Znamo li šta želimo od Rusije? - 22.02.2017, Sputnik Srbija\nRusija svakako nije neprijatelj Evrope, deo je Evrope i želi prijateljske, obostrano korisne odnose sa evropskim zemljama. Ali istovremeno se zalaže za... 22.02.2017, Sputnik Srbija\nsputnjik intervju, radio, srbija, dušan bajatović, vladimir kolosov, rusko geografsko društvo\n17:19 22.02.2017 (Osveženo: 10:14 06.03.2017)\nRusija svakako nije neprijatelj Evrope, deo je Evrope i želi prijateljske, obostrano korisne odnose sa evropskim zemljama. Ali istovremeno se zalaže za ravnopravne odnose među različitim civilizacijskim centrima, a protiv hegemonije bilo koje zemlje.\nOvako misiju Rusije i njeno mesto u svetu vidi Vladimir Kolosov, potpredsednik Ruskog geografskog društva, koje otvara filijalu u Srbiji. Predsednik Društva je ministar odbrane Sergej Šojgu, a predsendik Pokroviteljskog saveta lično predsednik Rusije Vladimir Putin, što ukazuje na značaj koji ta organizacija ima u Rusiji.\nDruštvo je osnovano 1845. godine i uvek je bilo tesno povezano sa rešavanjem važnih zadataka u životu zemlje, kaže u emisiji „Sputnjik intervju“ Kolosov, koji kao najvažniji današnji zadatak vidi patriotsko vaspitanje kroz širenje geografskih znanja. Predsednik Centra za razvoj filijale Društva u Srbiji Dušan Bajatović podseća da je društvo menjalo Statut da bi Srbija kao jedina zemlja van Zajednice nezavisnih država mogla da postane njegov član.\n17 Oktobar 2016, 20:13\nTa saradnja traje od 2014, a ovim je samo ozvaničena, kaže Bajatović. Primera radi, samo tokom leta 2015. studenti Geografskog i drugih fakulteta Univerziteta u Beogradu učestvovali su u tri naučne ekspedicije u Rusiji u Finskom zalivu i Krasnojarskom kraju, koje je finansiralo Društvo. Prošle godne organizovan je prvi letnji srpsko-ruski ekološko-geografski kamp, a sve s ciljem da što više mladih iz Srbije upozna prirodne lepote, društvo i običaje Rusije i obrnuto.\nU aktivnosti Ruskog geografskog društva spada i izdavanje knjiga, atlasa, turističkih informatora, organizovanje prezentacija, kao i očuvanje prirodne sredine i retkih vrsta biljaka i životinja.\nIdeja je da se preko filijale omogući razmena i upoznavanje mladih ljudi iz Srbije i Rusije, koja nas je uvek podržavala, a i Srbija nju, kaže Bajatović i dodaje da je ovo novi kolosek za proširenje saradnje dveju zemalja povezanih kroz istoriju.\nKolosov kaže da je omladina jedna od ciljnih grupa Društva i da se u tom smislu planiraju razmene studentskih i omladinskih delegacija, organizovanje letnjih škola, studenskih praksi, ali i zajedničke ekspedicije, simpozijumi, izložbe, festivali i saradnja univerziteta i naučnih institucija.\n© Sputnik / Radoje PantovićVladimir Kolosov i Dušan Bajatović u studiju Radija Sputnjik\nVladimir Kolosov i Dušan Bajatović u studiju Radija Sputnjik\n„Aktivnost Ruskog geografskog društva je u velikoj meri zasnovana na grantovima, tj na inicijativama iz baze, od istraživača, omladinaca koji u svojim projektima predlažu vrlo interesantne ideje i koje će, nadam se, naš centar moći da podrži“, kaže Kolosov i precizira da je za te svrhe na zasedanju Centra za razvoj već utvrđen budžet Društva za ovu godinu.\nPrema rečima Bajatovića, u Srbiji radi niz uspešnih preduzeća sa ruskim kapitalom, ali ima i dosta običnih ljudi i biznismena koji su spremni da finansijski pomognu rad Društva u Srbiji. Budžet koji smo utvrdili je stotinak hiljada evra na godišnjem nivou za sve te projekte. Siguran sam da ćemo naći, recimo, sto donatora koji su u stanju da daju po hiljadu evra na godišnjem nivou da bi jedna ovakva organizacija radila“, uveren je Bajatović.\nPo njegovom mišljenju, rad Društva važan je i za jačanje srpskog identiteta, jer se radi o dve slovenske zemlje i dva pravoslavna naroda, ali to ne isključuje multikulturalnost. Evropa, dodaje on, može da prepiše od Rusije recept za očuvanje tradicija i identiteta malih naroda. Istovremeno, u Srbiji raste interesovanje pre svega mladih i buntovnih ljudi za multipolaran model sveta, kaže Bajatović.\n„Mi treba da iskoristimo priliku što imamo značajne partnere na istoku, a Rusija je za identitet Srba, a čini mi se i u političkom smislu, danas verovatno najvažniji partner kog Srbija može da ima“, ističe on.\nObjašnjavajući zašto je za Srbiju važno da sačuva multivektorsku politiku, Bajatović kaže da je to jedan od načina zaštite nacionalnog identiteta od posledica globalizacije, jer ako ste osuđeni na samo jedan izvor kapitala osuđeni ste i da robujete tom izvoru kapitala.\n„S druge strane, mi smo zemlja koja rešava mnoge nacionalne probleme — Kosovo, Republika Srpska, ekonomska i socijalna pitanja. Ako se oslonite samo na jednu vrstu centra moći, bojim se da ćete od njih dobiti jednu vrstu diktata kako ta pitanja da rešite, i to sigurno neće biti u skladu sa vašim interesima. U tom smislu je potrebna ta ravnoteža prisustva i zato nam je važna Rusija, zato su nam važne investicije iz Kine, a što je najvažnije, one nam u UN pomažu da usporavamo neke negativne procese, ako ne i da ih sprečimo do kraja“, navodi Bajatović.\nKako ističe, Srbija teži Evropskoj uniji, ali sama Unija ima svoje probleme i instalirane greške i pitanje je kako će ih prevazići, a „da li mi baš treba da žurimo u taj evropski savez ili to treba da shvatimo kao civilizacijsku stvar i put ka uređenju svoje države jesu pitanja o kojima se raspravlja danas u Srbiji“.\nRusija nam je, dodaje on, važna zato što nam je iskren prijatelj, zato što nam omogućava ravnotežu prema drugima u zaštiti naših nacionalnih, državnih, pa i političkih i ekonomskih interesa. Kad kažu iz Rusije da ne mogu biti veći Srbi od Srba, to znači da mi sami u svakom momentu treba da znamo šta hoćemo, i na planu spoljne politike, i na planu rešavanja otvorenih nacionalnih pitanja, zaključuje Bajatović.


Mlade nade šahovskog kluba "Aljehin" - Radio televizija Pančevo\n13. septembra 2020. 13. septembra 2020. 0208\nNa kadetskom turniru u šahu održanom u Mladenovcu pančevački šah klub „Aljehin“ ostvario je ubedljivo najbolje rezultate. Oni se mogu pohvaliti uspesima koje su ostvarili u prethodnom periodu, a nadaju se i medaljama sa drugih takmičenja koja su u toku.\nNa Pozivnom kadetskom prvenstvu Mladenovca, Šah kluba „Aljehin“ iz Pančeva ostvario je zapažene rezultate. Osvojili su prvo mesto na turniru i prvo i treće mesto u kategoriji dečaka, kao i treće mesto u kategoriji devojčica.\nPredsednik šah kluba „Aljehin“ Predrag Tomin kaže da je klub veoma ponosan na uspehe dece, jer iza njih „stoji“, pre svega, veliki rad i trud, pa tek onda talenat. Dodaje da su u toku važna takmičenja na kojima takođe očekuju dobre rezultate.\nVeliku zahvalnost, dodaje Predrag Tomin, šah klub „Aljehin“ duguje Gradu Pančevu i Mesnoj zajednici Kotež 1. Od njih su dobili prostorije koje će im koristi za dalji rad i još zapaženije rezultate.\nVučić: Nije suština kad će vlada, već kakva vlada Srbiji treba\n“Susreti gajdaša” u Kačarevu – tradicija jača od korone\nKatarina Popović 26. juna 2020. 5. septembra 2020.\nTrenuno ne radi broj 194 u Pančevu\nZorana Stekovic 26. septembra 2019.\nPredsednik Vučić: Odgovor Srbije na pandemijsku krizu u 2021. biće ambiciozan\nBranislava Grčić 15. decembra 2020. 15. decembra 2020.


Teška saobraćajna nesreća kod Čitluka – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Objavljeno 26.09.2015. 0\nU subotu, oko 10.45 sati, na Severnoj zaobilaznici, kod sela Čitluk, dogodila se teška saobraćajna nesreća u kojoj su tri osobe izgubile život a jedna teško povređena.\nDo nesreće je došlo kada je automobil marke „fiat punto“ beogradskih registraskih tablica, koji se kretao iz pravca Pojata ka Trsteniku, u pokušaju da pretekne vozilo, skrenio na levu stranu kolovoza u udario u kamion preduzeća „Jela Star“ iz Prijepolja koji je prevozio drvnu građu. U pokušaju da izbegne sudar kamion je skrenuo u desnu stranu u polomio skoro 100 metara zaštitne ograde.\nNa licu mesta preminuli su putnici u „fiat puntu“ I.J. (1981), J.G. (1973) i još jedna osoba čiji identitet nije poznat. Četvrti putnik u automobilu, ženska osoba srednjih godina, je sa povredama opasnim po život sanitetom upućena u Klinički centar Srbije.\nSaobraćaj na putu Pojate – Trstenik bio je u prekidu skoro pet sati dok nije izvršen uviđaj a ostaci automobila uklonjeni sa puta. Očevici kažu da je sudar bio stravičan a vatrogasci su, da bi izvukli tela nastradalih morali makazama da seku lim.\nKamion u koji m se sudario „punto“ je oštećen i u popodnevnim satima predstavnici „Jela Stara“ su došli u Kruševac kako bi preuzeli građu a kamion odšlepali u Prijepolje.


07.04.2019 u 10:22\nZagorac: Dotučeni smo do kolena\nKošarkaš Partizana Rade Zagorac posle poraza od Crvene zvezde (84:63) u polufinalu plej-ofa ABA lige priznao je da je rival bio dominatniji u svakom segmentu igre i da je njegov tim dotučen do kolena, ali da veruje da će sledeće sezone biti drugačiji ishod. „Teško je sada stati pred vas novinare i reći nešto što je racionalno i što ima smisla. Čestitke Zvezdi, zasluženo je ušla u finale. Partizan raste, to je jasno, ali još nije porastao. Rast ovog tima nije linearan, treba da prođe vreme. Svaki napredak zahteva neko vreme i možda nije realno očekivati da se sve to desi u jednoj sezoni”, rekao je Zagorac sinoć posle meča. Zagorac veruje da će crno-beli za oko godinu dana biti u boljoj poziciji nego danas. „Za nekih 12 meseci, nekih 12 momaka će biti opet na ovom parketu i igraće\n05.04.2019 u 15:15\nEvroliga znači „život“\nAko je suditi po jagmi za ulaznice za odlučujući duel sa Partizanom u polufinalu plej-ofa ABA lige (sutra od 18 č), košarkaši Crvene zvezde će imati gromoglasnu pomoć navijača. Juče su pristalice „crveno-belih“ napravili pravu invaziju na dom Sporetskog društva u Ljutice Bogdana, još u sedam sati ujutro su napravili nepregledni red, a mnogi od njih su ostali bez dragocenog parčeta papira. Za sat vremena planulo je nekoliko hiljada, a prednost su imali navijači sa godišnjim kartama. Ipak, za one sa dubljim džepom postiji šansa da bodre svoj tim u majstorici, na blagajnama dvorane „Aleksandar Nikolić“ biće u prodaji stotinjak ulaznica sa „boljim pregledom“, a prema propozicijama ABA lige na tribinama je moguće da budu samo navijači kluba koji je domaćin. Atmosfera dostiže tačku\n04.04.2019 u 14:48\nNeka odluči teren a ne „kuhinje“\nKako se bliži odlučujuća utakmica u borbi za finale plej-ofa ABA lige, „borba“ van terena potpuno je bacila u zasenak jedine aktere koji zaslužuju medijsku pažnju – igrače i trenere! Crvena zvezda i Partizan (tačnije njihovi predsednici) saopštenjima podižu tenziju, stvaraju atmosferu koja nema dodirne tačke sa sportom, a ima za cilj da posluži kao alibi onom ko se oprosti od borbe za titulu i Evrolige i da se izvrši pritisak na sudije, koje, očigledno, u oba tabora vide kao važniji faktor od samih igrača i struke. Kada su dueli „večitih“ rivala u pitanju, ništa novo, tako je bilo, tako jeste i tako će biti...Malo ko priča o dve utakmice „na loptu“, velikiim obrtima i igračkim minijaturama, trenerskim začkoljicama, ali i promašajima i greškama koje su u duelima sa ovakvim\n01.04.2019 u 15:59\nZvezda: Nezapamćena atmosfera linča\nKošarkaški klub Crvena zvezda saopštio je danas da je organizacija druge utakmice plej-ofa ABA lige protiv Partizana bila „izuzetno loša”, da je stvorena „nezapamćena atmosfera linča” i istakao da „neće biti kolateralna šteta loših rezultata jednog fudbalskog kluba”. Košarkaši Partizana pobedili su u subotu kao domaćini crveno-bele i tako izjednačili na 1:1 u polufinalu plej-ofa ABA lige. Dva dana nakon meča, Zvezda je izdala opširno saopštenje, ilustrovano brojnim fotografijama. Zvezda je na početku saopštenja, koje je naslovila „Gospodski maniri 2”, čestitala Partizanu na pobedi i istakla da je odnos između igrača, trenera, većine funkcionera dva kluba „više nego korektan”. „Međutim, organizacija utakmice u subotu je bila izuzetno loša. Ostaje da se pitamo namerno ili ne”,\n01.04.2019 u 10:19\nTrinkijeri dočekao Pejdža\nPrekjučerašnji revanš polufinala košarkaške ABA lige doneo je Partizanu i pobedu i psihološku prednost za majstoricu (6. april), iako će Crvena zvezda u njoj imati prednost domaćeg terena. Crno-beli su kaznili grube propuste crveno-belih koji su zakazali upravo tamo gde bi trebalo da imaju prednost: Cirbes je u reketu, u poslednja dva minuta, srljao iz greške u grešku, dok je Perperoglu, uprkos ogromnom iskustvu u Evroligi i stotinama tvrdih utakmica, napravio početničke greške (isključenje posle dva nesportska prekršaja) koje su dala krila crno-belima. Partizan je delovao bolje kao celina, znao je da iskoristi svaku priliku koja mu se ukazala, ali i da se navikne na nove okolnosti na meču: kad Renfrou ne idu od ruke ni koševi ni asistencije, on ne klone duhom, već u prelomnim\n25.03.2019 u 12:11\nZvezdini junaci iz senke\nRadost je velika, ali bez euforije. Crvena zvezda je u „ludoj utakmici”, kako je ocenio jedan od junaka Bili Beron, posle 45 minuta rovovske borbe, u produžetku pobedila Partizan, ali na Malom Kalemegdanu su svesni da je odrađeno tek pola posla. Sledi revanš pred navijačima „crno-belih”za pet dana, ali prvak Srbije će u taj duel ući sa mnogo manjim pritiskom jer je jednom nogom već u finalu, bliži je borbi za titulu i povratak u Evroligu. U analizi prvog duela trener Milan Tomić dobiće odgovor zbog čega je njegov tim hodao po „ivici žileta”, koliko je zaista protivnik doprineo kriznim situacijama i manjku napadačke kreacije, koncentracije i strpljenja, imao čak sedam asistencija više (15-22) i četiri ofanzivna skoka (4-8). Takođe, šta je razlog čak 12 promašenih slobodnih bacanja\n18.03.2019 u 15:01\nPočinje „lov” na Evroligu\nKošarkaši Crvene zvezde su na impresivan način završili ligaški deo regionalnog takmičenja. U 22 kola pretrpeli su samo jedan poraz (Cedevita u Zagrebu), a sličan učinak su imali i u sezoni 2016/17, kada su osvojili poslednju titulu u ABA ligi (skor 25-1). Ako se uzme u obzir poslednjih šest sezona skor je takođe ubedljiv. 131-17, što je 85,5 uspešnosti. Ono što može da raduje navijače uoči početka plej-ofa i borbe za titulu koja je vredna povratka u Evroligu, je činjenica da „crveno-beli” imaju najjači domaći teren, dobili su svih 11 utakmica ove sezone. Zbog Evrolige, cilja nad ciljevima, srpski šampion je donekle zanemario evropsku scenu, eliminisan je pre četvrtfinala Evrokupa, uprkos utisku da je Evroligu mogao da pokuša da „gađa” i kroz drugo po rangu evropsko takmičenje. Bilo\n17.03.2019 u 22:07\nLOZNICA - Košarkašice beogradske Crvene zvezde osvojile su Kup Srbije, pošto su u finalu završnog turnira u Loznici savladale Radivoj Korać sa 56:55 (9:19, 14:15, 21:9, 12:12). Crveno-bele su do 13. trofeja u Kupu došle posle preokreta u trećoj četvrtini. Najefikasnija je bila Mina Đorđević sa 16 poena, dok je Milica Bojović ubacila 14, prenosi Tanjug.\n09.03.2019 u 19:04\nZvezda sigurna protiv Zadra\nKošarkaši Crvene zvezde pobedili su večeras u gostima Zadar sa 87:69 (19:15, 18:16, 35:17, 15:21) u prvoj utakmici 21. kola ABA lige. Posle izjednačenih 15 i po minuta igre, crveno-beli su kontrolu nad utakmicom uspeli da uspostave u finišu druge četvrtine, a definitivno pitanje pobednika rešili u trećoj četvrtini, u kojoj je Zadar delovao u potpunosti demotivisano. Džo Regland je predvodio Zvezdu u trećoj četvrtini u kojoj je postigao 12 od ukupno svojih 15 poena, dok su Kejsi Rivers, Boriša Simanić i Bili Baron upisali po 10, a Majkl Odžo postigao je 11, javlja Beta. U ekipi Zadra istakao se Mario Litl sa 22 poena, dok su po 10 dodali Mislav Brzoja i Domagoj Vuković. Zvezda je prva na tabeli sa 20 pobeda i jednim porazom, dok je Zadar sedmi sa sedam trijumfa i 14 poraza.


KM: U tuči povređena dvojica muškaraca\nDvojica muškaraca srpske nacionalnosti povređena su u noćašnjoj tuči u Kolašinskoj ulici u severnom delu Kosovske Mitrovice.\nJedan od njih, koji je bio pod dejstvom alkohola, zadobio je povredu desne potkolenice i nalazi se u bolnici, dok je drugi, koji je zadobio povredu glave, priveden, potvrđeno je za Kontakt Plus u kosovskoj policiji.\nZamenik komandira kosovske policije za region Sever Besim Hoti rekao je za Kontakt Plus da je do tuče došlo posle ponoći u jednoj kafani u Kolašinskoj ulici.\n“Oko 00.40h u Kolašinskoj ulici došlo je do tuče dvojice muškaraca srpske nacionalnosti. Veruje se da je tokom tuče upotrebljen i nož, kojim je osumnjičeni naneo žrtvi posekotinu u predelu desne potkolenice, a isti je zadobio povredu glave. Osumnjičeni je zadržan na posmatranju, a pošto je bio pod dejstvom alkohola, pismena izjava od njega će biti uzeta nakon otrežnjenja”, rekao je Hoti, dodajući da je drugi muškarac, takođe srpske nacionalnosti, za kojeg se sumnja da je izvršio napad, priveden.\nOn je dodao da će slučaj biti okarakterisan po nalogu tužioca.\nKosovska policija privela je sinoć još jedno lice romske nacionalnosti, osumnjičenog za krivično delo teške krađe. Hoti je rekao da je osumnjičeni tokom saslušanja priznao još više od tri krivična dela krađe. Njemu je određen pritvor od 48 sati.\n“Istražni policajci tokom istrage u vezi slučaja teške krađe identifikovali su jednog osumničenog (1993.), romske etničke pripadnosti. On je uhapšen za jedno krivično delo teške krađe, a nakon operativnog rada sa njim, on je priznao još više od tri dela teške krađe”, rekao je Hoti.\nOn je dodao da je tužilac za osumnjičenog naložio pritvor od 48 sati, a policija će raditi na ovom slučaju u cilju rasvetljavanja svih navedenih krivičnih dela teške krađe.\nŠto se tiče istrage o ubistvu tridesesetdvogodišnjeg Srbina M. Š. prošle nedelje u Kosovskoj Mitrovici, Hoti je rekao da policija i dalje intenzivno traga za osumnjičenim I.R.\n“Istražitelji su uzeli izjave od 13 mogućih svedoka, ostaje nam samo da lociramo potencijalnog osumnjičenog I izvršimo njegovo hapšenje. U okviru potrage za osumnjičenim, policija je izvršila pretres I kontrolu nekoliko lokacija u Kosovskoj Mitrovici”, rekao je Hoti.\nM.Š.(1985.) je od zadobijene dve ubodne rane, najverovatnije nožem, preminuo u KBC Kosovska Mitrovica u noći između srede i četvrtka, a za osumnjičenim za ubistvo koji je poznat policiji se još uvek traga.


Turska i VW blizu dogovora o izgradnji fabrike? - Biznis Info\nYou are at:Home»Kompanije»Turska i VW blizu dogovora o izgradnji fabrike?\nTurska i VW blizu dogovora o izgradnji fabrike?\nBy BiznisInfo on\t 05/09/2019 Kompanije\nTurska je sve sigurnija da će njemački proizvođač automobila Volkswagen izgraditi proizvodni pogon u toj zemlji, nakon “izuzetno pozitivnog” ovonedjeljnog sastanka između jednog visokog zvaničnika kompanije i predsjednika Turske Redžepa Taipa Erdogana, javlja agencija Reuters pozivajući se na tri neimenovana turska izvora.\nBritanska agencija je prošle nedjelje javila da su dvije strane razgovarale o turskom poreskom režimu za automobile kako bi zaključile investiciju u vrijednosti od milijardu eura.\nKompanija Volkswagen, koja je, kako navodi Reuters, uzimala i Bugarsku u razmatranje za svoju investiciju, još uvijek nije objavila konačnu odluku, ali neimenovani izvori tvrde da VW pozitivno gleda na investiranje u Tursku.\nErdogan i visoki zvaničnik VW-a razriješili su većinu problema tokom sastanka ove nedjelje, rekao je jedan neimenovani turski izvor upoznat sa situacijom koji navodi da se Erdogan ove nedelje sastao sa izvršnim direktorom VW-a Herbertom Disom.\n“Ranije je bilo nekih manjih sitnica koje su kočile dogovor, poput poreskih olakšica na automobile koji će se prodavati. Na sastanku je postignut skoro potpun dogovor”, rekao je turski izvor, prenijela je agencija Tanjug.


HALO TATA novi singl MEGA BEND-a\nNE PROPUSTITE da u 14h budete na zvaničnom youtube kanalu TOXIC TV, gde ce premijerno biti pušten novi singl MEGA BEND-a >> HALO TATA .\nFoto: Mega bend\nTekst ove pesme napisala je Mirjana Dević Knežević a muziku i aranžman uradio je Jovan Savić, tako da nema sumnje da će HALO TATA vrlo brzo postati rado slušana pesma kao i sve prethodne pesme MEGA BEND-a.\nI prethotni singl DODJU DANI naišao je na dobar prijem kod slušalaca a sada ostaje da Nikola, Milija, Ivan (Nele), Tijana, Anton, Marko Bajs nastave sa dobrim pesmama ali svi ljubitelji ovog benda u to i ne sumnaju.\nDobro zapamtite ovaj naslov>> HALO TATA, jer od 14H ova pesma će postati sastavni deo vašeg života, pesma koju ćete rado i uvek pevušiti\nNE PROPUSTITE PREMIJERU NOVOG SINGLA MEGA BENDA NA TOXIC TV YOUTUBE KANALU ..\nNovogodišnja noć uz SREĆKA KREČARA u restoran Hotelu VILA KONAK !!!\nBaltic bend za novogodišnju noć u Miloševom Konaku !!!\nPAKET ARANŽMAN u Gradu Sunca !!!\nEvolucija se sa evropske mini turneje vratila puna utisaka i sa novim spotom !!!


U okviru Programa ranog razvoja, Fond može dodeliti do 80.000 evra po projektu, a za program se mogu prijaviti mikro i mala preduzeća osnovana u Srbiji, u većinskom privatnom srpskom vlasništvu i ne starija od pet godina.\nPrvi put od ovog javnog poziva, prijavu mogu da podnesu i timovi, koji će biti u obavezi da registruju preduzeće tek u slučaju da njihov projekat bude odobren za finansiranje. Finansiranjem koje Fond dodeljuje pokriva se maksimalno 70 odsto ukupnih opravdanih troškova projekta, čije trajanje je do 12 meseci.\nKroz Program saradnje nauke i privrede dodeljuje se do 300.000 evra po projektu, a korisnici su konzorcijumi sačinjeni od najmanje jednog privatnog mikro, malog ili srednjeg preduzeća osnovanog u Srbiji i jedne javne akreditovane naučno-istraživačke organizacije.\nNovcem koji Fond dodeljuje pokriva se maksimalno 70 odsto opravdanih troškova projekta za mikro i mala preduzeća, odnosno 60 odsto za srednja preduzeća. Projekti mogu trajati do 24 meseca.


Medojević poručuje Krivokapiću: "Imam dokaze o pranju novca Mila Đukanovića, pokažite da nije nedodirljiv!" - Kako Narod Kaže\nautor KnK 02.02.2021, 18:30 1.4k Pregleda\nNebojša Medojević, lider Pokreta za promjene, član vladajuće koalicije, pozvao je crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića i v.d. direktora ANB-a Dejana Vukšića da procesuiraju „braću Đukanović za lažne kredite i pranje novca“.\nU pismu Krivokapiću i Vukšiću, Medojević ističe da im se obraća kao ključnim ljudima u Vladi, ovlašćenim da štite nacionalnu bezbednost.\nU opširnom pismu u kome nabraja niz transakcija, za koje tvrdi da su kriminalne, između aktuelnog predsednika Mila Đukanovića i njegovog brata Aca Đukanovića, Medojević podseća da je premijer Krivokapić više puta javno izjavio da u Crnoj Gori neće više biti privilegovanih pojedinaca.\n– Evo prilike da nova vlast, koju smo i ja i PzP podržali, pokaže i dokaže na delu da Milo i Aco Đukanović nisu nedodirljivi i privilegovani i da se protiv njih dvojice i drugih aktera ove kriminalne transakcije otvori istraga i da se podignu optužnice, jer su ovde stvari vrlo jasne i dokazi su tu – naveo je Medojević u pismu objavljenom na sajtu Pokreta za promene, prenosi Tanjug.\nZa Medojevića je, navodi, samo pitanje postoji li politička volja da se „braća Đukanović procesuiraju zbog krivičnih djela za koje postoji osnovana sumnja da su ih počinili“.\nPrethodni članak Samo u ovom veku vakcine su spasile živote 37 miliona dece\nSledeći članak Iz minuta u minut: Navaljni osuđen. U zatvoru sledeće 2,5 godine\nSamo u ovom veku vakcine su spasile živote 37 miliona dece


Region "trese" inflacija, cijene u BiH nastaviće da rastu - Televizija K3\nJuly 27, 2021, 6:25 am\nU regionu zapadnog Balkana je proteklih mjeseci nakon više godina deflacije došlo do naglog povećanja cijena, navedeno je u novom kvartalnom izvješaju o stanju ekonomija zemalja kandidata i potencijalnih kandidata za članstvo u EU Evropske komisije.\n“Povećanje cijena je krenulo u aprilu, kada je inflacija iznosila 0,9 odsto, a dodatno je porasla u maju 1,7 odsto. Pritisak je prouzrokovan prvenstveno u sektoru transporta, ali su cijene tekstila nastavile pad za otprilike deset odsto”, naglasili su oni.\n“Podaci potvrđuju da je oporavak u prvih pet mjeseci ove godine podržan industrijom i proizvodnjom električne energije. U maju je industrijski rast iznosio 15,2 odsto u odnosu na isti period lani, a baziran je na snažnom rastu proizvodnje kapitalnih dobara i široke potrošnje”, naglasili su oni.\nDejan Šajinović/ Nezavisne novine\nPronađeni ostaci poslednje – 98. žrtve obrušavanja zgrade u MajamijuU Srpskoj potpuno vakcinisano 12 odsto punoljetnih građana


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: U parlamentu glasanje, na ulicama protesti\nATINA 24. 01. 2019. 08:31 >> 08:02 1\nU parlamentu glasanje, na ulicama protesti\nOrganizatori prošlonedjeljnog protesta u Atini protiv ratifikacije Sporazuma sa Makedonijom, pozvali su na protest koji će biti održan danas.\nProtest je zakazan uoči glasanja o ratifikaciji ovog sporazuma iz Prespe u grčkom parlamentu.\nOrganizatori protesta zakazali su okupljanje u 19 sati po lokalniom vremenu, uz obrazloženje da je protest "ultimativni pokušaj da se spriječi ratifikacija sramnog sporazuma", prenosi sajt Katimerini.\n"Komitet za borbu o grčkom karakteru Makedonije", organizacija koja sprovodi proteste protiv Sporazuma iz Prespe, pozvala je Grke da, u susret glasanju o ratifikaciji sporazuma, danas popodne izađu na atinski trg Sintagma, ispred grčkog parlamenta, i da izraze svoje protivljenje, prenosi MIA.\n"Niko da ne ide na posao. Radnje, škole da ostanu zatvorene, državni službenici da se ne pojave na svojim radnim mjestima, grčka zastava na pola koplja da se postavi na svakoj kući, zvona crkve da zvone u znak žaljenja. Svakom Grku i Grkinji dugujemo za to što su ostavili svoje porodice i žrtvovali se da Makedonija ostane Grčka, prije oko 100 godina", piše u saopštenju organizatora.\nPoslije demonstracija hapšenje širom Grčke\nOd "stana na dan" i 1.500 eura mjesečno\nZemljotres pogodio oblast nedaleko od Atine


Objavljen javni poziv za kupovinu kuća za raseljena lica\nNaslovna Društvo Objavljen javni poziv za kupovinu kuća za raseljena lica\nGrad Beograd objavio je danas javne pozive namenjene interno raseljenima sa prebivalištem u glavnom gradu za dodelu pomoći za kupovinu seoske kuće sa okućnicom ili odgovarajuće nepokretnosti za stanovanje, saopštio je Sekretarijat za informisanje.\nPomoć po porodičnom domaćinstvu 1.700.000 dinara\nPoziv se odnosi i na dodelu pomoći u građevinskom materijalu i opremi za popravku ili adaptaciju te kuće.\n– Grad Beograd, Sekretarijat za socijalnu zaštitu u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije realizuje kupovinu najmanje pet seoskih kuća sa okućnicom, odnosno odgovarajuće nepokretnosti za stanovanje i dodatnu pomoć namenjenu za građevinski materijal za popravku ili adaptaciju predmetne nepokretnosti. Vrednost pomoći koja se dodeljuje po porodičnom domaćinstvu je 1.700.000 dinara i to 1.500.000 dinara namenjeno je za otkup seoske kuće sa okućnicom, odnosno odgovarajuće nepokretnosti za stanovanje, a 200.000 dinara za dodelu pomoći u građevinskom i drugom materijalu i opremi za popravku ili adaptaciju predmetne seoske kuće sa okućnicom, odnosno odgovarajuće nepokretnosti za stanovanje, sve u cilju stvaranja i poboljšanja njihovih uslova stanovanja. Rok za prijavu na Javni poziv za dodelu navedene pomoći je 30. jun 2022. godine, rekla je za Beoinfo Nataša Stanisavljević.\nJavni poziv i za poboljšanje uslova stanovanja interno raseljenih lica\nTakođe, danas je objavljen i Javni poziv za izbor korisnika pomoći za poboljšanje uslova stanovanja interno raseljenih lica dok su u raseljeništvu dodelom pomoći namenjene za nabavku građevinskog materijala i opreme za završetak ili adaptaciju stambenog objekta. Pomoć je bespovratna i odobrava se za kupovinu najmanje pet paketa građevinskog materijala i opreme neophodne za obezbeđivanje i poboljšanje osnovnih uslova stanovanja, pri čemu maksimalna vrednost jednog paketa građevinskog materijala, iznosi 700.000 dinara, a minimalna vrednost jednog paketa građevinskog materijala iznosi 184.000 dinara po porodičnom domaćinstvu.\nRok za prijavu na Javni poziv za dodelu navedene pomoći je 30. jun 2022. godine.\nOba poziva se odnose na pomoć interno raseljenim licima dok su u raseljeništvu koja imaju prijavljeno boravište/prebivalište na teritoriji Grada Beograda najmanje godinu dana pre objave Javnog poziva, a nemaju rešeno stambeno pitanje.\n– Grad u saradnji sa relevantnim republičkim i međunarodnim institucijama, kontinuirano sprovodi programe za stambeno zbrinjavanje izbeglih i interno raseljenih porodica sa Kosova i Metohije. U cilju unapređenja položaja i kvaliteta života građana Grada Beograda, Sekretarijat za socijalnu zaštitu će i dalje nastaviti da kroz raspisivanje javnih konkursa pruža pomoć i podršku onima koja je to najpotrebnije, zaključila je sekretarka.\nPrethodni tekstMeđunarodni poljoprivredni sajam od 21. do 27. maja u Novom Sadu\nSledeći tekstDodeljena sredstva za uklanjanje divljih deponija\nOd marta nov institucionalni okvir za koordinaciju inspekcija\nDo kraja aprila još dva polaska voza “Soko” iz Beograda do...


Sa debate o maternjem jeziku (Foto Kim)\nPredstavnici nekoliko relevantnih institucija i civilnog društva, danas na Međunarodni dan maternjeg jezika, složili su se da na Kosovu ne postoji volja da se ono što je zakonom predviđeno zaista i poštuje kada je jezik u pitanju.\nInstitucije koje bi na prvom mestu morale da poštuju zakonske regulative, upravo su najveći kršioci. To pokazuju i novinarska istraživanja kojima je utvrđeno da u Ustavu Kosova ima čak 4.000 grešaka. I građani se na terenu svakodnevno suočavaju sa primerima nepoštovanja jezika na Kosovu, i to najčešće u pogledu jednog od dva službena, srpskog.\nPoverenik za jezike pri Kancelariji premijera Kosova Slaviša Mladenović kazao je u Medija centru u Čaglavici da je apsurdno to što je Zakon o upotrebi jezika, kao jedan od najnaprednijih u Evropi, loše preveden. Problemi su i nedostatak kadrova i novca, kaže Mladenović.\n„Međutim, možda je još bitniji elemenat nepoštovanja Zakona o upotrebi jezika nedostatak istinske volje. Za poslednjih pet godina ja zaista nisam video ozbiljne napore u ministarstvima i u opštinama da budžete i kadrove unaprede. Mi, kao Kancelarija poverenika (za jezike) apsolutno nismo zadovoljni nivoom sprovođenja Zakona o upotrebi jezika od strane institucija“.\nJezičke slobode su druga dimenzija, kazao je Mladenović, ističući da je sloboda govora mnogo relaksiranija u sredinama kao što su Priština i Severna Mitrovica.\n„Ipak, pored svih napredaka, osećaj manjina je da se Zakon o upotrebi jezika ne poštuje dovoljno. Opšti je osećaj nezadovoljstva manjina uslugama koje pružaju institucije“, kazao je Mladenović.\nMinistar za javnu upravu Mahir Jagčilar kaže da je zakonom rešeno mnogo stvari, ali da je potrebno da se one sprovedu.\n„U onim sredinama gde je jedna zajednica većina, a druga zajednica po broju manjina, na opštinskim nivoima sprovođenje zakona nije u najboljem načinu sređeno. Albanski jezik je službeni i možda ima najmanje problema sa korišćenjem tog jezika. Možda ima problema u opštinama gde su srpske partije na vlasti i srpska zajednica. Srpski jezik možda ima tehničke probleme kojih smo svi svesni i radimo sa komesarom za jezike da svi prevaziđemo te probleme“, kaže Jagčilar.\nUkazujući na primere kršenja zakona o jezicima, najčešće u prevodima dokumenata, Bojan Teofilović iz Centra za mir i toleranciju podseća da je javna amdinistracija na Kosovu u obavezi da podjedanko koristi i albanski i srpski jezik. U tom smislu, on ukazuje i na neophodnost poštovanja osnovnog srpskog pisma.\n„Mislim da bi u zakonu trebalo da se definiše i upotreba srpskog pisma, da to bude upotreba ćiriličnog pisma. Mi smo kroz razne projekte koje smo radili imali te preporuke i davali ih, pre svega, srpskim predstavnicima u parlamentu da zatraže izmenu tog zakona i ubace ovaj deo koji sam spomenuo“, kaže Teofilović.\nGazmen Salijević, predsedavajući Veća za zajednice, smatra da onoliko koliko radimo na promociji i zaštiti sopstvenih jezika - toliko ćemo opstati kao društvo. Salijević je kazao da je evidentno nepoštovanje tradicionalnih jezika na Kosovu i da strahuje da, ukoliko se ne preduzmu konkretni koraci, da će ti jezici polako nestati.\nKancelarija poverenika za jezike nedavno je predložila osnivanje Službe za prevođenje. Slaviša Mladenović je kazao da se trenutno radi na izradi koncepta dokumenta koji će Vlada Kosova na kraju izabrati.\nO Međunarodnom danu maternjeg jezika\nMeđunarodni dan maternjeg jezika (engleski: International Mother Language Day), koji se obeležava 21. februara, UNESKO je proglasio 1999. godine, a Generalna skupština Ujedinjenih nacija priznala rezolucijom.\nOvaj dan ustanovljen je kao sećanje na studente koji su 1952. godine ubijeni u Daki u Bangladešu (bivši Istočni Pakistan). Oni su protestovali zbog toga što njihov maternji jezik nije proglašen za zvanični jezik.\nMeđunarodni dan maternjeg jezika redovno obeležavaju članice UNESKO-a kako bi promovisale jezičku i kulturnu raznolikost, te multilingvizam.\nU svetu se govori oko 6.000 jezika, a prema prognozama lingvista, do kraja 21. veka više od polovine, čak i do dve trećine, će odumreti.