Početna / Blog / Internet prodavnice / Kako napraviti web shop koji prodaje?\nSvesni smo da živimo u digatlnom dobu u kome su informacije glavni adut opstanka a vreme najznačajniji resurs. S toga, većina nas posee najpristupačnijem i nepresušnom izvoru informacija zvanom internet, gde brzo i lako pronalazimo rešenja za svoje probleme. Upravo je to mesto gde vaša firma može ponuditi rešenje u vidu proizvoda i usluga. Na sreću svih nas, rapidni razvoj internet tehnologija nam je omogućio da svoju ponudu predstavimo kroz sofisticirana rešenja kao što je web shop. Web shop predstavlja spoj tehničkih i mraketinških sposobnosti da se kupcu ponudi proizvod ili usluga (po mogućstvu personalizovani) i pruži prijatno iskustvo kako bi se izgradilo poverenje koje će rezultirati prodajom proizvoda kojim će se zadovoljiti potrebe korisnika.\nU prilog firmama koje razmišljaju da pokrenu svoj web shop ide hroničan nedostatka vremena ali i sve veći broj ljudi koji se odlučuje za kupoivnu proizvoda i usluga putem interneta. Ovaj uzlazni trend internet prodaje u svetu ali i Srbiji, predstavlja najveći potencijal za povećanje prodaje kako za velike kompanije tako i za mala preduzeća i preduzetnike. Međutim da bi jedna internet prodavnica ostvarila svoj pun potencijal potrebno je da zadovolji veliki broj faktora koji mogu direktno i indirektno uticati na konverzionu stopu i prodaju što i jeste glavni cilj web shop-a. Prilikom strateškog planiranja nastupa na internetu i izrade internet prodavnice mora se voditi računa o kompletnom ecommerce ekosistemu koji jedino deluje u sinergiji svih njegovih pojedinačnih delova kao što su tehnologija, dizajn, logistika, podrška, pravni okviri.\nWeb shop platforme\nKada se pomene platforma za izradu web shopa veliki broj čitalaca pomisli na najpoznatije “Opensource” platforme kao što su Woocommerce, Shopify, Magento, Drupal, Joomla i druge. Ova web rešenja pokreću oko 62% online prodavnica u svetu dok je ostalih 38% web shop-ova izrađeno na “custom” rešenjima ili drugim manje poznatim platformama.\nRaspodela tržišnogu učešća Opensource platformi\nOpensource platforme i gotovi web shop-ovi\nSvaka od ovh mogućnosti za izradu online prodavnica ima svoje prednosti i nedostatke. Neke od prednosti “Opensource” platforma i gotovih rešenja su:\nNiska cena ili besplatan pristup platformi\nBrza izrada internet prodavnice\nOva rešenja su nastala kako bi omogućili firmama i preduzetnicima, koji imaju ograničene resurse, da svoju ideju o internet prodaju sprovedu uz minimalne troškove pružajući im “one click” opciju za postavljanje svoje prodavnice. Međutim, nedostatak ovih rešenja je u tome što preduzeće zavisi od tehničkih, pravnih i drugih uslova poslovanja platforme ili firme koju su izabrali i koja se odražava na smanjenu stabilnost poslovanja online prodavnice.\nHakerski napadi i zloupotreba podataka su najčešći upravo na prodavnicama izrađenim na ovim rešenjima jer istovremeno pogađaju veliki broj sajtova.\nOpensource platforme kao što su Shopify ili Woocommerce su gotova rešenja gde je prilagođavanje online prodavnice potrebama biznisa veoma ograničeno u smislu funkcionisanja same prodavnice. Zbog toga se često angažuju programeri za dodatne funkcionalnosti ili kupuju dodaci “plugin”-ovi koji mogu dostići cenu i do neloliko stotina evra a da pri tom ne dobijete funkcionalnost koju želite.\nKastomizovane prodavnice po meri biznisa\nOzbiljan nastup na internetu zahteva i ozbiljnu online prodavnicu koja će u potpunosti odgovarati biznisu. Ova rešenja su u potpunosti prilagodljiva potrebama biznisa i naročito se preporučuju za prodavnice sa velikim brojem artikla i zahtevnije prodavnice u smislu funkcionalnosti gde je potrebno integrisanje prodavnice sa drugim poslovnim sistemima kao što su ERP i CRM sistemi. Prednosti kastomizovanog web shop-a:\nNedostaci kastomizovanog web shop-a:\nVeća cena izrade web shopa\nDuži rok izrade\nInternet prodavnice izrađene na Custom rešenju su dosta bezbednije u smislu hakerskih napada i krađe podataka vaših kupaca kao što su brojevi kartica. Programi kojima se služe hakeri su dosta skupi za izradu, tako da se retko prave kako bi napali par desetina sajtova u poređenju sa nekoliko miliona sajtova koje pokreću “Opensource” rešenja. Pored toga, prodaja na internetu zahteva i različite funkcionalnosti prodavnice kao i određeni stepen prilagođavanja biznisu i marketinškim aktivnostima što je još jedna prednost “Custom” rešenja. Dobar primer izrade i postavljanja web shopa na custom rešenju je online prodavnice koju smo izradili za našeg klijenta, kompaniju “Pulse Rančevi”.\nWeb shop je izrađen prema unikatnom dizajnu i poseduje mnoge napredene funkcije kao što je napredno filtriranje proizvoda, povezivanje i sinhronizacija podataka iz skladišta robe i online prodavnice kao i povezivanje prodavnice sa naprednim marketinškim alatima.\nNapredno filtriranje proizvoda/kategorija\nObzirom da su današnji kupci dobro informisani i tačno znaju šta žele, jedno od rešenja za zadovoljavanje njihovih potreba i pružanje dobrog korisničkog iskustva prilikom kupovine je napredno filtriranje proizvoda i/ili kategorija.\nFilter koji omogućava korisniku da dodje do određene ponude sa web shopa ne samo da skraćuje proces kupovine i vreme potrebno za donošenje odluke o kupovini već i doprinosi dobrom korisničkom iskustvu. Pored web shopa, reprezentativni primer dobrog filtera izradili smo na web shopu firme “Velteh Pro”.\nFilter omogućava pretragu auto opreme prema proizvođaču, modelu i godini porizvodnje automobila tako da korisnik kao rezultat pretrage dobije samo opremu koja odgovara njegovom modelu automobila.\nOvakav način pretrage na sajtu ne samo da pruža izvanredno korisničko iskustvo već pomaže i marketinškim timovima da na pravi način kreiraju ponudu ali i nabavnoj službi da planira nabavku.\nB2B web shop-ovi\nBusiness to business ili B2B web shop-ovi su online rešenja koja omogućavaju firmama da putem web shop-a poručuju robu od dobavljača. B2B online prodavnice mogu biti integrisane na postojeći maloprodajni web shop ili izrađene kao zasebna prodavnica. Prednosti B2B web shop-ova su mnogobrojne. B2B web shop vam može omogućiti da velekupcu koji u određenom periodu kupuje robu određene vrednosti date određeni rabat ili da im omogućite da definišu svoju mesečnu porudzbinu koja će biti automatizovana. Personalizacija sadržaja je nešto što se u online svetu smatra obavezom a ovakvo rešenje vam upravo to omogućava, da za svakog velekupca kreirate posebnu ponudu.\nWeb shop dizajn koji će vaši klijenti voleti\nKada ste odabrali platformu koja se idelano uklapa u vaš biznis i koja može imati sve željene funkcionalnosti na red dolazi dizajn internet prodavnice. Iza dizajna i U/X -a postoji jedna cela industrija koja se bavi ovim poslom što vam samo govori kolilko je u stvari važno da web shop ima kvalitetan dizajn. Ako korisniku pružimo dobro korisničko iskustvo što podrazumeva laku navigaciju kroz sajt sa jasnim pregledom web shopa i jednostavan proces poručivanja jedino onda možemo očekivati da se posetioci vraćaju na sajt i visoku konverzionu stopu. Veoma je važno da se prilikom definisanja dizajna web shop-a posebno kreira dizajn za mobilne telefone jer u proseku 65% korisnika pristupa internetu preko mobilnih telefona.\nPosetiocima treba pružiti dobro korisničko iskustvo bez obzira sa kog uređaja obavljaju kupovinu.\nDa bi web shop ispunio osnovne zahteve za postizanje pozitivnog korisničkog iskustva potrebno je:\nDizajn prilagoditi vizuelnom identititu firme (boje, logo, font…)\nOmogućiti jednostavnu navigaciju kroz sajt\nJasno predstaviti proizvode\nOmogućiti jednostavan proces kupovine\nOsnovne i napredne funkcionalnosti web shop-a\nFunkcionalnosti su veoma važne karakteristike web shopa kako za kupce tako i za internet prodavnice i njihove menadžere. Pored osnovne funkcionalnosti koja podrazumeva pretragu i filtriranje proizvoda prema karakteristikama, te kupovinu putem sajta, web shop ( u zavisnosti od veličine i potreba ) može imati i dosta složenije funkcije kao što je sinhronizacija sa web skladištem ili automatizacija marketing procesa. Funkcija upoređivanja proizvoda na sajtu dodatno može doprineti povećanju prodaje i skratiti proces donošenja odluke o kupovi.\nIntegracijom web shop-a sa drugim poslovnim sistemima kao što su CRM može se, na primer automatski omogućiti dodatni rabat vele kupcima pod određenim uslovima, pružiti personalizovani sadržaj na sajtu ili omogućiti automatizacija slanja newsletter-a sa personalizovanom ponudom. U situaciji kada prodavac koristi web magacin ili ERP sistem za svoju fizičku prodavnicu i web shop, od krucijalnog značaja je sinhronizacija ERP-a sa sajtom jer se time sprečava mogućnost prodaje istog proizvoda dva puta ili prodaja proizoda koji trenutno nije na stanju. Drugo, integracijom ova dva sistema omogućaca se vođenje evidencije o proizvodima i podacima vezanih za proizvode što značajno povećava produktivnost.\nOmogućavanjem različitih načina plaćanja na vašem web shopu smanjujete mogućnost odustajanja od kupovine. Zato je implementacija različitih sistema plaćanja kao što je plaćanje pouzećem, platnim karticama, putem PayPall-a ili putem iPay sistema veoma važna funkcionalnost. Potrebno je izabrati one procesore i sisteme plaćanja koji najviše odgovaraju vašoj ciljnoj publici.\nSve ove funkcionalnosti pozitivno utiču na korisničko iskustvo koje će rezultirati povećanjem konverzione stope.\nOvo su samo neke od funkcionalnosti koje jedan web shop može imati. U zavisnosti od potreba prodavca i veličine web shopa možete integrisati gotovo sva rešenja. Za ovakve i druge funkcionalnosti najbolje je da odaberete "custom made" web shop koji će biti prilagođen vašim potrebama.\nKako prodati to što nudimo putem interneta?\nKada smo postavili web shop na zdrave temelje onda dolazi čuveno pitanje: “Kako prodati to što nudimo?”. Internet je kao džungla u kojoj lako možete da se izgubite, ulažući mnogo a da pri tom ne dobijete ništa.\nInternet je globoalno tržište gde se ceo svet nadmeće i zato je veoma važno da na pravi način pravim ljudima predstavite vašu ponudu. Na našu sreću internet ima nebrojano mnogo kanala prodaje. Međutim, svaki biznis zahteva posebni marketing mix koji uključe i izbor odgovarajućih marketinških kanala. Dok za neke proizvode i biznise Facebook predstavlja osnovni kanal prodaje sa najvećim ROAS-om za druge to može biti Google ili Email marketing. Za najbolje rezultate potreban je integrisani internet nastup koji podrazumeva angažovanje više različitih kanala i kontinuiranu komunikaciju.\nStrategija integrisanog nastupa obuhvata sinhronizovano i pravilno postavljanje SEO strategije za online prodavnicu, Google Ads kampanja, Facebook oglasa, nastupa na Instagramu i drugim medijima. Svaki od ovih medija zahteva drugačiji način komunikacije, drugačije oglasne poruke jer se ljudi na svakom od ovih kanala ponašaju drugačije. Kod kontinuirane komunikacije se podrazumeva da tok prenošenja poruka bude takav da korisnika u svakoj tački kontakta vodi jedan korak bliže donošenju odluke o kupovini. U praksi to znači na primer da se komunikacija sa posta na Facebook-u nastavlja na vašem web shop-u.\nViše o upravljanu poslovnim Facebook profilima možete pročitati ovde.\nVelika prednost internet marketinga u odnosu na tradicionalni marketing je to što je sve merljivo i podložno optimizaciji. Zato je potrebno da analizirate podatke kako bi mogli da optimizujete kampanje za ostvarivanje što veće stope povraćaja na uložena sredstva (ROI).\nAutor: Strahinja Radovanović


Aleksandar Vulin: Za što hitnije i što sigurnije razgraničenje sa Šiptarima\n„Reč ’Šiptar’ se nikad nije upotrebila da se kaže ’dobar Šiptar’, nego samo kad treba da se distanciraju od nečega“, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) novinar sa Kosova Idro Seferi, nakon što je ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin još jednom Albance nazvao ’Šiptarima’.\nVulin je u sredu izjavio da je „za što hitnije i što sigurnije razgraničenje sa Šiptarima.“\n„Mislim da je izjava data u kontekstu da se kaže koliko bi bilo dobro da se dogodi razgraničenje sa onima koji su, eto, ’Šiptari’, koji bi trebalo da budu razgraničeni“, ističe Seferi, koji već 12 godina živi i radi u Beogradu.\n„To bi bilo isto kao da kažete za Angelu Merkel da je ’švapska kancelarka’, ili nešto slično, a to ne radimo. I Albanci imaju pogrdan izraz za Srbe, ali se to ne sme koristiti u medijima, političkom jeziku i ne bi trebalo da se koristi nikad. Tu bi trebalo da ostavimo po strani svaku raspravu da li je to nekome OK, ili da on sebe tako naziva pa treba i mi tako da ga nazivamo i slično“, smatra Seferi.\nZašto ministar koristi ovu reč s obzirom na to da postoji presuda Apelacionog suda po kojoj je 'Šiptar' politički nekorektan i uvredljiv termin, te da i sami Albanci to doživljavaju kao uvredu, upit je koji smo prosledili ministrovom kabinetu. Do ovoga trenutka nismo dobili odgovor.\nMinistru Vulinu ovo inače nije bio prvi put da upotrebi reč ’Šiptari’ u svojim javnim obraćanjima.\nNacionalni savet albanske nacionalne manjine razmišlja da tuži ministra Aleksandra Vulina, kaže za RSE predsednik ovog saveta Ragmi Mustafa.\n„Time omalovažavaju Albance i stavljaju ih u grupu drugorazrednih građana. To je uvredljivi jezik devedesetih. Ne bi trebalo da se tako etiketiraju Albanci. Taj jezik gospodina Vulina nam poručuje da mi nismo deo ovog društva“, ističe Mustafa iz Bujanovca, opštine na jugu Srbije gde uglavnom živi albansko stanovništvo.\nOn dodaje da su incidenti ispred pekara u Borči, beogradskom prigradskom naselju, i Dolovu kod Pančeva posledica govora koje se promoviše u medijima, ali i od strane pojedinih zvaničnika u Srbiji.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin nije usamljen među zvaničnicima Vlade Srbije koji o Albancima govore na ovakav način. I direktor Kancelarije za Kosovo Marko Đurić je u zvaničnom saopštenju, izdatom sredinom aprila, Albance sa Kosova nazvao pogrdnim nazivom „Šiptari“.\nOvaj izraz je skoro pa redovno na naslovnicama pojedinih tabloida inače bliskih predsedniku Srbije i lideru Srpske napredne stranke Aleksandru Vučiću. Tako su među naslovima bili: „Šiptari napadaju sever Kosova 31. decembra“, „Šiptari sve luđi zbog moći Srbije“, „Upozorenje ruskih službi: Šiptari otimaju Kosovo u toku Mundijala?!“.\nAnita Mitić, nekadašnja aktivistkinja Inicijative mladih za ljudska prava, tužila je tabloid Informer za govor mržnje, zbog teksta ’Fašisti napadaju’ u kojem se, između ostalog, za članove te Inicijative upotrebljava izraz ’soroševsko-šiptarski jurišnici’, a koristi se i termin kao što je ’šiptarske vlasti’.\nMitić kaže da je u decembru prošle godine Apelacioni sud potvrdio prvostepenu presudu Višeg suda u Beogradu, prema kojoj je utvrđeno da je u pomenutom tekstu, objavljenom 19. januara 2017. godine, povređeno pravo na zabranu govora mržnje iz člana 75. Zakona o informisanju.\nU obrazloženju ove presude, Sud je objasnio i sankcionisao upotrebu termina ’Šiptar’ kao govor mržnje.\nSud je utvrdio da glavni i odgovorni urednik Informera Dragan J. Vučićević treba da isplati Aniti Mitić 100.000 dinara kao naknadu nematerijalne štete za govor mržnje i povredu ugleda i časti, kao i 71.000 dinara za troškove trajanja parničnog postupka. To se, ističe Mitić, do danas nije dogodilo.\n„Ja sam tada tužila Informer zato što sam smatrala da su ta višestruka diskriminacija i pogrdno nazivanje Šiptarima pogubni za naše odnose koje želimo da gradimo u budućnosti i sa Kosovom, i sa Albanijom, ali i sa Albancima koji ovde žive“, ističe Mitić i dodaje da izjava Aleksandra Vulina ni na koji način ne doprinosi smanjenju tenzija.\n„U ovako fragilnim odnosima i teškoj političkoj situaciji u kojoj se Srbija nalazi danas što se tiče Kosova, mislim da svaki incident i svako nazivanje Albanaca Šiptarima ko god da ih naziva, a najgore je kad su to visoki zvaničnici Republike Srbije, a posebno ministar odbrane, doprinosi ne samo pogoršanju odnosa sa Kosovom, već i porastu mržnje prema Albancima“, smatra Mitić.\nImer Muškoljaj, politički analitičar iz Prištine ističe da su pojedini političari u Srbiji preuzeli govor mržnje iz tabloida.\n„Ovim primerom Srbija pokazuje da još uvek nije spremna da pruži ruku Albancima i nastavlja da ponižava, ili da pokušava da ponizi, budući da se takvi izrazi svakodnevno upotrebljavaju ne samo u medijima, nego i u političkim kancelarijama. Ako ovo uporedimo sa situacijom na Kosovu, vi ne možete naći nijednog albanskog političara koji upotrebljava pogrdne reči za Srbe“, kaže Muškoljaj.\nPrema rečima Idra Seferija, zapaljive izjave visokih zvaničnika u Srbiji ne doprinose procesu normalizacije odnosa i pregovora između dve strane.\n„U ovom smislu to je samo dizanje zidova između ljudi, a to neće doprineti suživotu. Jer, kakvo god da bude to rešenje za Kosovo, ipak neki Albanci i neki Srbi će morati da žive zajedno i to ne bi trebalo da dovede do većeg udaljavanja nego što je zapravo pokušaj da se nađe rešenje mirnim putem“, ocenjuje Seferi.\nPrema oceni naših sagovornika, i narativi u medijima u Srbiji zavise od političkih tenzija, pa se u periodu stabilnijih odnosa Albanci nazivaju Albancima, dok se u momentima pogoršanja odnosa koriste izrazi kao što su ’šiptarska posla’, ili ’šiptarska bagra’.\nAlbanci sami sebe nazivaju Shqiptar, ali se termin ’Šiptar’ u srpskom jeziku smatra uvredljivim, poput nekih uvredljivih izraza za seksualne manjine i Rome. Izraz ’Šiptari’ ima negativnu konotaciju u Srbiji jer se vek i više unazad vezuje za primitivne i necivilizovane ljude, ljude koji su sišli sa planina, manuelne radnike. No, dovoljan razlog da se ovaj termin ne upotrebljava trebalo bi da bude to da Albanci ne žele da ih drugi tako nazivaju.


IZBOR KANTONALNIH VLADA NEUSTAVAN | SRNA\nIZBOR KANTONALNIH VLADA NEUSTAVAN\nSARAJEVO, 5. MAJA /SRNA/ - Odbor za zaštitu prava Srba u Federaciji BiH /FBiH/smatra da su novoizabrane vlade Kantona Sarajevo, te Unsko-sanskog, Zeničko-dobojskog, Hercegovačko-neretvanskog i Posavskog kantona neustavne zbog nacionalnog sastava, jer je zastupljenost ministara srpske nacionalnosti minimalna ili je nema i najavio da će pred Vrhovnim sudom FBiH pokrenuti procedure.\nOdbor se poziva na Ustav FBiH prema kojem je propisano da će konstitutivni narodi i pripadnici ostalih biti proporcionalno zastupljeni u Vladi, a da će takva zastupljenost odražavati popis iz 1991. godine do potpunog provođenja Aneksa sedam.\nU vladama Unsko-sanskog i Posavskog kantona nema nijednog Srbina iako bi, prema popisu iz 1991. godine, trebalo da ih bude.\nNa području Unsko-sanskog kantona, gdje Vlada ima 10 članova, prema popisu 1991. godine živjelo je 20,6 odsto Srba, tako da bi minimalno trebalo da budu dva ministra srpske nacionalnosti.\nVlada Posavskog kantona ima 11 članova, a na tom području je 1991. godine popisano 11,1 odsto Srba, pa bi minimalno jedno mjesto trebalo da pripadne Srbinu.\nIz Odbora napominju da Vlada Kantona Sarajevo u svom sastavu ima jednog Srbina, a prema popisu stanovništva iz 1991. godine na području tog kantona popisano je 27,2 odsto Srba, što znači da od ukupno 13 ministarskih mjesta najmanje tri pripadaju pripadnicima srpskog naroda.\nNa području Hercegovačko-neretvanskog kantona je 1991. godine popisano 14,1 odsto Srba, a kantonalna Vlada se sastoji od 12 članova, pa u Odboru za zaštitu prava Srba smatraju da je neustavna, jer treba da ima minimalno dva Srbina.\nVlada Zeničko-dobojskog kantona ima 11 članova, a 1991. godine na tom području popisano je 14,7 odsto Srba i prema tome bi, kako smatraju u Odboru, trebalo da ima dva člana srpske nacionalnosti, jer tako propisuje Ustav FBiH.\nIz Odbora ističu da je potpuno jasno da je izborom kantonalnih vlada prekršen Ustav FBiH, da svi ćute i okreću glavu, pa se pitaju šta bi bilo da u Vladu Republike Srpske nije izabrano pet ministara Bošnjaka i tri ministra Hrvata.\n"S obzirom na to da je Ustav FBiH veoma škrto predvidio pravo na pokretanje procedura pred Ustavnim sudom za stavljanje van snage odluka o izboru vlada u kantonima, ovaj Odbor će pred Vrhovnim sudom FBiH pokrenuti procedure", poručili su iz Odbora za zaštitu prava Srba u FBiH.


Iranci obeležavaju godišnjicu revolucije iz 1979.\nBeta\t 11. februara 2016. 14:25\nIranci su obeležavaju danas 37. godišnjicu iranske revolucije 1979. godine kada je svrgnuta prozapadna monarhija i kada su na vlast došli islamisti.\nDemonstranti su uzvikivali tradicionalne slogane protiv SAD i Izraela, a ulice u mnogim gradovima izlepljene su plakatima sa proglasima protiv te dve zemlje.\nNa skupovima su se pojavili brojni iranski lideri medju kojima i Kasem Soleiman, šef snaga Kods elitne Revolucionarne garde.\nU glavnom gradu Teheranu stotine hiljada ljudi slilo se na trg Azadi (Sloboda) gde je predsednik Hasan Rohani održao govor da obeleži kraj režima šaha Reze Pahlavija februara 1979. godine\nNa nekim skupovima rugali su se SAD. Tako su na jednom okupljanju demonstranti napravili skeč gde su odglumili deset američkih mornara koji kleče kad su ih privele iranske vlasti. Mornari su uhvaćeni sredinom januara kada su njihovi brodovi greškom ušli u iranske teritorijalne vode, i oslobodjeni su sledećeg dana.\nVlasti su takodje prikazale smotru oružja i vojne opreme, uključujući balističku raketu zemlja-zemlja dugog dometa Emad i verziju bespilotne letilice Šahed koja je prošlog meseca preletela iznad američkog nosača aviona u Persijskom zalivu.\nNa skupovima se obeležava 11. februar 1979. kada su pristalice ajatolaha Homeinija svrgnule šaha Rezu Pahlavija koga su podržavale SAD. SAD su pomogle u organizaciji državnog udara 1953. kada je srušen popularni iranski premijer Mohamad Mosadeh, i kada je na vlast došao Pahlavi.


Komemoracija Gordani Suši: Otišla je jedna od najboljih\nKomemorativni skup povodom smrti novinarke Gordane Suše održan je u Dorćol placu u Beogradu, a predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić rekao je da je 22. jun bio tužan dan za NUNS, novinare u Srbiji i regionu "jer je otišla jedna od najboljih".\nOn je istakao da je Suša bila novinarka koja je pomerala granice slobode, borila se protiv propagande i dospela na crnu listu Miloševićeve vlasti.\nKako je doda, Suša se borila za istinu i pravdu i u amanet novinarima ostavila da se ne povlače i ne ćute pred tiranima i kriminalcima.\nBodrožić je pročitao i šta je Suša napisala o novinarstvu u serijalu Dosije.\n„Novinar koji poštuje etički kodeks po definiciji je buntovan i dužan je da se uzdržava pritisaka da te principe prekrši… Novinar je pod najvećim pritiscima i ako jednom popusti uvek će popuštati“, rekao je Bodrožić.\nĆosić: Zbog uverenja plaćala visoku cenu\nPrpa: Borila se za nezavisno srpsko novinarstvo\nBranka Prpa rekla je da je prema Alberu Kamiju pobunjeni čovek onaj koji kaže „ne“ i da je Suša bila takva.\nNjeno „ne“ bilo je rečeno Slobodanu Miloševiću, konsenzusu o ratu, medijskoj mašineriji koja je taj projekat servisirala, kazala je Branka Prpa i ukazala da je Gordana Suša u sveopštoj demonizaciji vrednosti zadržala ne samo svoj etički kod, već i svoju istoriju.\n„U praksi revolucionarnosti Gordane Suše vidimo njenu borbu za nezavisno srpsko novinarstvo“, rekla je Prpa.\nMinutom ćutanja na početku komemorativnog skupa novinari i prijatelji odali su poštu Gordani Suši.\n← Istraga zbog pretnji na Fejsbuku da redakciju Danasa treba „spaliti do temelja“\nRuske vlasti pretresle stanove novinara nezavisnih medija →


Ana Lapčević direktorka RPK Zlatiborskog okruga (VIDEO) – ZoomUe\nUŽICE-Dosadašnji direktor Regionalne privredne komore Zlatiborskog okruga Rade Ljubojević izabran je za potpredsednika Privredne komore Srbije ,a za novog direktora RPK imenovana je Ana Lapčević.\nLapčevićeva na ovu funkciju dolazi sa mesta savetnika u Sektoru poljoprivredne inspekcije Ministarstva poljoprivrede i koordinatora Poljoprivredne inspekcije Zlatiborskog okruga.Po obrazovanju je diplomirani inženjer poljoprivrede .\nLapčevićeva je na današnjoj prvoj konferenciji sa medijima govorila o novinama koje je doneo jedinstven komorski sisalifikovanih elektronskih sertifikatatem,koji se primenjuje od 2017.godine i čija se primena u punom kapacitetu u RPK očekuje u ovoj godini.\n„Jedinstven komorski sistem izgrađen je tako da njime upravljaju privrednici koji donose sve odluke vezane za rad i finansiranje svoje asocijacije,vrše kontrolu poslovanja i ocenjuju učinak svakog pojedinačnog zaposlenog.Svaki privrednik može da bira i bude biran.Komori je omogućeno učešće u zakonodavnom procesu,a ima obavezu kvartalne analize primene propisa u praksi i njihove efekte na privredu“,objasnila je Lapčevićeva.\nOna je istakla da je u prethodnoj godini RPK bila druga komora u Srbiji po ostvarenim rezultatima u javnim ovlašćenjima.\n„Izdato je preko 80 uverenja o poreklu robe i preko 200 kvalifikovanih elektronskih sertifikata.Sada privrednici ne moraju više za te poslove da idu u Beograd ,već sve potvrde mogu dobiti u Užicu za pola sata“,naglasila je Lapčevićeva.\nBivši direktor RPK Rade Ljubojević rekao je da je jednokomorski sistem doprineo efikasnijem radu i pored smanjenja broja zaposlenih na devetoro.\nPrivredna komora Srbije u okviru svojih godišnjih nagrada dodelila je jubilarnu nagradu pribojskom preduzeću Poliester za 55 godina postojanja i rada,dok je vlasnik Jasmila iz Arilja Milan Lončarević nagrađen kao istaknuti pojedinac.\nTags: ana lapcevicrpk\nby Vesna Đurović · Published 11 новембра, 2018\nNext story Zlatibor osvaja Nemačku\nPrevious story Mostar Sevdah Reunion prvi put pred Užičanima


ZAKON O INSPEKCIJSKOM NADZORU: Privrednici strahuju od inspekcije, jer Zakon ne poznaju dovoljno i ne znaju da li i gde prave propuste\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave pokrenulo je sajt "inspektor.gov.rs", gde se objavljuju sve kontrole, liste, planovi inspekcija, a svaki privrednik može detaljno da se upozna sa postupkom inspekcijskog nadzora, rekao je državni sekretar tog Ministarstva Bojan Stević.\n"Privredni subjekti ne bi trebalo da se plaše inspektora, mogu da se plaše samo oni koji ne rade u skladu sa zakonom i to je normalno. Ali, mnogi se plaše zato što ne znaju kako pravilno treba da rade, gde prave propuste, i ne poznaju dovoljno zakon. Inspektori su tu da ukažu na nepravilnosti kod privrednog sektora, a ne da ih kažnjavaju i da ih plaše", rekao je Stević.\nVlada Republike Srbije maksimalno se trudi da pomogne privatan sektor u Srbiji, jer joj je cilj da otvore što više radnih mesta širom Srbije, da se zemlja ravnomerno razvija, a da ne postoji situacija "da se sve sliva u Beograd", navodi Stević.\nPrema njegovim rečima, Vlada Republike Srbije ne samo da podržava velike investitore, već je "maksimalno na usluzi" i ostalima, da pomogne otvaranje novih radnih mesta. "Poštujemo i mala i srednja preduzeća, malu privredu kao i veliku, jer svako novo radno mesto, zasnovano po propisima Republike Srbije, gde je radnik prijavljen, znači da ćemo u nekoj opštini dobiti novi kilometar puta, novi kilometar vodovodne ili kanalizacione mreže", zaključuje Stević.\nIzvor: Vebsajt Novosti, 23.01.2018.


Jutros se na putevima u našoj zemlji saobraća bez dužih zastoja po pretežno suhom i mjestimično vlažnom kolovozu.\nIntenzitet saobraćaja pojačan je u gradskim centrima, dok je na ostalim dionicama frekvencija vozila umjerena. Mogući su sitniji odroni zemlje ili kamenja na kolovoz, pa vozače pozivamo na opreznu vožnju, prilagođenu uslovima na putu.\nDo povremenih polusatnih obustava saobraćaja zbog deminiranja terena, dolazi u vremenu od 08 do 16 sati na dionici M-1.8 Orašje-Lončari u mjestu Dusine.\nVelika Kladuša (Trg Mladih), zbog održavanja manifestacije danas (01.06.) u vremenu od 18:45 do 19:30 sati, doći će do obustave saobraćaja. Za vrijeme obustave, saobraćaj će se preusmjeriti na alternativne pravce.\nSTACIONIRANI RADARI NA PODRUČJU USK-a:


Utopljenik - Blic Online\nUŽAS KOD LAJKOVCA Udavio se muškarac dok je pecao\nTelo tinejdžera Jakuba C. (17) iz novopazarskog sela Požega, koji se u nedelju utopio u jezeru Gazivode, ronioci Žandarmerije našli su juče na 15 metara od obale.\nTelo muškarca izvučeno je rano jutros iz Dunava kod luke "Beograd", saznaje "Blic".\nSaša V. (47) sa područja Novog Sada ispao je danas iz čamca u reku Dunav i utopio se.\nDanas oko 13.30 časova u priobalnom delu Savskog jezera, na Makiškoj strani Ade Ciganlije, pronađeno je beživotno telo NN muškarca starog između 30 i 50 godina, saopštili su iz JP "Ada Ciganlija".\nREŠENA MISTERIJA Za ženom čije je telo isplivalo kod Pančeva bila je RASPISANA POTRAGA\nBeživotno telo ženske osobe koje je početkom juna pronađeno kod Bele Stene je identifikovano, a obudkcijom je utvrđen i uzrok smrti.\nNavršila su se puna tri meseca od kada se u virovima Zapadne Morave u selu Tučkovo kod Požege utopio Velimir Đerić (66), ali njegovo telo još uvek nije pronađeno.\nPRONAĐENO TELO UTOPLJENIKA Policija na uviđaju u novobeogradskim blokovima\nTelo nepoznatog muškarca izvučeno je danas iz reke Save, saznaje "Blic", a potvrđuju iz MUP-a.\nBeživotno telo muškarca koji se najverovatnije utopio u Nišavi pronađeno je danas oko 11.30 časova u delu reke u selu Trupale kod Niša. Prema prvim informacijama reč je o mlađem muškarcu čiji su leš primetili ribolovci i nakon toga odmah obavestili policiju.


Filmski festival Herceg Novi - Blic Online\nMirjana Karanović: Moje depresije traju pet minuta\nPobednik 31. Filmskog festivala Herceg Novi, film "Slava", uskoro u bioskopima\nOvogodišnji pobednik Filmskog festivala u Herceg Novom je bugarska drama „Slava“, u režiji Kristine Grozeve i Petra Valčanova, koji su i autori scenarija. Ovo je drugo ostvarenje u njihovoj „trilogiji filmova inspirisanih novinskim naslovima“, koja istražuje teme kao što su korupcija, klasne razlike, i ruralno-urbana podela u savremenom društvu.\nMira Banjac za "Blic": Sa čime onda idemo u Evropu, ako ne sa kulturom?\nNaša slavna glumica prisutna je na Filmskom festivalu Herceg Novi (1-7. avgust) sa ulogama u dva filma - „Biser Bojane“ Milana Karadžića i „Rekvijem za gospođu J.“ Bojana Vuletića. A kada je izašla na scenu da se pokloni punom gledalištu na Kanli kuli, usledile su stajaće ovacije.\nReditelj Milčo Mančevski za "Blic": Zanat je neophodan, ali srce je važnije\nSlavni makedonski reditelj svetske reputacije, koji živi i radi u Njujorku, gost je Filmskog festivala Herceg Novi, koji je u utorak uveče svečano otvorio te, praćen gromkim aplauzom, rekao da film možda ne može da menja stvari, al’ može da zagreje srce, da učini da ono brže zakuca.\n"Muškarci ne plaču" na Kanli-kuli: Počinje filmski festival u Herceg Novom\nRegionalnom premijerom filma "Muškarci ne plaču" Alena Drljevića (nedavno nagrađenog u Karlovim Varima) večeras na Kanli-kuli počinje 31. Filmski festival u Herceg Novom na kome će do 8. avgusta u šest selekcija i na više lokacija u Starom gradu biti prikazano obilje filmova.\nDebitantski film na Montenegro film festivalu\nFilmski festival Herceg Novi ulazi u završnicu praćen velikim interesovanjem publike a večeras je na programu crnogorski film „Ispod mosta, među stjenama“.\nGlumcu Mladenu Neleviću nagrada "Milan Žmukić"\nSinoćno, pretposlednje festivalsko veče 29 filmskog festivala u Nerceg Novom obeležilo je dodeljivanje nagrade „Milan Žmukić“ Mladenu Neleviću i film „Bićemo prvaci sveta“ Darka Bajića\nJasmila Žbanić: Krvava priča o nacijama je jedna velika pljačka\nSvaki rat je vezan za tokove novca, a ovi naši 90-ih posebno, rekla je bosansko-hercegovačka rediteljka, autorka čuvene "Grbavice", gošča Filmskog festivala u Herceg Novom.\nDokumentarci u Herceg Novom: Mali jubilej velikih filmova\n„Ove godine obeležavamo mali jubilej, pet godina prisustva dokumentaraca na hercegnovskom filmskom festivalu“, rekao je Vladimir Perović selektor dokumentarnog filma


Likovna kolonija ''Različitost nas povezuje''\nOrganizacija amputiraca UDAS Republike Srpske u partnetrstvu sa Zdravstveno turističkim centrom Banja Vrućica Teslić, organizuje likovnu koloniju pod nazivom ‘’Različitost nas povezuje’’ koja će se održati od 24. – 30.10.2017. godine u Banji Vrućica u Tesliću.\nLikovna kolonija je definisana je n...\nMinistri Bogdanić i Savanović na sastanku sa predstavnicima udruženja RVI\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić, ministar rada i boračko-ivlaidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović i v.d. direktora Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske Dejan Kusturić sastali su se danas sa predstavnicima Organizacije amputiraca UDAS Repub...\nIzložba grafika i crteža ''CrnoCrne''\nSamostalna izložba grafika i crteža autora Miloša Vučena iz Prijedora pod nazivom ''CrnoCrne'' biće predstavljena u ponedeljak, 16.10.2017. godine sa početkom u 19:00 časova u Kulturnom centru UDAS Banjaluka. Riječ je o drugoj izložbi koja se predstavlja u okviru kulturne manifestacije ‘’Jesen grafi...


Pixel - nameštaj od 1.080 drvenih trouglova - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nZadivljujući Pixel elementi nameštaja dolaze od strane portugalskog proizvođača Boca Do Lobo i dolaze kao komode koje će vam osvojiti srce na prvi pogled. Kreirane od 1.088 komada ručno finiširanog drveta sečenog u trougaonoj formi, Pixel komode predstavljaju veliki trud koji odaje počast uniji između dizajna i vrhunskih zanatskih veština.\nLuksuzni komad kombinuje izuzetne materijale koji pružaju unikatan i ekstravagantan dizajn, srebrnog zlanog lista, 10 različitih tipova drveta i nekoliko slojeva laka. Nogari su takođe ručno kreirani od sjajnog mesinga, a takođe pikazuju veliku dozu sofisticiranosti i klasične aure. Baza pruža Pixel komodi unikatnu ličnost, jakog, ali sofisticiranog karaktera istovremeno.\nMeđutim, dizajn portugalske kompanije Boca Do Lobo ništa ne ostavlja sreći. Jednom kada završimo sa divljenjem eksterijeru ovih neobičnih komada nameštaja, vreme je da pogledamo unutar njega, a tu nas očekuje još nekoliko iznenađenja. Unutrašnjost ove komade poseduje još jednu veoma zadivljujuću kombinaciju - ugaona ogledala koja pružaju neverovatan efekat i različite fioke.\nSlike jednostavno, nisu dovoljne da pokažu neverovatnu lepotu ovog umetničkog dela. Pixel je dovoljno veliki komad nameštaja koji može biti korišćen kao bar ili mesto za čuvanje vaših vrednosti, ali je takođe, dovoljno mali kako bi se smatrao umetničkim delom i uklapao se sa svakim enterijerom, privlačeći pažnju na sebe.\nPixel komoda je sasvim dovoljna kako bi u nju bilo smešteno sve što želite i poseduje veoma stilski izgled. Dekorisana je srebrnim i zlatnim elementima, pomešanim sa drvenim finišima, smeštenim na bazi kreiranoj od poliranog mesinga. Unutra se nalaze sjajne fioke, koje svojim korisnicima mogu omogućiti idealno mesto za odlaganje sitnica, različitih predmeta i stvari.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Minimalističke stolice koje je teško ne zavoleti


Janez Kopač danas predstavlja šta je BiH ispunila iz Ugovora o Energetskoj zajednici - Klix.ba\nNove sankcije? Janez Kopač danas predstavlja šta je BiH ispunila iz Ugovora o Energetskoj zajednici\nJanez Kopač danas predstavlja šta je BiH ispunila iz Ugovora o Energetskoj zajednici\n26.10.2017. u 09:30\nDirektor Sekretarijata Energetske zajednice Janez Kopač danas će u Sarajevu održati prezentaciju o trenutnom stanju u ispunjavanju obaveza BiH iz Ugovora o Energetskoj zajednici.\nIz Parlamentarne skupštine BiH saopšteno je da će prezentacija ponuditi pregled aktuelnih aktivnosti Energetske zajednice, kao i ocjenu realizacije ugovornih obaveza BiH, nakon čega je predviđeno vrijeme za diskusiju.\nPrezentaciji će prisustvovati članovi Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda i Komisije za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, kao i drugi zainteresovani predstavnici institucija BiH, naročito predstavnici regulatornih tijela iz oblasti energetike, organizacija civilnog društva kao i novinari.\nSekretarijat Energetske zajednice osigurava tehničku i pravnu podršku u nadgledanju i provođenju Ugovora o Energetskoj zajednici, te jednom godišnje objavljuje izvještaj o provođenju Ugovora, kojeg predstavlja parlamentima zemalja članica Energetske zajednice.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović izjavio je jučer da je direktor Sekretarijata Energetske zajednice Janez Kopač upozorio da BiH na ministarskoj konferenciji u decembru u Prištini prijeti uvođenje novih sankcija zbog neispunjavanja obaveza iz Trećeg energetskog paketa.\nEnergetska zajednica je međunarodna organizacija koja nastoji da razvije energetsko tržište u regiji i da ga integriše u energetsko tržište Evropske unije.\nEnergetska zajednica predstavlja ključnu organizaciju za podršku realizaciji najvažnijih energetskih infrastrukturnih projekata u regiji, kao i projekata čiji je cilj osiguravanje stabilnosti i održivog sistema snabdijevanja energijom.\nPrezentacija će biti održana u zgradi zajedničkih institucija BiH od 15:30 do 17 časova, a diskusije će biti otvorene za javnost.


Vodič kroz potencijalne izvore finansiranja | Predlozi projekata za ekologiju i dobrobit mladunaca divljih životinja\nPredlozi projekata za ekologiju i dobrobit mladunaca divljih životinja\nInicijativa za divllje životinje\nod 25.000 do 250.000 $\nInicijativa za divlje životinje obično finansira sve što je potrebno za završetak projekta. Prioritet ima finansiranje direktnih troškova istraživanja, poput pribora, materijala i putovanja. Finansiranje ostalih područja troškova (kao što su stipendije, plate ili trajna roba) trebalo bi da bude u potpunosti opravdano u odnosu na ciljeve projekta.\nOnlajn popunjavanjem obrascaddo 29. avgusta 2021. U septembru izabrani kandidati podnose pun predlog projekta prema smernicama u dostupnom dokumentu. Konačni rezultati odabira predloga projekata očekuju se u januaru 2022.


REVOLUCIJA: Zaboravite na sadašnji izgled Lige šampiona, sve se menja počev od formata i broja učesnika - Sportska centrala\nREVOLUCIJA: Zaboravite na sadašnji izgled Lige šampiona, sve se menja počev od formata i broja učesnika\n11 feb 2021. 16:14\nLiga šampiona igraće se u novom formatu od 2024. godine.\nDa je priča ozbiljna potvrđuje pisanje uglednog „Ekipa“, koji je izneo tvrdnju da će od sezone 2024/25 broj učesnika u Ligi šampiona biti povećan sa 32 na 36, a zanimljivo je da neće biti klasičnih grupa kao u dosadašnjem formatu.\nEkipe će biti podeljene u četiri divizije, po kvalitetu, a svaki tim će u sezoni odigrati 10 utakmica u ovoj „grupnoj“ fazi.\nIgraće se po takozvanom švajcarskom sistemu, pa će primera radi ekipe iz najkvalitetnije divizije odigrati dva meča protiv rivala iz ove divizije, po tri iz druge i treće divizije po kvalitetu, odnosno dve sa ekipama iz najmanje kvalitetne divizije.\nRang lista UEFA i dalje će biti značajna za zemlje koje ne daju direktnog učesnika u Ligi šampiona, pa će mesto biti rezervisano za šampiona zemlje sa najvećim koeficijentom među takvim državama.\nMeđu njima je i Srbija, u ovom slučaju Crvena zvezda je na 52. mestu UEFA i u znatno povoljnijoj poziciji u odnosu na Partizan, koji je trenutno na 82. mestu, ali će mnogo toga biti jasnije u sledeće dve sezone.


UN:U zatvorima u Libiji 7000 obespravljenih pritvorenika\nBivši libijski pobunjenici, sada nove vlasti, drže oko 7 000 pritvorenika, uglavnom iz zemalja podsaharske Afrike, koji nemaju pristup pravnom procesu poslije građanskog rata, naveo je generalni sekretar UN Ban Ki Mun u novom izvještaju.\nBan Ki Mun je citirao izvještaje u kojima se govori o mučenju pritvorenih osoba, često zbog boje njihove kože, te o ženama koje se nalaze u zatvorima pod nadzorom muškaraca, bez ženskih čuvara. U dokumentu se navodi da su zajedno sa odraslima pritvorena i djeca.\nBan je pripremio ovaj izvještaj za Savjet bezbjednosti UN, uoči debate o Libiji sljedeće sedmice.U dokumentu se iznosi ocjena da većina sudova u Libiji nije spremna za rad zbog nedovoljne bezbjednosti i odsustva sudija i ostalog osoblja.\nGlavni tužilac Međunarodnog krivičnog suda Luis Moreno Okampo izjavio je juče u Tripoliju da uhvaćenom Gadafijevom sinu Saifu al Islamu može da se sudi u Libiji, ako on tokom procesa ne bude zaštićen od međunarodne pravde.\nBan je u izvještaju pozvao Libijce da poštuju ljudska prava i uzdrži se od osvete, navodeći da su pripadnici zajednice Tuarega suočeni s osvetničkim ubistvima, zbog uloge koju su imali u napadima Gadafijevih snaga na Misratu.


Za četvrtak, 16. septembar 2010. godine – Nadlanu.com\nZa četvrtak, 16. septembar 2010. godine\nObjavljeno 16. sep 2010. / 00:00:00\nBEOGRAD, 16. septembra 2010. (Beta) – Beogradski listovi su na naslovnim stranama današnjih izdanja pažnju posvetili smeni u Fudbalskom savezu Srbije (FŠ), oslobađanju krivice sina nekadašnjeg predsednika Srbije Marka Miloševića, ekonomskim i drugim temama.\nBLIC – Pod naslovom „U Legijinoj ćeliji pronađeni detonatori“, list piše da je osuđenik za ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđić Milorad Ulemek Legija planirao bekstvo iz zatvora. „Antiću otkaz, Pižonu 20.000 evra mesečno“ o smenama u FŠ.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Kad muftija kadi barutom“, naslov je teksta o dešavanjima u Novom Pazaru. „Za Marka nema kazne!“, o oslobađanju krivice sina nekadašnjeg predsednika Srbija Slobodana Miloševića Marka. „Antić smenjen, Pižon selektor“, piše list.\nDANAS – List piše da komesar za proširenje EU Štefan File dolazi u Beograd zbog reforme pravosuđa. „Već 2010. sa kragujevačkih traka silaziće 200.000 vozila godišnje“, rekao je generalni direktor kompanije Fijat automobil Srbija Đovani de Filips.\nPOLITIKA – „Na sud zbog neplaćenih poreza i doprinosa“, o kaznama za poslodavce. O zahtevu Srbije za prijem u EU – „Srbija čeka Holandiju“. „Zimska guma glavu čuva i – prazni džep vozača“, piše list.\nFreestyler – Rođendan


J. Pešić | 27. dec 2018.\nGrad Kragujevac, osnivač Privrednog društva Radio-televizije Kragujevac (PD RTK), uknjižio se kao vlasnik „objekta koje je ranije koristio RTK“, a ovoj medijskoj kući na korišćenje bez naknade na određeno vreme dao prostorije za rad, rečeno je Udruženju novinara Srbije (UNS) u Ministarstvu privrede.\nMinistarstvo će, kako je rečeno UNS-u, ovom Društvu poslati zahtev za utvrđivanje nove fer tržišne vrednosti celokupne imovine i obaveza kapitala RTK sa stanjem na dan 31. decembra 2018. godine.\n„Jasnim razgraničenjem imovine i utvrđivanjem prava korišćenja, rešeni su i višegodišnji, ponegde i decenijski problemi plaćanja troškova koje Društvo nije samo stvaralo. Godišnje je Društvo samo za komunalne troškove drugih lica, i fizičkih i pravnih koji su bili u zgradi, plaćalo više od milion dinara“, rekla je UNS-u direktorka PD RTK Jelena Vuković.\nKako je dodala, PD RTK “proizvodnju i emitovanje radijskog i televizijskog programa obavlja kao i ranije sa dve lokacije: u ulici Branka Radičevića 9 i u TPC Radnički, u ulici 27. marta 19/2“. Grad Kragujevac sada se knjiži kao vlasnik prostora u obe zgrade koji je koristio RTK.\n„Prostorije na navedenim lokacijama Grad Kragujevac je Društvu dao na korišćenje dok traje delatnost. Program Televizije Kragujevac se realizuje i emituje iz prostorija u TPC Radnički, dok se Radio Kragujevac, kao i prethodnih 30 godina, od skoro 49 koliko postoji, emituje iz zgrade u ulici Branka Radičevića 9“, rekla je UNS-u Vuković.\nOna kaže da se „nakon racionalizacije poslovanja pojavio višak poslovnog prostora u zgradi u Branka Radičevića 9, koji je ustupljen drugim korisnicima, među kojima su i ’Kragujevačke novine’, a korišćenje prostora u TPC Radnički nikada nije bilo pravno regulisano za 22 godine, koliko se u njima nalazi Televizija Kragujevac“.\nPodsetimo, Ministarstvo privrede je krajem januara ove godine raspisalo “javni poziv za prikupljanje pisma o zainteresovanosti za učestvovanje u postupku privatizacije“ RTK , a zatim je, kako je rečeno UNS-u, „dopisom pozvalo PD RTK da dostavi popis i procenu fer tržišne vrednosti celokupne imovine, obaveza i kapitala na dan 31. decembar poslednje poslovne godine“. U Ministarstvu su naveli i da su im popis i procena dostavljeni u aprilu, a zatim u maju ove godine.\nKako su UNS-u rekli, na poziv je pristiglo jedno pismo o zainteresovanosti.\nNa najavu Ministarstva da će u narednom periodu poslati PDK RTK zahtev za utvrđivanje nove tržišne vrednosti, Vuković kaže da će ovo Društvo novu procenu uraditi i dostaviti kada Ministarstvo privrede od njih to bude tražilo.\nNa pitanje UNS-a kada očekuje da će biti završena privatizacija RTK-a, Vuković je rekla da to „ne može da proceni, jer ne zavisi od zaposlenih u RTK“.\nTrenutno je u RTK 30 radnika (22 na neodređeno vreme) koji rade u tri sektora: poslovni, programski i sektor produkcije, rekla je UNS-u Vuković i dodala da su ove godine postavili i radijske predajnike u Opštinama Aranđelovac i Knić.\n„Do 2014. godine u RTK bilo je zaposleno 96 ljudi i angažovan veći broj honorarnih saradnika, a nakon privatizacije 2015. godine u našoj medijskoj kući je ostalo 77 zaposlenih“, rekla je UNS-u Vuković.\nPodsetimo, RTK je privatizovan 2015. godine kada ga je kupio kruševački biznismen Radoica Milosavljević. Ipak, privatizacija je početkom 2017. godine poništena, jer Milosavljević nije ispunjavao obaveze predviđene kupoprodajnim ugovorom.\nGradu Kragujevcu je u junu 2017. godine privremeno vraćeno vlasništvo nad ovom medijskom kućom, kojom je trebalo da upravlja do nove privatizacije.\nNa pitanje UNS-a kada očekuje ponovnu privatizaciju RTK, gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić rekao je da je „sada sve u nadležnosti Ministarstva privrede“.\n„Grad Kragujevac i RTK su sve neophodne radnje završili na vreme, za šest meseci“, rekao je UNS-u Nikolić.\nInače, Grad je iz budžeta za 2019. godinu izdvojio 37 miliona dinara za RTK, o čemu je UNS pisao, a za konkurs za sufinansiranje medijskih projekata osam miliona dinara.\nKragujevac od uvođenja projektnog sufinansiranja medija, 2015. godine, nije za medijske projekte izdvajao niti jedan dinar.\nKragujevac Radomir Nikolić RTK\n← Radomirović (UNS): Premijerka da ne zabija glavu u pesak pred problemima slobode medija\nMedijska koalicija: Tekst Medijske strategije predat Vladi, situacija u medijima nikada gora →


43. hitna sjednica: Utvrđen Prijedlog zakona o pravima povratnika u RS i Brčko Distrikt – Magazin Plus\nHome/43. hitna sjednica: Utvrđen Prijedlog zakona o pravima povratnika u RS i Brčko Distrikt\n43. hitna sjednica: Utvrđen Prijedlog zakona o pravima povratnika u RS i Brčko Distrikt\nVlada Federacije BiH je na jučerašnjoj 43. hitnoj i telefonski održanoj sjednici utvrdila i u parlamentarnu proceduru po hitnom postupku uputila Prijedlog zakona o pravima povratnika u prijeratno mjesto prebivališta u entitetu Republika Srpska i Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine. Ovim zakonom uređuju se uslovi, način i postupak za ostvarivanje i korištenje prava stečenih na osnovu federalnih zakona i drugih propisa povratnika u Republiku Srpsku (RS) i Brčko Distrikt BiH (BDBiH), iz oblasti socijalne i zaštite porodice sa djecom, branilačko-invalidske i zdravstvene zaštite, te prava iz oblasti poreza na dohodak.\nFederalna vlada je tekst Zakona utvrdila na 90. sjednici od 4.12.2013. godine, a jučer je ponovo razmatrala i uvažila zahtjev Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica da u parlamantarnu proceduru uputi po hitnom, umjesto po dosadašnjem skraćenom.\nInače, Vlada FBiH se na donošenje novog zakona odlučila imajući u vidu zaključke sa svoje 27. sjednice od 01.12.2011. godine, 2. tematske sjednice Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH, održane 27.02.2012. godine, kao i zahtjeve nevladinog sektora čiji su predmet rada povratnička populacija, raseljene osobe i izbjeglice. Opća je ocjena da se Zakonom doprinosi (re)integraciji na nekoliko nivoa (na nivou pojedinca, domaćinstva, zajednice i društva).\nHeroina kultne knjige "Mi djeca sa stanice Zoo": Umirem od hepatitisa C\nSaopćenje Nikšića o stanju u Vitezitu: Samo za uvezivanje staža više od četiri miliona KM


Među raskošnim zelenilom i vodama nacionalnog parka u blizini grada Hangžu (Hangzhou) u Kini, smešten je kompleks "plutajućih" apartmana od kamena, koji je projektovao britanski arhitektonski biro "David Chipperfield Architects".\nPark je smešten u močvarnom području na obroncima grada, koji se nalazi na kraju najdužeg veštačkog vodenog puta na svetu, "Velikog kanala". Zgrade koje naizgled plutaju po vodenoj bašti, podsećaju na lokalne seoske zgrade koje su postavljene na kamena postolja u vodi.\n"Sveprisutna veza između pejzaža, arhitekture i vode je ključ atmosfere ovog područja. Ta atmosfera integrisana je u razvoj apartmana ", objašnjavaju arhitekte.\nDugački blokovi od sivog kamena korišćeni su za izgradnju 20 dupleks apartmana, koji su smešteni na sivim bazama u vodi. svih 20 domova povezano je stazama koje okružuju močvarne biljke.\n"Nasuprot zelenom okruženju, zgrade nalikuju na tamno kamenje smešteno u vodenoj bašti", kažu autori kompleksa.\nProzori od poda do plafona sa tamnim žaluzinama dizajnirani su tako da obezbede maksimalan pogled na vodenu baštu i obilje prirodne svetlosti.\nArhitektura, David Chipperfield Architects, Rezidencijalni kompleks, Kina, Zgrade, Dupleks, Vodena bašta, Stambene zgrade, Xixi Wetland Estate


Svet bez uverljivih odgovora na ekonomske izazove\nPripadnik francuske policije patrolira ispred zgrade Ministarstva finansija uoči početka sastanka G20 u Parizu, februar 2011.\nOvo nije “G 20 svet”. U poslednjih nekoliko meseci, proširena grupa vodećih ekonomija je prešla put od mogućeg koncerta, odnosno saglasja nacija do kakofonije konkurentskih glasova u meri u kojoj je smanjivan pritisak finansijske krize, i iskazivana različitost političkih i ekonomskih vrednosti unutar ovog bloka – pišu u “Forin afersu” (Foreign Affairs) Jan Bremer (Ian Bremmer) i Nurijel Rubini (Nouriel Roubini).\nBremer je predsednik konsultantske firme “Evroazijska grupa” (Eurasia Group) i autor knjige “Kraj slobodnog tržišta” (The End of the Free Market”. Rubini je profesor ekonomije na Univerzitetu u Njujorku.\nNe postoji ni održiv “G-2 svet” – američko-kinesko rešenje za urgentne transnacionalne probleme – jer Kina nema interes da preuzme teret koji ide uz sticanje međunarodnog vođstva. Ne postoji ni alternativa - “G-3 svet” – grupa koju bi činili SAD, Evropa i Japan.\nSAD danas nemaju resurse da nastave ulogu glavnog snabdevača globalnih javnih dobara.\nEvropa je u ovom trenutku u potpunosti okupirana spasavanjem evrozone. Japan je slično opterećen sa složenim domaćim političkim i ekonomskim problemima. Nijedna od ovih vlada nema vremena, resurse ili domaći politički kapital koji je potreban za novu seriju velikih međunarodnih paketa spasavanja.\nU međuvremenu, nema uverljivog odgovora transnacionalnim izazovima bez direktnog uključivanja sila u usponu kao što su Brazil, Kina i Indija. Međutim, ove zemlje su previše fokusirane na domaći razvoj da bi prihvatile teret koji dolazi sa novim odgovornostima na međunarodnoj sceni.\nSada živimo u “G – 0 svetu”, u kome nijedna zemlja pojedinačno, ili njen blok, nema političku i ekonomsku polugu – ili volju – da se istinski usmeri i sledi međunarodnu agendu.\nRezultat će biti intenzivniji sukob na međunarodnoj sceni o ključnim pitanjima, kao što su makroekonomska koordinacija, finansijske regulatorne reforme, trgovinska politika i klimatske promene.\nOvaj novi poredak ima dalekosežne posledice po globalnu ekonomiju, pošto kompanije širom sveta raspolažu ogromnim količinama gotovog novca, čekajući da prođe sadašnji trenutak političke i ekonomske neizvesnosti. Mnoge od njih će dugo čekati.\nDo sredine 1990-ih, “G-7” je bio međunarodni pregovarački sto od najveće važnosti. Njegovi članovi su delili zajednički set vrednosti i veru da su demokratija i kapitalizam, čija je pokretačka snaga tržište, sistem koji će najverovatnije omogućiti trajni mir i prosperitet.\n“G-7”, kojim su dominirale SAD, postao je 1997. godine “G-8”, kojim su takođe dominirale SAD, kada su američki i evropski kreatori politike uvukli Rusiju u ovaj klub.\nTo nije uticalo na promenu u svetskim odnosima moći. To je jednostavno bio pokušaj da se podupre krhka demokratija u Rusiji i spreči da sklizne natrag u komunizam ili nacionalistički militarizam. Tranzicija od “G-7” ka “G-8” nije bila izazov pretpostavci o vrlinama reprezentativne demokratije ili opasnostima od zamašnog državnog upravljanja ekonomskim rastom.\nNedavna finansijska kriza i slom globalnog tržišta izazvali su mnogo jači udar u međunarodnom sistemu od bilo čega drugog nakon raspada sovjetskog bloka.\nU septembru 2008. strah da se globalna ekonomija nalazi na ivici katastrofe ubrzao je neminovnu tranziciju ka “G-20”, grupaciji koja uključuje najveće i najvažnije tržišne ekonomije u usponu.\nNa prvim skupovima ovog kluba – u Vašingtonu u novembru 2008. i Londonu u aprilu 2009 – postignut je sporazum o zajedničkoj monetarnoj i fiskalnoj ekspanziji, povećanju uloga u Međunarodnom monetarnom fondu i novim pravilima za finansijske institucije. Ovi uspesi su ostvareni najviše zbog toga što su se sve članice osećale ugroženim od istih nevolja u isto vreme.\nNo, sa početkom ekonomskog oporavka, svest o krizi je popustila u nekim zemljama.\nPostalo je jasno da su Kina i ostale velike zemlje u razvoju pretrpele manju štetu i da će se brže oporaviti nego najbogatije zemlje na svetu. Kineske i indijske banke su manje izložene nego zapadne zaraznom efektu kraha američkih i evropskih banaka.\nOporavak razvijenog sveta anemičan\nŠtaviše, kineske devizne reserve štite njenu vladu i banke od panike zbog nelikvidnosti koja je zahvatila Zapad. Sposobnost Pekinga da usmeri direktnu državnu potrošnju ka infrastrukturnim projektima ubzo je stvorila nova radna mesta, umanjujući strahovanja da će sniženje potrošnje u SAD i Evropi možda izazvati veliku nezapslenost i građansku pobunu u Kini.\nProtesti u Grčkoj protiv vladinih mera štednje, 23. februar 2011.\nDok su se Kina i ostale zemlje u razvoju povratile od krize, jačali su strahovi i frustracije na Zapadu. U SAD uporna nezaposlenost i strah od još jedne recesije, podstakao je antivladin aktivizam i preusmerio vlast ka Republikancima. Vlade u Francuskoj i Nemačkoj gube poverenje, a izgubile su vlast u Japanu i Velikoj Britaniji. Fiskalna kriza je izazvala gnev javnosti od Grčke do Islanda i baltičkih zemalja do Španije.\nU međuvremenu, Brazil, Kina, Indija, Turska i druge zemlje u razvoju se kreću napred dok je oporavak razvijenog sveta anemičan. (Ironija je da je jedina zemlja koja se suočava sa problemima u ekonomskom oporavku – Rusija kao petro-država, koja je prva primljena u klub G-7). U meri u kojoj su potrebe i interesi bogatih i zemalja u razvoju počeli da se razilaze, “G-20” i ostale međunarodne institucije su izgubile osećaj o hitnosti koordinisanih i koherentnih multilateralnih odgovora.\nPolitičari u zapadnim zemljama, uzdrmani kritikama zbog neuspeha u osiguranju snažnog oporavka, traže i optužuju “žrtvene jarce” u inostranstvu. Poslednjih meseci jačaju tenzije između SAD i Kine.\nKina i dalje prkosi pozivima iz Vašingtona da dozvoli znatan rast svoje valute.\nZvaničnici u Pekingu insistiraju da moraju da zaštite svoju zemlju tokom delikatnog perioda u njenom razvoju, dok su kongresmeni u Vašingtonu sve ozbiljniji u nameri da preduzmu mere protiv kineske trgovinske i valutne politike koju smatraju nekorektnom.\nU poslednje tri godine, naglo je povećan broj sporova pred Svetskom trgovinskom organizacijom koje su SAD i Kina pokrenule jedna protiv druge.\nPrazno vozačevo mesto\nNema ničeg novog u ovim prepirkama i neaktivnosti. Četiri decenije nakon usvajanja Ugovora o sprečavanju nuklearne proliferacije, na primer, velike sile se još nisu saglasile kako da ustanove i održe efektivan režim koji bi mogao da spreči širenje najopasnijeg naoružanja i tehnologije u svetu.\nMeđunarodna trgovina je igra drugačijeg tipa. Od nje mogu da imaju koristi svi učesnici. Međutim, različiti ekonomski interese, kao posledica finansijske krize, podrili su globalnu privrednu saradnju, stavljajući klipove u točkove globalizacije.\nU prošlosti se globalna ekonomija oslanjala na hegemona – Ujedinjeno kraljevstvo u 18 i 19 veku i SAD u 20-om – da bi se stvorio bezbednosni okvir neophodan za slobodno tržište, slobodnu trgovinu i mobilnost kapitala. No, kombinacija opadanja međunarodnog uticaja Vašingtona, na jednoj strani, i izrazita politička neslaganja, na drugoj – kako između razvijenih i zemalja u razvoju tako i SAD i Evrope – stvorili su vakum u međunarodnom vođstvu u trenutku kada je najpotrebnije.\nInvestitor na berzi, Kina, januar 2011.\nU poslednjih 20 godina, ma koliko se razlikovale o bezbednosnim pitanjima, vlade velikih razvijenih i zemalja u razvoju su imale zajedničke ekonomske ciljeve. Uspon Kine i Indije je obezbedio pristup zapadnim potrošačima najbrže rastućem tržištu u svetu i pomogao kreatorima američke i evropske politike da zauzdaju inflaciju uvozom jeftinih proizvoda i usluga.\nSAD, Evropa i Japan pomažu ekonomijama u razvoju da otvore nova radna mesta kupovinom znatnih količina njihovog izvoznog programa i održavanjem relativne stabilnosti u međunarodnoj politici.\nU međutim, u narednih 20 godina, pregovore o ekonomskim i trgovinskim pitanjima će verovatno opredeljivati nadmetanje, upravo kao i nedavna debata o nuklearnoj neprolefiraciji i klimatskim promenama. Krug pregovora u Dohi je mrtav kao i ptica dodo, a Svetska trgovinska organizacija ne može da izađe na kraj sa jačanjem protekcioninističkih pritisaka u trenutku kada globalna privreda usporava.\nSAD, EU, Brazil, Kina, Indija i druge ekonomije u usponu, nedavno su se sukobile oko trgovinske liberalizacije jer svaka vlada nastoji da zaštiti svoje radnike i industriju, često na uštrb drugih zemalja.\nZvaničnici u mnogim evropskim zemljama imaju primedbu da je stopa poreza na dobit u Irskoj preniska i primorali su njenu vladu da prihvati finansijski paket pomoći iako nije želela.\nNemački birači su gunđali zbog nužnosti da spasavaju siromašnije evropske zemlje, a građani južnoevropskih država su kritikovali nespremnost svojih vlada da nastave potrošnju iznad njihovih mogućnosti.\nPre poslednjeg samita G-20 u Seulu, brazilski i indijski zvaničnici pridružili su se američkim i evropskim u kritikama Kine zbog manipulacije svojom valutom.\nMeđutim, kada je američka delegacija pokrenula to pitanje na samom samitu, brazilski ministar finansija se žalio da je politika Vašingtona “kvantitativnih olakšica” (štampanja dodatnog novca) više manje isto nekorektna, a nemački ministar finansija je opisao američku politiku kao “besciljnu”.\nOstala nepremostiva neslaganja, odnose se na subvencije poljoprivrednicima u SAD i Evropi, zaštitu intelektualnih autorskih prava i uvođenje antidampinških mera i carina koje imaju za cilj da neutrališu negativne efekte subvencija koje druge zemlje omogućavaju svojoj privredi.\nZabrinutost zbog ponašanja državnih investicionih fondova ograničila je njihove mogućnosti da preuzmu kontrolnu ulogu u zapadnim kompanijama, pre svega u SAD. Žurba Kine da osigura pouzdan dugoročni pristup prirodnim resursima – zbog čega Peking agresivno kupuje robe u Africi, Latinskoj Americi i drugim tržištima u usponu – dodatno podstiče sukob sa Vašingtonom.\nSve veća globalna trgovinska neravnoteža\nJačaju takođe i imovinski i finansijski protekcionizam. Namera kineske državne naftne kompanije da preuzme američku naftnu kompaniju “Unokal” (Unocal) 2005, a, zatim, godinu dana kasnije nastojanje državne korporacije iz Dubaija (Dubai Ports World) da kupi američku firmu, što bi joj omogućilo da upravlja u nekoliko luka u SAD – oba pokušaja izazvala su političko uzbuđenje u Vašingtonu.\nNajvažniji izvor međunarodnih sukoba može biti rasprava o najboljem putu da se nikada više ne desi globalni ekonomski krah.\nOvo je, jednostavno, bila preteča sličnih investicionih protekcionističkih akata u Evropi i Aziji.\nBuduća međunarodna monetarna i finansijska stabilnost zahteva mnogo veću međunarodnu koordinaciju u regulisanju i nadgledanju finansijskog sistema.\nNa kraju, to će možda iziskivati globalnog superregulatora, imajući u vidu da je kapital mobilan a regulatorna politika ostala nacionalna. No, duboka su neslaganja o ovim pitanjima.\nVlade mnogih zemalja u razvoju se pribojavaju da bi ih striktnija međunarodna pravila za finansijske institucije čvršće vezala za finansijske sisteme istih zapadnih ekonomija koje optužuju da su izazvale nedavnu krizu.\nGlobalna trgovinska neravnoteža je sve veća, čime se povećava rizik od valutnog rata – ne samo između SAD i Kine već i drugih zemalja u usponu. Još uvek krhko stanje globalne ekonomije iziskuje da se to pitanje reši što pre, a vakuum u globalnom vođstvu će to itekako otežati.\nKome treba dolar?\nNakon prethodnih kriza na tržištima u razvoju, kao što je finansijski krah u Aziji krajem 1990-ih, zvaničnici u ovim zemljama su privrženi politici slabe domaće valute, viškova u državnoj kasi, kao i samoosiguranja protiv nelikvidnosti tako što akumuliraju velike devizne rezerve.\nTa strategija je delimično podstaknuta nepoverenjem da se može računati na MMF kao na kreditora u krajnjoj nuždi. Zemlje koje imaju deficiti, poput SAD, gledaju na takvu akumulaciju rezervi kao na neku vrstu trgovinskkog merkantilizma čime se sprečava jačanje valuta čija je vrednost potcenjena.\nNovčanice različitih valuta - ilustracija\nEkonomije u usponu se, zauzvrat, žale da američki fiskalni deficit može da izazove krah dolara, mada ovaj deficit u SAD pomaže pomenutim zemljama da akumuliraju devizne rezerve u dolarima.\nTo je repriza Trifinove (Triffin) dileme, ekonomskog stanovišta šta se dešava kada zemlja čija valuta služi kao rezerva mora da uđe u deficit kako bi obezbedila međunarodnu likvidnost. Taj deficit na kraju umanji vrednost valute kao stabilne međunarodne rezerve.\nU međuvremenu, razmatraju se alternative za američki dolar, uključujući davanje veće uloge “Specijalnim pravima vučenja” (međunarodna korpa pet nacionalnih valuta koje je kreirao MMF kao dopuna zlatu i dolarskim rezervama), što predlaže Kina.\nMeđutim, ta rasprava je zapala u ćorsokak, jer Vašington nije zainteresovan za bilo kakav potez koji bi doveo u pitanje centralnu ulogu njegove valute. Takođe, malo je verovatno da će kineski juan istisnuti dolar kao glavnu deviznu rezervu, jer da bi se to desilo, Peking bi morao da omogući fluktuaciju kursa, smanji svoju kontrolu nad protokom kapitala, liberalizuje domaće tržište kapitala i stvori tržište da dug denominovan u juanima. To je dugoročni proces koji bi izazvao mnoge kratkoročne opasnosti po političku i ekonomsku stabilnost Kine.\nPored toga, proizvođači energije se suprostavljaju politici čiji je cilj stabilizacija cena kroz fleksibilnije snabdevanje. U međuvremenu, izvoznici energije, pre svega Rusija, nastavljaju da prete prekidom snabdevanja gasom kao osnovnim oružjem spoljne politike protiv susednih zemalja. S druge strane, uvoznici energije ne prihvataju mere, kao što su porezi na ugljen dioksid, čime bi se smanjila njihova zavisnost od fosilnih goriva.\nSlične tenzije izaziva i nagli rast cena hrane i drugih proizvoda.\nSukob oko ovih pitanja se dešava u trenutku kada su velika ekonomska strahovanja a nijedna zemlja ili njihov blok nema uticaj i mehanizme koji bi omogućili istinski međunarodni pristup za njihovo rešavanje.\nOd 1945 do 1990, globalna ravnoteža moći je u osnovi bila određena relativnom razlikom u vojnim kapacitetima. Moć Sovjetskog Saveza nisu poduprle tržišne inovacije ili kulturni dinamizam, već sirova vojna snaga.\nProtekcionizam živ i zdrav\nDanas, značaj Kine i drugih sila u usponu za budućnost globalne ekonomije, a ne broj njihovih građana pod oružjem ili vojni kapaciteta kojima raspolažu - to je presudno za budućnost SAD.\nKako kriza u evrozoni jasno pokazuje, nema kolektivne ekonomske sigurnosti u globalizovanoj ekonomiji.\nTo je srž “G-0 dileme”. Kovanica “kolektivna bezbednost” priziva NATO i podseća na njegovu važnost za mir i prosperitet u Evropi. No, kako kriza u evrozoni jasno pokazuje, nema kolektivne ekonomske sigurnosti u globalizovanoj ekonomiji.\nDok su kamatne stope u Evropi objedinjene u prošlosti, polazeći od pretpostavke da su zemlje na jugu starog kontinenta imune na rizike dužništva, a istočnoevropske države čekaju u redu da se pridruže evru, sada se strahuje od širenja problema unutar zidova koji jednog dana mogu da obore čitav poduhvat evrozone.\nIzvan Evrope, kreatori politike, bilo da je reč o tržišno orijentisanim demokratijama kao što su SAD, ili autoritarne kapitalističke države poput Kine, moraju da pre svega brinu o rastu i zaposlenosti kod kuće. Njihove ambicije da podupru globalnu ekonomiju su na dalekom drugom mestu. Više ne postoji “Vašingtonski konsenzus”, ali neće biti ni “Pekinškog konsenzusa”, jer je državni kapitalizam kineskog stila skrojen da zadovolji njene specifične potrebe.\nTo je redak proizvod za koji Kina nema interes da izvozi.\nI, zaista, zato što svaka vlada mora da brine o izgradnji domaće bezbednosti i prosperiteta, koji će biti podesan njihovim jedinstvenim političkim, ekonomskim, geografskim, kulturnim i istorijskim okolnostima – državni kapitalizam mora da bude jedinstven za svaku zemlju koja ga upražnjava.\nTo je razlog zašto je, uprkos obećanjima u kominikeima “G-20” da se “izbegnu greške iz prošlosti”, protekcionizam živ i zdrav. Zato je malo verovatno da će proces izgradnje nove međunarodne finansijske arhitekture rezultirati bilo čim uverljivim. To je razlog što će “epoha G-0” verovatnije proizvesti produženi sukob a ne išta što bi nalikovalo “novom Bretonvudsu” (Bretton Woods).


Državni sekretar Tončev razgovarao sa zamenicom ministra spoljnih poslova Kolumbije\nDržavni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Tončev sastao se danas sa zamenicom ministra spoljnih poslova Republike Kolumbije Pati Londonjo Haramiljo.\nU srdačnom razgovoru razmotrena su aktuelna pitanja bilateralne saradnje i mogućnosti za njihovo unapređenje. Kao oblasti od zajedničkih interesa prepoznate su poljoprivreda, turizam, kultura, obrazovanje i sport. Razgovarano je o konkretnim predlozima koji su naišli na uzajamnu podršku i razumevanje i na čijoj će se razradi raditi u budućnosti.\nNaša strana je izrazila zahvalnost Kolumbiji zbog uzdržanog stava u vezi sa kandidaturom koju su prištinske vlasti podnele u okviru Uneska novembra 2015. godine.\nLiberalizacija viznog režima između Srbije i Kolumbije prepoznata je kao nova mogućnost za jačanje privrednih veza i turizma.\nKolumbijska strana je obavestila da, u cilju daljeg unapređenja saradnje, namerava da poslove saradnje sa Srbijom prenese u nadležnost Ambasade Kolumbije u Budimpešti. Sastanku je prisustvovala i Ana Pijedad Haramiljo Restrepo, ambasadorka Kolumbije koja će ubuduće nerezidencijalno pokrivati Republiku Srbiju iz Budimpešte.\nU neformalnom delu posete gošće iz Kolumbije su imale priliku da se u društvu državnog sekretara susretnu sa članovima porodice Djoković i da pogledaju neke od trofeja koje je osvojio naš najbolji teniser Novak Djoković.\nKljučne reči: Kolumbija Ivica Tončev Državni sekretar


Crnogorska policija privodi osumnjičene za pokušaj državnog udara, Podgorica, oktobar 2016.\nDržavljanin Crne Gore Ananije Nikić koji je u zemlji optužen za pokušaj državnog udara i terorizam 6. oktobra prošle godine, dobio je politički azil u Rusiji, navodi danas Interfaks pozivajući se na dobro obavještene izvore, prenosi Beta.\n"Kompetentni organi Rusije, među kojima i migracione službe, razmotrili su zahtjev građanina o davanju političkog azila i donijeli odluku da je njegovo krivično gonjenje politički motivisano", rekao je neimenovani sagovornik agencije.\nPrema njegovim riječima, na toj osnovi je Nikić dobio politički azil i uskoro može dobiti boravak, a kasnije i rusko državljanstvo.\nRusko tužilaštvo nedavno je saopštilo da ne namjerava Crnoj Gori izručiti Nikića, rukovodeći se Evropskom konvencijom o ekstradiciji iz 1957. godine, o čemu je obavijestilo Ministarstvo pravde Crne Gore 9. oktobra.\nNikić je službeni prevodilac opozicionog Demokratskog fronta (DF), čiji su čelnici takođe optuženi za umiješanost u neuspjelu zavjeru koju su organizovale određene strukture iz Rusije, s ciljem da se spriječi ulazak Crne Gore u NATO.


– Nakon sprovedene javne nabavke potpisan je ugovor o izvođenju radova na rekonstrukciji Kapije Karla Šestog. U Donjem gradu Beogradske tvrđave planirana je restauracija centralnog prolaza ove kapije, njenih bočnih prostorija i njihovih fasada od opeke, kao i severoistočne i jugozapadne fasade od kamena – rekao je za Beoinfo Radojičić.\nGradonačelnik Radojičić dočekao na aerodromu gubernatora Sankt Peterburga Aleksandra Beglova\nGradonačelnik je istakao da je ova kapija izgrađena na samom početku austrijske vladavine, između 1718. i 1720. godine, te da je simbol tadašnjeg uspostavljanja granice između otomanske i zapadno-evropske civilizacije.\n– Poslednji put radovi na ovoj kapiji su sprovedeni sedamdesetih godina prošlog veka, a sada će ta nepravda biti ispravljena, jer je ova kapija, kao i Beogradska tvrđava u celini, od velikog kulturnog i istorijskog značaja za naš grad. Ne smemo zaboraviti da decenijama unazad privlači turiste iz čitavog sveta. Osim ove rekonstrukcije, planiramo još radova na Kalemegdanu, u okviru Beogradske tvrđave. Od 2018. godine do sada uložili smo blizu 320 miliona dinara u obnovu različitih delova Kalemegdana. Rekonstrukcijom ove kapije, kao i drugim značajnim ulaganjima u očuvanje Beogradske tvrđave, Grad Beograd šalje jasnu poruku o vrednostima koje želi da sačuva i prenese na buduće generacije – zaključio je gradonačelnik Beograda.\nKapija Karla Šestog na Kalemegdanu


“Vlasotince ima apsolutno sve što nam je potrebno”\n28. decembra 2021.\tDOM, DOŽIVETI STOTU, LOKAL PRESS, ZANIMLJIVOSTI 0\nSara Dragićević i Aleksandar Radovanović, odnedavno verenici, preselili su se krajem oktobra iz Beograda u Vlasotince. S obzirom na to da migracije uglavnom idu u suprotnom smeru, njihova priča pobuđuje dodatnu pažnju.\n17. novembra 2021.\tDOŽIVETI STOTU, HIPOKRAT, ZANIMLJIVOSTI, ZDRAVLJE 0\n“Nekoliko godina nisam išla na preventivne preglede. Pojavile su se određene vidljive promene i desna dojka je počela da se deformiše. Na prvom pregledu konstatovan mi je malignitet. Moja porodica i okolina ništa nisu znali”, započinje svoju iskrenu ispovest Milica iz Beograda kojoj je dijagnostikovan tumor u odmaklom stadijumu kada …\nPrinc Nećko među najboljih 10 ilustrovanih knjiga u Srbiji\n2. novembra 2021.\tKATEDRA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI 0\nNa inicijativu Međunarodne federacije bibliotečkih udruženja i institucija (IFLA) pokrenut je projekat „Svet kroz slikovnice“, na kome je značajan broj bibliotekara iz Srbije učestvovao i odabrao najbolje iz Srbije. Među 10 najboljih je i slikovnica Svetlane Preradović „Princ Nećko“.\nInženjer Živojin (86) – Uživam u svemu što radim\n15. marta 2021.\tDOŽIVETI STOTU, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI 0\nŽivojin Miljković, čovek sa mnogo interesovanja ali elektronika, fotografija i planinarenje su njegove najveće ljubavi.\n14. januara 2021.\tZDRAVLJE 0\nJedna od onih slavnih žena, kojima su jače polovine zapravo dale punoću njihovom imenu i prezimenu…ili ipak nisu.\n28. decembra 2020.\tBIZNIS, DOBRA PRIČA, LEPOTA, LOKAL PRESS 0\nKada odaberemo pravu profesiju kojom želimo da se bavimo, dalji razvoj i uspeh određuje upravo naša motivacija i želja za istim. To nije predstavljalo problem za Marijanu Toskić Mujkić jer kao dugogodišnji fiziterapeut sa brojnim iskustvima, dalje unapređenje profesije i biznisa spojila je u jednu ideju, tačnije otvaranje kozmetičkog salona.


Ruski avioni određuju sudbinu Sirije\nRusija je rasporedila Tu-22M3 hipersonične strateške bombardere na Hamadan aerodrom u Iranu kako bi smanjila vreme letova, povećala broj bombi koje avion može da ponese i poboljšala mogućnost...\nRuski avioni poleteli iz Irana, sipaju bombe na džihadiste\nRuski avioni Su-34 raspoređeni u Iranu izveli su vazdušne udare na pozicije Islamske države u sirijskoj provinciji Deir el Zor, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane.\nHaos u Alepu, napad hlorom, poginula deca\nNajmanje četiri osobe, među kojima i dvoje dece, izgubile su život u napadu hlorom koji se dogodio u sirijskom gradu Alepu, javljaju svetske agencije.\nTurci demantovali: Ne damo Rusima da koriste našu bazu!\nŠef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu izjavio je da je Ankara spremna da sarađuje sa Rusijom u borbi protiv Islamske države, ali da nije dala zeleno svetlo za korišćenje baze Indžirlik,...\nRusi bombarduju jug Sirije, Pentagon zahteva da prestanu!\nAl' se to osililo: Izrael bombardovao Siriju\nCIA ima "plan B" za Siriju, Rusi će da "odlepe"\nv 1 komentar\nRusija: Turci da priznaju, pa da nastavimo dalje\nRusija je spremna da "odmrzne" odnose sa Turskom, ukoliko Ankara prizna odgovornost za obaranje ruskog vojnog aviona "Su-24", rekla je predsedavajući Gornjeg doma ruskog parlamenta Valentina...\nRusi nastavili da bombarduju teroriste u Siriji\nAvijacija Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije nastavlja da izvodi udare na položaje terorista u Siriji. Svaki dan se izvodi od 20 do 25 borbenih naleta radi podrške sirijskoj vojsci koja vodi borbe...\nGlavni komandant Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije izjavio je da će se ruska avijacija povući iz Sirije u narednih dva-tri dana.


„Ukradeni portreti“ Borhesa, Kortasara i drugih pisaca u Institutu Servantes - LookerWeekly.com magazin\nIzložba portreta„Mario Muhnik, fotograf“ čuvenog izdavača pred čijim su se objektivom našli neki od najznačajnijih pisaca XX veka, biće otvorena u utorak 18. septembra u 19 časova u galeriji Instituta Servantes u Beogradu.\nSačinjena od šezdesetak crno-belih fotografija, ova izložba organizovana je kao omaž fotografu i izdavaču Mariju Muhniku. Reč je o radovimakoje je Muhnik napravio tokom nekoliko decenija bogate karijere, a koje je 2017. godine poklonio Institutu Servantes.\n„Na ovoj izložbi prikazan je veći deo književnih portreta na kojima se pojavljuju mnogi pisci sa kojima je Muhnik sarađivao, počevši od latinoameričkog buma i Hulija Kortasara, Gabrijela Garsije Markesa, Marija Vargasa Ljosei Hosea Donose, pa sve do klasika književnosti na španskom jeziku poput Horhea Luisa Borhesa, Horhea Giljena, Rafaela Albertija, Aleha Karpentjerai Ernesta Sabata“, navodi kustos izložbe Markos Rikardo Barnatan. „Nisu mu bili strani ni pisci koji su stvarali na drugim jezicima, poput Simon de Bovoar, Žan-Pola Sartra, Andrea Malroa, Itala Kalvina,Kenize Muradi Olivera Saksa. Muhnik je ljubitelj crno-bele tehnike i portreta bez prethodno pripremljene scenografije, te njegove fotografije na uverljiv način odslikavaju realnost.“\nNastale u brojnim svetskim prestonicama kulture, ove fotografije često se opisuju kao „ukradeni portreti“ na kojima glavni lik nikada ne pozira, već biva uhvaćen u trenutku. Kako sam autor kaže, fotografije su „urađene bez ikakve specijalne svetlosti ili ukrasa koji oni sami nisu birali, bez ijednog okvira koji ne potiče od uvažavanja geometrijske prirode; nikada psihološke“.\nMario Muhnik(Buenos Aires, 1931) još je od detinjstva bio u kontaktu sa mnogim piscima, prijateljima svog oca Hakoba Muhnika, koji se takođe uspešno bavio izdavaštvom. Sa porodicom emigrira u SAD krajem četrdesetih godina XX veka, gde diplomira fiziku na UniverzitetuKolumbija. Doktorske studije završava u Rimu, a potom nastavlja da radi u brojnim evropskim prestonicama. Izdavačku kuću „Muchnik Editores“ pokreće 1973. godine, a narednih decenija aktivno se posvećuje izdavaštvu i saradnji sa brojnim piscima koji su obeležili XX vek.\nBlejk Lajvlivraća se na veliko platno bioskopa Cineplexxu napetom trileru „Slatka mala tajna“ uz fenomenalnu Anu Kendrik. Pogledajte ovo ostvarenje učetvrtak, 13. septembra od 20 časovau okviru Ladies night događaja...\nNajbrže mališane koji dođu na premijeru u Cineplexx Delta City 6. oktobra od 15h očekuje specijalan program i prisustvo dela glumačke ekipe koja učestvuje u sinhronizaciji, kao i mnoštvo poklona koje su pripremili...


Povezivanje BiH i Kosova je racionalan pokušaj da se od BiH ne pravi funkcionalna država\nZa VOA govori\ndocent dr. Nerzuk Ćurak,\nprodekan FPN-a u Sarajevu:\nKrah pregovora o Kosovu nije neočekivan, ali ja ne bih vezao općenito situaciju u regionu za taj famozni datum, jer ne vjerujem da je situacija tako jednostavna da bi se stvari mogle definirati u jednom danu, ma kako taj dan prethodno bio određen kao povijesni dan, značajan dan ili tako nešto.\nU svakom slučaju, neuspješni završetak pregovora između Srbije i Kosova će proizvesti novo usložnjavanje situacije u regionu. Međunarodna zajednica, prije svega mislim na Evropsku uniju, naprosto ne pokazuje onu vrstu, rekao bih, diplomatske uvjerljivosti koja bi garantirala da će, upravo na principu jedne konsezualne politike Evropske unije, Kosovo biti priznato kao nezavisna i suverena država. A već bez te konsezualne, odluke stvari u regionu zaista mogu da se uslože.\nGeneralno gledano, ja sam tokom svog javnog angažmana nastojao da uvjeravam javnost na nelogičnost povezivanja Bosne i Hercegovine sa Kosovom. Rekao bih, međutim, da jedna izuzetna umješnost srpske politike proizvela jednu vezu između stanja u Bosni i Hercegovini koja se naprosto više ne može odbaciti, iako je ta veza artificijelna. Iako je ona izmaštana, iako je ona fiktivna, ta veza je unutar političkog polja postala nešto oko čega se razgovara, što je u stvari i bio cilj srpske politike.\nTo što se šalju poruke, i to od strane onih politika koje proizvode vezu između Bosne i Hercegovine i Kosova, da nema veze između Kosova i Bosne i Hercegovine, je u stvari samo jedan vrlo racionalan pokušaj da se stanje u Bosni i Hercegovini ne promijeni i da se od Bosne i Hercegovine ne pravi funkcionalna i racionalna država.


Aleksandar Stojčić Milovan Jakovljević Marko Stefanović Radomir Mandić Ivan Drobnjak Zoran Pavlović Milan Došen Rade Raketić Miodrag Stojaković Danilo Spasojević\nČetvrtak, 24.05.2018 13:28\nPredsednik Dveri je, na današnjoj konferenciji za novinare, pitao kada će pred poslanike doći obećani predlog o KiM i po kojoj platformi se vode tajni pregovori o statusu KiM.\nPo njegovim rečima, najveći paradoks je to što je tema Kosova i Metohije toliko aktuelna i o njoj se raspravlja i na međunarodnom planu, ali se o njoj se ne raspravlja u Narodnoj skupštini.\nOn je ponovo tražio da vlast informiše Skupštinu o čemu se pregovara i po kojoj platformi, i kakvi su to uopšte pregovori mimo Ustava Srbije i Rezolucije 12 44 i sa kojima mandatom, jer mandat Skupštine niko nije dobio niti je Skupština potvrdila bilo kaku platformu.\nObradović je pitao kada će onaj koji pregovara o Kosovu i Metohiji doći u Skupštinu da položi račune i gde je taj obećani predlog rešenja. „Predloga nema ali ima tajnih pregovora“ – rekao je lider Dveri.\nPo njegovom mišljenju ko misli da samostalno može da rešava pitanje Kosova i Metohije ne shvata da to može da dovede do destabilizacije i do unutrašnjih sukoba.\n„Čuvajući Kosovo i Metohiju u sastavu Srbije mi čuvamo jedinstvo čitave Srbije i našu nezavisnost“ – rekao je Obradović i dodao da će Dveri podržati svaku vlast koja hoće da se bori za očuvanje KiM, ali da će biti oštar protivnik svakoj vlasti koja želi da potpiše pravno obavezujući sporazum sa lažnom državom Kosovom kojim se priznaje nezavisnost Kosova i omogućava ulazak u UN.\nBoško ObradovićSaopštenjaKiMKosovo i MetohijaKosovo


Protest Ki Mun Banu - B92.net\nProtest Ki Mun Banu\nNjujork, Beograd -- Vuk Jeremiæ uputio pismo generalnom sekretaru UN Ki Mun Banu kojim je uložen protest zbog formiranja Meðunarodne upravljaèke grupe za Kosovo.\nIzvor: Beta, Tanjug petak, 29.02.2008. | 10:45 -> 15:12\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremiæ ukazao je da je formiranje ove Grupe uèinjeno nelegalno, izvan mandata Saveta bezbednosti UN i naglasio da za Republiku Srbiju to predstavlja potpuno neprihvatljiv èin, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova.\nU pismu se navodi da je jasno da formiranje Grupe predstavlja oèiglednu nameru da se zaobiðe Savet bezbednosti UN i Rezolucija 1244, kao i obesmisli uloga misije UNMIK kao jedinog tela koje na Kosovu i Metohiji ima pun legitimitet.\nJeremiæ je ponovio da Republika Srbija nikada nije dala saglasnost za uspostavljanje misije EULEKS na Kosovu i Metohiji, kao i da se zvanièni Beograd protivi prenošenju bilo kakvih ovlašæenja sa UNMIK na EULEKS, istièuæi da je jedini legitimni autoritet za uspostavljanje meðunarodnog prisustva na Kosovu i Metohiji Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nKoštunica: Srbija priznaje samo UNMIK\nI srpski premijer Vojislav Koštunica izjavio je danas da Srbija na Kosovu priznaje jedino misiju UNMIK-a, a da je misija EULEKS - nezakonita.\n"Ono legaliteta što je saèuvano na Kosovu i Metohiji sadržano je u Rezolucuiji1244 i u civilnoj misiji UNMIK-a koja proizilazi iz te rezolucije", ukazao je Koštunica.\nOdgovarajuæi na pitanje o slanju misije Evropske unije na Kosovo, Koštunica je naveo da æe se Srbija zalagati da u pokrajini funkcioniše misija UNMIK-a, kao i za to da se ona osnaži i proširi.\nKoštunica je dodao da æe Srbija za povratak Kosova i Metohije u svoj ustavni poredak nastaviti da se bori mirnim putem, a da svako pribegavanje nasilnim sredstvima u toj borbi najviše šteti nastojanjima Beograda, a koristi "neprijateljima koji hoæe da otmu Kosovo".\n"Nastaviæemo da se borimo kao što smo èinili do sada i kao što poruèujem da treba da èinimo - mirnim putem, nenasiljem, jer oni koji su pokušali da nam 17. februara otrgnu Kosovo i Metohiju, posegnuli su za nasiljem. Na njihovo nasilje mi æemo odgovoriti nenasiljem", rekao je Koštunica.\nÈurkin: Misija EU nelegalna\nRuski ambasador u UN Vitalij Èurkin ocenio da je misija koju EU planira da razmesti na Kosovu "nelegalna".\nÈurkin je ponovio da na snazi ostaje Rezolucija 1244 Savet bezbednosti UN i da æe UNMIK ostati na Kosovu. On je u èetvrtak podsetio na izjavu generalnog sekretara UN Ki Mun Bana nakon proglašenja nezavisnosti Kosova 17. februara, kojom se dovodi u pitanje preuzimanje misije na Kosovu od Ujedinjenih nacija.\nBan je tada rekao da æe, dok Savet bezbednosti UN ne donese novu odluku, UNMIK smatrati Rezoluciju 1244 "pravnim okvirom za svoj mandat" i da æe "nastaviti da ostvaruje mandat u skladu s tim kako se budu okolnosti razvijale".\nÈurkin je rekao novinarima da je izjava generalnog sekretara UN "vrlo važna" i dodao da je niko ne osporava u Savetu bezbednosti UN.\nRuski ambasador u UN naglasio je da Savet bezbednosti nije dao mandat misiji EU niti ju je odobrio i naveo da su izveštaji da je u toku preuzimanje misije od EU i rasprave o periodu tranzicije od 120 dana "vrlo uznemirujuæi".\n"To deluje zbunjujuæe na meðunarodnu zajednicu i stanovništo Kosova, pošto, dozvolite mi da ponovim, kao što je rekao generalni sekretar, 1244 ostaje na snazi i UNMIK ostaje tamo sve dok i osim ako Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija ne donese novu odluku o tom pitanju - a to se neæe desiti", rekao je Èurkin.\nOn je rekao da je to pitanje pokrenuo juèe na sednici Saveta bezbednosti UN zatvorenoj za javnosti, pozivajuæi se na Rezoluciju 1244 i mandat misije EU.\n"Na osnovu toga, zakljuèujem da je razmeštanje misije EU nelegalno i zato bilo koji pokušaj te misije da uzurpira funkcije UNMIK-a biæe suprotne 1244", rekao je ruski diplomata.\nOn je dodao da niko u Savet bezbednosti UN nije prigovorio tome i ocenio da je to bio važan trenutak za Savet bezbednosti.\n"Želeo bih da se nadam da smo postigli razumevanje koje æe nam pomoæi da otklonimo ovu pogrešnu percepciju u meðunarodnoj zajednici i stanovištvu Kosova o tome šta se može desiti UNMIK-u i koju ulogu UNMIK ima i koju æe nastaviti da ima na Kosovu", rekao je Èurkin.\nJanjiæ: Nema saglasnosti u SB UN\nDirektor Foruma za etnièke odnose Dušan Janjiæ izjavio je za Jutarnji dnevnik Radija B92 da se na osnovu saopštenja generalnog sekretara UN Ki Mun Bana "može shvatiti da ne postoji saglasnost u Savetu bezbednosti da se UNMIK u potpunosti zameni misijom EU".\n"U suštini, razlika je u tome što je mandat EULEKS-a suženiji od mandata UNMIK-a. Meðutim, to znaèi da æe biti nastavljeni razgovori i pregovori kako bi se našao neki modalitet i kompromis izmeðu pravno nedovoljne utemeljenosti misije EU odnosno njenog politièkog prihvatanja od strane SB UN i realnog stanja potrebe UNMIK-a kao tranzicionog tela, koje je potrebno Evropskoj uniji, srpskoj zajednici, a verovatno i Albancima", kaže Janjiæ.\nOn dodaje da realno stanje ukazuje da æe UNMIK ostati na Kosovu duže od predviðenog vremena.\n"Realno stanje na terenu, potezi koje je Srbija veæ povukla u vidu stvaranja paralelnih institucija, kao i sporost Evropske unije izazvaæe da se UNMIK zadrži duže od èetiri meseca, kako piše u Ahtisarijevom planu. Politièki dogovor u SB može biti, na primer, da UNMIK zadrži kancelariju u Njujorku ili da generalni sekretar imenuje specijalnog predstavnika koji æe biti veza izmeðu SB i Pitera Fejta", rekao je on.\nOn dodaje da to ne znaèi da se Evropska unija povlaèi niti da se poništavaju donete odluke.\n"To može da traje dugo. Procena koju prave strani eksperti i politièari na Kosovu je da æe misija Evropske unije biti prisutna tamo 15 godina, pa bi i UNMIK mogao toliko dugo da bude na Kosovu, u nekom obliku", kaže Janjiæ.


Jeftini letovi iz Šri Lanke za Somaliju - Avionske karte Šri Lanka Somalija - eSky.ba\nLetovi iz Šri Lanke za Somaliju\nPretražite letove iz Šri Lanke za Somaliju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Šri Lanke za Somaliju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke za Somaliju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke za Somaliju?\n✔ Ako rezerviram let iz Šri Lanke za Somaliju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke za Somaliju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Šri Lanke za Somaliju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Nensi Pelosi uoči sednice Predstavničkog doma, 13. mart 2020.\nPredstavnički dom u kome većinu imaju demokrate, uz podršku predsednika Donalda Trampa, usvojio je rano ujutru u subotu zakon kojim se predviđa besplatno testiranje na koronavirus, plaćeno bolovanje ili odustvo zbog člana porodice, pojačano osiguranje u slučaju nezaposlenosti i pomoć u hrani za ugrožene.\nO zakonu treba da se izjasni Senat naredne nedelje.\nPo zakonu, privatna zdravstvena osiguranja treba da obezbede besplatno testiranje i da se odredi učešće koji plaćaju osiguranici koji imaju državne vidove osiguranja. Predviđeno je i da se jedna milijarda dolara odvoji da za testiranje ljudi bez osiguranja.\nKompanije u kojima radi manje od 500 radnika, trebalo bi da plaćaju odsustvo zaposlenima koji se zaraze koronavirusom. Oni bi dobijali pun iznos plate, a ako zaposleni mora da brine o članu porodice, dobiće dve trećine plate. Ova mera važila bi do januara 2021. Troškove plaćenog odustva bi kompanijama refundirala vlada.\nZakon treba da obezbedi pomoć u hrani trudnicama u lošem materijalnom stanju i njihovoj maloj deci, starijim građanima i bankama hrane. Za to bi trebalo da se izdvoji 1,3 milijarde dolara, a savezne države bi mogle da naprave bonove za hranu da se nadomeste propušteni obroci za decu, ako ne budu išla u školu.\nUkoliko radnik ostane bez posla usled krize zbog koronavirusa, već sada može da se prijavi za olakšice, ali novi zakon bi predvideo jednu milijardu dolara za dodatne troškove.\nZakon bi predvideo i dodatnu zaštitu za ljude koji rade u hitnim službama, tokom borbe protiv epidemije.


Kurs za terapiju dermarolerima - Audio verzija\nSpecijalno osmišljen kurs koji se organizuje u bilo kojoj od poslovnica Akademije Oxford u Srbiji, uz uslov da se oformi grupa od 5 polaznika, podrazumeva i savladavanje korišćenja posebne vrste aparata najnovije generacije “Dermapen”, te upoznavanje sa sofisticiranom mikrohiruškom metodom za podmlađivanje kože koja je poznata kao terapija dermarolerom.\nŽivimo u doba kada se sve veća pažnja posvećuje ne samo adekvatnom negovanju kože, već i otkrivanju novih načina za podmlađivanje kože, uzevši u obzir da je poznato da se vremenom smanjuje proizvodnja kolagena, a što rezultira gubljenjem tonusa kože, usled čega počinje da dobija epitet stare kože, što definitivno niko ne želi. Ali, kako medicina svakoga dana sve više i više napreduje, tako se formiraju i različite antiejdž metode koje imaju za cilj da pomognu i ženama, ali i muškarcima da još dugo godina održe mladalački izgled svoje kože.\nSamim tim što se neprekidno otkrivaju nove metode u ovoj oblasti, javlja se potreba i za edukacijom u tom smislu, koja je primarno usmerena na upoznavanje zainteresovanih polaznika sa korišćenjem mnogih savremenih aparata, te sa različitim antiejdžing tehnikama. A kako je dobro poznato i to da Akademija Oxford teži da ispuni zahteve, ali i očekivanja svih svojih klijenata, to na listi redovnih obuka imamo i kurs za terapiju dermarolerima.\nJedan od najboljih dokaza o visokom kvalitetu ove obuke leži u činjenici da je za edukaciju zadužen internacionalni trener za dermarolere i “ Dermapen”, spec. dr med. Danijela Babović, dermatovenerolog, koja će na najbolji mogući način sva znanja koja je stekla kroz adekvatnu edukaciju i praksu preneti i polaznicima ove obuke.\nSvaki kandidat koji odluči da pohađa obuku i kurs za terapiju dermarolerima će se najpre upoznati sa “Dermapen” aparatom i njegovim korišćenjem, čija je osnovna namena da se počne sa stimulacijom kože da proizvodi kolagen, čime će se omogućiti i bolja apsorpcija svih potrebnih aktivnih supstanci. Iako možda na prvi pogled ne izgleda tako, korišćenje ovog aparata nije uopšte komplikovano, a dubina prodiranja se podešava vrlo jednostavno i to okretanjem točkića koji se nalazi na njegovom vrhu.\nUz to, polaznici ove obuke će se upoznati i sa principima terapije dermarolerima, koja je specifična, najmodernija mikrohiruška procedura, čiji osnovni cilj je stimulisanje prirodne i sigurne regeneracije kože, te njene što brže reparacije. Upravo zahvaljujući korišćenju ove metode koža dobija nežniji i zdraviji, a nadasve mlađi izgled, što i jeste primarni cilj terapije dermarolerima.\nPrednost pohađanja ovog kursa jeste što se nakon ove jednodnevne obuke svaki polaznik u potpunosti obučava i za korišćenje aparata i za samu terapiju, te je spreman da radi samostalno. Ali, on ostaje u kontaktu sa predavačem, te u slučaju da ima bilo kakvu nedoumicu ili pitanje kada počne samostalno da se bavi ovom poslom, može biti sasvim slobodan da ga kontaktira, a on će sa svoje strane učiniti sve da maksimalno profesionalno razreši polaznikovu nedoumicu i u datoj situaciji mu pomogne.\nPlan i program obuke za terapiju dermarolerima\nKurs za terapiju dermarolerima se sastoji od dva dela, odnosno teorijskog i praktičnog. U okviru praktičnog dela se svi polaznici obuke najpre upoznaju sa pojmom dermarolera, poljem njihove primene, odnosno svim indikacijama, kako relativnim, tako i apsolutnim. Uz to, predavač ih upoznaje i sa svim kontraindikacijama koje se tiču primene ove terapije.\nTakođe, svaki polaznik obuke za terapiju dermarolerima će se upoznati i sa tehnikama rada - vektorima aplikacije, ali i sa mogućim neželjenim efektima prilikom primene, odnosno mogućnostima njihove sanacije.\nUz sve to, polaznici će se upoznati i sa tretiranjem različitih promena na koži, odnosno sa primenom terapije dermarolerima u slučajevima ožiljaka, sa posebnim akcentom na tretiranje ožiljaka od akni, te kako da tretiraju one promene koje su poznate kao fleke na koži, to jest hiperpigmentacija, odnosno kako ovaj aparat deluje u slučaju strija, celulita i bora. Takođe, bitan deo teorijskog dela ovog kursa je usmeren na upoznavanje polaznika sa tretmanima za revitalizaciju umorne kože, odnosno različitim antiejdž tretmanima protiv starenja kože, ali i savladavanje onih tretmana koji se primenjuju kod opdanja kose.\nŠto se tiče praktičnog dela obuke, svi polaznici dobijaju mogućnost da primene znanja koja su stekli u okviru teorisjkog dela i to na na živom modelu, kao i mogućnost soptvenog rada. Što se tiče obezbeđivanja modela, odnosno pacijenata za izvršenje praktičnog dela, za to je zadužen organizator kursa.\nObuka za terapiju dermarolerima počinje u 11 časova kada su svi polaznici dužni da se okupe u prostorijama određene poslovnice Akademije Oxford, te da izvrše registraciju na propisan način. Od 11:30 h počinje teorijski deo koji traje ukupno 90 minuta, a odmah zatim sledi i praktičan rad koji traje do 18 časova. Nakon toga polaznici ostvaruju interakciju sa predavačem, te diskutuju i postavljaju pitanja ukoliko postoji bilo šta što im nije bilo jasno ili tokom teorijskog ili tokom praktičnog dela ovog kursa.\nKome je kurs za terapiju dermarolerima namenjen?\nDa bi kandidat mogao da pohađa kurs za terapiju dermarolerima neophodno je da poseduje zvaničnu licencu, odnosno diplomu medicinske struke, a pohađanje ove obuke je isključivo namenjeno zainteresovanim kozmetičarima, lekarima i stomatolozima, koji su dužni da prilikom prijavljivanja licu ovlašćenom od strane Akademije Oxford na uvid podnesu i validnu dokumentaciju. Pod tim se misli na broj licence, odnosno važeću diplomu kojom potvrđuju da su stekli zvanje kotmetiča, odnosno lekar ili stomatolog.\nKoliko traje kurs za terapiju dermarolerima?\nObuka za terapiju dermorolerima je jednodnevna, a traje ukupno 7 sati i to prema navedenom planu i programu od 11 do 18 časova.\nKoja je cena obuke i kursa za terapiju dermarolerima?\nUkupna cena obuke je 300 evra.\nGde i kada se održava kurs?\nNakon što se oformi grupa koja podrazumeva minimalno 5 polaznika, kandidati će biti obavešteni o tačnom terminu odvijanja kursa i obuke za terapiju dermarolerima.\nPrijava se vrši tokom cele godine i to u bilo kojoj poslovnici Akademije Oxford, a nastava se odvija u onom gradu u kome se oformi grupa od minimum 5 polaznika.\npolaznici kursa, odnosno kvalifikovani kozmetičari, doktori i stomatolozi su u obavezi da prilikom prijavljivanja ovlašćenom licu na uvid donesu važeću diplomu ili broj licence\nuplata se vrši direktno u poslovnici one Akademije Oxford u kojoj se i organizuje kurs i obuka za terapiju dermarolerila\nSpisak gradova za kurs terapije dermarolerima


U Srpskoj 14 novozaraženih, među njima pet medicinskih radnika - NTV Arena Bijeljina\nU Srpskoj 14 novozaraženih, među njima pet medicinskih radnika\nU Republici Srpskoj u posljednja 24 časa novi virus korona potvrđen je kod 14 osoba od testiranih 328 laboratorijskih uzoraka u Institutu za javno zdravstvo i Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske.\nU Srpskoj se od novog virusa korona do sada oporavilo ukupno 658 osoba, a testirano je ukupno 22.006 osoba, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nPrema mjestu prebivališta, novi virus korona potvrđen je kod pet osoba je iz Banjaluke, pet iz Prijedora i po jedna osoba je iz Kneževa, Kotor Varoša, Kozarske Dubice i Teslića.\nRiječ je o osam muškarca i šest žena. U saopštenju se navodi da su tri muškarca srednje životne dobi, tri mlađe i dva starije životne dobi, dok su četiri ženske osobe mlađe životne dobi i dvije starije.\nJedanaest osoba je imalo kontakt sa prethodno potvrđenim slučajevima, dok tri osobe nisu mogle da navedu jasnu epidemiološku vezu sa pozitivnim licem.\n“Tri osobe su hospitalizovane, dok će ostali biti u izolaciji u skladu sa definisanim procedurama”, navode iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Srpske.\n“Riječ je o osobama koje su bile u kontaktu sa zdravstvenim radnikom kod kojeg je ranije potvrđen test na novi virus korona i koji se u skladu sa procedurom od tada nalaze u izolaciji”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se ističe da su testirani i svi ostali radnici sa tog odjeljenja Bolnice u Prijedoru, a rezultati su negativni.\nIz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite navode da je testirano i devet vaspitača iz dječijeg vrtića iz Srpca i da su ovi nalazi negativni.\nDo sada su u Republici Srpskoj potvrđena 1.292 slučaja virusa korona, a ukupno su preminule 93 osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona.\n“U Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske ukupno se liječi 81 osoba sa potvrđenim prisustvom ili sumnjom na prisustvo korona virusa”, navodi se u saopštenju i dodaje da su na Odjeljenju kovid-19 hospitalizovana 35 pacijenata teže kliničke slike, dok je u izolaciji devet pacijenata.\nNa Odjeljenju hirurgije /stara lokacija UKC/ je 13 pacijenata sa lakšom do srednje teškom kliničkom formom i na Odjeljenju pulmologije /stara lokacija UKC/ je 19 pacijenata sa lakšom do srednje teškom kliničkom formom.\nU saopštenju se navodi da su u Bolnici “Sveti Apostol Luka” u Doboju zbrinuta 53 pacijenta sa kovid-19 oboljenjem, u Opštoj bolnici Trebinje 14 pacijenata, u Bolnici “Doktor Mladen Stojanović” u Prijedoru 17, u Univerzitetskoj bolnici u Foči četiri i u Bolnici u Gradišci pet pacijenata.\nKada su u pitanju objekti za izolaciju u kojima se nalaze osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona, a nemaju simptome kovid-19, u Studentskom centru “Nikola Tesla” u Banjaluci nalaze se 142 osobe, 17 je u Studentskom domu u Trebinju, dvije osobe su u Domu učenika u Bijeljini i 24 u Domu učenika u Doboju.\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske još jednom podsjeća građane da se strogo pridržavaju propisanih mjera radi suzbijanja širenja novog virusa korona.\n38 osoba prekršilo mjeru zabrane kretanja u RS, 14 nije nosilo maske\nŠeranić: Najvažnije mjere lične zaštite, moguća pojedinačna žarišta


Poziv za ISWiB2019 promotere!\nOrganizacija Svetski omladinski talas otvara prijave za ISWiB2019, čiji će zadatak biti promovisanje Međunarodne studentske nedelje u Beogradu 2019. godine (ISWiB2019).\nMisija ove neprofitne volonterske organizacije je da pruži mogućnost mladima da iskažu sebe, svoje ideje, verovanja i da upoznaju ljude iz celog sveta, kao i da steknu prijatelje za ceo život. Takođe, glavni cilj je da mladi dobiju priliku da budu deo projekta koji promoviše kulturu i obrazovanje. Osim toga, stvaranje povezanosti na globalnom nivou je najvažniji cilj, koji ova organizacija teži da dostigne.\nISWiB (Međunarodna studentska nedelja u Beogradu) je jedan od najvećih projekat i studentskih festivala u istočnoj Evropi. Već trinaest godina studenti iz više od četrdeset zemalja dolaze u Beograd, gde imaju mogućnost da unaprede svoje veštine, a sve to kroz radionice koje se bave obrazovanjem, kulturom, umetnošću... U cilju promovisanja Festivala na najbolji mogući način, Svetski omladinski talas nastoji da nađe one koji su veoma motivisani da ISWiB 2019 približe studentima iz njhovih zemalja.\nTražimo ljude koji:\n- su već bili učesnici ISWiB festivala ili nisu uopšte,\n- imaju dobro znanje engleskog jezika,\n- poseduju dobre komunikacione veštine,\n- su već radili u multikulturalnom okruženju,\n- koriste različite društvene mreže.\nKao promoter, bićeš u mogućnosti da:\n- unaprediš svoje veštine,\n- imaš profesionalno iskustvo u omladinskoj nevladinoj organizaciji,\n- budeš upoznat sa radom u oblasti omladinskog aktivizma,\n- budeš u dodiru sa brojnim kulturama,\n- stekneš prijatelje za ceo život.\nSvi zainteresovani se mogu prijaviti i prijave će biti otvorene od ponedeljka, 18. novembra (00.00 CET), do nedelje, 25. novembra (23.59 CET). Kandidati, koji ispunjavaju navedene zahteve, biće pozvani na Skype intervjua.