delegaciji EU u BiH povodom drugog sastanka Koordinacionog odbora pri projektu Priprema za IPARD sektorsku analizu u Bosni i Hercegovini.\nSkup je otvorio Dušan Nešković, pomoćnik ministra u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nKoordinacioni odbor je razgovarao o ostvarenom napretku projekta koji je pokrenut u januaru 2011. godine s ciljem obezbjeđenja sektorske analize koja će dati relevantne informacije i omogućiti vlastima Bosne i Hercegovine da formulišu IPARD program.\nGlavni cilj projekta jeste izrada nezavisne i objektivne sektorske analize ključnih sektora poljoprivrede u Bosni i Hercegovini: meso i mliječni proizvodi, voće i povrće, žitarice (pšenica i kukuruz) i vinarstvo, kao i posebne sektorske analize mogućnosti proširenja privređivanja u ruralnim dijelovima zemlje. Ova sektorska analiza omogućiće pregled stanja u datim sektorima.\nu BiH i preporučiti intervencije u okviru date politike koje će doprinijeti modernizaciji ovih sektora, većoj konkurentnosti i ispunjavanju zahtjeva koie nameću standardi EU. Sektorska analiza koristiće institucijama korisnicama programa u pripremama za približavanje BiH statusu zemlje kandidata za pristupanje EU, kao i IPARD program.\nEvropska unija finansira ovaj projekat u iznosu od 500,000 EUR.


Mercedes-Benz - prodajni rezultati - Automagazin\nAutomobilski koncern Daimler AG Mercedes-Benz Cars, u čijem vlasništvu su marke: Mercedes-Benz, Smart i Maybach, u 2007. godini uspeo je da proda 1,29 miliona automobila, što predstavlja rast prodaje od 2% u odnosu na 2006. godinu. Najviše razloga za zadovoljstvo imaju u Mercedes-Benzu, koji je u 2007. godini prodao 1,19 miliona automobila, što predstavlja rast od 3,2% u odnosu na prethodnu godinu. Pad prodaje zabeležili su automobili marke Smart, zabeleživši pad od 10%. Automobili marke Maybach pronašli su put do 400 kupaca, što je rezultat identičan kao onaj u 2006. godini. Najveću radost kompaniji Mercedes-Benz donela je nova C klasa, čija prodaja u 2007. godini je zabeležila rast od 57%, na 261 500 jedinica ovog automobila. Odličnu prodaju zabeležili su i Mercedes-Benz SUV modeli, koji su ostvarili međugodišnji rast prodaje od 6,3%, na 180 100 jedinica. Posmatrajući presek prodaje po kontinentima, Mercedes je najviše blistao u Aziji, gde je ovaj nemački proizvođač prodao 142 700 automobila, što predstavlja rast od 9,7%. Na tržištu SAD Mercedes-Benz je zabeležio simbolični rast od 2,2%, na 253 400 automobila, dok je na tržištu Nemačke Mercedes-Benz zabeležio pad prodaje od 3,5%, na 341 800 automobila. Goran Sarić - Automagazin


Komšić: Dodik je ponizio Evropsku komisiju i Evropsku uniju\niako je potpuno očito da Dodik i Čović blokiraju evropski put, potpuno je razočaravajući odnos Delegacije EU u BiH, koja u tome kao da ne vidi nikakav problem, navodi član Predsjedništva BiH\nKomšić: Oglasio se saopćenjem\n- Samoinicijativnim otkazivanjem sastanka Radne političke grupe u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine između predstavnika vlasti u BiH i EU Delegacije u BiH, član Predsjedništva BiH iz entiteta RS Milorad Dodik pridružio se Draganu Čoviću u blokiranju implementacije 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije – navodi se u saopćenju člana Predsjedništva BiH Željka Komšića.\nJoš jučer je Evropski komesar za susjedstvo i proširenje EU Oliver Varhelji (Varheyi) razgovarao sa gospodinom Dodikom, te tom prilikom naglasio potrebu za nastavkom reformi u okviru 14 prioriteta, dodaje sa u saopćenju.\n- Međutim, gospodin Dodik je gurajući prst u oči evropskog komesara odmah nakon razgovora otkazao sastanak Radne političke grupe. Time je pokazao šta misli o i gospodinu Varheljiju, gospodinu Satleru, ali i o evropskom putu.\nOdluka Dodika da grubo ponizi predstavnike Evropske unije koji izdašno finasiraju entitet RS, koji se nalazi na ekonomskom izdisaju, i bez čije pomoći taj entitet ne bi mogao opstati, korespondira sa naporima predsjednika HDZ-a Dragana Čovića da sabotira svaki pokušaj implementacije mjera i preporuka iz Mišljenja Evropske komsije – navodi Komšić.\nDodik: Otkazao sastanak Foto: Arhiv\nU nastavku član Predsjedništva saopćava i sljedeće:\n- S druge strane, iako je potpuno očito da Dodik i Čović blokiraju evropski put, potpuno je razočaravajući odnos Delegacije EU u BiH, koja u tome kao da ne vidi nikakav problem, pa čak ni onda kada Dodik po uzoru na Čovića ponižava gospodina Varheljija, kao što Čović ponižava Satlera.\nDrugačije se ne može shvatiti tako postupanje prema zvaničnicima Evropske unije, osim u slučaju da zvaničnici Evropske unije u takvom odnosu prema njima i u takvom odnosu prema evropskom putu BiH ne vide nikakav problem. U posljednje, kao zagovornik evropskog puta BiH i implementiranja 14 prioriteta iz Mišljenja EK, ne želim ni vjerovati.\nKomšić: Nikada ne smiju biti zaboravljeni zločini velikosrbijanskog projekta u BiH\nŽeljko Komšić Milorad Dodik Evropska komisija\nPITANJE O KOSOVU


Migracija nije invazija države – migrant je ljudsko biće sa ljudskim pravima – Global ANALITIKA\nMigracija nije invazija države – migrant je ljudsko biće sa ljudskim pravima\n“Na ovaj Međunarodni dan migranata, pozivam međunarodnu zajednicu da djeluje na globalnom nivou, radi objezbjeđenja sigurne i uredne migracije kao važan doprinos izgradnji svijeta mira, prosperiteta, dostojanstva i prilika za sve.” Generalni sekretar Ban Ki-moon UN –\nKroz ljudsku historiju, migracija je predstavljala hrabar izraz volje pojedinca da prevaziđe nedaće i da potraži bolji život. Danas, globalizacija, zajedno s napretkom u komunikacijama i transportom, je znatno doprinijela povećanju broja ljudi koji imaju želju i sposobnost da se presele na druga mjesta.\nOva nova era stvorila je izazove i mogućnosti za društva širom svijeta, a također je poslužila da podvuče jasnu povezanost između migracija i razvoja, kao i mogućnosti koje ona pruža za zajednički razvoj, odnosno, zajedničko poboljšanje ekonomskih i socijalnih prilika i u zemljama porijekla i odredišta.\nMigracije u današnje vrijeme privlači sve veću pažnju u svijeta, kombinirajući je sa elementima nepredvidljivosti, hitnosti, i složenosti, izazova i teškoća međunarodnih migracija, koje zahtijevaju pojačanu saradnju i kolektivne akcije među zemljama i regijama. Ujedinjene nacije aktivno igra ulogu katalizatora u ovom području, s ciljem stvaranja više dijaloga i interakcije unutar zemalja i regija, kao i omogućavanja razmjene iskustava i saradnje.\nUprkos onome čemu svjedočimo i medijskom spinovanju “migracija ne mora biti haotična ili biti posmatrana kao invazija”. Dok još jedna turbulentna godina za milione ljudi u pokretu završava, UN obilježava 18. decembar, kao Međunarodni dan migranata, slanjem poziva širom svijeta za više saradnje i odlučnog odbacivanja netolerancije i politika vođene ksenofobičnim retorikama.\n“Vidjeli smo kontinuirani razarajući učinak oružanog sukoba nad civilnim stanovništvom, svjedočeći neprihvatljivom desetina hiljada ljudi u tranzitu na Mediteranu i na drugim mjestima, kao i usponu populističkih pokreta koji nastoje da okrive izbjeglice i migrante za različite bolesti društva,” izjavio je generalni sekretar UN-a Ban Ki-moon u svojoj poruci povodom Međunarodnog dana migranata.\nIpak, u okviru ovih turbulentnih događaja naziru se zrake nade, zabrinutih građana i zajednica koje otvaraju svoje ruke i srca. Došlo je i do obećavajućeg međunarodnog odgovora, što je kulminiralo sa usvajanjem Njujorške deklaracije u septembru na samitu UN-a za izbjeglice i migrante.\n“Sada je ključno da vlade ispoštuju i izgrade svoje zajednice omogućavajući njihove kapacitete da upravljaju velikim pokretima izbjeglica i migranata na način koji odražavaju suosjećanje, rodnu odgovornost, u okviru poštivanja ljudskih prava” izjavio je Ban, posmatrajući Deklaraciju kao ključni korak ka usvajanju globalnog odgovora za sigurno, uredno i redovne migracije u 2018. godini.\nBan je istaknuo da je svaki migrant ljudsko biće sa ljudskim pravima, te je neophodno zaštititi njihova prava, što iskazuje potrebu za jačom međunarodnom saradnjom među zemljama porijekla, tranzita i odredišta, koja se trebaju rukovoditi međunarodnim pravom i standardima.\nCentar za društveno istraživanje Global Analitika kroz svoje aktivnosti posvećuje pažnju zaštiti izbjeglica, raseljenih lica i povratnika, kao i njihovog statusa u našem društvu, kao kategorije koja nije dovoljo prepoznata u našem društvu, niti kojoj se pridaje dovoljna pažnja. Kao organizacija koja se zalaže za poštivanje ljudskih prava tih kategorija, prepoznati smo od strane CEI (Inicijative Centralne Europe) i Vijeća baltičkih država (CBSS). Kroz učešće na konferenciji u Štokholmu u decembru 2016., koju su organizirali CEI i CBSS, Global Analitika je dala svoj doprinos u promociji važnosti poštivanja ljudskih prava izbjeglica i povratnika, te prepoznavanjem njihovih potreba, kao i pronalaženje rješenja za djecu, porodice, društva i države.\nTagsCEI Global Analitika ljudska prava Međunarodni dan Migranti Promocija\nPiše: Safet Mušić Informacije o migracijama u Bosni i Hercegovini su u svim medijima, uglavnom se radi o prenošenju saopštenja političara, policijskih agencija...\nZašto mladi iz Alžira napuštaju svoju domovinu?\nPiše: Safet Mušić Migrantska situacija u Bosni i Hercegovini postaje sve složenija, osnovni razlozi leže u činjenici da nedostaje zajedničkog kordiniranog...\nBosna i Hercegovina (konačno) mora preuzeti svoju ulogu u upravljanju migracijama\nPiše: Safet Mušić Do maja 2020. godine vlasti u Bosni i Hercegovini zabilježile su 5.047 novih dolazaka migranata u BiH, a u odnosu na isti period 2019...\nIOM: U 2016. na Mediteranu stradalo 4.636 migranata\nDjeca bez pratnje na Balkanu pod ekstremnim rizikom


Studenti okupirali parlament Tajvana zbog trgovinskog sporazuma sa Kinom\nNekoliko stotina demonstranata, uglavnom studenata, provalilo je u zgradu tajvanskog parlamenta i zabarakadiralo se, protiveći se ratifikaciji sporazuma o slobodnoj trgovini sa Kinom i privrednom zbližavanju sa Pekingom.\nDemonstranti u plenarnoj sali parlamenta u Tajpeju\nPribližno 200 studenata probilo je u utorak uveče barikadu i ušlo u zgradu, javio je AFP, navodeći da je 38 policajaca zadobilo lakše povrede, da je najmanje deset civila dobilo prvu pomoć, a da su do sada četiri osobe uhapšene, od kojih su troje studenti.\nFrancuska agencija dodaje da je ovo prvi takav slučaj u tajvanskoj istoriji.\nPredsednik skupštine Vang Jin-Ping pozvao je na "mir, razum i uzdržanost" i izrazio nadu da će konflikt biti mirno rešen.\nPolicija je blokirala put do skupštinske zgrade.\nDemonstranata je, prema procenama, bilo blizu 2.500.\nProtest je izbio nakon što je vladajuća stranka objavila da je doneta pozitivna odluka o sporazumu, za koji aktivisti smatraju da će predstavljati pretnju po tajvansku privredu.\n"Trgovinski sporazum ne može biti usvojen bez detaljnog razmatranja i debate", reako je jedan od aktivista Frans presu.\nSporazum je potpisan juna 2013, ali ga skupština Tajvana još nije ratifikovala, podseća Bi-Bi-Si.\nNi tajvanska opozicija ne slaže se sa nekim njegovim odredbama, smatrajući da bi one mogle dovesti do jačanja ekonomske zavisnosti od Kine.\nDokumentom su predvidjene uzajamne investicije u oblasti trgovine uslugama - Kina će otvoriti svojih 80 sektora za tajvanske kompanije, dok će Tajvan omogućiti investicije iz Kine u 64 sektora usluga.\nTajvanski predsednik Ma Jing-djiu izrazio je nadu da će sporazum biti ratifikovan do kraja maja.\nTaj tajvanski političar, koji je na vlasti od 2008, inicirao je program jačanja trgovinsko-ekonomskih odnosa sa matičnom zemljom uz zadržavanje političkog status kvoa u Tajvanskom moreuzu.\nKina i Tajvan su najveći trgovinski partneri a poslednjih godina veze izmedju Tajpeja i Pekinga su poboljšane.\nU februaru su održani prvi direktni zvanični kontakti na ministarskom niovu izmedju kineskih i tajvanskih predstavnika za proteklih 65 godina.\nAgencije podsećaju da je Tajvan posle gradjanskog rata proglasio nezavisnost 1949. i da ima status delimično priznate države, a da ga Kina i dalje smatra delom svoje teritorije, jednom od kineskih provincija i teži ujedinjavanju.Studenti su blokirali salu u kojoj zasedaju tajvanski poslanici, a policija je bezuspešno pokušala da istera demonstrante. Osnovni zahtev studenata i aktivista jeste povlačenje predloga sporazuma.\nOni kažu da vladajuća stranka Kuomintang pokušava da na silu izdejstvuje usvajanje sporazuma.\nU znak protesta zbog tog sporazuma dvojica poslanika opozicione Demokratske napredne stranke su nedavno stupila u štrajk glađu. Ta stranka pozvala je svoje pristalice na demonstracije u petak, za kada je zakazana plenarna sednica parlamenta.\nOstrvo Tajvan se otcepilo od Kine pošto su u Pekingu tokom građanskog rata 1949. godine zavladali komunisti. Vojne snage Kuomitanga, poražene u Kini,\npobegle su na to ostrvo i otcepile ga.\nSporazum o ekonomskoj saradnji Tajvana i Kine potpisan je 2010, čime je otvoren put normalizaciji odnosa, mada dve strane nisu uspostavile zvanične odnose.\nNjihovi odnosi su se poboljšali 2008. godine kada je za predsednika Tajvana izabran Ma Jing-Djeu koji nastoji da uspostavi dobre odnose s Pekingom.\nKineski ministar odbrane preti: Preduzećemo ODLUČNU AKCIJU za odbranu Tajvana\nSrušio se most i pao na brodove: Ljudi ZAROBLJENI, kamion sa naftom koji je bio na njemu se ZAPALIO (FOTO, VIDEO)


CRNOGORSKI MEDIJI PIŠU: Da li je Vlada pomogla organizaciju ustoličenja Joanikija, evo o kolikom novčanom iznosu je riječ (FOTO) - IBALKAN\nZanimljivo je da na fotografijama nema koordinatora sigurnosnog sektora Dritana Abazovića, ministra unutrašnjih poslova Sergeja Sekulovića i direktora Uprave policije Zorana Brđanina koji su, po navodima provladinih medija, u tom periodu boravili u drugoj kancelariji.\nVlada premijera Zdravka Krivokapića pomogla je organizaciju ustoličenja mitropolita Crkve Srbije Joanikija iznosom od oko 200 hiljada eura, saopćila su dva izvora iz Vlade, navodeći da je ta ,,operacija“ izvedena kroz uplate više tranši iz budžetske rezerve.\n“Tri puta je na sjednicama saopćen podatak o posrednoj pomoći Vlade ustoličenju u iznosu od oko 200 hiljada eura. Kada je krajem augusta pregovarano sa predstavnicima Crkve Srbije o broju zvanica koje će prisustvovati ceremoniji, iskazana je namjera o finansijskoj pomoći. O svemu je razgovarano na sjednicama Vlade održanim prije ustoličenja kao i u ‘gluvoj sobi’ u Vladi u kojoj su donošene odluke o akciji na Cetinju”, precizirao je prvi izvor Pobjede.\nDrugi izvor Pobjede je saopćio da je sa tom odlukom bila upoznata većina članova Vlade, a i da je čitav posao obavljen najvjerovatnije preko Ministarstva finansija.\n“Jasno je da je takvu transakciju mogao odobriti premijer Krivokapić, a da je tehnički operacionalizuje Ministarstvo finansija”, rekao je drugi izvor Pobjede.\nVlada je prije ustoličenja održala sjednice 27. augusta i 2. septembra, ali na njima, makar prema zvaničnim saopćenjima, nije bilo ni riječi o ustoličenju.\nFormacijski, poslanicima Milačiću i Koprivici nije tu mjesto jer ne pripadaju državnom vrhu kao i nepoznatoj ženskoj osobi, jer se ne radi o članovima Vijeća za nacionalnu sigurnost.\nMinistarstvo finansija: Nismo finansirali ustoličenje\nNije tačno da je Vlada Crne Gore finansirala ustoličenje od 5. septembra i za tu namjenu izdvojila 200 hiljada eura. Nijedna transakcija te vrste nije evidentirana sa glavnog računa državnog trezora, niti postoji odluka Vlade o finansiranju ustoličenja koja je na realizaciju dostavljena Ministarstvu finansija, saopćeno je Pobjedi iz resora Milojka Spajića.\nČitaj još: VUČIĆ OBJAVIO RAT MAFIJI: "Počistićemo ih"\nZakup objekta i svečani ručak platila je Crkva Srbije, dok je piće koje je služeno bio dar Plantaža.


Teherana: Prve studentske demonstracije nakon više mjeseci - 2003-06-11\nHiljade Iranaca izašlo je na ulice glavnog grada, Teherana, u prvim studentskim demonstracijama nakon više mjeseci.\nTeheranci kažu da se protest protiv planova da se privatiziraju univerziteti ubrzo razvio u niz političkih govora protiv islamskih klerika koji praktično vladaju Iranom.\nKako je iz Biroa Glasa Amerike za Srednji Istok u Kairu izvjestila Dale Gavlak, grupe demonstranata, zahtijevajući oslobadjanje političkih zatvorenika, blokirale su trg u blizini Teheranskog Univerziteta, gdje su se - prije 4 godine - dogodili pro-reformski orijentirani nemiri, najveći od islamske revolucije 1979. godine.\nOvaj put, medjutim, studenti demonstriraju i protiv moćnih muslimanskih vjerskih vodja koji ograničavaju njihove slobode i protiv reformističke vlade - što ne uspijeva da obuzda te radikalne klerike.\nAnalitičari kažu da je iransko društvo pod ogromnim političkim i socijalnim pritiskom. Početkom ove sedmice, američki državni sekretar Colin Powell je od Iranaca zatražio da iznutra izvrše pritisak kako bi se Iran učinio, kako je rekao, manje problematičnim članom svjetske zajednice.\nPosljednjih sedmica, američki zvaničnici su u više navrata optužili Iran da razvija oružja za masovna razaranja i da pruža utočište al-Qaidinim teroristima - dok Iran negira sve te optužbe. Iranski vrhovni lider, ayatollah Ali Khamnei, od studenata je zatražio da osujete, kako je rekao, satansku američku zavjeru za destabiliziranje islamskog režima.


Todorović: Dom zdravlja već ima spremne planove i timove za vakcinaciju | Banjaluka.net\nTodorović: Dom zdravlja već ima spremne planove i timove za vakcinaciju\nDirektor Doma zdravlja Banjaluka Nevena Todorović rekla je da ovu zdravstvenu ustanovu u narednom periodu očekuje početak vakcinacije, koja je veliki izazov, ali i najbolje rješenje u borbi protiv širenja virusa korona i stavljanja pandemije pod kontrolu.\nTodorovićeva je navela da je u proteklih pet-šest dana zabilježen veći broj pacijenata koji dolaze na preglede i veći broj pozitivnih lica u odnosu na prvih 10 dana januara, što će, kako je ocijenila, uz vakcinaciju, dodatno otežati rad Doma zdravlja.\n“Ali, sigurna sam da ćemo uspjeti da odgovorimo ovom zadatku koji je pred nama i da ćemo na najbolji mogući način sprovesti vakcinaciju”, rekla je Todorovićeva nakon sastanka sa predsjednikom Skupštine grada Banjaluka Mladenom Ilićem.\nOna je izrazila očekivanje da će vakcine protiv virusa korona u Republiku Srpsku stići krajem januara, te da banjalučki Dom zdravlja već ima spremne operativne planove i timove koji će sprovoditi vakcinaciju.\nIlić je istakao da je Dom zdravlja Banjaluka u proteklih godinu dana ponio najveći teret u borbi protiv virusa korona, te da će se u narednom periodu tek vidjeti rezultati rada, ali i žrtva koju su podnijeli radnici ove ustanove.\n“Da bismo im pomogli u daljem funkcionisanju, potrebno je da grad Banjaluka u ovoj godini izdvoji mnogo veća sredstva nego što je to bilo u prethodnim godinama”, rekao je Ilić.\nIlić je naveo da će sa gradonačelnikom Banjaluke Draškom Stanivukovićem razgovarati o tom pitanju kako bi u nacrtu budžeta, koji je trenutno u izradi, bila uvrštena veća sredstva za Dom zdravlja.\n“Siguran sam da će Stanivuković obezbijediti takvu vrstu sredstava, a cilj je da se zadrži trenutna radna snaga ove zdravstvene ustanove, te da ne dođemo u situaciju da smo primorani da otpuštamo ljude”, rekao je Ilić.\nOn očekuje da će na proljeće, uz vakcinaciju stanovništva, Banjaluka i Republika Srpska izaći iz krize uzrokovane pandemijom virusa korona.\nOznake: Nevena Todorović