MEG projekat pomaže sistemskom poboljšanju javnih vodnih usluga u BiH | UNDP\nMEG projekat pomaže sistemskom poboljšanju javnih vodnih usluga u BiH\nSistemsko regulisanje prava, obaveza i odgovornosti u oblasti vodosnabdijevanja, te odvođenja i prečišćavanja otpadnih voda, predstavljaju velike izazove s kojima se suočavaju skoro sve općine i gradovi u Bosni i Hercegovini (BiH). Zbog toga je Projekat općinskog okolišnog i ekonomskog upravljanja (MEG), pokrenuo inicijativu za sistemsko rješavanje problema u oblasti javnih vodnih usluga, putem potpisivanja ugovora između lokalnih vlasti, kao osnivača, i komunalnih vodovodnih preduzeća. Inicijativa je pokrenuta u okviru MEG komponente koja je usmjerena na osiguranje održivosti, kvalitete i dostupnosti usluga u sektoru okoliša, a naročito u oblasti vodosnabdijevanja. Do sada je 11 partnerskih jedinica lokalne samouprave, u okviru MEG projekta, potpisalo ugovore o pružanju javnih komunalnih vodnih usluga sa vodovodnim preduzećima: Bihać, Bosanska Krupa, Cazin, Gradiška, Kalesija, Kostajnica, Kozarska Dubica, Prijedor, Sanski Most, Teslić i Žepče. Potpisivanjem ugovora jača se odgovornost i lokalnih vlasti i vodovodnih preduzeća u pružanju usluga vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda. Također, ugovori će pomoći i u rješavanju otvorenih pitanja koja se odnose na efikasnije upravljanje javnom imovinom i osiguranje sredstava za investiciono održavanje vodovodnih postrojenja i infrastrukture.\n“Potpisivanje ovih ugovora je rezultat mjeseci predanog rada u okviru MEG projekta, i pokazuje spremnost lokalnih vlasti i vodovodnih preduzeća da zajednički rade na poboljšanju svih aspekata vodosnabdjevanja za svoje sugrađane,” rekao je Goran Štefatić, menadžer MEG projekta.\nSistemsko regulisanje pružanja javnih vodnih usluga omogućit će dugoročno poboljšanje usluga vodosnabdijevanja, održivo snabdijevanje građana kvalitetnom pitkom vodom, te osigurati zaštitu korisnika vodnih komunalnih usluga u općinama i gradovima. Redovno održavanje vodovodnog sistema i proširenje postojeće vodovodne mreže, uz smanjenje troškova i poboljšano vodosnabdijevanja, osigurat će građanima bolju kvalitetu vode za piće, uz optimalne troškove vodnih usluga.\nLuka Jotanović, direktor preduzeća komunalnih djelatnosti “Rad” Teslić, istakao je značaj potpisivanja ugovora za uspostavu sistema kvalitetnog i održivog pružanja vodnih usluga kao komunalne djelatnosti od posebnog javnog interesa, naročito s aspekta regulisanja pitanja koja su važna za proširenje vodovodne mreže na području opštine Teslić: “Posebno ističem definisanje pitanja procedura formiranja i promjene cijena komunalnih usluga, pitanje subvencija potrošnje socijalno ugroženim kategorijama stanovništva, te pitanje kontrole kvaliteta pružanja usluga.”\nMEG projekat pruža značajnu podršku vodovodnim preduzećima partnerskih općina i gradova, koja je, između ostalog, usmjerena na poboljšanje usluga vodosnabdijevanja za građane. Vodovodna preduzeća će, putem MEG projekta, nabaviti opremu za mjerenje i smanjenje gubitaka vode u sistemu, uređaje za detekciju kvarova, kao i softver za efikasnije poslovanje. Osigurat će i uvođenje nadzora nad izvorištima pitke vode, raditi na uređenju vodozahvatnih zona, te saniranju starih vodovodnih mreža. Jedan od ciljeva u okviru projekta je i podrška lokalnim vlastima da u svojim budžetima sistemski osiguraju subvencije za socijalno ugrožene porodice, koje nisu u mogućnosti platiti troškove vode. Tim porodicama će se subvencionirati dio troškova vodosnabdjevanja, u vrijednosti od tri kubna metra po članu domaćinstva, što je u skladu sa preporukama Svjetske zdravstvene organizacije.\n“Za nas je ovaj ugovor važan jer će doprinijeti boljoj organizaciji vodovodnog preduzeća; pristupićemo boljem planiranju u toj oblasti, izraditi metodologiju, broj zaposlenih će biti usklađen sa standardima, i smanjićemo količinu neoprihodovane vode za 50 procenata,” rekao je Šuhret Fazlić, gradonačelnik Grada Bihaća, te istakao da će u budžetu za 2018. godinu biti osigurano subvencioniranje mjesečnih troškova vodosnabdijevanja za socijalno ugrožene građane.\nU narednom periodu, u okviru MEG projekta, planirano je potpisivanje ugovora o pružanju javnih vodnih usluga i u ostalim partnerskim gradovima i općinama: Doboj, Gračanica, Gradačac, Prnjavor, Tešanj, Tuzla i Velika Kladuša. Pošto su relevantne procedure u vezi sa potpisivanjima ugovora već pokrenute, očekuje se da će svih 18 partnerskih jedinica lokalne samouprave, koje učestvuju u MEG projektu, do kraja godine sistemski regulisati pitanja vodosnabdijevanja, što bi građanima trebalo omogućiti redovno snabdijevanje kvalitetnom vodom za piće, uz optimizirane cijene vodnih usluga.\nMEG projekt, koji finansira i podržava Vlada Švicarske, a provodi Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u BiH, pruža podršku lokalnim vlastima u unapređenju kvaliteta i dostupnosti javnih usluga i komunalne infrastrukture u 18 jedinica lokalne samouprave, te poboljšanju uslova života za najmanje 700.000 građana. U okviru projektnih aktivnosti, posebna pažnja je posvećena socijalno najugroženijim kategorijama stanovništva u BiH.\nRezidentna koordinatorica UN-a u BiH i rezidentna predstavnica UNDP-a Sezin Sinanoglu tokom učešća na okruglom stolu istakla značaj ženskog liderstva.\nFriday, 07:25 AM, EDT\n#ILDP: Mreža praktičara za upravljanje lokalnim razvojem osnovana je danas u Sarajevu s ciljem razmjene dobrih praksi i umrežavanja članica saveza opština/općina gradova RS-a i Federacije BiH. Zajednički projekat Vlade Švicarske i UNDP-a, Projekat integriranog lokalnog razvoja (ILDP) pomaže uspostavu i jačanje funkcionalnog sistema planiranja i upravljanja razvojem, na lokalnom, kantonalnom i entitetskim nivoima, te kvalitetniju provedbu javnih politika, doprinoseći sveukupnom razvoju BiH. Savez općina i gradova Federacije Bosne i Hercegovine Savez opština i gradova Republike Srpske Ambasada Švicarske u Bosni i Hercegovini\nThursday, 12:20 PM, EDT


Mačevalacki klub Omladinac Zrenjanin - Sportski portal Srbije\nDom borilačkih sportova Partizan\nMačevalački klub Omladinac osnovan je davne 1890. godine u tadašnjem Velikom Bečkereku i danas, uz veslački klub, predstavlja klub sa najdužom tradicijom u Zrenjaninu, i u pravom smislu predstavlja sinonim za mačevalački sport na prostorima Srbije.\nNemoguće je nabrojati sve medalje, trofeje, nacionalne šampione, osvajače međunarodnih trofeja, državne reprezentativce tokom 117 godina koliko godina postoji. Počevši od legendarne Margite Kristijan, učesnice i finaliste Olimpijskih igara u Berlinu 1936.godine, preko Romane Caran, osvajačice prve zlatne medalje na Prvenstvu Balkana u istoriji mačevanja na ovim prostorima, 1995.godine, kroz naš klub je prošlo nebrojeno mnogo sportista. Kroz sve ove godine akcenat je prevashodno stavljan na najmlađe uzrasne kategorije, nezapostavljajući rezultate u seniorskoj konkurenciji, a tako je i danas.\nSvakodnevno, desetine dečaka i devojčica vredno i marljivo treniraju, a mi, kao klub, trudimo se da im omogućimo maksimalne uslove za razvoj kako u sportskom, tako i u širem, društvenom smislu. Trenutno je mačevalački klub «Omladinac» najuspešniji klub u Srbiji, klub sa najvećim brojem pojedinačnih i ekipnih titula, počevši od pionirske,preko kadetske do juniorske i seniorske konkurencije\nMačevalacki klub Omladinac Zrenjanin Prikaz sportskog kluba Mačevalacki klub Omladinac Zrenjanin u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nmacevanje, skola macevanja, macevalacki klub, macevanje zrenjanin, mac, floret\nBroj pregleda: 5,595


Početna/BIZNIS/Svetski poznati lanac sportske odeće, obuće i opreme otvorio prodavnicu u Nišu\nSana Life 22. jula 2019.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nPosetioci su imali mogućnost da uživaju uz muziku i pogledaju ponudu iz najnovije kolekcije Nike, Adidas, Puma, Reebok, Converse i uz to dobiju 20 odsto popusta na sve. Pored toga, prisutni osvojili vredne nagrade, vaučere, Baka Prase majice, kačkete i TAF majice.\nThe Athlete’s Foot u ponudi ima najnoviju odeću i obuću svetskih robnih marki ADIDAS, NIKE, NEW BALANCE, PUMA, REEBOK,VANS i mnogih drugih. Svi mladi i oni koji se tako osećaju sada imaju mogućnost da se obuku u skladu s najmodernijim trendovima urbanog stila. Kupovina u TAF-u je poseban doživljaj gde se kupci dočekuju s iskrenom dobrodošlicom.\nPrethodni Vaterpolo turnir „Sijarinska Banja 2019″ prvi put u Medveđi\nSledeći Preko 300 učesnika na Festivalu folklora u Nišu\nNa zahtev Ministarstva zdravlja Republike Srbije Evropska unija će finansirati zapošljavanje 100 zdravstvenih radnika na …


"Samo jedna kompanija na svetu ima problem sa pregrevanjem čipova, a to nismo mi" - Zapratite nas\nHome/Tech/“Samo jedna kompanija na svetu ima problem sa pregrevanjem čipova, a to nismo mi”\nMediaTek i Qualcomm su veliki rivali na tržištu čipova za telefone. Qualcomm se uvek smatrao “kraljem” premijum čipsetova. Iako MediaTek dobro posluje na tržištima srednjeg i donjeg segmenta, nije ostavio preveliki trag u premijum segmentu.\nIpak, tržišta srednjeg i donjeg segmenta su pomogla da MediaTek postane najveći svetski proizvođač čipova.\nKada je u pitanju ova tema, MediaTek – koji je upravo objavio Dimensity 9000 čip, je veoma samouveren. Kompanija tvrdi da postoji samo jedna kompanija na svetu koja ima problem sa pregrevanjem čipova, ali to nije MediaTek. Svi znaju da tajvanski proizvođač suptilno “proziva” Qualcomm.


Građanske inicijative: Vlada Srbije zloupotrebljava zakon da zastrašuje kontrolore vlasti - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Građanske inicijative: Vlada Srbije zloupotrebljava zakon da zastrašuje kontrolore vlasti\nBeograd, 28. jul 2020. – Građanske inicijative zahtevaju od Vlade Srbije da odmah zaustavi zloupotrebu mehanizma za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma u svrhu zastrašivanja organizacija, medija i pojedinaca koje deluju kao kontrolori vlasti.\nPo članu 73 Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Uprava može od banke da zahteva dostavljanje podataka ako oceni da u vezi sa određenim transakcijama ili osobama postoji sumnja u takve aktivnosti, ali nema i diskreciono pravo provere onih za koji ne postoji nikakva sumnja, navode Građanske inicijative.\n“Podsećamo da su Zakon, kao i odgovarajuće procedure, doneti u okviru ispunjavanja obaveza Srbije prema Radnoj grupi za finansijsku akciju (Financial Action Task Force FATF) i Komitetu Saveta Evrope MONEYVAL u cilju doprinosa globalnoj borbi protiv finansiranja terorizma. Obračun sa organizacijama i kritičkim medijima na ovaj način je zloupotreba zakonskog mehanizma i državnih resursa“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se i da je direktor Uprave za sprečavanje pranja novca Željko Radovanović informativnom programu Newsmax Adria rekao da se radi o “redovnim aktivnostima čiji je cilj procena rizika od finansiranja terorizma, a ne sprovođenje bilo kakve istrage ili svrstavanje organizacija u red kriminalnih grupa“.\nGrađanske inicijative u saopštenju ističu da su u saradnji sa Upravom za sprečavanje pranja novca i Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom radile na edukaciji organizacija o rizicima od zloupotreba i doprinele izveštavanju Srbije o ispunjenosti preporuka koje se odnose na neprofitne organizacije.\nOznakeGrađanske inicijativemedijiOCDVlada Republike Srbije\nPrethodno Marković: O izveštavanju tokom kampanje mnogo više govore podaci BIRODI-ja umesto REM-a\nSledeće Dojčinović: Nije jasna logika spiska koji je Uprava za spečavanje pranja novca dostavila bankama\nTop Tags lokalna samouprava Srbija i Evropska unija mladi Vlada Republike Srbije evropske integracije mediji Društvo Evropska unija istraživanje ljudska prava Evropska komisija OCD Civilno društvo konkurs vladavina prava


Akademski kamp održivog razvoja Banata - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · June 23, 2009\nData je podrška proširenju međunarodne regionalne saradnje i sa učesnicima iz Mađarske i Bugarske, što bi imalo znatno veći uticaj na održivi razvoj ovih prostora.\nProjekat ’’Akademski kamp održivog razvoja regije Banata’’ realizuje se u okviru programa prekogranične saradnje Rumunije i Srbije a finansiran je od strane Evropske unije. Obzirom da program podrazumeva partnerske projekte, Tehnički fakultet ’’Mihajlo Pupin’’ iz Zrenjanina ovaj projekat realizuje sa Univerzitetom ’’Politehnika’’ iz Temišvara, uz regionalno partnerstvo Tehničkog fakulteta iz Bora, a podržan je od strane Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje i sport.\nPolovinom Septembra 2008. godine Tehnički fakultet ¸¸Mihajlo Pupin“ iz Zrenjanina je potpisao ugovor o donaciji od strane Evropske unije za realizaciju međunarodnog projekta pod nazivom ¸¸Akademski kamp održivog razvoja regije Banata ¸¸\nRealizacije ovakvog projekta proizilazi iz činjenica da je akademska omladina nosilac razvojnih ideja i aktivnosti pa je normalno da se od nje očekuje aktivno učešće u definisanju i sprovođenju razvojne održive budućnosti naše regije.\nU okviru kampa osnovna aktivnost je realizovana kroz radionicu na temu: Održivi razvoj regije Banata podeljenog u 7. tematskih celina:\nKvalitet životne sredine regiona\nPrimena Kjoto protokola u industrijskim, transportnim i poljoprivrednim aktivnostima\nEnergetski resursi i obnovljivi energetski resursi u regionu Banata\nOdrživi ekonomski i tehnološki razvoj regije\nLjudska prava (iskustava u EU)\nKulturno nasleđe regiona (stanje i buduća održivost)\nZnačaj ekološkog prava u održavanju kvaliteta životne sredine u regionu Banata\nAkademski Kamp održan je u periodu 9. – 19. Aprila 2009 godine u Zrenjaninu. Program Kampa-radionice održivog razvoja Banatske regije realizovali su profesori sa Univerziteta iz Srbije i Univerziteta ‚‚Politehnika‚‚ iz Rumunije i eksperti u tematskim oblastima.\nUčesnici kampa bili su studenti sa Tehničkih fakulteta ¸¸Mihajlo Pupin¸¸ iz Zrenjanina i Bora kao i studenti Univerziteta ‚‚Politehnika‚‚ iz Temišvara. Tokom realizacije kampa osim nastavnih aktivnosti, studenti su imali i ekskurzije, posete Novom Sadu, Beogradu, Vršcu , Carskoj bari , Belom blatu, čiji cilj nije bio samo upoznavanje sa okruženjem, već i sa njegovim održivim razvojem. S obzirom na to da je Tehnički fakultet „Mihajlo Pupin“ naučno-obrazovna ustanova, projekat sadrži deo naučno-istraživačkog rada. Urađena je analiza strategije održivog razvoja u regionu Banata, kako sa srpske, tako i sa rumnske strane, a važna je i analiza akademskog potencijala – saradnje visokobrazovnih ustanova, nastavnika, profesora, studenata.\nRezultati prvog međunarodnog akademskog kampa, koji je bio posvećen održivom razvoju Banata, predstavljeni su na Tehničkom fakultetu „Mihajlo Pupin“ 3. juna, kada je predstavljena i publikacija na engleskom jeziku,\nOcenjeno je da su rezultati projekta pozitivni odnosno da su studenti tokom Workshopa stekli nova znanja iz oblasti održivog razvoja. Kao nastavak aktivnosti, od strane partnera iz Rumunije, napomenuto da je u postupku predlog projekta koji će biti apliciran sa Rumunske strane granice , u kome će učestvovati studenti i profesori Tehničkog fakulteta ¸¸Mihajlo Pupin¸¸iz Zrenjanina.\nPromocija rezultata održana je i na Univerzitetu ’’Politehnika’’ u Temišvaru, na kojoj su prisustvovali učesnici projekta. Potpisana je i deklaracija svih učesnika koja je nastala na osnovu rezultatu iskustava i prakse akademske saradnje, tokom realizacije ovog projekta. Ona je ukazala na potrebu dalje prekogranične saradnje akademske omladine u regionu.\nNa svim promocijama, kao i onoj koja je održana na Tehničkom fakultetu u Boru, data je podrška proširenju međunarodne regionalne saradnje sa učesnicima iz Mađarske i Bugarske, što bi imalo znatno veći uticaj na održivi razvoj ovih prostora. Dalja saradnja će se realizovati konkurisanjem partnera iz Rumunije i Srbije kao nosilaca projekta, a sa kojima će Tehnički fakultet’’Mihajlo Pupin’’ imati ulogu partnera. Konkurisanje za nove projekte obaviće se u sklopu programa prekogranične saradnje IPA.\nTags: Beogradeko vestiekologijamasinski fakultetNovi SadOdrživi razvojProjekatSrbijavestiZrenjanin\nNext story Beograd domaćin UNEP-ovog skupa\nPrevious story Znak zaštite prirode


Prihodi od indirektnih poreza veći za 924 miliona KM nego prošle godine!\nPrihodi od indirektnih poreza za period januar – oktobar 2021. godine iznosili su 6 milijardi i 903 miliona KM i veći su za 924 miliona KM ili 15,47 posto u odnosu na isti period 2020. godine kada su iznosili 5 milijardi i 979 miliona KM.\nIz Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine (UIO BiH) saopšteno je da je UIO je za period januar – septembar 2021. godine privredi vratila milijardu i 220 miliona KM što je za 148 miliona KM više u odnosu na isti period prošle godine.\nNeto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima za period januar – oktobar 2021. godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su 5 milijardi i 683 miliona KM i veći su za 777 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2020. godine – navodi se u saopćenju.\nU oktobru je prikupljeno je 748 miliona KM indirektnih poreza što je za 96 miliona KM više u odnosu na oktobar prošle godine.\nZa finansiranje državnih institucija za period januar – oktobar 2021. godine raspoređen je iznos od 644 miliona KM – navodi se u saopćenju.


"Pozitiv fest" ipak neće biti na Bubnju\nPočetak/Društvo/„Pozitiv fest“ ipak neće biti na Bubnju\n„Pozitiv fest“ ipak neće biti na Bubnju\nFestival “Pozitiv fest” čija je jedna od lokacija trebalo da bude na Spomen parku Bubanj, ipak neće biti održan na tom mestu, saopštili su organizatori.\n“Usled reakcije dela javnosti, i nakon konsultovanja zvaničnih institucija, primarna lokacija, Spomen park Bubanj je promenjena”, saopštili su PozitivNI, music & art adventure na Fejsbuk stranici događaja.\nPodsećamo da su zbog najave festivala elektronske muzike negodovali mnogi građani i udruženja. Između ostalih i Niški kulturni klub koji je istakao da je Spomen park sagrađen u sećanje na više od 10.000 streljanih građana Niša i južne Srbije u Drugom svetskom ratu, te da je održavanje muzičkog festivala na toj lokaciji neprimereno.\n“Ne sumnjamo u dobre namere organizatora koji bi da okupi mlade ljude na prepoznatljivom mestu, na otvorenom, u prirodi, koristeći pritom infrastrukturu Spomen parka koja se čini i zgodnom i lako upotrebljivom. I u tome nema ničeg lošeg. Ali ovo nije Kamenički vis, Bojanine vode ili neko drugo popularno izletište. Ovde, gde je upokojeno ovoliko duša, ništa nije lako i sve je u svojoj posebnoj dimenziji obavezujuće i napravljeno sa idejom da služi svrsi odavanja pijeteta žrtvama jedne sulude ideje”, saopštili su tada u niškom Kulturnom klubu.\nSpomen park Bubanj spada u kategoriju “izuzetnog značaja”, što ga je stavilo u nadležnost Republičkog zavoda za zaštitu spomenika. Iako su organizatori tada rekli da su odlučili da organizuju festival na ovoj lokaciji uz konsultaciju sa Opštinom i niškim Zavodom za zaštitu spomenika, ovu odluku su ipak promenili. Njihova ideja bila je, podsećamo, da festival ima i edukativan karakter, da posetioci polože cveće na spomenik kao i da urede ovaj kompleks.\n“Pozitiv Fest” će biti održan od 15 – 17. jula na platou i u rovovima Niške tvrđave. “Resistance stage”, odnosno glavna bina, nalaziće se na platou Niške tvrđave, dok će “Moto stage”, organizovan u saradnji sa Moto klubom Veterani 63. padobranske, biti u Rovovima. Posetioci festivala će, osim elektronske muzike na glavnoj bini, imati priliku da na Moto Stage-u, koji će biti besplatan, čuju niške cover bendove, kažu organizatori.\nneće biti na Bubnju organizatori Pozitiv fest promena lokacije reakcija javnosti Spomen park Bubanj


Tri koraka do dvanaestomesečne garancije na ekran pametnog telefona\nIzvor: ItRešenja.com, 25.Jul.2019, 22:01\nKoliko često vam se desi da ispustite telefon i pomislite: “Jao, samo da nije ekran”? Svakodnevno negde žurimo i, u želji da ispunimo što više obaveza tokom dana, vrlo često izgubimo koncentraciju pa zbog toga može doći upravo do situacija u kojima nenamerno oštetimo uređaj za koji smo najviše vezani – mobilni telefon.\nKompanija Huawei je svesna da se svako od nas može naći u takvoj ili sličnoj situaciji, pa je zbog toga odlučila da aktivira specijalan servis, pod >> Pročitaj celu vest na sajtu ItRešenja.com << nazivom Huawei Cares.\nOvaj servis omogućava jednu besplatnu zamenu ekrana ili zamenu zadnjeg poklopca za slučajno oštećenje uređaja u roku od 12 meseci nakon registracije usluge.\nUkoliko se odlučite da postanete ponosni vlasnik jednog od pametnih telefona iz Huawei P30 serije do 31. jula, ostvarujete pravo na aktivaciju upravo ove usluge i samim tim, obezbeđujete sebi besplatnu zamenu ekrana u periodu od 12 meseci nakon što je aktivirate.\nHuawei Cares servis postaje važeći nakon što na svom Huawei P30, P30 Pro ili P30 Litetelefonu, kupljenom u periodu od 10. do 31. jula aktivirate HiCareaplikacijui pronađete stranicu za registraciju na Huawei Cares servis. Kada se registrujete, u roku od 7 dana od registracije vaša garancija od 12 meseci postaje važeća.\nTri koraka do garancije\nKada je reč o korisničkom iskustvu, kompanija Huawei konstantno teži ka tome da svojim korisnicima pruži najbolje, a ova aktivacija je još jedna u nizu koja to dokazuje.


AMS RS podržao Dane otvorenih vrata Policije Republike Srpske i obučavao najmlađe učesnike u saobraćaju\nsubota 19 januar 2019\nBANJALUKA - Uprava za policijsku obuku Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske u utorak (27. mart 2018.) je povodom 4. aprila - Dana Policije Republike Srpske - organizovala "Dan otvorenih vrata" za mališane banjalučkih vrtića, te učenike osnovnih škola i Srednje ekonomske škole radi njihovog upoznavanja o policijskim poslovima i zadacima, kao i opremi.\nManifestaciju "Dani otvorenih vrata" svake godine podržava i Auto-moto savez Republike Srpske sa pokretnim poligonom za obuku djece u saobraćaju radi povećanja bezbjednosti najmlađih učesnika u saobraćaju.\nMališani banjalučkih vrtića i učenici osnovnih škola su na simulatoru saobraćaja mogli da provjere svoje vještine učestvovanja u saobraćaju.\nNačelnik Uprave za policijsko obrazovanje MUP-a Srpske Mile Šikman rekao je novinarima da će mališanima i učenicima biti prikazan i dio nastavnih sredstava, učila koja se koriste, kabineti, dok će Specijalna antiteroristička jedinica izvesti vježbu korišćenja dresiranih službenih pasa.\nŠikman je naveo da su ove godine na "Dan otvorenih vrata" pozvani i studenti Pravnog fakulteta Univerziteta u Banjaluci kojima će biti predstavljen Muzej policije Republike Srpske, razvoj i nastanak policije Srpske, koja je zajedno stasavala sa Srpskom.\n"Smatramo da je vrlo važno to istorijsko nasljeđe da dijelimo sa drugim građanima", istakao je Šikman.


Karcher WD 4 usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKarcher WD 4 usisivač cene\ncena od 13.990,00 do 14.297,00 din | prodavnica (2)\ncena od 13.323,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Karcher WD 4 usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Karcher usisivač WD 4 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Karcher Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Karcher WD 4 usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Karcher WD 4 usisivač. Pre kupovine, podatke za Karcher usisivač WD 4 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Srbija izgubila 12 milijardi evra zbog odliva mozgova | SEEbiz.eu\nSrbija izgubila 12 milijardi evra zbog odliva mozgova\nObjavljeno: 07.11.2011 / 11:09\nBEOGRAD - Rektor Beogradskog univerziteta Branko Kovačević izjavio je da je Srbija izgubila oko 12 milijardi evra, uloženih u školovanje stotine hiljada ljudi koji su u poslednjih 20 godina otišli iz Srbije.\n"Ne radi se o gubitku samo sredstava izdvojenih za školovanje, oni sada i porez na svoje zarade plaćaju drugoj državi i na taj način ne vraćaju ono što je u njih prethodno uloženo", rekao je Kovačević.\nRektor je ocenio da će odliv mozgova biti zaustavljen razvojem ekonomske situacije u Srbiji, otvaranjem novih radnih mesta i kvalifikovanih poslova za koje su se školovali.\nGovoreći i aktuelnim protestima studenata BU, Kovačević je kazao da akademci "traže pogrešne stvari", jer umesto da se bore za kvalitet nastave i završetak reforme, "oni se bore za zahteve koji su socijalne i političke prirode i koje nisu u ingerencijama Univerziteta".\nTagovi: odliv mozgova, Srbija


Lokalna vlast sve značajnija za evropske integracije - TV ZONA PLUS - HD\nLokalna vlast sve značajnija za evropske integracije\nThursday, 25 September, 2014 2 min read rezija\nViše od 70 odsto propisa EU sprovodi na opštinskom nivou, pa će se napredovanjem Srbije u evropskim integracijama povećavati važnost i uloga lokalnih samouprava. Zato predsednik Stalne konferencije gradova i opština i gradonačelnik Niša, Zoran Perišić predlaže da se u većim gradovima otvore lokalne kancelarija za evropske integracije.\nTo važi za gradove sa više od 200.000 stanovnika, a takvih u Srbiji ima tri, a manje lokalne samouprave bi trebalo da odrede službenika koji će se time baviti, rekao je Perišić na konferenciji pod nazivom “Podrška lokalnim samoupravama u procesu evropskih integracija”, održanoj u Beogradu.\nTo ne znači novo zapošljavanje u lokalnim samouprava, već bi se službenici za bavljenje pitanjima o evropskim integracijama u opštinama pronašli među postojećim kadrovima, rekao je Perišić na konferenciji pod nazivom “Podrška lokalnim samoupravama u procesu evropskih integracija”, kaže gradonačelnik Niša.\nŠef Delegacije Evropske unije u Beogradu Majkl Devenport najavio je na toj konferenciji da će Evropska unija uskoro potpisati novi finansijski sporazum sa Vladom Srbije, koji predviđa nastavak podrške Stalnoj konferencije gradova i opština, odnosno lokalnim samoupravama, u procesu evropskih integracija.\nResorna ministarka Kori Udovički kaže da nije tajna da Srbija kasni sa reformom javne uprave.\nJavna uprava je često usko grlo u sprovođenju planova, ocenila je Kori Udovički.\nOn aje navela da je Vlada Srbije odlučna da taj problem reši i da joj je reforma javne uprave jedan od prioriteta.\n[mom_video type=”youtube” id=”KqW-9ZyfOO4″]\nEU, evropske integracije, lokalna samouprava, Majkl Devenport, SKGO, zoran perišić\nKako zaštititi stare građevine?\nVeći broj turista u Nišu\nBARUN: DOJAVE O BOMBAMA SU POLITIČKI PRITISAK NA SRBIJU\nDOJAVE O BOMBAMA ZABRINULE NIŠLIJE\nSVE NIŠKE ŠKOLE IMAJU PLAN EVAKUACIJE UČENIKA U VANREDNIM SITUACIJAMA (VIDEO)


Na ivici sukoba: Rusi već rasporedili vojne snage, Amerika poslala dva ratna broda – SLOBODNA VOJVODINA\nDva američka ratna broda trebalo bi ove nedelje da stignu u Crno more, što je znak podrške koju administracija predsednika Džoa Bajdena pruža Ukrajini.\nKremlj nadgleda najveće raspoređivanje ruskih snaga, tenkova i projektila duž granice sa Ukrajinom od aneksije ukrajinskog poluostrva Krim 2014. godine, navode ukrajinski i američki zvaničnici.\nBajden je prošle nedelje, prvi put od preuzimanja položaja predsednika, telefonom razgovarao sa ukrajinskim kolegom Volodimirom Zelenskim. Prema saopštenju iz Bele kuće, “potvrdio je odlučnu američku podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine u svetlu nastavka ruske agresije u Donbasu i na Krimu”.\nSukobi ukrajinskih snaga i proruskih pobunjenika u ukrajinskom regionu Donbas se zaoštravaju od kraja januara, a visoki zvaničnik Kremlja Dmitrij Kozak upozorio je da će puna eskalacija konflikta verovatno označiti “početak kraja” Ukrajine. I Kijev i zapadne zemlje ocenili su da Kozakova izjava predstavlja pretnju.\nDmitrij Peskov, portparol Kremlja, osporio je tvrdnje o nagomilavanju snaga, ali je novinarima u Moskvi rekao da Rusija ima pravo da “premešta svoje oružane snage širom svoje teritorije”. Ukrajinski predsednik je tokom prošlonedeljne posete Donbasu govorio o “velikoj eskalaciji”.\nU tom regionu je u subotu poginuo jedan ukrajinski vojnik, dok je jedan povređen, saopštili su ukrajinski vojni zvaničnici. To je četvrta ukrajinska žrtva borbi u Donbasu samo ovog meseca. Ukrajinci su saopštili da je vojnik poginuo nakon što su proruske snage otvorile vatru automatskim bacačima granata i minobacačima od 82 milimetra, koji su zabranjeni mirovnim sporazumom iz Minska, dogovorom potpisanim 2014. godine koji se često krši. \nU Donbasu je od početka 2021. godine poginulo 26 ukrajinskih vojnika, mada su pojedini stradali u incidentima koji nisu povezane sa sukobima. Četiri ukrajinska vojnika poginula su u napadu proruskih snaga 26. marta.\nUkrajinske snage i proruski separatisti bore se za kontrolu nad istočnom Ukrajinom od ruske ankesije Krima, a u konfliktu je stradalo više od 14.000 ljudi.\nOd pobede na predsedničkim izborima 2019. godine, Zelenski traži održavanje nove runde mirovnih pregovora u kojima bi učestvovali zapadni lideri. Ubrzo nakon izbora, uputio je direktan apel Putinu: Da li moramo da razgovaramo? Da. Hajde da to uradimo”.\nKremlj i Kijev su kasnije te godine postigli sporazum o razmeni zarobljenika, što je podstakle nade u postizanje mirovnog dogovora koji bi zaustavio sedmogodišnji konflikt između Ukrajine i proruskih separatista, koji imaju podršku ruskih snaga.\nPojedini protivnici Zelenskog strahovali su da bi njegovi mirovni napori mogli da dovedu do osnivanja stalne ruske enklave u istočnim pokrajinama Donjecku i Lugansku. Međutim, Zelenski ne popušta kada je reč o pitanju ukrajinskog suvereniteta nad Donbasom i odbija da prihvati, kako navodi, ruske lažne tvrdnje o tome ko upravlja proruskim separatistima.\nPojedini analitičari ocenjuju da su nedavni ruski vojni potezi znak da je Moskva nezadovoljna Zelenskim, koji je takođe pokrenuo akciju protiv saveznika Kremlja u Ukrajini među kojima je i političar, tajkun i TV magnat Viktor Medvedčuk, prijatelj ruskog lidera.\nMedvedčuk i njegova supruga su optuženi da su novcem iz naftnog postrojenja u Rusiji finansirali samoproglašene republike u istočnoj Ukrajini. Ukrajinske vlasti su zamrzle njegovu imovinu.\nAnalitičari su međutim podeljeni u pogledu pitanja koji je cilj nagomilavanja ruskih snaga, te da li Putin zaista namerava da pokrene vojnu ofanzivu ili samo testira odlučnost Zapada i Zelenskog.\n“Velika invazija konvencionalnih snaga predstavljala bi veoma značajnu eskalaciju sedmogodišnje ruske kampanje agresije protiv Ukrajine”, smatra Piter Dikinson iz američkog Atlantskog saveta.\n“Od kako su izbili sukobi u istočnoj Ukrajini 2014. godine, Kremlj je pokušao da održi privid da nije odgovoran, tako što je rasporedio ograničen broj konvencionalnih trupa uz hibridne snage sastavljene od plaćenika, volontera i lokalnih saradnika. Ako budu angažovane ruske vojne jedinice koje se okupljaju blizu Ukrajine, to bi označilo potpuno novu fazu konflikta koja bi imala ozbiljne posledice po međunarodnu bezbednost”, napisao je Dikinson u najnovijem izdanju biltena koji uređuje “Ukraine Alert”.\nPojedine zapadne diplomate i analitičare alarmira zapaljiva retorika zvaničnika Kremlja uz način na koji ruski mediji, koje kontroliše država, izveštavaju o krizi. Prema ruskim medijskim izveštajima, Kijev planira ofanzivu u Donbasu, a prenose se i Kozakove izjave kojima se sugeriše da Ukrajina možda planira etničko čišćenje u tom regionu. Peskov je prošlog petka rekao da Kremlj strahuje od obnove punih sukoba u istočnoj Ukrajini i da je spreman da zaštiti ruske civile u Donbasu. Ukrajinski vojni zvaničnici odbacili su ruske tvrdnje da vojska planira napad na istoku, a Kremlj su optužili da traži izgovor za pokretanje ofanzive.\n“Sve ukazuje na to da se Rusija priprema sa vojni upad u Ukrajinu. Putin uvek drži sve opcije otvorenim, ali vojni potezi i propaganda Kremlja ukrazuju na to da je blizu ruska vojna agresija”, tvitovao je u nedelju Anders Aslund, visoki saradnik Atlantskog saveta i autor knjige “Russia’s Crony Capitalism”.\nMeđutm, drugi analitičari i diplomate smatraju da Kremlj podstiče burne reakcije zbog Donbasa više zbog domaćih nego međunarodnih razloga i da Putin pokušava da odvrati pažnju građana sa zahteva da se oslobodi opozicioni lider Aleksej Navalni čije je zdravlje, kako se izveštava, pogoršano u zatvoru.\nOni ističu da je raspoređivanje vojnih snaga možda deo izborne strategije uoči parlamentarnih izbora u Rusiji u septembru. Putinova popularnost je u padu, a njegova stranka “Jedinstvena Rusija” bi mogla da ima loš rezultat na izborima. Analitičari ocenjuju da bi izazivanje vanrednog stanja, bez vođenja punog rata, moglo da poboljša izglede za Putinovu stranku i da joj omogući da iskoristi talas patriotizma.\nTaras Kuzio, akademik Nacionalnog univerziteta Kijeva ne veruje da Kremlj priprema Rusiju za punu invaziju Ukrajine “zato što bi to dovelo do dugog rata i potpunog kraha ruskih odnosa sa Zapadom”.\nMeđutim, Kuzio ne odbacuje mogućnost da Kremlj želi kratak ali ograničen sukob i sugeriše da Moskva možda razmišlja da ponovi događaje iz Gruzije 2008. godine, kada je tadašnji predsednik Mihai Sakašvili odgovorio na provokaciju iz Južne Osetije i intervenisao, što je zatim dovelo do ruske oružane intervencije.\nZašto se krije kako sudi nova predsednica VKS Jasmina Vasović?


U susret Svetskom danu izbeglica\nčetvrtak, 16. jun 2016.\nU Beograd svakodnevno pristigne oko 150 izbeglica. Neki od njih nastavljaju svoje putovanje u roku od nekoliko sati, drugi odluče da se zadrže u Srbiji nekoliko dana. Većina dolazi iz Makedonije, a mnogo njih je već provelo nekoliko meseci u Idomeniju, u Grčkoj. Dolaze, još uvek, i preko Bugarske.\nDo Beograda dolaze najčešće sa krijumčarima, ponekad javnim prevozom ili taksijem, a češto i peške, hodajući satima preko Makedonije/Bugarske i Srbije.\nPo dolasku u Beograd, u Centru za azil u Krnjači mogu dobiti smeštaj, hranu i lekarsku pomoć. Ukoliko su izrazili nameru da traže azil, u Krnjači mogu ostati dok traje postupak azila. Ukoliko pak nisu registrovani, tu mogu da prespavaju uz obavezu da se narednog dana registruju.\nMeđu pristiglim grupama nalaze se porodice sa malom decom, samohrane majke sa bebama, stari i bolesni. Posebno izloženi rizicima su maloletnici bez pratnje, koji dolaze u grupama oformljenim na samoj ruti.\nNjihove priče, životna iskustva i teškoće sa kojima se suočavaju su različite. Ipak, svima im je zajedničko jedno – svi su napustili svoje domove u potrazi za novim, bezbednim mestom za život.\nU susret 20. junu, Svetskom danu izbeglica, tokom narednih dana želimo da podelimo sa vama ko su ljudi koje susrećemo, šta su radili, o čemu su razmišljali i ko su bili „pre“, ali i gde idu, čemu se nadaju i šta za njih predstavlja željeno „posle“. Koliko smo slični i koliko smo različiti, koliko smo i šta naučili jedni o drugima i jedni od drugih.\nZa više informacija, videti: U susret Svetskom danu izbeglica\nPročitano 5396 puta


Zapravo, jedna od najkontraverznijih izjava ove kompanije jeste ta da će njihov novi automobil potpuno izmeniti autoindustriju, odnosno celokupan segment sedan automobila.\nIstovremeno, dok veliki broj proizvođača svoj fokus prebacuje na terenski segment i krosover modele, francuski proizvođač automobila veruje da svaki kredibilan brend mora da predstavlja glavne sektore svetskog tržišta. Međutim, u vremenu, u kome su trenutno terenska vozila glavni ciljevi kupaca i potrošača, promene su svakako potrebne.\n„Klasične limuzine i linije salonskih automobila gotovo da predstavljaju izumrlu vrstu u Evropi“, izjavio je direktor proizvodnje kompanije Citroen, Havier Pežo. „Nama je potrebno da postanemo relevantniji i kreiramo moderne, atraktivne modele, nalik onim u terenskom segmentu. Do sada smo mogli da vidimo kako dizajn terenskih automobila kodira ostatak industrije i polako ga menja u svom smeru. Mi pokušavamo da motivišemo naše dizajnere, ali vreme je takvo da, ukoilko volite klasične limuzine i tradicionalne automobile, onda ste, nažalost, u velikom problemu.“\nJedan od glavnih načina na koje Citroen želi da oživi sedan segment jeste kreiranje novog, moćnog dizajna, koji inspiraciju pronalazi u CXperience konceptu.\n„Mi ne želimo da postanemo drugorazredni proizvođač, ali svakako nećemo svoju šemu poslovanja bazirati jedino na terenskim linijama. Kako biste održali kredibilitet, morate posedovati male automobile, terence, ali i sve ostalo što se nalazi između njih“, dodala je direktor kompanije Citroen, Linda Džekson.\nSudeći prema Havieru Pežou, sedan modeli budućnosti mogli bi usvojiti autonomne tehnologije u svojoj početnoj fazi, dok terenci i dalje mogu ostati popularan izbor tradicionalnog porodičnog automobila.


Vučić odgovorio Đukanoviću: Srbija izvozi ideje, a ne ubice - Sputnjik Srbija\n14:55 23 April 2019\n11:10 25.12.2018 (osveženo 11:12 25.12.2018) Preuzmite kraći link\n„Zaoštrili smo situaciju tako što su neki od ljudi koji drugačije misle od Đukanovića, a neki od njih misle drugačije i od mene, hteli da uđu u Crnu Goru da iznesu svoje mišljenje, da obiđu svoje kuće… pa nisu mogli? A na osnovu kog akta? Razlika je u tome što mi ne dozvoljavamo ulazak u Srbiju kriminalcima.“\n„Ako smo za to krivi, prihvatam, za drugo ne prihvatam“, rekao je Vučić komentarišući za Pink nedavno istupanje Đukanovića.\n„Poštovali smo Crnu Goru i sve u regionu, Srbija će jačati i nikog neće ugrožavati i nikada više neće biti unižena“, dodao je on.\nAko neko želi da Srbija bude što manja i što slabija i da se izvinjava sto puta dnevno, Vučić poručuje da se to neće desiti.\n„Suviše volim Srbiju da bih dozvolio da bude unižena kao pre sedam godina. Ako je za njih ugrožavanje to što je Srbija snažnija, ekonomski i na druge načine… Tek ćemo jačati ako ne bude nove finansijske krize“, rekao je Vučić.\nSad se oni ubijaju po Beču, znali smo to i zato smo im zabranili ulazak u Srbiju:\n„Ubistava će biti uvek, kod nas je sada mnogo manje nego što je bilo, dešavaju se važne stvari, policija radi odlična posao, padaće jedan po jedan, a neki su već utekli — najveći narko bosovi, jer znaju da smo sklopili priču, mada nije to problem nego naći dokazne predmete, a sada se i to radi. Neće im biti lako“, ističe Vučić.\nVučić Aleksandar, Milo Đukanović, Srbija


Otvaranje programa za rešavanje problema sa štampačem\nAko računar ima problema pri štampanju, pokušajte da koristite program za rešavanje problema sa štampačem da biste rešili problem. On se uverava da je štampač povezan sa računarom i proverava uobičajene probleme, na primer da li štampač ima dovoljno papira i tonera da bi dovršio zadatak. Više informacija potražite u odeljku Rešavanje problema u operativnom sistemu Windows.\nOtvorite program za rešavanje problema sa štampačem tako što ćete kliknuti na dugme Start, a zatim izabrati stavku Kontrolna tabla. U polju za pretragu otkucajte program za rešavanje problema, a zatim izaberite stavku Rešavanje problema. U odeljku Hardver i zvuk izaberite stavku Korišćenje štampača.


Dugogodišnja misterija – zašto se specijalna jedinica vojne policije zove Kobre – rešena je prošle subote, kada su demonstranti došli ispred Predsedništva Srbije uzvikujući tradicionalnu parolu „Vučiću, pederu“, a onda su se iz mraka pojavili neki nabildovani tipovi…\n-Ko, bre, peder? – viknuo je jedan od nabildovanih, garant, jer je cela akcija imala baš tu poetiku – dakle: ko, bre, peder – i izgledala kao kafanska tuča u dobrostojećem bircuzu „Volan“ na Ibarskoj magistrali, pošto je neko nekome rekao da je peder.\n-Ko, bre, …..? – valjda je poslednje što su rekli pre no što su počeli da lemaju poznatim karate zahvatima zvanim „ličke dandare“ onaj uporni okupljeni svet koji i dalje šeta ko u januaru.\nI tako smo bar saznali da se elitna jedinica koja štiti predsednika zove Kobre zato što kad se iznerviraju odmah počinju da viču: „Ko, bre?“\nI posle standardnog kafanskog pitanja: „Ko, bre…?“ počinju da biju. Divni ljudi.\nPredsednik Vučić, naravno, imao je puno razumevanju za tu elitnu jedinicu „Ko, bre?“, jerbo, sigurno znate, niko nema pravo da upada u državne institucije, pa u tom slučaju mora da interveniše vojska, makar i ta „Ko, bre, peder?“ vojska.\n-Nisi, barabo, uspeo da pokolebaš mlade! – obratio se tog februara 2018. godine u hijeroglifnoj emisiji „Ćirilica“ predsednik Vučić kapetanu Vojske Srbije kome je pao mrak na oči kada su mu na interfon njegovog sopstvenog stana zazvonili aktivisti SNS, Naprednjakinja Nevena i Naprednjak Nemanja. Pa je kapetan izašao ispred zgrade i oterao ih u tri lepe naprednjačke materine…\nStvar je međutim u verziji predsednika Vučića, Neše Sile, ministra Vulina i svih ostalih ovlašćenih neupitnih tumača srpske stvarnosti koje je „gospodin slučaj“ doveo na vlast izgledala drugačije:\n-Ta baraba, iako mu niko nije došao na vrata, izašao je napolje i ovu devojku udario preko zuba i po vratu. Šta biste uradili da vašoj ćerci tako nešto uradi? – upitao je predsednik Vučić voditelja Milomira Marića, koji, kao što je poznato – nema ćerku – pa nije imao ni tačan odgovor, iako redovno odgovara na sva pitanja predsednika Vučića u sopstvenoj emisiji, gde „fikusira“ ulogu voditelja.\n-Ni ovog dečka koji igra fudbal, a od kojeg si teži 60 kilograma, nisi uspeo da pokolebaš iako si ga udario dva puta pesnicom – rekao je Vučić u toj emisiji obraćajući se u objektiv kamere direktno kapetanu Vojske Srbije, dok su Naprednjakinja Nevena i Naprednjak Nemanja sedeli u publici „Ćirilice“ i blenuli u predsednika ko naprednjak u šarena vrata.\nNećete verovati šta je bilo na kraju: tužilaštvo je u maju iste godine odbacilo prijavu porotiv kapetana jerbo se ispostavilo da svi dokazi, uključujući snimke bezbednosnih kamera, ukazuju da nikoga nije udario, pa ni Naprednjakinju Nevenu ni Naprednjaka Nemanju, a Srbija još nije stigla u stadijum demokratije kada se izjave predsednika Vučića iz „Ćirilice“ uzimaju kao dokazni materijal na sudu, jerbo je predsednik Vučić u historijskim čitankama obeležen kao diskutabilan svedok koji najčešće tvrdi da postoje stvari koji ne postoje.\nNaravno, samo su Danas i N1 objavili da je kapetan oslobođen, dok svi ostali mediji mirišljavog sadržaja nisu objavili da kapetan nije siledžija, te skoro cela Srbija i dalje misli da je kapetan VS Naprednjakinju udario „preko zuba i po vratu“, a Naprednjaka „dvaput pesnicom“. Tako da i tužilaštvo i bezbednosne kamere rade protiv reformi jer misle da je predsednik Vučić lažov, te da je nepravedno blatio oficira koji je, ispostavilo se, samo hteo da ih pita: „Otkud vam spisak sa imenima članove moje familije?“ I oterao ih u majčinu, takoreći u Srpsku radikalnu stranku, jer je naprednjačka majčina tamo negde u bespućima vojvode Šešelja.\nGodinu i po dana kasnije elitna jedinica Vojske Srbije „Ko, bre?“, kojoj je predsednik Vučić podario ministra posle čijeg imenovanja se pola Srbije pitalo: „Ko, bre, ministar vojni?“, brani ulazna vrata Predsedništva, razrađenom vojnim metodom poznatijom kao – kafanska makljaža u severnoj Pinosavi. Biju ljude po vratu i preko zuba, ali je ovaj put vojska na pravoj strani, pa je predsednik pohvalio, jer ne može braćo i sestre, da se svakom upada na vrata ko naprednjak u kampanji.


Radojičić: Beograd prati velike investicije - Studio B\nRadojičić: Beograd prati velike investicije\nRadojičić: Beograd prati velike investicije Beoinfo, Studio B\nBeogradBeograd Pocetna 12. 07. 2019. 14:42:59\nZavrsena izgradnja podzemnog visokonaponskog kablovskog voda od EMS-ove trafo-stanice kod Plavog mosta do EPS-ove trafo-stanice na Autokomandi. Taj projekat obezbeđuje stabilno snabdevanje strujom i važan za građane, ali i potencijalne investitore, kaže gradonačelnik Radojičić.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je rekao da će se ovom mrežom centralni delovi grada stabilno, dugoročno i bezbedno snabdevati.\nRadojičić je istakao da je saradnja Grada Beograda sa EMS-om dugogodišnja i uspešna i da je ovakav projekat primer te saradnje.\nDirektorka Akcionarskog društva „Elektromreža Srbije” Beograd Jelena Matejić najavila je da će uskoro na teritoriji prestonice početi izgradnja još dva podzemna kablovska voda, čija će izgradnja biti završena u maju sledeće godine. Oni će obuhvatiti prsten jezgra grada koji potražuje stabilno i bezbedno snabdevanje električnom energijom.


Foto: promo TO Novi Bečej / RAS Srbija\nGospojina u Novom Bečeju\nU petak u 22 sata će u okviru koncerta „Sećanje na Tomu“ nastupiti Novica Zdravković, pa će posetici imati prilku da uživaju u poznatim pesmama jednog od naših najpoznatijih boema, Tome Zdravkovića, koji je svoju karijeru počeo upravo u Novom Bečeju.\nU subotu, nastupaju : „Mobilmania, „Divlje jagode“ i „Ribja čorba“, a u nedelju Dženan Lončarević i Aca Lukas.\nManifestacija počinje u četvrtak, 24. avgusta, dolaskom Rečne flotile Vojske Srbije, odnosno kasarne „Aleksandar Berić“ iz Novog Sada, koja će tokom trajanja „Gospojine“ imati takozvane otvorene dane za sve posetioce. Nakon toga, uslediće otkrivanje biste posvećene komandantu Aleksandru Beriću, Novobečejcu, jednom od heroja Aprilskog rata i odbrane Kraljevine Jugoslavije od napada nacističke Nemačke u Drugom svetskom ratu.\nVeče prvog dana manifestacije rezervisano je za otvaranje "Ulice zanatskog piva" u okviru koje će posetioci u Novom Bečeju po prvi put imati priliku da uživaju u najkvalitetnijim domaćim (kraft) pivima. U petak, 25. avgusta, rezervisano je za otvaranje jubilarnog 5. Gospojinskog Poljo-festa.\n- Pokrajinska vlada, odnosno pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo je budžetom za 2017. godinu opredelio tri puta više finansijskih sredstava za podršku organizaciji lokalnih tradicionalnih manifestacija koje su u kontekstu promocije poljoprivrede i uopšte, razvoja sela, rekao je pokrajinski sekretar, Vuk Radojević, nakon konferencije.\nPo njegovim rečima postoji značajno interesovanje udruženja građana i lokalnih samouprava koje su vrlo često nosioci tih manifestacija.\n- Kada govorimo o Gospojinskim danima, konkretno o Gospojinskom poljo-festu, koji je predmet podrške pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, mora se pomenuti značaj ove manifestacije, koji prevazilazi okvire lokalne samouprave. Svakako da je u prethodnih pet godina Poljo-fest postao regionalnog karaktera i značaja, tako da će pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu iz tog razloga opredeliti gotovo dvostruko više finansijskih sredstava u odnosu na 2016. godinu, kako bismo podržali i pomogli da se ova manifestacija održi na visokom i zavidnom nivou - rekao je Radojević.\n- Koristim priliku da pozovem i one koji se možda dvoume, i još ne znaju šta je Poljo-fest, da nam se jave, ostalo je još mesec dana do otvaranja Poljo-festa, u petak, 25. avgusta u 12 sati i da prikažu svoje usluge i robu, bez obzira da li se bave ratarstvom, povrtarstvom, voćarstvom ili stočarstvom - istakao je Kovač.\nPoslednjeg dana manifestacije, u nedelju, 27. avgusta, održaće se defile i takmičenje u okviru 24. Revija paradnih zaprega i svečana litija u hramu Uspenja Presvete Bogorodice


Visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko sastao se sa njemačkim ministrom za ekonomsku saradnju i razvoj Niebelom\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Valentin Inzko danas je u Sarajevu razgovarao sa njemačkim ministrom za ekonomsku saradnju i razvoj Dirkom Niebelom o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Bosni i Hercegovini. Visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko govorio je o preprekama u procesu formiranja vlasti te štetnim ekonomskim posljedicama ove situacije za građane BiH, naročito za 500.000 nezaposlenih građana ove zemlje. Visoki predstavnik također je jasno naglasio da je neophodno prekinuti sa osporavanjima Mirovnog sporazuma, te da Mirovni sporazum mora biti ispoštovan u potpunosti.\n“Bosna i Hercegovina ima evropsku perspektivu. Međutim, ova perspektiva može biti realizirana samo ako neophodne reforme budu brzo i efikasno provedene.Novi ustav mora ojačati državu kako bi Bosna i Hercegovina mogla govoriti jednim glasom. Pozivam sve političke lidere da rade odgovorno u cilju postizanja novog, funkcionalnog ustava za Bosnu i Hercegovinu”, izjavio je ministar Niebel.\nObojica sagovornika složili su se da je Bosni i Hercegovini odmah i bez daljnjeg odgađanja potrebno Vijeće ministara spremno da provede reforme kako bi se ljudi vratili na posao, kako bi se oporavila ekonomija te, naravno, kako bi zemlja nastavila napredovati na putu ka Evropi. “Politički lideri moraju konačno preuzeti odgovornost za državu i deblokirati proces formiranja koalicije, kako bi se svi nivoi vlasti u BiH odmah mogli fokusirati na evroatlantske integracije”, izjavio je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Inzko.\nCijela međunarodna zajednica ima jedan zajednički cilj: osigurati da Bosna i Hercegovina bude stabilna zemlja, nepovratno na putu u EU. “Želimo vidjeti zemlju koja ostvaruje napredak i provodi suštinske reforme, s obzirom da je, u konačnici, realizacija reformi, koje su ovoj zemlji potrebne, u rukama političara. Građanima su najviše potrebne reforme koje donose ekonomski razvoj i stvaranje radnih mjesta”, zaključio je Inzko.


Čačak lider u Srbiji po izvdajanjima za čistiju životnu sredinu: Ulažu 66 miliona dinara u oblast ekologije\n18:14 >> 18:07\nNajveći deo sredstava potiče od ekološke naknade, koja je zakonska obaveza privrednika ovog kraja\nPredlogom programa zaštite životne sredine grad Čačak bi u unapređenje ove oblasti u svojoj sredini trebalo da uloži ukupno 66,2 miliona dinara.\nNajznačajnija ulaganja (28,2 miliona) predviđena su za uređenje parka u Mesnoj zajednici “Sveti Sava”, oko 2,5 kilometra južno od središta grada. Najveći deo sredstava potiče od ekološke naknade, koja je zakonska obaveza privrednika ovog kraja, koji prema kriterijumima koje je propisala Vlada podležu plaćanju eko naknade i to prema stepenu zagađenja.\n– Naš grad ima bazu od 11.000 pravnih lica, obveznika po osnovu eko – naknade i oni su za 12 meseci prošle godine po tom osnovu uplatili 47,4 miliona, a od početka ove godine do 24. marta još 10 miliona dinara – kazala je za RINU, Mirjana Đoković, pomoćnik gradonačelnika za zaštitu životne sredine.\nJoš jedan veliki graditeljski poduhvat planiran je za Ovčar Banju gde sledi podizanje “Prirodnjačkog centra” u jednoj od najlepših tačaka srpske prirode, kao deo dogovora sa Vladom RS. U ovu namenu Čačku, koji je konkurisao za podršku Ministarstva za zaštitu životne sredine, iz republičkog budzeta biće dodeljeno 22,16 miliona dinara, dok će iz gradske kase i sredstava eko – naknade u taj posao da budu uložena još dva miliona.\nPo ovogodišnjem programu zaštite životne sredine na području grada predviđeno je, pored drugog da se za programe Zavoda za javno zdravlje u Čačku (kontrola vazduha, buke, površinskih voda, praćenje polena i kvaliteta zemljišta) izdvoji 4,8 miliona. Biće postavljeno i 26 kontejnera podzemnih kontejnera u MZ Ljubićki kej (24) i Park (2) uz ulog od 12,8 miliona preko JKP “Komunalac”.\nZa programe JKP “Gradsko zelenilo” (“Naša šuma – naša briga” – 5 miliona, uklanjanje invazivnih vrsta (to su vrste koje nisu našeg porekla, već unete sa drugih prostora), negovanje zaštićenih stabala kao i izgradnju staklenika radi proširenja proizvodnje – 4,6 miliona) biće izdvjeno ukupno 10,5 miliona.\n– Deo sredstava (3,7 miliona) usmeren je i na ekološko obrazovanje, radionice i opremu namenjenu najmlađim Čačanima, od predškolskog uzrasta do srednjoškolaca, a preostali iznos biće dodeljen za uobičajene stavke, pomoć udruženjima, praćenje sajmova i usluge po ugovoru – istakla je Đokovićeva.\nInače, ovogodišnji ekološki budžet, prema predloženom planu, veći je za 25.200.400,00 dinara od prethodnog iz 2020.\n– Ključno je reči da se ovako prikupljena sredstva troše namenski i da svake godine izdvajamo za kapitalna ulaganja koja se transferišu preko aktivnosti naših komunalnih preduzeća – napominje Mirjana Đoković.\nbudžet Čačak čistiji vazduh Ekologija Zagađen vazduh


Proglas UNS-a povodom Svetskog dana slobode medija – RADIO TELEVIZIJA BOR\nProglas UNS-a povodom Svetskog dana slobode medija\n3 godine ago Marija Ćosić\nPovodom Svetskog dana slobode medija, koji se obeležava 3. maja, Udruženje novinara Srbije pozvalo je novinare i medijske radnike da ovaj dan obeleže simboličnom akcijom „Pet minuta gromoglasne tišine“. Štampani mediji objavili su Proglas UNS-a, dok je u elektronskim čitan ili objavljen na ekranu u pet minuta pre podneva. UNS u Proglasu navodi da je sloboda medija u Srbiji ugrožena i da novinari nikada nisu bili u težem ekonomskom položaju i pod većim pritiscima.\nIzlazak države iz vlasništva u medijima lokalne vlasti iskoristile su za drastično smanjenje finansiranja medija i tako izvršile dodatni pritisak na njihovu slobodu. Posledica je siromašenje medija, njihova zavisnost od centara moći, tabloidizacija, pad etičkih standarda, autocenzura i visok nivo klijentelizma. Sada čak i Ministarstvo kulture i informisanja priznaje da treba utrostručiti izdvajanja iz budžeta opština i gradova za projektno sufinansiranje medijskog sadržaja od javnog značaja – navodi se u Proglasu.\nU tekstu dalje stoji da su u godini za nama vlast, ali i opozicija, demonstrirali bahat odnos prema novinarima i medijima. Urednici su ekspresno smenjivani ili nezakonito otpuštani, a novinari su diskriminisani zbog uređivačke politike svojih redakcija.\nZbog svega toga Udruženje novinara Srbije u Proglasu zahteva pre svega da Vlada pokrene izmenu Zakona o javnom informisanju i medijima kako bi obaveza svih nivoa vlasti bila da raspisuju konkurse za projektno sufinansiranje medijskog sadržaja i da za te namene lokalne samouprave izdvajaju najmanje dva odsto budžeta. Kao garancija za izvršenje ove obaveze treba da budu predviđene i kazne za funkcionere lokalne samouprave ako ne izdvoje novac za projektno sufinansiranje medija. Takođe, UNS zahteva da Vlada i medijska zajednica uspostave dijalog o važnim pitanjima medijskih sloboda i potrebe unapređenja kulture javne komunikacije značajne za demokratizaciju srpskog društva, da Vlada što pre reši status Novinske agencije Tanjug i dovrši privatizaciju Večernjih novosti i Politike, kao i da u izradi Strategije razvoja sistema javnog informisanja i medijskog zakonodavstva postojanje socijalnog dijaloga u medijima bude važan kriterijum za podršku države medijima. UNS zahteva i da Vlada pruži svu neophodnu podršku Komisiji za istraživanje ubistava novinara kako bi što pre bila podignuta optužnica za ubice jagodinskog novinara Milana Pantića i rasvetljene okolnosti smrti Dade Vujasinović.\nProglas UNS-a povodom Svetskog dana slobode medija, 3. maj 2017. (RTV Bor)\nTags: proglas, sloboda medija, svetski dan slobode medija, uns\nPrevious Petominutni prekid programa na Dan slobode medija\nNext Vladimir Radomirović novi predsednik Udruženja novinara Srbije\n6 meseci ago Marija Dimitrijević


JJoksimovih sa Hanom-Srbija na dobrom putu, nastaviti reforme\nTanjug 27. septembra 2021. 17:09\nSALCBURG – Ministar za evrointegracije Jadranka Joksimović razgovarala je danas u Salcburgu sa komesarom EU za budžet i administraciju Johanesom Hanom o perspektivi IPA3 fondova, velikim projektima koje je Srbija kandidovala, veoma bitnoj poseti predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen Srbiji kao i o procesu proširenja i novoj metodologiji čiju su rezultati, kako je rekao komesar, već primetni.\nJoksimović je rekla da je Han kao bivši komesar za proširenje naveo da je primećeno da je Srbija najaktivnije pristupila novoj metodologoji i da se vide novi pomaci.\nHan je ocenio, kako je rekla, da je nova metodologija dobila život kroz naš proceš, da postoje zemlje koje nisu sklone proširenju što je činjenica, ali da se ne mogu ignorisati rezulatati, svi reformski procesi i snažnije političko vođstvo.\nU tom smislu rekla je da je tokom bilateranog sastanka sa Hanom reazgovarala i o očekivanjima Srbije do kraja slovenackog predsedanja EU.\nBio je to, kako je rekla, važan sastanak u više aspekata sa samo pozitivnim rečima za Srbju, kako u procesu preogovora i pristupanja tako i korišćenja predprisupnih fondova i velikih projekata koje je EU finsirala i finansiraće u budućnosti.\n“Razgovarali smo o svemu što su važni elementi pred dolazak Ursule fon der Lajen u Srbiju, jer njih dvoje blisko sarađuju, pa je to bila prilika da čuje čime bi poseta predsednice EK mogla da se dopuni”, rekla je ministar i dodala da su tema bile i poruke koje se iz EU šalju regionu a i one koje region šalje EU.\nNavela je da je najznačajnije to što je sa komesarom za bužet razgovarala o svim velikim projektima koji se finasiraju iz EU.\n“Razgovarali smo o očekivanjima IPA 3 finansijske perspektive nedavno potvrđene u Evropskom parlamentu koja je finansijski instrument EU namenjan reformama u zemljama koje pregovaraju o članstvu za period 2021-2027”, rekla je Joksimović.\nOcenila je kao veoma dobro to što je Han primetio da je Srbija podnela značajne projekte sa dimenzijom regionalnog povezivanja, zelene agende koja je posebna tema u celom svetu, posebno u EU.\n“Komesar je naveo da je Srbija u tom smislu prepoznata kao ozbiljna zemlja, jer smo već promovisali velike i važne ifnrasturktne projekte i iz zelenih projekata – oblasti ekologije, zaštite živonte sredine, borbe protiv klimatskih promena”, rekla je ministar i dodala da će tokom posete predsednice EK posebno biti obeležen projekat modernizacije i revitalizacije pruge Beograd Niš – Koridora 10.\nTaj projekat, kako je navela, ima izuzetan značaj i u cilju povezivanja, skraćivanja puta putnika i robe, a što je značajno jer ima i zelenu dimenziju i što je to transport koji najmanje zagađuje zbog čega će Srbija u tom prvcu dodatno raditi.\nDodala je da je reč o projektu velike finansijske vredonsti i dodala da će deo sredstava ići kao grant, a deo kroz finansijske instutcije.\n“Mislim da je komesar Han predočio stav koji provejava u Evrospkoj komisiji da je Srbija bar što se tog dela ozbiljna i da smo na dobrom putu kada je reč o projektima povezivanja, održive povezanosti i zelene agende i svega što je nova tema koja će doneti dalekosežna nova radna mesta”, navela je ona i podsetila da je cilj transformacija kako bi Evropa do 2050. postala prvi klimatski neutralan kontinent.\nMinistarka je dodala da je jedan od važnih razgovora na Salcburškom evropskom samitu imala I sa austrijskom ministarkom za EU i Ustavna pitanja Karolin Edštadler a koja je jedan od glasnih zagovornika politike proširenja i Srbiju apostrofira kao dobar primer.\nKaže da je sa Edštadler razgovarala o ustavnim reformama koje se prirepmaju i idu ka finalizaciji do kraja godijne,.\n“Bilo nam je značano mišljenje i ekspertiza Austrije”, rekla je ona.\nDodala je da je tema razgovora bila i Konferencija o budućnosti Evrope zbog velike polemike oko toga da li parterni sa ZB treba u punopravnom statusu da učestvuju u Koferneciji o budućnosti Evrope.\n“Austrija i Visegradska četvorka zagovornici su toga da ne bi smelo da se dozvoli da građani ZB ne daju svoje mišljenje o budućnosti EU i kontinenta”, rekla je ministarka i navela da je Edštadler pohvalila I podžala incijativu koju ju je zajedno sa ministarkom Gordanom Čomić pokrenula.\nJoksimović je dodala da je reč o interresornoj radnoj grupi koja će napraviti platformu pomoći koje će građani Srbije biti pozvani da daju viđenje budućnosti EU ali i da očekujemo da učešće građana ZB bude i formalno prihvaćeno.\nJoksimović se danas sastala i sa slovenačkim državnim sekretarom EU, Gasperom Dovžanom sa kojim je takođe razgovarala o očekivanjima Srbije da do kraja slovenačkog predsedavanja napravi važne korake.\nSlovenija aktivno lobira za naše korake u novom procesu za otvaranje klastera, rekla je Joksimović I dodala da su razgovarali i o samitu EU ZB koji se odžava sledeće nedelje u Ljubljani.\nKao dobro ocenila je to što je tema proširenja visko na agendi slovenačkog predsedavanja, a kada je reč o Srbiji, imaju dobar slučaj jer imamo dobrih rezlutata i verujemo da će većina zemalja prihvatiti i uvažiti sve što smo uradili, da ćemo imati novi kroak a da li će to bili klaster tri ili četiri videćemo.


VSTV: Poništeni konkursi za izbor tužilaca i sudija iz 2016. godine – Fokus.ba\nVSTV: Poništeni konkursi za izbor tužilaca i sudija iz 2016. godine\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće (VSTV) poništilo je dva konkursa za imenovanje sudija i tužilaca u državne pravosudne institucije raspisana još 2016. godine.\n– Danas smo donijeli odluku da se ponište dva konkursa za Sud i Tužilaštvo BiH koji su stari godinu i po dana, u kojima još nije bila ni pokrenuta procedura – rekao je predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija.\nPo njegovim riječima, Vijeće je zaključilo da je previše vremena proteklo od raspisivanja konkursa, zbog čega bi trebalo poništiti te konkurse i raspisati nove.\n– U suštini, protok vremena od raspisivanja konkursa je opredijelio Savjet da poništi taj konkurs i raspiše novi za iste te funkcije jer tu nije bilo nikakvih intervjua, a ni procedura – kazao je Tegeltija.\nPojasnio je da konkursi nisu ušli u procedure jer je postojao stav Vijeća da neće popunjavati pozicije u institucijama gdje rade tužioci i sudije koji su obuhvaćeni sredstvima iz IPA fondova Evropske unije.\n– Postojala je situacija da, zbog blokade IPA fondova, tužioci i sudije osam-devet mjeseci nisu primili platu, pa smo tada donijeli odluku zbog obezbjeđivanja takvih vanrednih situacija u kojima bi eventualno bila onemogućena sredstva IPA fondova, mi imamo dovoljno prostora u budžetima da pokrijemo takve situacije, nismo ni provodili te konkurse i imenovali ljude po tim konkursima – istaknuo je Tegeltija.\nTegeltija je dodao da se nada da će izbor ovih tužilaca biti u skladu s izmijenjenim pravilima, koja, kako je rekao, idu u smjeru “povećanja transparentnosti i kvaliteta u procesima imenovanja”, javlja BIRN BiH.\nMiletić: VTSV-u treba osigurati nezavisnost i finansijsku samostalnost\nIz Ambasade SAD-a u Sarajevu upozorili VSTV-e: Sistem kontrole temelj demokratskog društva


Nacrt zakona o alternativnim investicionim fondovima - Capernaum\nPropis će omogućiti domaćim kompanijama i fizičkim licima da ulažu u startap kompanije i inovacije\nNacrt zakona o alternativnim investicionim fondovima otvara mogućnost za registrovanje fondova preduzetničkog kapitala (venture capital fondovi) u Srbiji.\nNacrt zakona je u najvećoj meri usklađen s Direktivom Evropske unije, koja se odnosi na upravljanje alternativnim investicionim fondovima, kažu u Ministarstvu finansija. Ali je nametnuo potrebu za izmenama Zakona o investicionim fondovima (“Sl. glasnik RS”, br. 46/2006, 51/2009, 31/2011 i 115/2014) koji će regulisati samo otvorene investicione fondove s javnom ponudom koji ulažu u prenosive hartije od vrednosti i društva za upravljanje ovim fondovima. Osim ovoga biće sačinjen novi zakon o otvorenim investicionim fondovima s javnom ponudom.\nKorišćenje poslovnog prostora i opreme bez naknade


Prikazivanje članaka po tagu Deliblatska peščara\nčetvrtak, 18. april 2019. 08:20\nU Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode u Novom Sadu, u sredu, 17. aprila otvorena je izložba pod nazivoma: DELIBLATSKA PEŠČARA 1818 – 2018: PESAK – VETAR – ČOVEK.\nsubota, 20. oktobar 2018. 09:49\npetak, 19. oktobar 2018. 08:02\nJubilej „200 godina pošumljavanja Deliblatske peščare“ obeležava se u Novom Sadu i SRP „Deliblatska peščara“ 18. i 19. oktobra.\nponedeljak, 31. jul 2017. 08:17\nU vikend naselju Leanka, na oko 7 km od Dolova, održana je manifestacija “U smiraj dana” koja se svake godine realizuje poslednje nedelje u julu.\nnedelja, 26. mart 2017. 22:19\nZagajička brda: pogled s vrha Deliblatske peščare (FOTO)\nČlanovi planinarsko-ekološkog društva „Soko” upriličili su juče pešačku turu po Deliblatskoj peščari sa usponom na Zagajička brda.\nponedeljak, 13. jun 2016. 15:34\nsubota, 12. septembar 2015. 07:50\nPočela 47. Likovna kolonija “Deliblatski pesak”\n47. Likovna kolonija „Deliblatski pesak“, posle odlaganja zbog nedostatka vode u Peščari, počela je danas i trajaće do 20. septembra.\nsubota, 03. oktobar 2015. 09:00\nsubota, 29. avgust 2015. 16:01\nPočetak izgradnje vetroparka "Čibuk 1" očekuje se u martu naredne godine\nIzgradnja vetroparka "Čibuk 1", lociranog severoistočno od Beograda, na teritoriji opštine Kovin i delom na teritoriji Pančeva, u ataru sela Dolovo, trebalo bi da počne u martu 2016. godine, pod uslovom da u ovoj godini bude usvojen potreban pravni okvir.


(GEJ) MINISTARKA DRUGAČIJE ORIJENTACIJE – ANA BRNABIĆ (OPTIMIST KOLUMNA, AVGUST 2016) – Doroteo\nKoliko god želeli da ostanete imuni na dnevnopolitičke teme, u Srbiji je to toliko teško izvodljivo da se može porediti sa nerealnim. Ako je pak u pitanju jedna potpuno drugačija vest, ni ne trudite se, ona će vas napasti sa svih strana. Činjenica da je ženska osoba homoseksualne orijentacije dobila ministarsko mesto u aktuelnoj srpskoj vladi jedna je od takvih. Ovom vešću koja, posebno kada je reč o pitanjima vezanim za LGBT zajednicu, preti da postane vest godine, bavili su se mnogi, da ne kažemo svi. Logično, najglasniji su bili oni koji su na toj vesti mogli na ovaj ili onaj način da profitiraju. Oni su bili toliko glasni da je verovatno i novoimenovana ministarka državne uprave i lokalne samouprave, zažalila što je ikada obelodanila istinu o svojoj seksualnoj orijentaciji. Najtiši su, logično, bili oni koji su vest o postavljanju nove ministarke na ne baš popularnoj poziciji, primili najnormalnije – onako kako bi to želela jedna LGBT osoba koja otvoreno živi svoj život ne krijući svoju seksualnu orijentaciju, ali ni ne osećajući potrebu ni da u nju umotava svoje druge osobine i postupke, a posebno ne poslovne poduhvate i koja se za uspeh na bilo kom polju bori svojim radom, onima koji se na tom polju podrazumeva. Njeno seksualno opredeljenje svakako nije nebitan faktor u njenoj egzistenciji, in general, pa ni u njenom obavljanju poslovnih zadataka, ali sigurno nije ni nešto što bi trebalo apostrofirti toliko da se na kraju svede do nivoa banalnosti.\nŠtampa se u Srbiji ovom temom bavila na toliko banalan način, koji je više od žutog. Razvoj događaja ide u tom pravcu da će imenovana ministarka sada verovatno konstantno biti pod lupom najbanalnijih pogleda od toga kako se oblači u skupštini, da li hoda i sedi kao drugi poslanici i, neizbežno, ko je druga žena koja je ministarki zabavnija od suprotnog pola. Paradoksalno je, međutim, što će tu lupu u većini situacija držati oni koji bi po logici mnogih stvari trebalo novoimenovanu ministarku da podrže, a ne da joj primitivnim komentarima i još primitivnijim podvirivanjem pod suknju, postavljaju nove prepreke kao da ih nema previše i samom činjenicom da je ušla u srpsku vladu 2016te godine.\nLično sam zagovornik teorije da je ministarkino seksualno opredeljenje potpuno nebitno za funkciju koju obavlja, ali je svakako važna vest. Ne samo zato što su se njome bavili svi svetski mediji ili zato što je Srbija makar ovim poduhvatom pokazala da je naprednija od mnogih drugih zemalja koje na papiru slove za vrlo liberalnije od nje, već prevashodno zato što je ova informacija po ko zna koji put pokazala da ukoliko se osoba na pravi način autuje ona biva prihvaćena od strane i najvećih protivnika onoga što se autuje. Činjenica je, naime, da je nova ministarka na svojoj poziciji od strane svoje okoline prihvaćena bez ikakve pompe, prevashodno iz jednog razloga – zato što ona sama nije svojom seksualnom orijentacijom upirala u oči svojih protivnika, niti ju je na bilo koji način gurala u prvi plan. Okruženje ju je, može biti, lako prihvatilo i zbog toga koliko ona vredi u oblasti koja joj je poverena, jer je uspešna, obrazovana, iskusna ili šta već, ali je tome nesporno doprinelo i to što je u pitanju osoba homoseksualnog opredeljenja koja ga ne krije, ali ni ne eksponirala. S tim u vezi najzanimljivije je to što je ministarka dobila šansu da pokaže svoju političku sposobnost i da je kao takva potpuno prihvaćena čak i od strane onih koji su tek do nedavno govorili kako osoba takve seksualne orijentacije nikada neće ući u srpsku vladu. Jasno je da su izgovarajući nešto takvo i sami bili svesni da lažu, delimično zato što su dovoljno politički osvešćeni da znaju kako je bilo samo pitanje trenutka kada će se neko takav (ko ne krije svoju opredeljenje) pojaviti, ali mnogo više znajući da onih sa takvim opredeljenjem u skupštini već ima, samo što su skriveni iza lažnih brakova ili bilo kakve druge maske, nesporno lažne. Od prve ministarke LGBT opredeljenja u vladi Republie Srbije sada se mnogo očekuje jer je drugačija, pri čemu će ona kao takva dalji uspeh postići samo ako pokaže kako zapravo nije. Ako nastavi da ne potencira svoju seksualnu orijentaciju kao nešto što je odvaja od drugih i ne krene za masom LGBT aktivista koji upravo na taj način greše (pa su se verovatno iz tog razloga isti ti aktivisti najviše i potrudili minulih dana da smanje važnost njenog izbora na datu funkciju), Ana Brnabić je na odličnom putu da za LGBT zajednicu na ovim prostorima uradi više nego bilo koja druga gay osoba , autovana ili neautovana, pre nje. Paradoksalno je samo to što je na tom putu neće omesti persone od kojih se to po difoltu očekuje – ni Palma, ni Dačić, ni Vučić niti bilo ko njima sličan, već upravo oni koji bi trebalo, ili barem egzistiraju zahvaljujući tome što se bore za istu stvar za koju se gospođica Brnabić izborila. Nazivajući je gay ministarkom i apostrofirajući to kao njenu najvažniju osobinu od koje polaze sve ostale, a pritom banalizujući isto to svojim komentarima i postupcima, napraviće novih par koraka nazad koje uvek i naprave nakon duplo manje onih koji ih odvedu napred. Realno, ako želimo da ministarka o kojoj se poslednjih nedelja najviše priča postigne bilo kakav uspeh bilo samo kao ministarka bilo kao osoba koja sedi na toj poziciji a ujedno privatno zastupa i prava jedne manjine, najbolje će biti da se ne bavimo činjenicom u čiji zagrljaj ona odlazi posle napornog radnog dana u svom kabinetu u koji je i došla, nadamo se, ne zato što je kod kuće u postelji čeka osoba istog pola, već zato što dobro poznaje resor koji joj je dodeljen na upravu. Ona sama bi zbog toga verovatno bila veoma zahvalna, a LGBT osobe koje idu njenom putanjom ili kojima ona otvara nove staze, sigurno.\nTags: #GAYMAGAZINE, #GAYSERBIA, #OPTIMIST, #POLITICS


Niš, 21. oktobar 2021.\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin razgovarao je danas u Nišu, zajedno sa pomoćnikom direktora policije i načelnikom Policijske uprave za grad Beograd Veselinom Milićem, sa pripadnicima policije koji rade na rasvetljavanju ubistva porodice Đokić.\nVulin je saopštio da je, zahvaljujući radu pripadnika Policijske uprave za grad Niš, pripadnika Policijske uprave za grad Beograd, posebno njegovog 3. odeljenja, kao i Uprave kriminalističke policije, Osnovnog javnog tužilaštva u Aleksincu i Višeg javnog tužilaštva u Nišu, identifikovano jedno lice za koga se osnovano sumnja da je učestvovao u ubistvu pomenute porodice.\nOn je naglasio da je pronađena značajna količina novca koja je pripadala ubijenoj porodici, a u prostorijama, odnosno na imanju koje je koristio osumnjičeni, otkriveni su još neki predmeti koji su, bez svake sumnje, bili deo ovog strašnog i monstruoznog ubistva.\nOsumnjičeni je priveden i po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Nišu određeno mu je zadržavanje do 48 časova, zbog postojanja osnova sumnje da je učestvovao u izvršenju krivičnog dela teško ubistvo.\nPripadnici MUP-a nastavljaju rad na rasvetljavanju svih okolnosti krivičnog dela.


RTS :: Regionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nEkonomija Regionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nutorak, 10. nov 2020, 12:00 -> 21:13\nRegionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nSofija organizuje samit lidera Zapadnog Balkana i zvaničnika EU u okviru Berlinskog procesa, na kome bi trebalo da bude usvojen akcioni plan zajedničkog ekonomskog tržišta. Pred samit, evropski komesar Oliver Varhelji je rekao da regionalna saradnja nije zamena za evropske integracije već osnovni deo procesa koji vodi ka tome.\nPlan za zajedničko regionalno tržište napravljen je na evropskom principu "četiri slobode" – slobode kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala. Ambiciozan, jasno definisan i oročen da se ostvari do 2024. godine.\n"Ovo je definitivno proces koji zemlje Zapadnog Balkana treba da usvoje, a Vlade da stvore uslove za njegovu primenu. Tek nakon toga to će da bude uspešna priča. Prvo očekujemo podršku Samitu, a drugo očekujemo punu primenu zajedničkog regionalnog tržišta", navodi Majlinda Bregu, generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju.\nSrbija je među zagovornicima transporta robe bez nepotrebnih barijera i uz minimalne troškove, putovanja sa ličnom kartom, telefoniranja bez rominga.\nMeđutim, kod nekih slabijih ekonomija to izaziva strah od moguće navale radne snage iz okruženja, a posebno da je zajedničko tržište samo utešna nagrada umesto članstva u Evropskoj uniji.\n"Integraciju između samih ekonomija na Zapadnom Balkanu ne traba shvatiti i to definitvno nije zamena za našu integraciju, odnosno integraciju čitavog regiona u EU", ukazuje Ranka Miljenović, izvršna direktorka CEP-a.\n"Bitno je naglasiti da je dosadašnji mini-šengen sada postao sastavni deo ovog plana kroz četiri evropske slobode. Na ovaj način mini-šengen je depolitizovan, depersonalizovan", smatra Anida Šabanović, Spoljnopolitička inicijativa BH.\nIako su odnosi Bugarske i Severne Makedonije opterećeni nekim spornim pitanjima iz prošlosti, u Sofiji će kao kopredsedavajući pokazati da mogu zajedno da rade.\n"Očekivanja su da će ova ekonomska saradnja jer je u vidu ove inicijative pre svega ekonomska saradnja doprineti rešavanju značajnih bilateralnih problema", kaže Simonida Kačarska, direktorka Instituta za evropsku politiku u Skoplju.\nNeke procene govore da bi regionalna ekonomska integracija povećala bruto domaći proizvod u zemljama Zapadnog Balkana za 2,5 odsto, a ukoliko bismo uspeli da se povežemo po ugledu na Evropsku uniju, zabeležili bismo rast BDP-a od 6,7 odsto.


Erste Grupa: U 2018. manje bruto potrebe za finansiranjem u centralno-istočnoj Evropi - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tErste Grupa: U 2018. manje bruto potrebe za finansiranjem u centralno-istočnoj Evropi\nErste Grupa: U 2018. manje bruto potrebe za finansiranjem u centralno-istočnoj Evropi\nby bifadmin 18. januara 2018.\nPremda izgleda da su bruto potrebe za finansiranjem pod sigurnom kontrolom u 2018, neke zemlje će možda morati da intenzivno koriste mogućnosti koje pružaju tržišta u prvih nekoliko meseci ove godine. Prema budžetskom planu u Srbiji, trebalo bi da tokom 2018. vidimo plasiranje 450 milijardi RSD u hartije od vrednosti u lokalnoj i stranoj valuti na domaćem tržištu. Kalendar aukcija za prvi kvartal 2018. pokazuje da će Uprava za javni dug uvesti nove „benchmark“ HoV u lokalnoj valuti u vrednosti od 110 milijardi RSD sa dospećem od pet godina i 110 milijardi RSD, sa dospećem od 10 godina, kaže se u analizi Erste Grupe.\nČeška Republika se suočava sa intenzivnim otkupom hartija od vrednosti (HoV) u prvih nekoliko meseci, dok je Mađarska takođe verovatno potrošila značajan deo svojih gotovinskih rezervi prošle godine, što znači da bi emisija mogla da bude dinamična u ovim zemljama. U Rumuniji, uprkos intenzivnom otkupu HoV u 1. kvartalu 2018. i odbijanja ponuda na aukcijama u poslednjim mesecima 2017. godine, država još uvek raspolaže velikom količinom gotovine, zbog čega je njen trenutni položaj povoljan. U drugim zemljama je situacija opuštenija, jer Hrvatska, Slovačka i Slovenija imaju niže nivoe otkupa HoV u 2018. u odnosu na godinu za nama, a Slovenija takođe ima gotovinske rezerve čiji nivo prevazilazi bruto potrebe za finansiranjem ove godine.\nŠto se tiče javnog duga u stranoj valuti, Poljska i Rumunija se suočavaju sa relativno visokim nivoom otkupa HoV. Međutim, iako Poljska možda neće želeti da ih u potpunosti zanovi, emisije evroobveznica u Rumuniji bi mogle da premaše dospeća HoV u stranoj valuti. Sve zemlje koje odluče da koriste mogućnosti međunarodnih tržišta to bi mogle da učine u prvom delu godine kako bi izbegle moguće povećanje tržišnih prinosa u drugom delu ove godine. Češka Republika, Poljska i Mađarska će intenzivno nuditi na prodaju emisije HoV početkom ove godine, dok će drugi takođe možda pokušati da iskoriste povoljan tržišni sentiment i emitovati HoV pre nego što nastupi očekivano povećanje tržišnih prinosa.\nU Srbiji, kalendar aukcija za prvi kvartal 2018. pokazuje da će Uprava za javni dug uvesti nove „benchmark“ hartije u lokalnoj valuti u vrednosti od 110 milijardi RSD sa dospećem od pet godina i 110 milijardi RSD sa dospećem od 10 godina, u skladu sa našim očekivanjima da će fokus ove godine biti na dužim periodima dospeća. U prvom kvartalu, Uprava za javni dug planira da pruži petogodišnje hartije od vrednosti u iznosu od 50 milijardi RSD i desetogodišnje hartije u iznosu od 40 milijardi RSD i da ponovo ponudi trogodišnju obveznicu (24 milijardi RSD). Što se tiče emisija u stranoj valuti, profil dospeća u prvom kvartalu biće diverzifikovaniji i Uprava planira ukupno 450 miliona EUR hartija u evrima. Prema budžetskom planu, trebalo bi da u toku 2018. vidimo plasiranje 450 milijardi RSD u HoV u lokalnoj i u stranoj valuti na domaćem tržištu. Što se tiče emisije evroobveznica, budžetom je planirana približno jedna milijarda EUR, ali su stručnjaci Erste Grupe po tom pitanju skeptični, pošto iskustvo iz proteklih nekoliko godina pokazuje da Srbija može da preskoči emisiju uprkos zvaničnom planu.\nProšle godine je hrvatsko Ministarstvo finansija bilo veoma aktivno tokom prvog kvartala godine, s obzirom na to da je zahtevniji profil dospeća, u kombinaciji sa povoljnim tržišnim uslovima, uticao na to da se ponude na prodaju dve domaće emisije u februaru, a nakon toga jedna eksterna u martu. Što se tiče ove godine, očekuje se jedan plasman evroobveznica i najverovatnije dve lokalne emisije. Međutim, s obzirom na to da se sva dospeća očekuju u drugoj polovini 2018. (u septembru i oktobru), Ministarstvo finansija bi imalo dovoljno manevarskog prostora u pogledu vremena, pri čemu bi u prvom kvartalu 2018. najverovatnije došlo samo do zanavljanja državnih zapisa. Međutim, u Erste Grupi ne isključuju mogućnost da Ministarstvo pokuša da smanji rizike finansiranja i iskoristi mogućnosti tržišta evroobveznica u ranoj fazi 2018. godine, s obzirom na povoljno tržišno okruženje.\nS obzirom na to da je Slovenija već koristila mogućnosti koje pruža tržište obveznica početkom 2018. godine, što, u kombinaciji sa refinansiranjem od strane Ministarstva finansija u 2017. godini, znači da su potrebe za finansiranjem za ovu godinu pokrivene na nivou od oko 75% (slična situacija kao i prošle godine, u kojoj je emisija u prvom kvartalu zatvorila oko 80% finansijskog jaza u 2017. godini). Iako se većina dospeća obveznica za 2018. očekuje u prvom kvartalu 2018. (ostatak početkom drugom kvartala), ne očekuje se da će se Ministarstvo finansija suočiti sa pritiscima u vezi sa vremenom, pošto je već pokrilo veliki deo potreba za 2018. i u povoljnom je položaju da može da se trudi da iskoristi najpovoljnije tržišne uslove kako bi sasvim pokrilo potrebe za finansiranjem, uz istovremeni rad na strateškim ciljevima produžavanja opšte ročnosti duga.\nU Mađarskoj, Agencija za upravljanje javnim dugom (ÁKK) planira bruto emisije u vrednosti od 7.684 milijardi HUF (oko 20,2% BDP-a) u 2018. godini (izuzimajući državne zapise), prema zvaničnom planu emisija. Godišnja emisija bi trebalo da bude prvenstveno pokrivena u lokalnoj valuti, dok bi procenat u stranoj valuti mogao da bude oko 5%, od kojih bi utržive devizne obveznice REPHUN mogle da iznose samo oko jedne milijarde EUR. Očekujemo da će ÁKK ponuditi državne obveznice u vrednosti od najmanje 525 milijardi HUF u prvom kvartalu 2018, na sedam aukcija. Potražnja na tržištu će verovatno biti veoma velika, ne samo u prvom kvartalu ove godine, već i tokom cele 2018.\nMinistarstvo finansija Rumunije zvanično planira emisiju obveznica u lokalnoj valuti u vrednosti od 12-14 milijardi RON u prvom kvartalu 2018. Planovi Ministarstva za celu 2018. podrazumevaju emisiju obveznica u lokalnoj valuti u vrednosti od 48-50 milijardi RON i evroobveznica u protivvrednosti 4,5-5 milijardi EUR. Od 48-50 milijardi RON emitovanih na lokalnom tržištu, oko četiri milijarde će biti direktno ponuđeno stanovništvu preko filijala Trezora. Planove emisije evroobveznica u Erste Grupi smatraju ambicioznim, ali takođe veruju i da Ministarstvo ima više mogućnosti za povećanje rezervi u stranoj valuti koje zahteva Evropska komisija, kao što su bolja apsorpcija fondova EU i uzimanje običnih kredita od međunarodnih finansijskih institucija.\nPrrilično dinamična aktivnost se predviđa za prvi kvartal 2018. u Češkoj Republici. Prva emisija obveznica u iznosu od 60 milijardi CZK će dospeti 22. januara, a još 50 milijardi CZK 17. marta. Stoga će samo u prvom kvartalu Ministarstvo finansija morati da emituje više od 100 milijardi CZK kako bi održalo ravnotežu. Već su počeli da rade na tome; na prvoj aukciji 5. januara, Ministarstvo je emitovalo prvih 5,7 milijardi CZK. Ministarstvo finansija takođe može da polako nastavi sa emisijom državnih zapisa. S druge strane, Ministarstvo finansija Poljske planira da ponudi obveznice u vrednosti od 20-35 milijardi PLN u prvom kvartalu 2018. godine, od čega je šest milijardi PLN već emitovano na prvoj aukciji godine u januaru. Najveći deo emisija bi trebalo da se dogodi u prvoj polovini godine, a oko 30% potreba za zaduživanjem za ovu godinu je pokriveno predfinansiranjem u 2017. godini.\nU Slovačkoj, Uprava za javni dug ARDAL planira tri kruga aukcija u prvom kvartalu ove godine. ARDAL procenjuje da potrebe za finansiranjem u 2018. iznose 4,5 milijardi EUR, bližu procene analitičara Erste Grupe od 4,7 milijardi, a manje nego prošle godine, kada su aukcije donele 6,9 milijardi EUR. Opšte uzev, obveznice u vrednosti od 3,3 milijardi EUR dospevaju u 2018. godini, te se u aprilu očekuje prva tura u vrednosti od 0,28 milijardi EUR.\nRelaksiranija fiskalna politika i predstojeća značajna „privatizacija“ u Srbiji\nNBS je zadržala referentnu stopu na nivou od 3,50%, u uslovima kada kreatori politike očekuju da se inflacija kreće unutar ciljnog koridora od 3% +/-1.5bp i prate reakcije investitora na još uvek neusklađene tonove u pogledu monetarne politike ECB i FED. Erste Grupa očekuje da će NBS zadržati referentnu stopu na sadašnjem nivou tokom cele godine, pošto u narednom periodu predviđa postepen porast inflacije i privrednog rasta, postepenu depresijaciju dinara, relaksiraniju fiskalnu politiku i nešto slabiju potražnju za HoV tržišta u usponu.\nPrivredni rast u Beču najveći u prethodnih 10 godina


Ambiciozno u razvoj - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nfranchising.rs vesti svet turizam i hotelijerstvo\nAmbiciozno u razvoj\nHotelski lanac Marriott International, koji svoju mrežu širi i kroz franšizu, planira da do kraja 2019. uveća broj soba za 300.000\nNajveći hotelski lanac na svetu Marriott International, koji se širi i putem franšize, planira da značajno poveća svoju mrežu u Evropi i svetu, i to u svim smeštajnim kategorijama.\nPotez koji je pozicinirao hotelski lanac Marriott International kao svetskog lidera u hotelskoj industriji bilo je prošlogodišnje preuzimanje hotelskog lanca Starwood za 12,41 milijardu dolara, pri čemu je postojećem portfelju dodao brendove kao što su Sheraton, W i Aloft. Ta akvizicija, iako najvaljena 2015, realizovana je u septembru prošle godine.\nTu se, međutim, menadžement poznatog lanca nije zaustavio i ove godine su objavili ambiciozan trogodišnji plan rasta, kako za tržište Evrope, tako i za ceo svet. Plan podrazumeva da do kraja 2019. uvećaju broj soba za 300.000 širom sveta.\nU Evropi nameravaju da, pre svega, šire brendove lanca Starwood.\nEjmi Mekfirson, predsednica i generalna direktorka Marriott International Europe, istakla je da je 2016. bila veoma značajna godina za kompaniju kada je preuzimanjem lanca Starwood portfelju dodato 40.000 soba u Evropi. Na taj su način, kako kaže, ostvarili svoj cilj da utrostruče broj soba u Evropi sa 40.000 u 2010. godini na 134.000 na kraju 2016.\n– Sada, gledajući u budućnost, postavili smo vrlo ambiciozne planove do 2020. godine. Nameravamo da ojačamo vodeću poziciju u luksuznom segmentu i segmentu kompletne usluge, kreiramo najveći portfelj u višoj kategoriji hotela, ali i privučemo generaciju „milenijalaca“ ponudom povoljnog smeštaja – rekla je Mekfirson.\nMarriott u svom portfelju ima 30 različitih brendova, među kojima su i Ritz Carlton, Courtyard i Residence Inn, više od 6 hiljada hotela (1,2 miliona soba) u 124 zemlje. Lanac se širi i davanjem franšize, a hotele ima i u zemljama balkanskog regiona – u Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini..\nNajveći broj hotela, Marriott International i dalje ima na matičnom tržištu, u Sjedinjenim Američkim Državama – više od četiri hiljade.


Narodna stranka Požarevac: Protivimo se stranačkom zapošljavanju - Boom93\nGradski odbor Narodne stranke Požarevac u saopštenju prosleđenom medijima navodi da se dopisom obratio JP „Toplifikacija“ Požarevac sa zahtevom za dostavljanje informacija o broju zaposlenih.\nKako je u saopštenju navedeno, cilj ove stranke je sprečavanje zloupotreba prilikom zapošljavanja u javnom sektoru u gradu.\n“Sprovođenjem racionalizacije zaposlenih u javnom sektoru kako u našem gradu, tako i u Republici Srbiji, kao i na osnovu zakona iz 2016. i 2017. godine, najavljivana smanjenja sudeći po svemu ostala su samo mrtvo slovo na papiru, te smo svedoci da su na mnoga mesta zapošljavani novi kadrovi, a sudeći po svemu po partijskoj pripadnosti.\nOva lica angažovana su po različitim osnovama kao na primer: ugovori o privremeno-povremenim poslovima, ugovori o delu ili preko omladinskih zadruga, što samo ukazuje na često kršenje zakona od strane odgovornih lica koja vode pravne subjekte u javnom sektoru, dok se na drugoj strani ostali građani dovodili u neravnopravan položaj iz razloga što im se uskraćuje Ustavom zagarantovano pravo na rad. Ovo sve zajedno ima za posledicu da nam sve veći broj mladih ljudi napušta grad ili se u njega ne vraća sa studiranja, a sve zbog nelojalne konkurencije na tržištu rada uslovljene pripadnošću vladajućoj partiji, a ne stručnošću odnosno znanjem”, navodi se u saopštenju.\nStranka je u saopštenju postavila i pitanje gradonačelniku Požarevca, da li je upoznat kao predsedavajući Gradskog veća sa situacijom prilikom zapošljavanja u javnim preduzećima i gradskoj upravi.\nOznakeGradski odbor Narodna stranka partijsko zapošljavanje Požarevac saopštenje\nAna Brnabić o razgovorima u Briselu:Nadam se boljem izveštaju\nDa li su naprednjaci u Požarevcu izglasali nepoverenje Stefanoviću?


Grad Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Održana peta sjednica Štaba civilne zaštite Grada Gradačac\nOdržana peta sjednica Štaba civilne zaštite Grada Gradačac\nDatum kreiranja subota, 28 Mart 2020 18:02\nNa današnjoj petoj sjednici Štaba civilne zaštite Grada Gradačac raspravljano je o trenutnoj higijensko-epidemiološkoj situaciji na području grada Gradačac s osvrtom na pojavu osoba oboljelih od korona virusa na području Tuzlanskog kantona. S tim u vezi donešena je odluka o davanju ovlaštenja sanitarnom inspektoru za izdavanje Rješenja o stavljanju osoba koje ne poštuju samoizolaziju u prisilnu izolaciju u objekat Planinarskog doma na Jasenici.\nUsaglašene su aktivnosti za stavljanje u funkciju trijažnog punkta na ulazu u JZU Dom zdravlja Gradačac koji će raditi 24 sata uz angažovanje zaštitara ili zaštitarske agencije. U saradnji sa Gradskom službom za urbanizam, investicije i komunalne poslove izvršiti fizičko osiguranje, odnosno ograđivanje svih alternativnih prolaza kako bi se pacijenti usmjerili na trijažni punkt.\nPo okončanju aktivnosti na opremanju izolatorija, koji je smješten u Trening centru starog SŠC, isti će biti predat na upotrebu JZU Dom zdravlja Gradačac. Rad izolatorija organizovat će JZU Dom zdravlja u saradnji sa JZU Banja “Ilidža” Gradačac.\nAnalizirani su dosadašnji troškovi nabavke neophodnih sredstava za dezifenkciju i zaštitnu opremu, te potrebe za naredni period.


Zdravstvenim radnicima ponovo kasne plate – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPrema nekim najavama plate bi mogli da dobiju do kraja sedmice ali to nije zvanično jer zvanično niko ne želi da govori.\nSituacija je, kada su plate u pitanju, i dalje dramatična u desetak Domova zdravlja i nekim bolnicama u Srpskoj saznaje BN. Vlada za sada uspijeva da spriječi preveliko podizanje galame jer je ispunila obećanje i na vrijeme isplatila oktobarsku platu radnicima Kliničkog centra Banjaluka koji je bio najorganizovaniji i najglasniji u traženju plate. Problem, medjutim postoji u nekoliko manjih domova zdravlja. Većina čeka oktobarsku platu Dom zdravlja u Ribniku nije dobio ni septembarsku.\n“Naš Sindikat nije direktno uključen u bilo kakve razgovore ali ono što znamo od naših ljudi sa terena jeste da radnici u nekoliko Domova zdravlja nisu dobili oktobarsku platu. U Ribniku čekaju septembarsku u bolnici Kasindo oktobarsku”- kaže Željko Šukalo predsjednik samostalnog Sindikata radnika u zdravstvu.\nDramatično je i u bolnici Kasindo u Istočnom Sarajevu. Tamo su radnici zaposleni u toj zdravstvenoj ustanovi septembarsku platu primili tek 28 novembra. Oktobarsku čekaju s nestrpljenjem. Nezvanično saznaje BN da je radnicima rečeno da je sav novac dobijen od Fonda zdravstvenog osiguranja potrošen.\nOktobarsku platu čekaju i u Domu zdravlja Ugljevik. Direktor te ustanove kaže da očekuje da će platu zaposleni dobiti do kraja sedmice, takve su bar najave iz Fonda zdravstvenog osiguranja i sa nedavnog sastanka u Banjaluci.\nU ministarstvu finanisija Srpske za sva pitanja i prije nego što su postavljena uputili su na ministarstvo zdravlja. Tamo već duže vrijeme odgovore ukoliko ih i imaju drže za sebe. Slično je i u Fondu zdravstvenog osiguranja u kojem je nedavno jasno poručeno da ne govore za BN. Tako je bilo i nakon sastanka direktora zdravstvenih ustanova u ponedjeljak u Fondu u Banjaluci.


Zaječarski srednjoškolci obeležavaju Dan solidarnosti\nPovodom Dana solidarnosti, zaječarski srednjoškolci će 27. marta po drugi put zajedno sa fondacijom Iskorak volonterskim radom u gradskim preduzećima prikupljati novac za uređenje Kraljevice.\nNakon što je 2015. godine u Zaječaru po prvi put obeležen Dan solidarnosti pod sloganom „Iscimaj se za Zaječar, Zaječar te treba“, predstavnici Fondacije Iskorak došli su na ideju da od ove godine ustanove 27. mart kao datum kada će tradicionalno solidarnost biti slavljena u gradu na Timoku pod sloganom “Cimam se za Zaječar”.\nSrednjoškolci će ovog dana volontirati u nekom od zaječarskih preduzeća, preduzetničkih radnji ili organizacija. Preduzeća i organizacije koje budu učestvovale u ovoj inicijativi doniraće sredstva u visini od najmanje 1000 dinara po učeniku fondaciji Iskorak. Prikupljena sredstva biće iskorišćena za uređenje Kraljevice i to za projekat za koji se volonteri budu odlučili tokom specijalne žurke koja će za njih biti organizovana.\nNikola Trajković, gimnazijalac, volonter Omladinskog centra i jedan od organizatora drugog Dana solidarnosti u Zaječaru rekao je da među njegovim vršnjacima vlada veliko interesovanje za ovu akciju.\n“Naše interesovanje poklapa se sa interesovanjem firmi jer na taj način pokazuju odgovornost prema svojoj zajednici koja nam je svima važna. Pored sakupljanja sredstava, za nas je dobro što možemo da vidimo i kako izgleda jedan radni dan u određenom preduzeću”, kaže Trajković.\nOn je dodao i da učenici sami pronalaze mesta gde će tog dana volontirati, dok je Dejan Perić, ispred fondacije Iskorak rekao da su oni tu da pomognu u pronalaženju firmi ako u tome volonteri sami ne uspeju.\n“Na prvom danu solidarnosti, 2015. godine učestvovalo je 250 srednjoškolaca i 105 firmi i prikupljeno je 150 hiljada dinara. Naše ambicije su da ovog puta pokušamo da premašimo taj broj, a cela ideja ove akcije je da napravimo nešto korisno za sve naše sugrađane. Moguće je odlaganje akcije zbog novonastale situacije povodom korona virusa, ali o tome će svi biti blagovremeno obavešteni”, kaže Perić.\nPrijavljivanje vrši tim srednjoškolaca koji učestvuje u organizaciji cele akcije, a volonteri će dobijati prijavni listić koji će popunjavati na licu mesta.\ndan solidarnosti fondacija iskorak volontiranje


RT: Turske snage se gomilaju na sirijskoj granici nakon što je Erdogan najavio vojnu operaciju\nTurska raspoređuje dodatne snage na sirijskoj granici nakon najave predsednika Erdogana o predstojećoj vojnoj operaciji protiv kurdskih snaga koje podržavaju SAD, a video snimci su objavljeni na društvenim mrežama i na nacionalnoj TV emisiji.\nU više video snimaka koji se objaveni na Tviteru vidi se na desetine vojnih vozila i autobusa, koji su se, navodno, puni vojnog osoblja, u konvojima kretali ka granici.\nNATO planira da poveća vojni kontingent u Iraku\nNATO planira da poveća vojni kontingent u Iraku tako što će prebaciti u ovu državu snage koalicije za borbu protiv DAEŠ-a, na čijem su čelu SAD. Alijansa će time...\nLavrov: Teroristi treba da se predaju jer neće biti milosti prema njima\nMinistar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je da neće biti milosti prema teroristima u Idlibu. „Militanti iz oružanih grupa moraju prestati da kontaktiraju sa teroristima, dok teroristi treba da se...\nBorenkov: Teroristi i predstavnici Belih šlemova pripremaju provokaciju\nTeroristi i predstavnici Belih šlemova pripremaju provokaciju sa primenom otrovnih supstanci u Siriji, saopštio je načelnik ruskog Centra za pomirenje zaraćenih strana general-major Jurij Borenkov.\nLavrov: Putinovi inicijativu podržali predsednici Kine i Francuske\nInicijativu predsednika Rusije Vladimira Putina o održavanju samita lidera država-stalnih članica Saveta Bezbednosti UN za sada su podržale samo Kina i Francuska, izjavio je ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. ...\n„RŽD Internešenel“ obradovao dve hiljade učenika paketićima\nOko dve hiljade učenika iz četiri škole Srbije dobilo je slatke paketiće od kompanije „RŽD Internešnl“ za Savindan 27. januara. Pored toga, u čast školske slave, za saobraćajnu školu...\nRT: Medvedev raspušta Vladu nakon obraćanja predsednika Putina\nLavrov: Kulminacija protivpravnih dejstava Vašingtona bilo je ubistvo Kasema Sulejmanija


Mostar: Nema dokaza o namjeri atentata. 10/7/02 - 2002-07-10\nNema dokaza koji bi potvrdili špekulacije da je terorista osoba koja je krajem prošle sedmice uhapšena u Mostaru sa automatskom puškom sa optičkim nišanom i prigušivačem, dok je u isto vrijeme u tom gradu boravio komandant SFOR-a, John Sylvester. To je na današnjoj pres-konferenciji u Mostaru izjavio portparol SFOR-ove Multinacionalne divizije Jugoistok, Nicolas Rambaud.\nPodsjećanja radi, tridesetjednogodišnja osoba, rodjena u Zenici, za koju su mediji objavili d se zove Adnan Kadrić, u subotu je u ulici Kneza Višeslava Humskog uhapšena, jer je u BMW kabrioletu, kojeg je vozio Kadrić, prilikom rutinske kontrole, pronadjena automatska puška «Hekler» sa optičkim nišanom i prigušivačem. Istog dana, u Mostaru je boravio komandant SFOR-a u BiH, američki general John Sylvester, pa je policija bila posvetila veću pažnju tom dogadjaju, zbog vrste pronađenog oružja i moguće veze sa pokušajem atentata na generala Sylvestera. Medjutim, portparol SFOR-ove Multinacionalne divizije Jugoistok, Nicolas Rambaud, danas je izjavio: Istraga nije prikupila bilo kakve dokaze, koji bi potvrdili medijske špekulacije da je uhapšeni mogući terorista. SFOR-ova istraga je završena danas i za nas, ova priča je potpuno završena.\nSFOR-ov portparol potvrdio je za Glas Amerike da u policijskoj istrazi više ne učestvuju dva SFOR-iva istražioca, koji su ranije bili pridodati ovom slučaju.\nŠto se tiče hapšenja ove osobe u Mostaru, koliko ja znam, ovog trenutka, istraga dvojice SFOR-ovih specijalista, koja je počela prije dva dana, završena je i vjerovatno protiv njega neće biti nikakvih optužbi što se tiče mogućeg napada na generala Sylvestera.\nMUP HNK je još ranije objavilo da je protiv Adnana Kadrića iz Zenice podignuta krivična prijava zbog sumnji u nedozvoljeno držanje oružja i falsifikovanje isprava. Iz Mostara, za VOA, Mirsad Behram.


Građanske Inicijative | PREDSTAVLJANJE NOVOG KONCEPTA PRIZNANJA MLADGRAD\n10 Aug PREDSTAVLJANJE NOVOG KONCEPTA PRIZNANJA MLADGRAD\nPozivamo Vas da prisutvujete predstavljanju novog koncepta priznanja MLADGRAD.\nPrezentacija će biti organizovana u četvrtak 13. avgusta sa početkom u prostoru Impact Hub, Beograd, Makedonska 21, sa početkom u 12 časova.\nPriznanje MLADGRAD ustanovile su Građanske inicijative u saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta 2010. godine a dodeljivano je u okviru obeležavanja Međunarodnog dana mladih. Nagrade su bile namenjene lokalnim samoupravama i omladinskim grupama koje su najviše doprinele unapređenju položaja mladih u lokalnoj zajednici i saradnji između mladih i lokalne samouprave.\nNakon 5 godina primene ovog koncepta, ove, 2015. rekapituliraćemo dosadašnji uticaj nagrade i predstaviti novi koncept.\nOsnovni cilj dodele ovakvog priznanja bio je podsticanje razvoja mehanizama omladinske politike na lokalnom nivou. Danas, nakon 5 godina od dodele prve nagrade MLADGRAD, u potpuno drugačijem društveno-političkom kontekstu, na nacionalnom i lokalnom nivou, u trenutku kada je na snagu stupila druga Nacionalna strategija za mlade, želimo da zajedničkim snagama evaluiramo doprinos, kako ove nagrade, tako i benefite koje su mladi ljudi osetili u nagrađivanim lokalnim zajednicama. Nakon svih uloženih napora u promovisanje i jačanje položaja mladih u Srbiji, realna situacija je takva da su oni i dalje nezadovoljni i razočarani postojećim nivoomzalaganja države.\nNa prezentaciji će biti predstavljen i konkurs podnazivom „KAŽI ŠTA TI TREBA“, sa ciljem da ideje mladih uvrsti u novi koncept MLADGRAD-a. Svoje ideje o tome kako treba da izgleda grad koji dobija nagradu MLADGRAD, imaće prilike da iznesu u naredna 2 meseca, koliko će trajati konkurs.\nOčekujemo prisustvo predstavnika Ministarstva omladine i sporta, dosadašnjih dobitnika priznanja MLADGRAD, omladinskih radnika i aktivista i svih drugih zainteresovanih za unapređenje položaja mladih.