Kompanija „Experience Hendrix LLC“, koja brine o zaostavštini Džimija Hendriksa, podnela je tužbu protiv jednog muškarca iz američkog grada Tuson zbog gitare koja je ranije bila u vlasništvu slavnog muzičara.\nU tužbi je nevedeno da Harvi Molc, vlasnik radnje „Rainbow Guitars“, nije zakoniti vlasnik gitare „crna udovica“, pa kako je preneo list „Arizona Dejli Star“, kompanija želi da gitara bude vraćena.\nAdvokat kompanije „Experience Hendrix LLC“ Ed Mekfirson izjavio je da je vrednost gitare procenjena na između 750.000 i milion dolara.\nPrema rečima Mekfirsona, Rejnolds, nekadašnji član američke grupe „Earth, Wind, and Fire“, ukrao je gitaru.\n„Gitara je od neprocenjive vrednosti za našu porodicu“, navela je u mejlu izvršna direktorka „Experience Hendrix LLC“ Dženi Hendriks i dodala da kompanija „samo želi da gitara bude bezbedno vraćena tamo gde pripada“.


Većina Amerikanaca smatra da treba opozvati Trampa\nTanjug 10. januara 2021. 23:48\nVAŠINGTON – Većina Amerikanaca veruje da bi predsednika Donalda Trampa trebalo opozvati pre nego što izabrani predsednik Džozef Bajden položi zakletvu 20. januara, a dve trećine ga smatra odgovornim za nasilnu pobunu na Kapitolu, rezultat je danas objavljene ankete Ej-Bi-Si njuz/Ipsos.\nPrema istraživanju, 56 odsto građana smatra da bi predsednik trebalo da bude opozvan sa funkcije pre zvaničnog prenosa vlasti za manje od dve nedelje, dok 43 procenta ispitanika kaže da ne bi trebalo.\nMeđu onima koji kažu da Trampa ne treba smenjivati odmah, gotovo polovina (45 odsto) ipak smatra da su njegovi postupci ove nedelje bili pogrešni.\nOpoziv aktuelnog predsednika pre isteka mandata deli Amerikance po partijskim linijama, sa 94 odsto demokrata i samo 13 odsto republikanaca koji podržavaju takav potez.\nVećina nezavisnih poslanika – 58 odsto – takođe bi opozvalo Trampa.\nKako se dodaje u anketi, 67 odsto Amerikanaca direktno prebacuje krivicu na Trampa za pobune u sredu i nerede u kojima je poginulo pet osoba, uključujući policajca koji je podlegao povredama zadobijenim tokom napada.\nTo uključuje 52 odsto ispitanih koji veruju da snosi veliku odgovornost, dok samo 15 procenata anketiranih kaže da on ne snosi nikakvu krivicu, navodi se u istraživanju koje je objavila američka televizija.


Grčke oružane snage u stanju pripravnosti - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Grčke oružane snage u stanju pripravnosti\nAnkara najavila seizmička istraživanja u istočnom Sredozemlju\nGrčke oružane snage u stanju pripravnosti\nEvropska unija neće imati drugog izbora nego da uvede sankcije ako Turska nastavi da stvara tenzije u istočnom Sredozemlju, rekao je u utorak grčki premijer Kirjakos Micotakis.\n0Piše: M. K. 22. jula 2020. 21.17\nFoto: EPA-EFE/ ALEXANDROS VLACHOS\nGrčke oružane snage su u pripravnosti, pošto je Turska saopštila da od 21. jula do 2. avgusta sprovodi seizmičko istraživanje južno i istočno od grčkog ostrva Kastelorizo. Delu vojnog osoblja je rečeno da će letnja odsustva biti obustavljena, saopštili su vojni zvaničnici, dok se šef grčkih oružanih snaga Konstantinos Floros ranije vratio s Kipra.\n„Grčka nadzire razvoj svih događaja samouverena i potpuno spremna“, rekao je Micotakis na zajedničkoj konferenciji za novinare sa šefom nemačke diplomatije Hajkom Masom u Atini.\nKako je saopštilo grčko ministarstvo spoljnih poslova, grčka ambasada u Ankari je poslala žalbu turskom odnosnom ministarstvu. Grčke vlasti su, takođe, saopštile da su ovo pitanje pokrenule i u Evropskoj uniji, NATO-u i Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija.\n„Današnje saopštenje o turskom istraživanju u delu grčkog kontinentalnog grebena preko novog ilegalnog Navteksa (navigacionog upozorenja) predstavlja eskalaciju napetosti u regionu. Njime se ističe tursko uporno kršenje međunarodnih zakona i potpuno nepoštovanje međunarodnog prava, međunarodnog pomorskog prava, pravila koja regulišu dobrosusedske odnose i apela EU“, navodi se u saopštenju grčkog ministarstva spoljnih poslova.\nGrčki ministar odbrane Nikolaos Panajotopulos informisao je telefonom ministra odbrane SAD Marka Espera o najnovijim događajima u Mediteranu. Panajotopulos je rekao Esperu da su brodovi grčke mornarice u tom području i da je „Grčka spremna da brani svoja suverena prava ako je to neophodno“, navodi se u saopštenju Ministarstva.\n„SAD su svesne da je Turska izdala Navteks o istraživanju u spornim vodama u istočnom Sredozemlju. Apelujemo na turske vlasti da obustave planove za istraživačke operacije i izbegnu korake kojima se podižu tenzije u regionu“, saopštio je američki Stejt department.\nGrčka i Turska su u lošim odnosima zbog brojnih razloga, uključujući planove Ankare da nastavi s naporima da sprovede istraživačke aktivnosti u spornim vodama. Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borelj upozorio je prošle nedelje da se istraživačke aktivnosti Turske „kose sa interesima EU, sa suverenim pravima država-članica Unije i s međunarodnim pravom“.\nŠef nemačke diplomatije je u utorak upozorio Tursku da je potrebno da stopira aktivnosti bušenja u potrazi za hidrokarbonatima u istočnom Sredozemlju ako želi da unapredi svoje odnose sa EU.\n„Kada je reč o aktivnostima bušenja Turske u istočnom Sredozemlju, imamo veoma jasan stav – međunarodno pravo se mora poštovati, tako da je napredak u odnosima EU i Turske moguć samo ako Ankara prekine sa provokacijama u istočnom Mediteranu“, rekao je Mas koji predsedava redovnim sastancima šefova diplomatija EU, budući da trenutno Nemačka predsedava EU.\n„Nelegalno i provokativno ponašanje Turske ima negativan uticaj ne samo na mir i stabilnost istočnog Mediterana, već i na jedinstvo NATO i njene odnose sa EU“, rekao je grčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendias nakon razgovora s Masom.\nMinistar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavušoglu ranije ovog meseca je u kolumni za Politiko napisao da je njegova vlada otvorena za dijalog, ali da će nastaviti sa istraživačkim aktivnostima da bi „zaštitila naše nacionalne interese i jednaka prava za kiparske Turke“.\nGrčka, Kirjakos Micotakis, TurskaAtina\nDve osobe poginule, jedna se vodi kao nestala u oluji u Grčkoj\nU Crnoj Gori je moguć iranski scenario\nČamac sa migrantima nasukao se u oluji koja je pogodila zapadnu obalu Grčke


Počelo štampanje glasačkih listića za izbore 21. juna - Sputnjik Srbija\n14:17 11.06.2020 (osveženo 14:20 11.06.2020) Preuzmite kraći link\nPočetku štampanja prisustvovao je i predsednik RIK-a Vladimir Dimitrijević, koji je, nakon što je pregeldao prvi odštampani glasački listić, i utvrdio da je ispravan, stavio svoj potpis, čime je označen početak štampanja.\n"Glasački listići se štampaju u skladu sa ukupnim brojem birača u Srbiji, koji je rešenjem utvrdilo Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a odlukom potvrdila i RIK", rekao je Dimitrijević.\nUkupno će se štampa 6.583.665 glasačkih listića, što je broj birača u Srbiju uvećan za zakonskih 0,5 odsto, odnosno 32.919 dodatnih, rezervnih listića, rekao je Dimitrijević.\nListići će biti roze boje, a štampaće se na 12 jezika, sa 29 jezičkih varijanti.\nGlasanje će se 21. juna obavljati na 8.385 biračkih mesta, rekao je Dimitrijević.\nNa parlamentarnim izborima učestvovaće 21 izborna lista.


Republika / "OTET" CVETKOVIĆ SAD TVRDI DA SU PUCALI NA NJEGA?!\nsreda, 18. 7. 2018.| 23:32\nNovinar Stefan Cvetković, koji je u žižu javnosti dospeo nakon prijavljivanja njegove otmice, izjavio je da je večeras pucano na automobil koji je vozio.\nCvetković je u izjavi medijima naveo da se incident dogodio u blizini Bele Crkve, i da je na njega pucano, kako je naglasio, iz automobila koji je bio iza njegovog vozila, kao i da je, kako tvrdi, reč o automatskom oružju.\nNovinar je rekao da je sa njim u automobilu bio njegov prijatelj, koji je imao oružje i da je "uzvratio vatru", što je rezultiralo zaustavljanjem automobila iz kojeg je pucano. Cvetković je naveo da ni on ni njegov prijatelj nisu povređeni, ali da je uplašen i da namerava da se skloni iz zemlje.\nZa sada nema zvanične potvrde ovih navoda, čija je provera u toku.\nPodsetimo, pre desetak dana, Cvetković je bio akter još jednog incidenta. Tada je na društvenim mrežama objavljena njegova fotografija na kojoj se vidi da je obliven krvlju, a on je tvrdio da ga je napao lokalni diler.\nPolicija je ubrzo uhapsila Srđana Zlatanovića (39), koji ga je napao, a koji je bio na uslovnoj kazni upravo zbog napada na Cvetkovića 2015. godine!\nInače, Cvetković je u žižu javnosti je dospeo u junu, kada je u Beloj Crkvi prijavljen njegov nestanak, koji je uzrokovao opsežnu potragu.\nStefan Cvetković Otmica Pucnjava Novinar Srbija Bela Crkva


Meduza, nezavisni ruski novinski sajt, objavio je izveštaj o navodnom rastućem osećaju razočaranja Vladimirom Putinom među ruskom elitom.\nMeduza se poziva na izvore za koje kaže da su bliski Кremlju, tvrdeći da "među onima za i protiv rata raste nezadovoljstvo predsednikom Putinom". Oni koji su do sada podržavali invaziju su navodno nezadovoljni nedostatkom napretka i pozivaju na stroži pristup.\nMeduza kaže da su mnogi visoki biznismeni i članovi vlade nezadovoljni što je Putin započeo rat ne razmišljajući o posledicama koje će sankcije Zapada imati po zemlju.\nIzvori bliski Putinovoj administraciji kažu da se "sve više razgovara o budućnosti zemlje bez Putina" i da se iza kulisa u Кremlju vode razgovori o potencijalnim naslednicima.\nPredlaže se da se kao potencijalni naslednici pominju gradonačelnik Moskve Sergej Sobjanin, istaknuti Putinov saveznik i bivši predsednik Dmitrij Medvedev i prvi zamenik šefa kabineta Sergej Кirijenko.\nU izveštaju se tvrdi da nema planova ili zavere za rušenje Putina, ali "postoji želja da Putin više ne bude šef države u doglednoj budućnosti".\n- Predsednik je zabrljao, ali sve se može popraviti – nekako se dogovorite sa Zapadom i Ukrajinom - rekao je jedan sagovornik Meduzi.\nAli Meduza dodaje da njeni izvori naglašavaju da "svi na vlasti razumeju da Putin može da ode samo ako mu se zdravlje ozbiljno pogorša", što znači da se trenutno "nezadovoljstvo visokih funkcionera ne ogleda ni u čemu – osim u međusobnim razgovorima".\nrusija ukrajina vesti Vladimir Putin Rusija\nMISTERIJA PUTINOVIH CRVENIH LINIJA Ruski lider omiljenoj novinarki odbio da kaže koji je za njega kritični prag, ali to je možda OTKRIO Medvedev\nHAOS U AUSTRALIJI Delovi Sidneja potopljeni, stiglo naređenje za evakuciju: "Ovo je RAZARAJUĆE, u neverici smo" (FOTO)\n"Pod našom kontrolom": Na Zmijskom ostrvu ponovo podignuta UKRAJINSKA ZASTAVA\nAMERIČKA POLICIJA OBJAVILA SNIMKE Čak 8 policajaca pucalo na nenaoružanog Afroamerikanca, imao 60 prostrelnih rana (VIDEO)\n17:45 (FOTO) KUPAĆI PUCA ZBOG NJENIH OBLINA Zavodljiva Una pokazala bujni dekolte: Ćerka Zdravka Čolića zapalila mreže novim fotkama\n17:37 NEMA LETNJE PAUZE U KULTURNOM CENTRU NOVI SAD Izložbe, koncerti, promocije knjiga... šta nas sve čeka ove nedelje\n17:29 VOZ SA 600 PUTNIKA ZA BAR PONOVO STAO Očekuje se da na odredište stigne sa 10 sati zakašnjenja


Snowden: Vlade koriste Covid-19 za izgradnju "arhitekture ugnjetavanja" i masovnog nadzora -- Plodovi društva -- Sott.net\nPon, 13 Tra 2020 00:00 UTC\nU nedavnom intervjuu, uzbunjivač Edvard Snouden izrazio je zabrinutost zbog nadolazećeg programa nadzora, nazivajući ga "arhitekturom ugnjetavanja".\n"Da li zaista verujete da kada prvi talas, drugi talas, ili na primer šesnaesti talas koronavirusa bude odavno zaboravljen, da se ti podaci neće zadržati? Da se ti skupovi datoteka neće čuvati? Bez obzira na to kako se koristi, ono što se gradi je arhitektura ugnjetavanja", rekao je Snouden.\n"Ništa više nije moguće predvideti kao javno zdravstvenu krizu u svetu gde samo živimo jedan iznad drugog u prepunim i zagađenim gradovima, nego pandemija. I svaki akademik, svaki istraživač koji je ovo pogledao znao je da to dolazi. A u stvari, čak i obaveštajne agencije mogu vam reći iz prve ruke, jer su čitale izveštaje koji su planirali za pandemije", rekao je.\n"Ako gledate zemlje poput Kine, gde se čini da su se slučajevi proredili, koliko možemo da verujemo da su ti brojevi zaista tačni? Mislim da ne možemo. Posebno vidimo da kineska vlada nedavno radi na proterivanju zapadnih novinara upravo u tom trenutku gde su nam potrebna verodostojna nezavisna upozorenja u ovom regionu ", rekao je Snouden.\nU izjavi objavljenoj u petak Epl i Gugle objavili su da se udružuju u retkom partnerstvu radi razvitka kompatibilnih aplikacija za praćenje kontakata, za koje tvrde da će raditi na "opt-in" osnovi.\nMeđutim, prema Blumbergu, kompanije planiraju da konačno ugrade traženje kontakata u ažuriranja uređaja.


Turska: Čavušoglu, Alibayrak i Fidan u poseti Libiji\nLibija je srdačno pozdravila članove turske delegacije koji su došli u posetu toj zemlji, izjavio je turski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu na konferenciji za novinare kasno u sredu.\nRanije tokom dana, libijski premijer Fayez Al-Sarraj pozdravio je Mevluta Čavušoglua, ministra ekonomije i finansija Berata Albayraka i šefa Nacionalne obaveštajne agencije Hakana Fidana koji su posetili Libiju na zahtev predsednika Recepa Tayipa Erdogana.\n„Naša delegacija je srdačno očekana u Libiji. Svrha posete je jasna: snažno ponoviti da Turska podržava Libiju. Takođe smo razgovarali o tome kako dve zemlje mogu da poboljšaju svoje bilateralne odnose,” rekao je Čavušoglu.\n„Kao što znate, potpisali smo memorandum o razumevanju sa Libijom u vezi sa granicama pomorske nadležnosti. Razgovarali smo o svim merama koje treba da se preduzmu u Mediteranu u vezi s energijom. Razgovarali smo o tome šta treba učiniti da bi se postigao trajni prekid vatre i postigla politička odluka. Takođe smo razgovarali o tome kako nastaviti rad u okviru UN-a. Procenili smo korake koje je potrebno preduzeti u okviru međunarodne zajednice,” dodao je on.\nPodsjećajući da su u libijskom gradu Tarhuni pronađene masovne grobnice, Čavušoglu je rekao da Turska podržava napore Libije da se to pitanje dostavi Međunarodnom krivičnom sudu.\n“Ti nehumani masakri moraju biti rasvetljeni i oni koji su odgovorni moraju biti izvedeni pred lice pravde”, rekao je Čavušoglu.\nTokom posete razgovarano je i o ekonomskom partnerstvu Turske i Libije, dodao je Čavušoglu.\n„Turske poslovne aktivnosti su u Libiji smanjene zbog rata. Postoje projekti, investicije koje treba dovršiti. Stoga smo razgovarali i o ekonomskim aspektima našeg odnosa “, dodao je turski ministar.\nTurska delegacija sastala se sa premijerom al Sarrajom, ministrom spoljnih poslova Mohamedom Sijalom i predsednikom Vrhovnog veća Libije Khalidom al-Mishrijem.\n„Posetili smo naše timove u oblasti za obuku i konsultantske usluge, koji su tu kao deo memoranduma o razumevanju. Oni tamo rade danju i noću. Čestitam im,” rekao je Čavušoglu.\nTurski ministar spoljnih poslova takođe je čestitao turskim oružanim snagama na hrabroj borbi protiv terorističkih organizacija na severu Iraka, dodajući da dve turske vojne operacije uspešno napreduju.\nU ponedeljak je Ministarstvo nacionalne odbrane objavilo pokretanje operacije na severu Iraka, saopštivši da su turski borbeni avioni uništili pećine u kojima su se skrivali teroristi.\nU sredu su turske oružane snage uništile terorističke ciljeve PKK-a u oblasti Haftanin na severu Iraka.\nČavušoglu je čestitao bivšem turskom ambasadoru Volkanu Bozkiru na izboru za predsednika Generalne skupštine Ujedinjenih nacija pre 75. zasedanja u septembru.\nAmbasador Volkan Bozkir, imenovan naredbom našeg predsednika, izabran je za predsednika 75. UNGA uz široku podršku članica UN. Čestitamo ambasadoru Bozkiru na ovom postignuću, što je dokaz pozicije i ugleda Turske. (Turska) će podržati sve njegove napore,” napisao je Čavušoglu na svom Tvitter nalogu./ibna


Vlada Tuzlanskog kantona i Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) će udružiti sredstva s ciljem finansiranja realizacije projekta „Povećanje ulaganja u javne objekte sa niskom stopom emisije ugljika“. Rezultat je ovo danas potpisanog Sporazuma o zajedničkom finansiranju provođenja mjera energijske efikasnosti, kojeg su potpisali premijer Tuzlanskog kantona Denijal Tulumović i rezidentna predstavnica UNDP BiH Steliana Nedera. Prema ovom sporazumu Vlada Tuzlanskog kantona i UNDP će udružiti sredstva za finansiranje projekata energijske efikasnosti. Ukupno raspoloživa sredstva za realizaciju Projekta bit će 2.200.000,00 KM, a planirana su za mjere povećanja energetske efikasnosti, institucionalizaciju energetskog menadžmenta, podizanje svijesti o energijskoj učinkovitosti, podizanje kapaciteta, te pravni okvir/finansijski mehanizmi. Od ukupno predviđenih sredstava, Vlada Tuzlanskog kantona je osigurala 2 miliona, a UNDP, putem „Zelenog klimatskog fonda“, 200.000,00 KM.\n„Izuzetno mi je drago da pitanje poboljšanja energetske efikasnosti javnog sektora dobiva sve značajniju pažnju u Bosni i Hercegovini na svim nivoima vlasti. Kroz UNDP-ev projekat, koji finansira Zeleni klimatski fond, biće energetskih obnovljeno 430 javnih zgrada u cijeloj BiH, s ukupnom investicijom od 122,5 miliona US dolara uz sufinansiranje domaćih institucija“, izjavila je na kraju predstavnica UNDP-a Nedera i dodala da aktivnosti projekta treba da doprinesu realizaciji UNDP Klimatskog obećanja u BiH i poboljšanju Nacionalno utvrđenih doprinosa (NDC) u skladu sa Pariškim sporazumom


2) preduzetnik - fizičko lice koje je registrovano u Republici i koje radi sticanja dobiti, u vidu zanimanja, obavlja zakonom dozvoljenu delatnost;\n5) fizičko lice - strani državljanin koji na osnovu dozvole za boravak, odnosno radne vize boravi u Republici duže od godinu dana, osim diplomatsko-konzularnih predstavnika stranih zemalja i članova njihovih porodica;\n(3) Banka je rezident - akcionarsko društvo sa sedištem u Republici, koje ima dozvolu za rad Narodne banke Srbije i obavlja depozitne i kreditne poslove, poslove platnog prometa i kreditne poslove sa inostranstvom, kao i druge poslove u skladu sa zakonom.\n(3a) Platna institucija je rezident - pravno lice sa sedištem u Republici koje ima dozvolu Narodne banke Srbije za pružanje platnih usluga kao platna institucija, u skladu sa zakonom kojim se uređuju platne usluge.\n(3b) Izdavalac elektronskog novca je lice sa sedištem u Republici koje izdaje elektronski novac, u skladu sa zakonom kojim se uređuju platne usluge, kao i strana institucija elektronskog novca, odnosno nerezident - pravno lice koje obavlja poslove koji odgovaraju poslovima institucije elektronskog novca u smislu zakona kojim se uređuju platne usluge.\n2) efektivni strani novac - potraživanja u gotovini, odnosno papirni ili kovani novac koji glasi na stranu valutu.\n(6) Instrumenti plaćanja su: čekovi, menice, akreditivi, doznake, platne kartice i drugi instrumenti plaćanja - potraživanja od izdavaoca - nerezidenta, koja glase na stranu valutu i mogu se unovčiti u stranu valutu.\n- poslovi sa hartijama od vrednosti,\n- poslovi sa finansijskim derivatima,\n- poslovi sa investicionim i dobrovoljnim penzijskim fondovima,\n- garancijski poslovi,\n- poslovi po osnovu ugovora o osiguranju u skladu sa zakonom koji uređuje osiguranje,\n- komercijalni krediti i zajmovi u devizama i dinarima povezani sa spoljnotrgovinskim prometom robe i usluga, koji obuhvataju odloženo plaćanje i plaćanje unapred robe i usluga do godinu dana sa kamatom, odnosno preko godinu dana. Komercijalnim kreditom i zajmom smatra se i finansiranje odloženog plaćanja i plaćanja unapred robe i usluga koje kreditor ili zajmodavac odobrava dužniku - kupcu po spoljnotrgovinskom prometu robe i usluga tako što po nalogu kupca obavezu izmiruje neposredno prodavcu,\n- finansijski krediti i zajmovi u devizama koje kreditor, odnosno zajmodavac odobrava dužniku tako što sredstva stavlja na raspolaganje uplatom na račun dužnika. Pod finansijskim kreditima i zajmovima podrazumevaju se i svi oblici finansiranja koje odobravaju banke, strane banke i druge strane finansijske institucije. Finansijskim kreditom smatra se i finansiranje trgovine robom ili pružanja usluga u kojoj rezident nije ugovorna strana u poslu, a koje odobrava banka.\n- subordinirani krediti i zajmovi iz tačke (17) stav 3. ovog člana u devizama,\n- kratkoročni oročeni bankarski depoziti u devizama sa rokom otplate do godinu dana između banke i strane banke, koji se koriste tako što banka - kreditor uplaćuje sredstva na račun banke - dužnika,\n- kratkoročne bankarske kreditne linije u devizama sa rokom otplate do godinu dana između banke i strane banke, koje se koriste tako što banka - kreditor vrši plaćanja po nalogu banke - dužnika,\n- drugi poslovi koji imaju obeležja kreditnog posla sa inostranstvom.\n- bankarske garancije, avali i drugi oblici jemstva koje banka daje u korist nerezidenta - kreditora po kreditima koje rezidenti uzimaju iz inostranstva i po kreditnim poslovima između dva nerezidenta u inostranstvu,\n- jemstva i druga sredstva obezbeđenja koja rezident - pravno lice i preduzetnik daje u korist nerezidenta - kreditora po kreditima koje rezidenti uzimaju iz inostranstva, kao i jemstva i druga sredstva obezbeđenja koja rezident - pravno lice daje po kreditnim poslovima između dva nerezidenta u inostranstvu.\n- jemstva koja rezident pravno lice daje nerezidentu po osnovu spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga i izvođenja investicionih radova u Republici,\n- garancije i jemstva koja rezident pravno lice pribavlja od nerezidenta po osnovu spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga i izvođenja investicionih radova u inostranstvu, kao i po poslu sa drugim rezidentom pravnim licem u Republici,\n- garancijski poslovi koje obavlja rezident - pravno lice koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza.\n(23) Poslovi po osnovu ugovora o osiguranju obuhvataju plaćanja premija i osiguranih iznosa na osnovu ugovora između osiguravajućeg društva - nerezidenta i rezidenta kao osiguranika kao i između osiguravajućeg društva - rezidenta i nerezidenta kao osiguranika, u skladu sa zakonom koji uređuje osiguranje.\n(25) Lični prenos sredstava plaćanja je prenos sredstva iz Republike u inostranstvo ili iz inostranstva u Republiku koji se ne zasniva na izvršenju posla - vrši se između rezidenta fizičkog lica i nerezidenta, uključuje poklone i pomoć, nasledstva, rente, podmirenje duga useljenika i sredstava koja iznose iseljenici.\nRezident - pravno lice, ogranak stranog pravnog lica i preduzetnik mogu izvršiti prebijanje dugovanja i potraživanja po osnovu realizovanog spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga rezidenata, koji se ne smatra komercijalnim kreditima i zajmovima.\nBanka, rezident - pravno lice, preduzetnik i ogranak stranog pravnog lica mogu izvršiti prebijanje dugovanja ili potraživanja po osnovu kreditnih poslova sa inostranstvom u devizama sa potraživanjem ili dugovanjem po osnovu tih poslova, realizovanog spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga, kao i po osnovu direktnih investicija i ulaganja u nepokretnosti iz čl. 11. i 12. ovog zakona, na način koji propiše Narodna banka Srbije.\nBanke, odnosno rezidenti, osim rezidenata - fizičkih lica, i nerezidenti, mogu prenositi, odnosno platiti ili naplatiti potraživanja i dugovanja koja su nastala po osnovu realizovanog spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga rezidenata, koji se ne smatra komercijalnim kreditima i zajmovima.\nPotraživanja i dugovanja koja su nastala po osnovu realizovanog spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga rezidenta - javnog preduzeća i pravnog lica sa državnim kapitalom ili pravnog lica koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije mogu se prenositi, odnosno platiti ili naplatiti samo na osnovu ugovora, saglasnosti ili izjava zaključenih između svih učesnika u poslu, uz prethodno pribavljenu saglasnost Vlade, osim potraživanja i dugovanja rezidenta - pravnog lica koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza.\nČl. 8a i 9\nPlaćanje i prenos kapitala po osnovu direktnih investicija rezidenata - pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica u inostranstvo vrši se slobodno, u skladu sa zakonom koji uređuje spoljnotrgovinsko poslovanje.\nRezidenti - pravna lica, preduzetnici i fizička lica mogu vršiti plaćanje i naplatu radi kupovine i prodaje u inostranstvu udela u kapitalu stranog pravnog lica koje se ne smatra direktnom investicijom.\nRezidenti - pravna lica, preduzetnici i fizička lica mogu vršiti plaćanje i naplatu radi kupovine i prodaje u inostranstvu vlasničkih hartija od vrednosti koje nisu direktne investicije.\nRezidenti - pravna lica, preduzetnici i fizička lica mogu vršiti plaćanje i naplatu radi kupovine i prodaje kratkoročnih hartija od vrednosti čiji su izdavaoci Evropska unija, države članice Evropske unije, međunarodne finansijske organizacije i razvojne banke ili finansijske institucije u kojima učestvuju države članice Evropske unije, kao i onih čiji su izdavaoci pravna lica koja imaju sedište u tim državama.\nRezidenti - društva za upravljanje investicionim i dobrovoljnim penzijskim fondovima mogu da vrše plaćanja i naplatu po osnovu ulaganja u inostranstvo, u skladu sa odredbama zakona koji uređuju poslove sa investicionim i dobrovoljnim penzijskim fondovima.\nRezidenti - pravna lica, preduzetnici i fizička lica mogu vršiti plaćanje i naplatu po osnovu ulaganja u inostrane investicione fondove posredstvom rezidenata - investicionih društava i društava za upravljanje investicionim fondovima u smislu zakona kojim se uređuje tržište kapitala.\nKredite i zajmove u dinarima iz člana 2. tačka (21) stav 6. ovog zakona banci, rezidentu - pravnom licu i preduzetniku mogu odobravati samo međunarodne finansijske organizacije i razvojne banke ili finansijske institucije čiji su osnivači strane države, i to pod uslovima i na način koji propiše Narodna banka Srbije. Kredite u dinarima nerezidentima mogu odobravati samo banke, i to pod uslovima i na način koji propiše Narodna banka Srbije.\nBanka može zaključivati kreditne poslove sa inostranstvom iz člana 2. tačka (21) ovog zakona u svoje ime i za svoj račun, u svoje ime i za tuđ račun i u tuđe ime i za tuđ račun. Pri obavljanju kreditnih poslova sa inostranstvom banka je dužna da od nerezidenta pribavi instrumente obezbeđenja naplate. Banka može u skladu sa propisima o bankama i ovim zakonom davati bankarske garancije, avale i druge oblike jemstva u korist nerezidenta - kreditora po kreditnim poslovima sa inostranstvom, kao i po kreditnim poslovima između nerezidenata pod uslovom da ugovori i od nerezidenta pribavi instrumente obezbeđenja naplate. Banka može u skladu sa propisima o bankama i ovim zakonom pribavljati garancije, jemstva i druga sredstva obezbeđenja od nerezidenata po kreditima koje odobrava nerezidentima.\nBanka može kupiti potraživanje od nerezidenta - učesnika u sindiciranom finansijskom kreditu ili zajmu koji grupa stranih kreditora odobrava dužniku, pod uslovima iz stava 4. ovog člana, kao i prodati nerezidentu svoje potraživanje po ovom osnovu.\nBanka može učestvovati u sindiciranom komercijalnom kreditu ili zajmu koji se odobrava rezidentu ili nerezidentu za finansiranje odloženog plaćanja i plaćanja unapred po spoljnotrgovinskom prometu robe i usluga, kupovati potraživanje od nerezidenta - učesnika u takvom sindiciranom kreditu i prodavati nerezidentu svoje potraživanje po ovom osnovu.\nRezident - pravno lice može uzimati kredite i zajmove iz inostranstva i odobravati nerezidentima komercijalne zajmove u svoje ime i za svoj račun i u svoje ime i za tuđ račun, dok finansijske zajmove može nerezidentima odobriti u svoje ime i za svoj račun u skladu sa članom 23. ovog zakona. Rezident - pravno lice može pribavljati garancije, jemstva i druga sredstva obezbeđenja od nerezidenata po zajmovima koje odobrava nerezidentima, a jemstva i druga sredstva obezbeđenja u korist nerezidenta - kreditora po kreditnim poslovima sa inostranstvom i kreditnim poslovima između nerezidenata može davati u skladu sa članom 23. ovog zakona.\nRezident - pravno lice koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza, može obavljati kreditne poslove sa inostranstvom i prenositi, odnosno platiti ili naplatiti potraživanja i dugovanja po tim poslovima, u skladu sa tim posebnim zakonom.\nRezident - preduzetnik može u svoje ime i za svoj račun uzimati kredite i zajmove iz inostranstva, davati jemstva i druga sredstva obezbeđenja u korist nerezidenta - kreditora po kreditima koje rezidenti uzimaju iz inostranstva, odobravati nerezidentu komercijalne zajmove i pribavljati garancije, jemstva i druga sredstva obezbeđenja od nerezidenata po kreditima koje odobrava nerezidentima.\nBanka, rezident - pravno lice, preduzetnik i fizičko lice mogu zaključivati druge poslove koji imaju obeležja kreditnih poslova sa inostranstvom iz člana 2. tačka (21) stav 4. alineja četvrta ovog zakona u skladu sa propisom Narodne banke Srbije donetim na osnovu člana 24. ovog zakona.\nRezident - fizičko lice može iz inostranstva uzimati kredite i zajmove sa rokom otplate dužim od godinu dana, koji se koriste uplatom sredstava kredita na račun tog rezidenta kod banke, dok takve kredite i zajmove rezident - ogranak stranog pravnog lica može uzimati od nerezidenta - osnivača.\nRezident - fizičko lice može od nerezidenta sa sedištem, odnosno prebivalištem u državi članici Evropske unije uzimati kredite i zajmove i sa rokom otplate kraćim od godinu dana, koji se koriste uplatom sredstava kredita na račun tog rezidenta kod banke, dok takve kredite i zajmove rezident - ogranak stranog pravnog lica može uzimati od nerezidenta - osnivača sa sedištem u državi članici Evropske unije.\nNerezident može bez ograničenja davati garancije, jemstva i druga sredstva obezbeđenja u korist nerezidenta - kreditora po kreditima koje rezidenti uzimaju iz inostranstva.\nBanke, odnosno rezidenti, osim rezidenata - fizičkih lica, i nerezidenti, mogu prenositi, odnosno platiti ili naplatiti potraživanja i dugovanja rezidenata koja su nastala po osnovu kreditnog posla sa inostranstvom.\nPotraživanja i dugovanja koja su nastala po osnovu kreditnog posla sa inostranstvom rezidenta - javnog preduzeća i pravnog lica sa državnim kapitalom ili pravnog lica koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije mogu se prenositi, odnosno platiti ili naplatiti samo na osnovu ugovora, saglasnosti ili izjava zaključenih između svih učesnika u poslu, uz prethodno pribavljenu saglasnost Vlade, osim potraživanja i dugovanja rezidenta - pravnog lica koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza.\nRezident - pravno lice može odobravati finansijske zajmove nerezidentu - dužniku, kao i davati jemstva i druga sredstva obezbeđenja po kreditnim poslovima sa inostranstvom i po kreditnim poslovima između nerezidenata.\nBanka može rezidentu - pravnom licu i preduzetniku odobriti kredit u devizama za plaćanje uvoza robe i usluga iz inostranstva.\nBanka može rezidentu - fizičkom licu odobriti kredit u devizama radi kupovine nepokretnosti u zemlji.\nRezident - pravno lice, koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza, može obavljati garancijske poslove u skladu sa tim posebnim zakonom.\nRezident - pravno lice može dati jemstvo nerezidentu po poslu uvoza robe i usluge drugog rezidenta, kao i nerezidentu koji izvodi investicione radove u Republici.\nRezident - javno preduzeće i pravno lice sa državnim kapitalom ili pravno lice koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije može davati jemstvo nerezidentu po poslovima iz stava 4. ovog člana pod uslovima i na način koji propiše Vlada.\nRezident - pravno lice može pribaviti garanciju i jemstvo od nerezidenta po poslu izvoza i uvoza robe i usluga, po poslu izvođenja investicionih radova u inostranstvu drugom nerezidentu, po poslu izvođenja investicionih radova nerezidenta u Republici, kao i po poslu između tog rezidenta i drugog rezidenta - pravnog lica u Republici.\nNerezident koji posluje preko nerezidentnog računa i rezident - ogranak stranog pravnog lica koji posluje preko rezidentnog računa vrše prenos sa tih računa u inostranstvo pod uslovom da su prethodno izmirili poreske obaveze iz tog posla prema Republici, o čemu podnosi potvrdu nadležnog poreskog organa o izmirenim poreskim obavezama.\nRezidenti - društva za osiguranje mogu da vrše plaćanja radi deponovanja i ulaganja u inostranstvo, u skladu sa odredbama zakona koji uređuje poslove osiguranja.\nRezident može plaćati premije osiguranja na osnovu ugovora o osiguranju koji je zaključen sa nerezidentom - osiguravajućim društvom, pod uslovom da je takav ugovor dozvoljen zakonom koji uređuje poslove osiguranja.\n9. Jednostrani prenosi sredstava plaćanja - lični i fizički prenosi\nRezidenti mogu obavljati platni promet sa inostranstvom i preko izdavaoca elektronskog novca - radi plaćanja i naplate po osnovu elektronske kupoprodaje robe i usluga. Platni promet sa inostranstvom rezidenti mogu obavljati i preko platne institucije i javnog poštanskog operatora koji pruža platne usluge, u skladu sa zakonom kojim se uređuju platne usluge. Prijem sredstava iz inostranstva preko izdavaoca elektronskog novca rezidenti - humanitarne organizacije mogu ostvarivati i po osnovu donacija u humanitarne svrhe.\nSredstva rezidenata, koja se vode kod strane institucije elektronskog novca radi plaćanja, odnosno naplate po osnovu elektronske kupoprodaje roba i usluga, odnosno po osnovu prijema donacija u humanitarne svrhe, ne smatraju se depozitom u smislu člana 27. stav 2. ovog zakona.\nPlatni promet po finansijskim i subordiniranim kreditima i zajmovima u devizama, kreditima i zajmovima koje od nerezidenta uzimaju rezidenti - fizička lica i ogranci stranih pravnih lica, kao i po kreditima i zajmovima u dinarima koji se rezidentima odobravaju u skladu sa članom 18. stav 2. ovog zakona, može se vršiti samo ukoliko su rezidenti o tim poslovima prethodno izvestili Narodnu banku Srbije u skladu sa ovim zakonom.\nPod uslovom iz stava 5. ovog člana vrši se i platni promet po komercijalnim kreditima i zajmovima u devizama i dinarima za finansiranje odloženog plaćanja i plaćanja unapred robe i usluga koje kreditor ili zajmodavac odobrava dužniku - kupcu po spoljnotrgovinskom prometu robe i usluga tako što po nalogu kupca obavezu izmiruje neposredno prodavcu.\nRezident - dužnik po dinarskom kreditu koji uzima od međunarodne finansijske organizacije i razvojne banke ili finansijske institucije čiji su osnivači strane države može izvršiti plaćanje i drugoj međunarodnoj finansijskoj organizaciji i razvojnoj banci ili finansijskoj instituciji čiji su osnivači strane države, a ne onoj kojoj duguje po tom poslu.\nRezident - javno preduzeće i pravno lice sa državnim kapitalom ili pravno lice koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije može izvršiti naplatu, odnosno plaćanje i drugom nerezidentu po poslovima iz st. 1. i 2. ovog člana samo na osnovu ugovora, saglasnosti ili izjava zaključenih između svih učesnika u poslu, uz prethodno pribavljenu saglasnost Vlade, osim ako je u pitanju rezident - pravno lice koje je Republika osnovala posebnim zakonom radi finansiranja izvoza.\n2) kupovine potraživanja i preuzimanja dugovanja iz čl. 7. i 20. ovog zakona - na osnovu ugovora;\n9) uplate zarada rezidentima - fizičkim licima koji su upućeni na privremeni rad u inostranstvo po osnovu ugovora o izvođenju investicionih radova u inostranstvu, kao i zaposlenima u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, organizacijama u sastavu UN i međunarodnim finansijskim organizacijama u Republici;\nBanka može po nalogu nerezidenta - kupca robe ili usluge, kome odobrava komercijalni kredit za finansiranje odloženog plaćanja i plaćanja unapred robe i usluga, vršiti u Republici plaćanje u devizama rezidentu - prodavcu te robe ili pružaocu usluge u spoljnotrgovinskom prometu.\nBanka na zahtev rezidenta može vršiti prenos sredstava u devizama sa deviznog računa tog rezidenta na njegov devizni račun kod druge banke, a na zahtev rezidenta - fizičkog lica i na devizni račun člana porodice kod te ili druge banke, uz dokaz da je u pitanju supružnik ili srodnik do trećeg stepena srodstva.\nRezident - pravno lice, ogranak stranog pravnog lica i preduzetnik drži devize na deviznom računu kod banke ili ih prodaje banci.\nRezidenti - korisnici sredstava budžeta Republike Srbije, korisnici sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje i korisnici sredstava budžeta lokalne vlasti, kao i drugi korisnici javnih sredstava koji su uključeni u sistem konsolidovanog računa trezora, devizne račune vode kod Uprave za trezor u okviru sistema konsolidovanog računa trezora koji se vodi kod Narodne banke Srbije, osim ako posebnim zakonom ili međunarodnim ugovorom nije drukčije propisano, a devize i efektivni strani novac koji ostvare u svom poslovanju mogu da prodaju Narodnoj banci Srbije.\n1) banke i rezident - privredni subjekt koji menjačke poslove obavlja na osnovu posebnog zakona kojim se uređuje njegova delatnost;\n2) rezidenti - pravna lica i preduzetnici koji imaju ovlašćenje Narodne banke Srbije za obavljanje menjačkih poslova (u daljem tekstu: ovlašćeni menjač).\n4) da privredni subjekt - pravno lice koje podnosi zahtev i osnivač privrednog subjekta - pravno lice nije osuđeno pravnosnažnom presudom za krivično delo, kao i da se protiv njega ne vodi krivični postupak, u smislu zakona kojim se uređuje odgovornost pravnih lica za krivična dela i/ili da nije osuđeno pravnosnažnom presudom za privredni prestup koji to lice čine nepodobnim u vezi sa obavljanjem menjačkih poslova, u smislu zakona kojim se uređuje privredni prestup;\nNarodna banka Srbije može odbiti zahtev iz stava 2. ovog člana ako utvrdi da su saradnici vlasnika, odnosno osnivača ili odgovornog lica privrednog subjekta, podnosioca zahteva iz toga stava - lica koja su pravnosnažno osuđena za krivično delo iz stava 2. tačka 3) ovog člana.\nKontrolu deviznog poslovanja vrše organi kontrole - Narodna banka Srbije, carinski organi, odnosno drugi nadležni organi koji imaju pravo da, radi provere, zahtevaju svu dokumentaciju o tom poslovanju kao i drugu dokumentaciju neophodnu za deviznu kontrolu.\nNarodna banka Srbije vrši kontrolu deviznog poslovanja banaka, institucija elektronskog novca sa sedištem u Republici i platnih institucija - u postupku koji je utvrđen zakonom kojim se uređuje njihovo poslovanje.\nNarodna banka Srbije vrši kontrolu platnog prometa sa inostranstvom koji obavlja javni poštanski operator - u postupku koji je utvrđen zakonom kojim se uređuju platne usluge.\nNarodna banka Srbije vrši kontrolu deviznog poslovanja rezidenata i nerezidenata i menjačkog poslovanja - u postupku koji je utvrđen ovim zakonom i propisom Narodne banke Srbije kojim se bliže uređuju uslovi i način vršenja ove kontrole.\nZabranjena je izrada, prodaja, uvoz i distribucija, radi prodaje ili u ostale komercijalne svrhe, medalja i žetona koji nalikuju stranom kovanom novcu - evru.\nNarodna banka Srbije propisuje obeležja na osnovu kojih se utvrđuje sličnost medalja i žetona stranom kovanom novcu - evru.\nDevize, efektivni strani novac, čekove i hartije od vrednosti, koje su privremeno oduzeli zbog osnovane sumnje da je izvršeno krivično delo ili prekršaj - organi kontrole dužni su da deponuju na račun Narodne banke Srbije ili u ostavu kod Narodne banke Srbije, a dinare - na račun Narodne banke Srbije u roku od dva radna dana od dana njihovog oduzimanja.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 2.000.000 dinara kazniće se za prekršaj rezident - pravno lice, ogranak stranog pravnog lica, banka i nerezident - pravno lice:\n6) ako prenese, odnosno plati ili naplati potraživanja ili dugovanja koja su nastala po osnovu realizovanog spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga rezidenta - javnog preduzeća i pravnog lica sa državnim kapitalom ili pravnog lica koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije suprotno članu 7. stav 4. ovog zakona;\n21) ako pri obavljanju kreditnih poslova sa inostranstvom, davanju bankarskih garancija, avala i drugih oblika jemstva u korist nerezidenta - kreditora po kreditnim poslovima sa inostranstvom, kao i po kreditnim poslovima između nerezidenata i pri odobravanju kredita nerezidentima postupi suprotno članu 18. stav 3. ovog zakona;\n23) ako kupi potraživanje od nerezidenta - učesnika u sindiciranom finansijskom kreditu ili zajmu koji grupa stranih kreditora odobrava dužniku, suprotno uslovima iz člana 18. stav 4. ovog zakona (član 18. stav 5);\n32) ako prenese, odnosno plati ili naplati potraživanja ili dugovanja koja su nastala po osnovu kreditnog posla sa inostranstvom rezidenta - javnog preduzeća i pravnog lica sa državnim kapitalom ili pravnog lica koje je u procesu restrukturiranja ili privatizacije suprotno članu 20. stav 4. ovog zakona;\ntač. 38) do 41) (brisane)\n55) ako izvrši plaćanje premije osiguranja na osnovu ugovora o osiguranju koji je zaključen sa nerezidentom - osiguravajućim društvom, a koji nije dozvoljen zakonom koji uređuje poslove osiguranja (član 30. stav 2);\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj i odgovorno lice u rezidentu - pravnom licu ili nerezidentu, odgovorno lice u banci - novčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara.\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj odgovorno lice u rezidentu iz člana 36. stav 1. ovog zakona - novčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara.\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj i odgovorno lice u rezidentu - ogranku stranog pravnog lica - novčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara.\nNovčanom kaznom od 10.000 do 500.000 dinara kazniće se za prekršaj rezident - preduzetnik:\n23) ako izvrši plaćanje premije osiguranja na osnovu ugovora o osiguranju koji je zaključen sa nerezidentom - osiguravajućim društvom, a koji nije dozvoljen zakonom koji uređuje poslove osiguranja (član 30. stav 2);\nNovčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj rezident - fizičko lice:\n17) ako izvrši plaćanje premije osiguranja na osnovu ugovora o osiguranju koji je zaključen sa nerezidentom - osiguravajućim društvom, a koji nije dozvoljen zakonom koji uređuje poslove osiguranja (član 30. stav 2);\nNovčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj nerezident - fizičko lice:\nDo donošenja propisa iz stava 1. ovog člana primenjivaće se propisi doneti na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni list SRJ", br. 23/02 i 34/02), Zakona o kreditnim poslovima sa inostranstvom ("Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94, 28/96 i 21/99), kao i Odluka o vođenju evidencije o zaključenom spoljnotrgovinskom poslu sa inostranstvom ("Službeni list SRJ", broj 74/00).\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaju da važe Zakon o deviznom poslovanju ("Službeni list SRJ", br. 23/02 i 34/02) i Zakon o kreditnim poslovima sa inostranstvom ("Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94, 28/96 i 21/99).\nRezidenti - pravna lica i preduzetnici kojima je rešenje o izdavanju ovlašćenja za obavljanje menjačkih poslova izdato do 31. decembra 2011. godine nastavljaju da rade na osnovu tog rešenja u skladu sa odredbama ovog zakona.\nDo početka primene propisa iz stava 5. ovog člana primenjivaće se propisi doneti na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 62/06), ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nNa kreditne poslove sa inostranstvom iz čl. 4. i 5. Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 62/06) koji su evidentirani u skladu sa propisima iz člana 4. stav 4. i člana 5. stav 4. Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 62/06), a čija realizacija nije okončana do dana stupanja na snagu propisa iz člana 2. stav 2. ovog zakona, primenjivaće se odredbe propisa iz člana 2. stav 2. ovog zakona.\nPrava iz pojedinačnih akata stečena na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 62/06), ostvaruju se u rokovima utvrđenim tim pojedinačnim aktima.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", s tim što će se odredbe čl. 18, 19, 21, 22, 23, 26. i 27. ovog zakona u delu koji se odnosi na menjačke poslove, člana 28. ovog zakona u delu koji se odnosi na novopredloženi član 59. stav 1. tač. 81) i 82) i člana 30. ovog zakona u delu koji se odnosi na novopredloženi član 61. tač. 37) i 38) primenjivati od 1. januara 2012. godine, a odredbe člana 59. stav 1. tačka 70) i člana 61. tačka 36) Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 62/06) primenjivaće se do 31. decembra 2011. godine.\nDo početka primene propisa iz stava 1. ovog člana primenjivaće se propisi doneti na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", br. 62/06 i 31/11), ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaju da važe Uredba o bližim uslovima i načinu prenosa potraživanja i dugovanja nastalih po spoljnotrgovinskim poslovima rezidenata ("Službeni glasnik RS", broj 112/06), Uredba o bližim uslovima i načinu naplate, odnosno plaćanja i drugom nerezidentu po tekućem ili kapitalnom poslu ("Službeni glasnik RS", broj 112/06) i Odluka o načinu na koji i rokovima u kojima banke izveštavaju Narodnu banku Srbije o poslovima kupovine ili prodaje, odnosno plaćanja ili naplaćivanja potraživanja i dugovanja po spoljnotrgovinskim poslovima rezidenata ("Službeni glasnik RS", broj 16/07).\n("Sl. glasnik RS", br. 139/2014)\nOvaj zakon objavljuje se u "Službenom glasniku Republike Srbije" i stupa na snagu 1. oktobra 2015. godine.\nRadi obavljanja poslova iz stava 1. ovog člana, Narodna banka Srbije 1. januara 2019. godine preuzeće deo zaposlenih u Ministarstvu finansija - Poreskoj upravi (u daljem tekstu: Poreska uprava) koji na dan 31. decembra 2018. godine obavljaju poslove u vezi sa izdavanjem i oduzimanjem ovlašćenja za obavljanje menjačkih poslova i poslove kontrole deviznog poslovanja rezidenata i nerezidenata i menjačkih poslova, kao i operativnu dokumentaciju, predmete, opremu i sredstva za rad koja služe za obavljanje tih poslova.\nRezidenti - pravna lica i preduzetnici kojima je rešenje o izdavanju ovlašćenja za obavljanje menjačkih poslova izdato do 31. decembra 2018. godine nastavljaju da rade na osnovu tog rešenja u skladu sa odredbama ovog zakona.\nPrava iz pojedinačnih akata stečena na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", br. 62/06, 31/11, 119/12 i 139/14), ostvaruju se u rokovima utvrđenim tim pojedinačnim aktima.\nDo početka primene propisa iz stava 1. ovog člana primenjivaće se propisi doneti na osnovu Zakona o deviznom poslovanju ("Službeni glasnik RS", br. 62/06, 31/11, 119/12 i 139/14), osim ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Odluka o uslovima pod kojima i načinu na koji banke mogu kupovati strane kratkoročne hartije od vrednosti na stranom i domaćem tržištu ("Službeni glasnik RS", broj 16/07).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", osim odredaba čl. 13. do 17, člana 19. i člana 20. stav 8. ovog zakona, koje se primenjuju od 1. januara 2019. godine.


Početna Podrška PKS Grupi za dijasporu\nPodrška PKS Grupi za dijasporu\nPredstavnici Grupe za dijasporu Gradske uprave Smedereva i Turističke organizacije Smedereva prisustvovali su sastnaku u Privrednoj komori Srbije na temu Dunavske strategije i konkurisanja grada Smedereva za realizaciju projekata koji za cilj imaju ekonomsko osnaživanje i saradnju sa zemljama i gradovima u toku Dunava.\nKooridinator Saveta Dunavskih gradova i regija Zoran Novaković istakao je značaj Dunavske strategije za saradnju evropskih država na ekonomskom osnaživanju celog regiona. On je naglasio da je u toku realizacija nekoliko projekata kojima je obuhvaćeno i Smederevo, a da bi jedan od njih, koji podrazumeva čišćenje korita reke Dunav od brodova potopljenih u vreme Drugog svetskog rata trebalo uskoro da bude realizovan.\nSastanku su prisustvovali i Srđan Bošković, savetnik u Privrednoj komori Srbije i Anka Vojvodić, rukovodilac Centra za dijasporu, koji su pružili podršku radu Grupe za dijasporu Gradske uprave Smederevo.\nPredstavnici Privredne komore Srbije najavili su i mogućnost organizovanja sastanka sa smederevskim malim i srednjim preduzećima kako bi im se predstavile mogućnosti za podršku koju PKS pruža privrednicima.


Некатегоризовано Archives - Page 14 of 16 - Addiko Bank Banja Luka\n• Donacija Addiko banke za OŠ Sveti Sava Bijeljina\n12.000 KM za nabavku školskog namještaja Bijeljina, 13.4.2018. - Član Uprave Addiko Bank ad Banja Luka, Boštjan Pečenko uručio je direktoru OŠ Sveti Sava iz Bijeljine školski namještaj u vrijednosti 12.000 KM. Radi se o donaciji najavljenoj povodom rođendana Addiko banke, u okviru koje su proizvedeni i isporučeni školski ormarići za sve učionice u ovoj [...]\nPostupanje banke u potpunosti u skladu sa zakonima Konkurencijsko vijeće Bosne i Hercegovine (KV BIH) je odbilo sve zahtjeve UKK Švicarac rješenjem od 4.4.2018., proglasivši ih neosnovanim. U svom je rješenju KV BIH, pored ostalog konstatovalo da je izbor kredita sa CHF valutnom klauzulom rezultat slobodne procjene korisnika, obzirom da su im na raspolaganju bili [...]\nTransformacija i digitalizacija poslovanja daju prve rezultate - ostvareno ukupno 9,7 miliona KM dobiti Addiko Grupacija u Bosni i Hercegovini okončala je veoma uspješno 2017. godinu. Nakon višegodišnjih gubitaka, restrukturirane banke sa novim vlasnicima i novom Upravom 2017. godinu su okončale profitom u ukupnom iznosu od 9,7 miliona KM, pri čemu je Addiko Bank dd [...]\nAddiko Bank dobitnik šest nagrada ‘Transform Awards Europe 2018’\nBanja Luka, 30. mart 2018. – Addiko Bank dobitnik je šest 'Transform Awards Europe 2018' nagrada koje se dodjeljuju za projekte najboljeg upravljanja brendovima i rebrendinga, najkreativnije osmišljenog vizualnog identiteta, te kvalitetnog upravljanja ugledom. Addiko Bank je s agencijom Prophet, koja je bila angažovana na projektu rebrandinga Addiko Grupe, od stručnog žirija sastavljenog od 27 [...]\nSigurna u kvalitet usluge Addiko banka novim klijentima daje 50 (+ 20) KM Banja Luka, 5.3.2018. – Addiko banka je danas pokrenula regionalnu kampanju za nove klijente, kojima u sklopu 'Postani Addiko' koncepta poklanja 50 KM dobrodošlice. Ova kampanja je svojevrsni nastavak klijento-centričnog pristupa prema kojem klijent zauzima centralno mjesto u poslovnoj strategiji i aktivnostima [...]\nMakroekonomski pregled Odjela za ekonomska istraživanja Addiko Grupacije Prognozu BDP-a za 2017. godinu povećali smo na 3,0% zbog jače potražnje na lokalnom tržištu i povoljnog eksternog okruženja. Za 2018. godinu zadržavamo prognozu rasta od 3,1% zbog jače eksterne potražnje, fiskalne ekspanzije i domaćih investicija. U međuvremenu očekujemo da se inflacija u 2018. godini stabilizuje zahvaljujući [...]\nKredit od 5 miliona EUR za podršku lokalnim preduzećima Evropska banka za obnovu i razvoj (dalje u tekstu: EBRD) odobrila je kredit Addiko Bank a.d. Banja Luka u iznosu od 5 miliona Eura s ciljem pružanja podrške rastu i razvoju malih preduzeća na lokalnom tržištu. Realizacija kreditne linije će se izvršiti dodjelom pojedinačnih dugoročnih kredita [...]\nBanja Luka, 29. januar 2018. – Addiko Grupa i Microsoft dogovorili su saradnju na planu unaprjeđenja korisničkog iskustva klijenata banke kroz implementaciju Microsoftovih Dynamics 365 tehnoloških rješenja. Addiko Grupa je time postala prva regionalna bankarska organizacija koja će tokom 2018. godine na svim tržištima na kojima posluje implementirati moderna Microsoftova rješenja i time svoju digitalnu transformaciju nastaviti [...]\nBanja Luka, 15.01.2018. – Sve želje koje ste zamislili u Novoj godini možete ispuniti uz Addiko Blic gotovinski kredit – nije važno želite li renovirati stan, kupiti novi namještaj ili se provozati u novom automobilu. Pod sloganom “Kredita za ispunjenje svih želja nema ni u Aladinovoj lampi, ali ih ima kod nas”, Addiko banka je [...]\nOd danas u ponudi Addiko banke možete ugovoriti nove pakete računa Start, Srebreni i Zlatni. Zavisno od vrste odabranog paketa, klijenti za jedinstvenu naknadu dobijaju spoj finansijskih proizvoda i usluga u skladu sa njihovim potrebama. „Paket Zlatni, kako mu i samo ime govori, donosi niz zaista zlatnih pogodnosti klijentima. Podizanje gotovine bez naknade na bankomatima [...]


Kruševac može da bude zeleni grad, uložićemo 6 miliona evra u Aerodrom Rosulje\n"Kruševac može da bude zeleni grad, uložićemo 6 miliona evra u Aerodrom Rosulje"\nKruševac -- Ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović obišla je danas novoizgrađeno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u Kruševcu.\nOna je ovom prilikom poručila da Kruševac postavlja nove standarde u Srbiji kad je reč o ulaganjima u infrastrukturu i brizi o zaštiti životne sredine.\n"Ovo postrojenje, koje je trenutno u probnom radu, biće najmodernije u ovom delu Evrope, a Kruševac kao grad postavlja standard i za druge gradove o tome kako treba da se vodi računa ne samo o saobraćajnoj infrastrukturi, nego i o komunalnoj infrastrukturi i zdravoj životnoj sredini", rekla je Mihajlovićeva.\nOna je navela da je u izgradnju postrojenja i mreže kolektora dužine veće od 60 kilometara uloženo ukupno 24 miliona evra, iz programa sa nemačkom razvojnom bankom KfW, a da će još oko 16 miliona evra biti uloženo u izgradnju regionalne deponije za čvrsti otpad u Kruševcu.\n"Kruševac je primer grada koji se menja i verujem da sa svim što je uradio, može naredne godine da traži da bude "zeleni grad", rekla je Mihajlovićeva.\nOna je dodala da procesi u postrojenju obuhvataju, prvi put, i solarno sušenje mulja koji se potom koristi za proizvodnju energije, te da predstavlja primer ekonomske i ekološke efikasnosti.\nGradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović rekla je da danas Kruševac postaje mesto sa kog se kreće u nove standarde u prečišćavanju otpadnih voda i zaštiti životne sredine. "U narednom periodu ceo Kruševac biće pokriven mrežom kolektora i samo prečišćena voda izlivaće se u Moravu", navela je ona.\nDirektor Kancelarije nemačke razvojne banke KfW u Srbiji, Arne Gos, rekao je da je postrojenje izgrađeno u skladu sa najvišim standardima i da, pored toga što je najmodernije u Srbiji, predstavlja i primer za region. On je dodao da je u Kruševcu u komunalnu infrastrukturu uloženo oko 24 miliona evra, a da su u planu i novi projekti, među kojima je izgradnja još osam prečistača za otpadne vode u opštinama širom Srbije, kao i program za vodosnabdevanje i prečišćavanje otpadnih voda za manje opštine u Srbiji.\nNačelnik Rasinskog upravnog okruga, Branislav Vesić, rekao je da su ulaganja u komunalnu infrastrukturu uslov opstanka i razvoja ovog dela Srbije.\n"Pored završetka postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Kruševcu, radiće se i postrojenja u Brusu i Blacu, a ukupna ulaganja u komunalnu infrastrukturu u Kruševcu i okrugu trebalo bi iznose oko 50 miliona evra", naveo je Vesić.\nDirektor JKP Vodovod Kruševac, Vladimir Milosavljević, rekao je da će Kruševac sa ovim postrojenjem biti ekološki jedan od najuređenijih i najmodernijih gradova, koji će trajno rešiti problem prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda.\nMihajlovićeva je u Kruševcu pre postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda obišla i novi aerodrom "Rosulje", gde se izvode radovi na izgradnji hangara.\nPotpredsednica Vlade je naglasila da se u blizini Kruševca gradi novi auto-put, Moravski koridor, na kojem se radi 24 sata, ali da država ulaže i u ovaj aerodrom.\n"U ovoj godini oko 32 miliona dinara je obezbeđeno za opremanje i rad ovog aerodroma, pre svega za izgradnju hangara, a plan je da u njega uložimo oko šest miliona evra do 2023. godine kako bismo mogli da ga mnogo više koristimo. Sve što ulažemo u infrastrukturu važno je i zbog novih investicija, ali i zbog toga da bi ljudi mogli da ostanu da žive u Kruševcu, a da mogu da lako stignu i do drugih mesta u Srbiji, da mogu u njima i da rade, a da se opet vrate u svoj grad koji je razvijen i čist", poručila je Mihajlovićeva.


Telekom: SBB korisnicima u dijaspori ugasio kanale RTS-a – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nKompanija “Telekom Srbija” saopštila je danas da je kablovski operator SBB odlučio da ugasi kanale RTS-a u dijaspori, a da, istovremeno, obmane korisnike i najširu javnost da je to urađeno po nalogu Telekoma.\n“Zbog nemogućnosti da ostvari enormni profit, kompanija SBB odlučila je da ugasi kanale RTS-a u dijaspori, a da za to optuži kompaniju ‘Telekom Srbija'”, navodi se u reagovanju Telekoma na današnje optužbe Junajted Grupe, vlasnika SBB-a.\nJunajted Grupa je prethodno objavila da će građani u dijaspori koji prate programe preko njihovih platformi ostati danas bez programa RTS-a, navodeći da je to rezultat neuspešnih pregovora s “Telekomom Srbija”, te da je srpska kompanija, navodno, “izdala nalog” da se iz njihove ponude korisnicima uklone svi programi javnog servisa.\nDalje se dodaje da kao i do sada, “Telekom Srbija” i u ovom slučaju posluje transparentno, ali da ne može da dozvoli SBB-u da obmanjuje, kako korisnike, tako i najširu javnost.\n“Jasno je da se ovoga puta SBB odlučio za nepristojan, nelojalan i ucenjivački odnos, kako prema potencijalnim partnerima, odnosno nama, tako i prema korisnicima.\nOčigledno je da je reč o pogrešnom načinu da se promovišu određeni kanali SBB-a i urušava ugled, jednog od najvećih nacionalnih brendova, domaćeg operatora ‘Telekoma Srbija'”.\nU saopštenju se podseća da su programi RTS-a, kao i do sada, dostupni svim korisnicima u dijaspori preko RTS Planete, kao i putem drugih operatora i po povoljnijim cenama.\nTagiskljucenje kablovska korisnici operateri SBB telekom\nOtkriven magacin robe vredne 240 hiljada evra\nMeđunarodni dan reka: Život uz reku uživanje i relaksacija


02:48: PM nedelja 17 januara, 2021\nBratislava Matić Savićević, Institut za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”:\n“Građani Bora najviše oboljevaju od svih kategorija karcinoma, ali se apsolutno izdvaja karcinom bronhije i pluća kao dominantni uzrok i nevezano za pol. Tako da je to već na neki način dokaz da postoji neka opšta izloženost, znači izloženost populacije.”\nBOR – Institut za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” nikada nije objavio studiju koju je uradio na prostoru Bora, a koja pokazuje alarmantne podatke po pitanju zdravlja građana Bora.\nStudija „Unapređenje upravljanja kontaminiranim lokalitetima u Srbiji“, rađena tokom 2018. i 2019. godine, pokazala je da stanovništvo grada Bora, koje je izloženo industrijskim zagađenjem, značajno više oboljeva od svih vrsta malignih tumora nego ostatak populacije u Srbiji.\nTim neformalne grupe „Mladi menjaju“ pokušao je da dođe do celokupne studije koja, iako završena, nigde se ne može naći na internetu. Razgovarali su sa jednim od autora studije Višom Tasićem, i zatražili da ovaj dokument podeli sa njima. On im je odgovorio da on na to nema pravo!\n„Niko od nas koji smo bili učesnici projekta nema kao pojedinac pravo da te podatke iznosi mimo zvanične institucije koja je vodila projekat“ kazao je Viša Tasić.\nDodaje da dok god Batut, kao izdavač studije ne da zeleno svetlo, ona neće biti javno dostupna.\nTim neformalne grupe „Mladi menjaju“ postavio je pitanje i predstavniku Batuta, Bratislavi Matić Savićević, koja je bila i vođa celog projekta.\nČlanovi projektnog tima studije\n„Publikacija je objavljena u hard kopiju u Narodnoj biblioteci. Postoji ISBN broj, znači CIP katalogizacija, ništa nije tajno.“ odgovorila je Bratislava Matić Svaićević.\nPokušavajući da dođe do celokupne studije, tim neformalne grupe „Mladi menjaju“ je potražio studiju u Narodnoj biblioteci Srbije. Dobili su odgovor da štampani primerak još uvek nije stigao. Takođe su saznali da nijedna druga biblioteka ne poseduje ovu građu.\nCelokupnu reportažu o ovoj studiji, koju je tim neformalne grupe „Mladi menju“ uradio u sklopu projekta „Mladi protiv aerozagađenja“, možete pročitati na linku OVDE.


CBBiH – U 2017. u BiH investirano 777,7 miliona KM | Poslovnisvijet\nNa kraju 2017. godine, stanje direktnih stranih investicija je iznosilo 13,45 milijardi KM, od čega se najveći dio od 66,1% odnosi na vlasničke udjele.\nNajveći iznos stanja direktnih investicija i dalje se odnosi na Austriju (2,6 milijardi KM), Hrvatsku (2,3 milijarde KM) i Srbiju (2,0 milijardi KM).\nKada je riječ o izlaznim stranim direktnim investicijama iz Bosne i Hercegovine u inostranstvo, u 2017. godini tokovi investiranja u inostranstvo iznosili su 132,0 miliona KM.\nIznos investicija u inostranstvo u 2017. godini veći je za 70,3 miliona KM u odnosu na 2016. godinu kada su izlazne investicije zabilježile iznos od 61,7 miliona KM.\nU skladu s politikom revizije i na osnovu dodatnih podataka, s objavljivanjem podataka za 2017. godinu izvršene su revizije i za dvije prethodne godine, saopšteno je iz CBBiH.\nPrethodna : Ferrari najprofitabilniji proizvođač u autoindustriji\nSlijedeća : Banjalučka berza: promet oko 214.000 KM


Projekat Informacija - Motivacija - Znanje - Kabe Blog\nNextDarkwood Dub – Vidimo se\nTim kabe.space od maja 2022. godine učestvuje kao partner na realizaciji projekta Informacija – Motivacija – Znanje.\nProgram odgovara na društvene potrebe, odnosno potrebe korisnika za povećanjem informisanosti mladih i stavlja ih u poziciju da dobiju priliku za bavljenje temama koje ih interesuju. Time stiču nova iskustva, znanja i veštine značajno unapređujući svoje sposobnosti kako da se informišu iz različitih oblasti na pravilan način.\nProjektne aktivnosti će biti usmerene na tri teme:\nTim kabe.space će za vreme trajanja projekta pružiti podršku u okviru svog angažmana iz spektra delatnosti koje se vezuju za web prisustvo, marketinške aktivnosti, odnose sa javnošću, kreiranje multimedije itd.\nPored navedenog, kolege iz tima učestvovaće kao predavači u realizovanju programa i radionica na neke od tema koje su obuhvaćene projektom od kojih možemo istaći: bezbednost na internetu i bezbednost u saobraćaju.\nBiće nam drago da se mladi koji su zainteresovani za projekat kao i njegov program u što većem broju uključe u isti. Mogu se informisati putem društvenih mreža o aktivnostima koje ih zanimaju i prisustvovati besplatno:\nFacebok stranica projekta: @imznanje\nInstagram stranica projekta: @imznanje\nFacebook stranica Udruženja Asistent: @udruzenjeasistent\nTagged in: Bezbednost na internetu, Bezbednost u saobraćaju, Informacija Motivacija Znanje, Ministarstvo omladine i sporta, Zdravi stilovi života


“Uprkos svim problemima s kojima smo se susreli te administrativnim preprekama koje smo imali, radovi na ovom velikom i značajnom projektu – projektu izgradnje kompleksa krematorija i komemorativnog centra na Vlakovu se nastavljaju da bismo građanima mogli što prije pružiti i ovu važnu uslugu. Svakako da je ovo veliki uspjeh našeg preduzeća.”, istakao je generalni direktor KJKP “Pokop” Goran Cerić.\n“S ekološkog aspekta, značaj krematorija je, također, višestruk zbog smanjenja rizika od raznih onečišćenja, zagađenja, pa čak i mogućih zaraza. Stoga interes za svoje djelovanje izgradnjom krematorija mogu pronaći različite institucije širom države.”, dodao je Cerić.\n“Izgradnjom krematorija troškovi bi znatno bili smanjeni, samim tim što je međunarodni transport veoma skup. Troškovi kremiranja kod nas bili bi svega oko stotinjak maraka, a očekuje se da bi se s uslugama kremiranja kod nas krenulo već koncem iduće godine.”, kazali su iz “Pokopa”.


Ljajić: Referendum o KiM nije bežanje od odgovornosti\nReferendum na kojem bi se građani izjasnili o kosovskom pitanju nije opcija za rešenje tog pitanja, već način da se građani slobodno i demokratski izjasne o rešenju koje će predložiti političari, izjavio je ministar Rasim Ljajić.\n- To nije bežanje od odgovornosti - rekao je Ljajić za RTS.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, po povratku sa KiM, najavio je mogućnost referenduma na kojem bi se građani izjasnili o kosovskom pitanju.\nKako navodi RTS, ako bi se menjala ustavna preambula u kojoj se pominje Kosovo, reč bi bila o ustavnom referendumu, koji bi bio obavezujući.\nU Srbiji je građane na referendumu 1992. godine vlast pitala o amandmanima na Ustav, šest godina kasnije da li su za učešće stranih predstavnika u rešavanju problema na Kosovu i Metohiji, a 2006. izjašnjavali su se o novom Ustavu.\nPrema Ljajićevim rečima, to su "teledirigovani" referendumi koje smo imali u prošlosti, gde se očekuje odgovor kakav vlast i predstavlja građanima kroz svoju kampanju.\n- Ovde i da hoćete da fingirate, to je jako teško, imajući u vidu visok stepen polarizacije koju kosovsko pitanje povlači sa sobom - rekao je Ljajić.\nDa li će referenduma biti i sa kojim pitanjem, biće jasnije posle proleća, do kada bi trebalo da traje unutrašnji dijalog, dodaje RTS.\nLjajić: Nakon ovih pregovora i u Prištini znaju da će Srbija dobiti nešto


"Ambasadora Grenela sreo sam ubrzo nakon izbora na kojima smo pobedili prošle godine. Tada je rekao da bi Kosovo trebalo da ukine taksu na srpsku robu i da Srbija treba da zaustavi kampanju za povlačanje priznanja. Kasnije, u januaru, vratio se na Kosovo i ponovio istu stvar. Ali nakon povratka iz Beograda, malo po malo, odustao je od zahteva da Srbija prekine kampanju priznanja. Predomislio se", naglasio je Kurti u intervjuu za američki "Forin polisi".\nPrema njegovim rečima, Grenel ima specifičan stav, identičan onom u Beogradu.\n"Ovo je iznenađujuće. Nikada ranije u 30 godina odnosa, od 1989. godine, na Balkanu nije bilo američkih predstavnika sa identičnim stavom s Beogradom", rekao je Kurti.\nKako prenosi Kosovo onlajn, prema njegovm rečima, Kosovo ima slabog predsednika (HašimaTačija) koji pokušava da ojača svoje pozicije, dok broji poslednje dane na toj funkciji.\n"Mislim da ambasador Grenel koristi ovu situaciju da Tači i predsednik Srbije Aleksandar Vučić postignu određeni sporazum, da ga predstave kao uspeh u međunarodnoj areni. Njega ne zanima mnogo sadržaj dogovora. Brine o vremenu. Fokusiran je na potpise na kraju sporazuma, ali ne i na tekst sporazuma. A ako želite da to bude brzo, izvršite pritisak na slabu stranu. A Srbija je jača i veća. Ne zanima ga istorija. A na Balkanu, ako zanemarite istoriju, može da bude loše. Problem se uvek vraća", rekao je Kurti.\nPrema njegovim rečima, Grenel ga nije mogao privoleti, pa je počeo da vrši pritisak na koalicionog partnera u vladi, Demokratski savez Kosova (DSK).\n"Očigledno samo pretnjom, ali možda i dajući im neku drugu atraktivnu ponudu za vođenje vlade, što oni zapravo i žele. Mislim da je motor koji stoji iza pokreta koji je glasao za nepoverenje vladi, definitivno bio Grenel", rekao je Kurti.\nNa pitanje kako to utiče na odnos građana Kosova prema SAD, Kurti je rekao da su građani zabrinuti zbog onoga što bi moglo da se dogodi u budućnosti.\n"Strah od onoga što se može dogoditi u budućnosti nije samo stav Grenela. To je projekat razmene teritorija koji je i dalje aktuelan kao ideja", kaže Kurti.\nNa konstataciju da je Grenel negirao razgovore o razmeni teritorija, Kurti kaže da on možda nije učestvovao u dogovoru Tačija i Vučića, ali da je siguran da za njih zna, kao i za njihov sadržaj.\n"Potreban mu je sporazum koji može pokazati da se međunarodne krize mogu rešiti mirnim putem, čak i ako to znači razmenu teritorija. Mislim da teritorijalna razmena uzrokuje više izbeglica i više sukoba, a ne nove granice kao što možda neki misle. Možete ih nacrtati na papiru, ali u stvarnosti na terenu to ne može proći bez sukoba", napomenuo je Kurti.\nU intervjuu za FP, on je podsetio da je Grenel pomogao u postizanju sporazuma između Beograda i Prištine o železnici, autoputu, vraćanju direktnih letova između Beograda i Prištine, te da je zainteresovan za postizanje krajnjeg sporazuma.\n"Njegova žurba ga gura na istu stranu kao i Beograd. Jer, ako želi brz dogovor, onda vrši pritisak", rekao je Kurti.\nOn je ocenio da ono što sada radi predsednk Kosova Hašim Tači predstavlja kršenje ustava jer pokušava da formira novu vladu i izbegne izbore znajući ko će pobediti na tim izborima.\n"Naša stranka Samoopredeljenje ovih dana prema svim anketama ima više od 50 odsto podrške. Kosovo je parlamentarna republika. Predsednik ima protokolarna ovlašćenja“, napomenuo je Kurti u intervjuu za "Forin polisi“.\nOn je ukazao da ne traži sada nove izbore, već nakon pandemije korona virusa, podsetivši da je Tači 16. marta tražio da se proglasi vanredno stanje, u trenutku kada nije bilo nijednog smrtnog slučaja izazvanog virusom kovid-19 na Kosovu, a zaraženih je bilo 19.\nNa pitanje zašto je bio protiv vanrednog stanja, Kurti objašnjava da prema ustavu u vanrednom stanju predsednik postaje vrhovni komandant oružanih snaga. Predviđena je opšta mobilizacija i on može da raspoređuje oružane snage na ulicama Kosova, prenosi Koha.\n"Predsednik takođe preuzima predsedavanje Savetu bezbednosti Kosova, implicirajući da će obavljati i izvršnu vlast. Svima je očigledno da je pokušavao da virus upotrebi za prisvajanje moći, a ne da se bori protiv pandemije“, rekao je Kurti.\n26.05.2020 Jevtić: Albanci sekirom napali povratnika kod Kline (182)


Srpska firma grade vetroelektrane u RS - Bizlife.rs\nSrpska firma grade vetroelektrane u RS\n11:09 Banjaluka, 20/12/2011\nPreduzeće “Omega plus” iz Beograda, srpskog biznismena Zlatka Mandžuke, biće investitor izgradnje prvog parka vetrenjača na području RS, potvrđeno je “Nezavisnim” u opštini Berkovići, na čijoj teritoriji će se delimično realizovati projekat.\nRanko Lučić, načelnik Berkovića, komentarišući odluku Vlade RS o utvrđivanju javnog interesa za dodelu koncesije za izgradnju parka vetrenjača na lokalitetu Trusine, kazao je da je to konkretizacija njihovih aktivnosti i lobiranja proteklih godina. Sa tim je, priznaje Lučić, “zakopana ratna sekira” između Ministarstva industrije, energetike i rudarstva RS i čelnika opština istočne Hercegovine, koji su se u proteklom periodu međusobno optuživali za samovolju, odnosno opstrukcije u sprovođenju projekta izgradnje vetroelektrana.\nPrema rešenju Vlade RS, koncesionar parka vetrenjača predviđene instalisane snage 51 megavat na području opština Nevesinje i Berkovići dodeliće se putem javnog poziva, u skladu sa Zakonom o koncesijama. Lučić ukazuje da je “Omega plus”, preko osnovanih firmi “Eol” u Nevesinju i Berkovićima, već izvršila potrebna istraživanja energije vetra na platou Trusine, zbog čega i jedina ima interes da se javi na predstojeći javni poziv i dobije koncesiju za izgradnju vetrenjača.\nLokalne zajednice će, prema njegovim rečima, direktnu dobit od planirane investicije imati kroz dobijanje tri odsto od budućih dividendi koncesionih firmi “Eol” u skladu s opštinskim vlasničkim udelom.\n“Preduzeće ‘Omega plus’ je već dosta sredstava potrošilo na pripremu i istraživanje energije vetra čime je pokazalo dozu ozbiljnosti zbog koje verujem da će uspešno i realizovati investiciju izgradnje parka vetrenjača”, kazao je Lučić. On nije mogao da precizira kada bi investitor mogao početi s izgradnjom vetrenjača, navodeći da to zavisi od dinamike dobijanja dozvola nadležnih institucija i rešavanja imovinskih odnosa za zemljište. Što se tiče vrednosti investicije, načelnik Berkovića je kazao da se cena ulaganja u obnovljive izvore energije dosta menjala tokom proteklih godina.\nMinistarstvo energetike RS je u julu upozorilo da je nekoliko opština istočne Hercegovine zainteresovanim investitorima samovoljno i neplanski izdavalo dozvole za istraživanje vetra. To je, kako su kazali, dovelo do haosa koji se ogleda u prijavi planirane izgradnje vetroelektrana snage koja višestruko premašuje maksimalni teoretski potencijal te energije u RS. Potencijalni ulagači su na osnovu toga prijavili izgradnju vetrenjača daleko više i od teoretskog vetropotencijala RS (640 megavata).


Prekid mreže zbog vjetra, otkazani vozovi na relaciji Nikšić-Podgorica - Volim Danilovgrad\nPrekid mreže zbog vjetra, otkazani vozovi na relaciji Nikšić-Podgorica\nTagged: crna gora, NEVRIJEME, željeznica, Željeznica Crne Gore\nŽeljeznički prevoz Crne Gore (ŽPCG) organizovao je prevoz putnika autobusom\nU jutarnjim časovima došlo je do problema sa kontaktnom mrežom na pruzi Nikšić – Podgorica, što je izazvalo prekid saobraćaja na ovoj liniji.\n“Otkazani su lokalni vozovi na relaciji Nikšić – Podgorica sa polaskom u 11:02 i 14:12, kao i lokalni voz na relaciji Podgorica Nikšić sa polaskom u 11:55. Iz tog razloga, Željeznički prevoz Crne Gore (ŽPCG) organizovao je prevoz putnika autobusom”, navodi se u saopštenju ŽPCG.\nPrema informacijama dobijenim od Željezničke infrastrukture Crne Gore (ŽICG), prekid mreže uzrokovan je lošim vremenskim uslovima, odnosno, jakim udarima vjetra.\n“Kada se uklone smetnje koje su izazvale prekid saobraćaja i kada se steknu uslovi, Željeznički prevoz Crne Gore će ponovo pokrenuti vozove na ovoj pruzi”, piše u saopštenju.


Bukvarević i boračka udruženja pozvali na usvajanje budžeta\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević i predstavnici Koordinacije boračkih udruženja FBiH su, nakon današnjeg sastanka, pozvali na usvajanje Budžeta Federacije BiH za 2018. godinu, u kojem je predviđeno 315,5 miliona KM za boračko-invalidsku zaštitu.\n- Tim iznosom Vlada Federacije BiH i resorno ministarstvo poštuju Sporazum o dostignutom obimu sredstava. Dogovoreno je da u narednih pet godina ova visina ostaje ista, a neutrošena sredstva budu preraspoređena na transfer za rješavanje statusnih pitanja - rekao je Bukvarević.\nIstakao je da odluku o raspodjeli tih sredstava predlažu koordinacije boračkih udruženja ARBiH i HVO-a.\n- Uslov za dalje isplate bilo kakvih naknada po ovom sporazumu jeste usvajanje Budžeta - rekao je Bukvarević.\nPredsjedavajući Koordinacije boračkih udruženja Armije RBiH Šerif Patković pozvao je na usvajanje Budžeta za ovu godinu, naglašavajući da ne smije biti ugroženo 90.000 korisnika boračko-invalidske zaštite.\n- Način na koji ćemo ih upozoriti dogovorit ćemo u narednim danima. Posljednje tri godine izbjegavali smo tražiti prava na ulici, a naše članstvo je spremno da, u toku zasjedanja parlamentarnih domova, i po cijenu blokade, čeka usvajanje Budžeta za 2018. godinu - rekao je Patković.\nNa današnjem sastanku predstavljeni su rad resornog ministarstva u prošloj i planovi za narednu godinu.\nBukvarević je novinarima kazao da su izvršene sve obaveze, pored ostalog, isplate ličnih i porodičnih invalidnina za 87.578 korisnika u ukupnom iznosu od 281.642.000 KM, te novčanih naknada dobitnicima najvećih ratnih priznanja za 4.951 korisnika, u iznosu od 15.330.869 KM.\n- Pored ovoga, kroz tranfere, za pomoć u liječenju, nabavke vozila, pomoć za ratne vojne invalide, pomoć u zapošljavanju i samozapošljavanju, obilježavanje značajnih datuma, s pozicije Ministarstva isplaćeno je 315,5 miliona KM u 2017. godini u skladu sa zakonima boračko-invalidske zaštite - rekao je Bukvarević.\nNa sastanku je dogovoreno da u plan za 2018. godinu obuhvati izmjene i dopune Zakona o osnovnim pravima branilaca, kojim će dodatno biti popravljen status branilaca i njihovih porodica.\n- To se odnosi na donošenje zakonskih odredbi o kažnjavanju firmi i poslodavaca koji ne primjenjuju Zakon o pravima branilaca da, prije svega, djeca šehida i poginulih boraca imaju prednost pri zapošljavanju - naveo je Bukvarević.


Izvor: Kurir,Tanjug,Lokalne novine | Obrenovac, 04.03.2020.\nProšle godine prijavljeno oko 4.000 kriminalnih dela\nNa osnovu podataka Tužilastva za viskoko tehnološki kriminal, broj predmeta u oblasti "sajber kriminala" u Srbiji svake godine raste za više od 20 odsto. Tužilastvo za visoko tehnološki kriminal primilo je u prošloj godini 3.834 novih predmeta, dok ih je u 2018. bilo 3.122, a predmeti se odnose na različita krivična dela iz oblasti koju pokriva ovo odeljenje Republičkog javnog tužilaštva (RJT).\nNovim Zakonom o informacionoj bezbednosti iz prošle godine definisano je inače da su svi kritični državni infrastrukturni sistemi od posebnog značaja u obavezi da od svake naredne godine do 28. februara dostave nacionalnom CERT-u, odnosno Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, sve statističke podatke o broju i tipu incidenata koji se desio u njihovim sistemima.\nJovan Milosavljević iz Nacionalnog centra za prevenciju bezbednosnih rizika u IKT sistemima - CERT, koji deluje u okviru RATEL-a, kaže da prema podacima s kraja 2019. godine, CERTU-u su prijavljena 152 incidenta, ali da to nije realni pokazatelj stanja na terenu.vv\nI dalje veliki broj prijava incidenata stiže iz inostranstva, odnosno, drugih nacionalnih CERT-ova u svetu. Najviše se javljaju takozvane "fišing kampanje", zatim različiti tipovi malvera, odnosno, takozvani iznuđivački softveri koji "zaključavaju" računare.\n"To je najjednostavniji način na koji hakeri mogu da upadnu u neki sistem jer je najveći broj ljudi znatiželjan, pa iz neznanja, ili želje da nešto saznaju, kliknu na neki link koji vodi ka malicioznom sadržaju, i takav sadržaj preuzmu na svoj računar i rašire ga po mreži", objašnjava Milosavljević.\nFišing kampanja ima svoje različite oblike koji zavise od samih napadača, odnosno hakera, pa je čest slučaj da "virus" zaključa nečiji računar i da zatim hakeri traže otkupninu kako bi "oslobodili" hakovani kompjuter. Preporuka Nacionalnog CERT-a građanima je da informacije o svim aktuelnostima iz oblasti informacione bezbednosti potraže na zvaničnoj stranici ove institucije.\nU ovom trenutku u inostranstvu se, prema informacijama srpskog CERT-a, zloupotrebljava čak i pojava korona virusa u svetu. U pojedinim državama u inostranstvu građanima stiže na mejl adresu poruka koja sadrži zaštitni znak Svetske zdravstvene organizacije i u kojoj se navodi da je neophodno da građanin unese svoje podatke, korisničko ime i lozinku, a navodno će zatim od SZO dobiti mere zaštite od korona virusa.\nTo je, napominje Milosavljević, lažni sajt SZO, a hakeri ovim ustvari žele da prikupe lične podatke građana, jer korisnici najčešće imaju iste lozinke za različite naloge na društvenim mrežama. U Srbiji, ističe, prema poslednjim podacima nema takvih napada. Kako bi se zaposleni u državnim institucija, privatnim kompanijama ali i građani upoznali sa informacionom bezbednošću, RATEL organizuje radionice kojima edukuje kako da se prepozna eventualna opasnost od hakerskih napada.\nNacionalni CERT je deo Trusted Introducer liste, koja okuplja CERT timove iz celog sveta, a tokom 2019. godine postao je član FIRST-a (Forum of Incident Response and Security Teams). Trenutno je u toku i registracija svih IKT sistema kod Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, a koja traje do 12. maja ove godine.


Prikazivanje članaka po tagu vladimir delja\npetak, 17. jun 2016. 21:19\nStručnjaci iz Japana održaće ekološke radionice u Pančevu\nU okviru realizacije projekta „Podizanje kapaciteta za analizu i mere smanjenja dugotrajnih organskih zagađujućih supstanci u Srbiji“', koji se sprovodi na osnovu sporazuma sklopljenog između Japanske agencije za međunarodnu saradnju (JICA), Hemijskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Udruženja za unapređenje životne sredine iz Hjoga i Grada Pančeva iz 2014. godine, u Pančevu će od 20. do 22. juna boraviti stručnjaci iz Japana.\nsubota, 23. april 2016. 09:10\nutorak, 19. april 2016. 16:12\nEkološka radionica povodom Svetskog dana planete Zemlje\nPovodom Svetskog dana planete Zemlje, predstavnici Gradske uprave grada Pančeva, odnosno Vladimir Delja, većnik za ekologiju, Sekretarijat za zaštitu životne sredine, predstavnici JKP Higijene, JKP Zelenilo, PSS Instituta ”Tamiš” i uredništvo Redakcije časopisa "Ekopedija", upriličiće u petak, 22. aprila, još jednu ekološko-edukativnu posetu.\nčetvrtak, 14. april 2016. 11:38\nEkološko – edukativne radionice u Dolovu i Banatskom Brestovcu\nPredstavnici Gradske uprave grada Pančeva, odnosno Vladimir Delja, većnik za ekologiju, Sekretarijat za zaštitu životne sredine, predstavnici JKP Higijene, JKP Zelenilo, PSS Instituta ”Tamiš” i uredništvo Redakcije časopisa "Ekopedija", upriličiće još dve ekološko-edukativne posete.\nutorak, 12. april 2016. 15:52\nI đaci u Glogonju uključeni su u akciju prikupljanja reciklabilnog otpada\nPredstavnici Sekretarijata za zaštitu životne sredine, komunalnih preduzeća Zelenilo i Higijena i redakcije časopisa “Ekopedija” danas su organizovali ekološko-edukativnu posetu školi u Glogonju.\nponedeljak, 11. april 2016. 21:07\nU Jabuci predstavljene aktivnosti Sekretarijata za ekologiju\nPredstavnici Sekretarijata za zaštitu životne sredine Grada Pančeva i JKP “Higijene” posetili su Jabuku, gde su učenicima Osnovne škole “Goce Delčev” i meštanima predstavili ovogodišnje aktivnosti Sekretarijata i Higijene, govorili o pravilnom odlaganju otpada i važnosti njegovog razvrstavanja i najavili akciju za učenike osnovnih škola “Sakupi i uštedi, videćeš da vredi”.\nutorak, 05. april 2016. 20:44\nEdukativno-ekološka poseta Jabuci i Glogonju\nPredstavnici Gradske uprave grada Pančeva, odnosno Vladimir Delja, većnik za ekologiju, Sekretarijat za zaštitu životne sredine, predstavnici JKP Zelenila, JKP Higijene i uredništvo Redakcije časopisa "Ekopedija", upriličiće, nakon poseta Ivanovu i Omoljici, još dve ekološko-edukativne posete i to Jabuci i Glogonju, a povodom Svetskog dana planete Zemlje, dolazećeg ekološki značajnog datuma.\nutorak, 22. mart 2016. 19:32\nTokijski srednjoškolci u Pančevu\nZahvaljujući aktivnostima Radmile Nikolić, profesorke nemačkog jezika u pančevačkoj Gimnaziji, kao i zahvaljujući predusretljivosti Nemačke Vlade i njihovog ”PAŠ-projekta/ partnerske škole” i „Gete-Instituta” Beograd koji su prepoznali kvalitetan projekat, grupa od petoro pančevačkih gimnazijalaca je pre godinu dana bila u dvanaestodnevnoj poseti Tokiju.\nutorak, 23. februar 2016. 10:02\nPobednici nagrađeni medom\nU cilju afirmacije pčelarstva i skretanja pažnje javnog mnjenja na značaj pčele, Sekretarijat za zaštitu životne sredine je od 12. do 22. februara, organizovao izložbu dečjih radova u holu Gradske uprave, a na temu ”Pčelica medonosnica”.


Maj 03, 2019 11:32\nMost dužine 1.581 metar i širine 29 metara gradi kineska kompanija "China Communications Constructions", a ukupna vrednost radova na toj deonici iznosi 233,5 miliona dolara. Ostalo je još metar i po mosta da se spoji.\n"Sa ponosom mogu da kažem da spajamo dve obale Save, od danas, pa narednih sedam dana", rekao je Vučić navodeći da most izgleda velelepno.\n"Mi ćemo put Obrenovac–Čačak u narednih mesec i po dana potpuno da otvorimo za saobraćaj, što je za Kolubarski okrug, Valjevo, Lajkovac, Mionicu, Ljig, ogromno olakšanje", rekao je predsednik i dodao da je za Beograd i dalje problem dolazak do Obrenovca, ali da se zato radi sekcija koja spaja tu opštinu sa Surčinom.\nRok za to je bio januar 2020, ali je sa kineksom kompanijom CRBC koja izvodi radove dogovoreno da se oni završe do Svetog Nikole, kako bi ljudi za novogodišnje praznike mogli da računaju na auto-put do Čačka.\nAleksandar VučićKoridor 11\nMihajlović: Ugovor za Fruškogorski koridor najkasnije do decembra 4\nSve više nemačkih preduzeća hoće da ulaže u Srbiji 11\nAntić: Gorivo neće poskupeti 13\nUskoro detalji o nacionalnom investicionom planu 11\nPKS: Razmena sa Nemačkom više od pet milijardi evra 6


Beogradu nedostaju varioci, ali i vozači u GSP - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti Beogradu nedostaju varioci, ali i vozači u GSP\nBeogradu nedostaju varioci, ali i vozači u GSP\nBeograd nema višak zaposlenih radnika u javnom sektoru. Problem, ipak, postoji u strukturi zaposlenih u starosnom i kadrovskom smislu. Planirana prekvalifikacija jednog broja zaposlenih, pišu Večernje novosti.\n– Viška nema jer je grad sproveo restrukturiranja. Problem, ipak, postoji u strukturi zaposlenih u starosnom i kadrovskom smislu – dodao je Milosavljević. – Pre dve godine je bilo viška, ali je taj broj smanjen što prirodnim odlivom, što podsticajnim socijalnim programima.\nPomoćnik gradonačelnika je najavio da će u narednom periodu biti sprovedena prekvalifikacija određenog broja zaposlenih u javnim preduzećima, u kojima nedostaju izvršioci.\nZA UPRAVU 2.105\nBROJ zaposlenih na neodređeno vreme u Gradskoj upravi za 2015. je 2.105 i mi nemamo višak – tvrdi predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević. – Ukupan broj zaposlenih u sistemu lokalne samouprave sa svim javnim preduzećima i opštinama je 32.385.\nGUŽVA U LAZAREVCU\nKADA je reč o opštinskim upravama, najviše zaposlenih ima opština Lazarevac, u kojoj radi 1.077 ljudi, a najmanje Savski venac – 131. U predškolskim ustanovama je zaposleno 7.126 ljudi, u ustanovama kulture 1.183, u Centru za socijalni rad 557…\nIzvor i foto novosti.rs\nPrethodni tekstNedeljni horoskop od 7. do 13. februara\nSledeći tekst,,Večernje novosti” u Grockoj: Rešo pravi koalicije


Od danas sa niškog aerodroma za Bratislavu - Televizija Kopernikus TV K::CN\nOd danas sa niškog aerodroma za Bratislavu\n31/10/2016 | Društvo\nRyanair, jedna od najpoznatijih evropskih niskotarifnih aviokompanija, ima novu liniju sa niškog aerodroma. Reč je o letu između Niša i Bratislave, koji će saobraćati dva puta nedeljno. Prvi avion je danas iz Niša poleteo na direktnoj liniji ka Bratislavi, a avion iz Bratislave stigao je u Niš. Gradonačelnik Niša Darko Bulatović izjavio je da je ovo osmi let u nizu iz Niša od planiranih devet, te da se aerodrom razvija baš onako kako su Nišlije to želele više od trideset godina.\nAerodrom u Bratislavi nalazi se na samo 57 kilometara udaljenosti od Beča do koga se stize za samo pola sata, istakla je Dagmar Repčekova, ambasadorka Slovačke.\nNova linija je taktički izabrana da pokrije Beč, koji je jedan od najvećih centara srpske dijaspoer. Ministar Rasim Ljajić obećao je pomoć najpre oko sređivanja niške tvrđave, a zatim i drugih objekata sa turističke mape Srbije. Tako će se i Niški aerodrom Konstantin Veliki, koji će, kako je naglasio, oboriti rekord po broju putnika od svog osnivanja, pokazati u pravom svetlu.\nLet Niš– Bratislava će se obavljati dva puta nedeljno ponedeljkom i petkom. Iz Nisa za Bratislavu u 16:05, a iz Bratislave za Nis u 14:10 casova. Let traje sat vremena, a karte se mogu kupiti po ceni od 19,99 evra po smeru, sa svim uračunatim taksama.


Dodik s Izetbegovićem u restoranu, umesto u instituciji - Nova Borba\nDodik s Izetbegovićem u restoranu, umesto u instituciji\nSastanak predsednika Republike Srpske i lidera SNSD-a Milorada Dodika sa predsedavajućim Predsedništva BiH i predsednikom Stranke demokratske akcije Bakirom Izetbegovićem počeo je oko 14 sati u restoranu "Barka" u Istočnom Sarajevu.\nBanjalučki mediji podsećaju da je prvobitno najavljeno da će sastanak biti održan u Administrativnom centru Republike Srpske u Istočnom Sarajevu, a da je u međuvremenu došlo do promene lokacije, pa se on održava u restoranu u tom gradu.\nDomaćin sastanka je šef delegacije EU i specijalni predstavnik EU Lars-Gunnar Vigemark, a prisustvuju mu i premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović i predsedavajući Veća ministara BiH Denis Zvizdić.\nPretpostavlja se da bi na sastanku trebalo da bude razgovarano o nastavku evropskog puta BiH, kreditnom aranžmanu s MMF-om, kao i mehanizmu koordinacije.\nDodik je u subotu izjavio da se radi se čisto o poštovanju prema ambasadoru EU koji pokušava da održi taj sastanak.\n"Što se mene lično tiče, imao sam jedan razgovor sa Mladenom Ivanićem i tu se uspostavila jedna dobra konstrukcija da se putem zajedničkog koordinisanja nas iz Republike Srpske i Ivanića pokušaju obezbediti određena poboljšanja", rekao je Dodik.\nIzetbegović je u petak izjavio da smatra da se predsednik Republike Srpske Dodik "igra vatrom" planiranjem referenduma o Danu Republike Srpske, koji bi trebalo da bude održan 25. septembra.\n"On uvek pokušava da podigne crtu onoga što je dozvoljeno u ovoj zemlji i što je prihvatljivo za međunarodnu zajednicu. Ako pređe tu liniju, to neće proći bez posledica", rekao je Izetbegović za AFP, a preneli banjalučki mediji.


Naslovna Info Trodnevna žalost u Srbiji\nKako je saopšteno iz Vlade, dani žalosti su od danas 20. novembra do nedelje, 22. novembra 2020. godine.\nPatrijarh Irinej preminuo je jutros u 7.07 časova u Vojnoj kovid bolnici „Кaraburma“ u Beogradu.\nPrethodni tekstZbog pandemije ugrožena budućnost čitave generacije\nCostello 20/11/2020 At 17:20\nMene zaista zanima zbog čega se, u sekularnoj državi, u kojoj je i Ustavom crkva odvojena od države, proglašava trodnevna žalost (uz svo poštovanje za preminulog patrijarha i osećanja vernika, zaista) zbog smrti crkvenog velikodostojnika? Da li Italija ili neka druga država sa većinski katoličkim stanovništvom proglašava nacionalnu žalost kad premine Papa? Ružno zvuči, znam, ali je evidentno da se crkva previše uvukla u državne strukture i mic po mic, postajemo verska država/džamahirija. Konačno, da li će država, s obzirom da su sve verske konfesije po Ustavu jednake, proglasiti trodnevnu žalost i kada premine verski poglavar neke druge konfesije? Srbija po ko zna koji put ne poštuje sopstveni Ustav.


Prava i dužnosti pacijenata - Institut za mentalno zdravlje\nPacijenti / Prava i dužnosti pacijenata\nKancelarija za zaštitu prava pacijenata grada Beograda počela je sa radom u Tiršovoj ulici broj 1. Obrazovana je kao posebna organizaciona jedinica Gradske uprave grada Beograda, kancelarija obaveštava pacijente koja su njihova prava i kako mogu da ih ostvaruju i postupa po usmenim i pisanim prigovorima, a nadležnost joj je na čitavoj teritoriji Beograda.\nSavetnici pacijenata daju potrebne savete i informacije o pravima pacijenata i načinu njihovog ostvarivanja i postupaju po podnetim prigovorima. Pacijent može pismeno ili usmeno da se obrati savetniku ukoliko smatra da mu je uskraćeno neko pravo iz oblasti zdravstvene zaštite, što može da učini i zakonski zastupnik pacijenta.\nPrigovor se može odnositi na zdravstvenu ustanovu, privatnu praksu ili drugo pravno lice koje obavlja zdravstvenu delatnost. Savetnici postupaju odmah po podnetim prigovorima, a po sprovedenom postupku prave izveštaj koji se dostavlja podnosiocu prigovora i odgovornom licu zdravstvene ustanove, to jest osnivaču privatne prakse.


Predavanje “Build, Borrow or Buy” | UFDS\nPredavanje “Build, Borrow or Buy”\nU utorak, 24. oktobra, u hotelu Crowne Plaza, u saradnji sa kompanijom Mainstream, liderom u pružanju naprednih IT usluga, održan je sastanak Udruženja finansijskih direktora Srbije na temu Build, Borrow or Buy – večita dilema top menadžmenta u procesu ostvarivanja strateškog rasta.\nModerator diskusije bio je Aleksandar Nedeljković, Chief Financial Officer, Mainstream Managed Services Group, a panelisti: Ivana Višnjić, Chief Financial Officer, Bel Medic, Nikola Ćorsović, Chief Strategy and Transformation Officer, Nelt Group, Goran Popović, Brewery manager, Heineken i Predsednik Srpskog udruzenja profesionalaca u lancu snabdevanja i Vladimir Ilić, Executive director, Europcar.\nPanelisti su sa članovima podelili svoja iskustva i pružili odgovore na pitanja na koji način prilaze problemu obezbeđivanja potrebnih resursa koji omogućavaju rast kompanije u budućnosti.\nZa rukovodioce kompanija koji žele da postignu rast, postoji dosta strateških rešenja. Oni treba maksimalno da iskoriste svoje postojeće interne resurse, a nakon toga da utvrde koje resurse mogu pozajmljivati eksterno, kroz outsourcing, partnerstvo ili alijanse. Alternativno, mogu jednostavno kupiti kompanije koje pružaju ekspertizu koju oni trenutno nemaju. Najveći izazov je napraviti tačnu procenu razlike između postojećih resursa kompanije i ciljanih resursa koji su potrebni za rast kompanije. Sa druge strane, većina kompanija odlično identifikuje koji reusursi (znanje, tehnologija, osnovna sredstva) su im neophodna za rast, ali ne posvećuje dovoljno pažnje odluci na koji način doći do ovih resursa. Upravo ovaj izbor može biti razlika između uspeha i ne uspeha\nUz brojne primere iz prakse, imali smo prilike da čujemo kako izabrati pravog partnera, koliko je važno dobro proceniti rizike, koja je uloga CFO-a u ovom procesu, kojim modelom se služiti prilikom izbora, ali i koje su najčešće greše u ovom procesu.\nHvala gostima i kompaniji Mainstream na ovoj zanimljivoj temi kao i učesnicima na otvorenosti da podele svoja iskustva.


Online kurs fotografije - Fabrika Fotografa : Fabrika Fotografa\nNa ovom kursu fotografije primenjujemo našu dobro poznatu metodologiju koju razvijamo i unapređujemo prethodnih 8 godina. Polaznici kursa kroz praksu i fotografisanje stiču veštinu koja im je potrebna da naprave dobru fotografiju, ali i da oblikuju i razviju svoju kreativnost.\nKurs počinjemo učenjem osnovnih tehnika fotoaparata – podešavamo fotoaparat na manuelni mod i krećemo da savladavamo parametar po parametar – merenje svetla, blenda, brzina okidača i ISO. Kada naučimo kako koji parametar utiče na fotografiju i kako da kombinacijom istih dobijemo željeni rezultat možemo da kažemo da smo naučili da kontrolišemo fotoaparat (umesto da aparat kontroliše nas kada fotografišemo u auto-modu), i krećemo da se bavimo kadrom i kompozicijom, čime se program kursa zaokružuje u celinu.\nKoncept kursa je osmišljen tako da kombinujemo praktične časove, na kojima polaznici fotografišu uz podršku predavača, i kritičke radionice, gde zajedno sa celom grupom gledamo i analiziramo fotografije koje smo napravili tokom praktičnih časova. Na kritičkim radionicama, koje su najvažniji deo kursa, ukazujemo na one dobre, ali i na one pogrešne elemente fotografija i učimo kako da se isprave. Na ovaj način tokom kursa polaznici na osnovu dobijenih povratnih informacija o fotografijama koje su sami napravili razumeju fotografiju u tehničkom i estetskom smislu, a dodatni benefit je što će imati prilike da vide i čuju analizu fotografija drugih polaznika, što učenje čini dodatno efikasnijim. Takođe, kritičke radionice polaznicima pomažu da razviju samokritiku, kako bi i sami mogli da nastave da vežbaju i usavršavaju se kroz praksu i nakon što završe kurs.\nSve časove i predavanja ćemo snimati, i polaznici će dobijati snimke nakon završetka časa, a snimci će im biti dostupni 3 meseca nakon završetka kursa.\nNakon završenog kursa polaznici koji uspešno realizovuju zadatke sa kursa će dobiti diplome Fabrike Fotografa o završenom osnovnom kursu fotografije.\nKurs je prevashodno namenjen početnicima, ali i ljudima koji su imali susreta sa fotografijom (koji su znanje stekli samostalno ili kroz druge kurseve i tutorijale) i treba im pomoć da to znanje sistematizuju i poslože u čvrstu osnovu za dalji razvoj svojih veština u oblasti fotografije.\nZa pohađanje kursa je neophodno posedovanje mirrorless, DSLR ili drugog fotoaprata koji ima mogućnost manuelnih podešavanja.\nPolaznici koji nemaju fotoaparat a planirali su kupovinu istog, nas mogu kontaktirati i zakazati besplatne konsultacije kako bismo im pomogli da odaberu odgovarajući aparat u skladu sa budžetom koji žele da odvoje za aparat i ciljem koji žele da ostvare kroz fotografiju. Svi polaznici koji se prijave za kurs mogu ostvariti popust za kupovinu sve opreme u Yellowstore, oficijelnoj Nikon prodavnici u Srbiji.\nOsim ovoga, potrebno je da polaznik ima računar i mobilni telefon sa pristupom internetu, kako bi mogli da prate kurs.\nProgram kursa je predviđen da se završi za pet nedelja. Kurs će se održavati online, uživo preko Zoom aplikacije (za sve polaznike koji nisu imali prilike da koriste Zoom ćemo obezbediti uputstva i podršku kako bi mogli da bez poteškoća prate kurs).\nImaćemo dve radionice nedeljno – praktična radionica sa fotografisanjem će se održavati vikendom (subota ili nedelja – svaka grupa ima svoj termin), a kritička radionica radnim danima u večernjim satima (utorak, sreda ili četvrtak). Dodatno, pre početka kursa ćemo sa svakim polaznikom organizovati individualni čas na kome ćemo proći kroz osnovna podešavanja fotoaparata.\nPraktični čas ćemo započinjati kratkim predavanjem koji će se u određeno vreme održavati preko Zoom-a (svaka grupa će imati predefinisani termin u kome će se održavati ovaj čas). Predavač će objasniti segment koji je planiran za taj čas i dati polaznicima zadatak po kome treba da fotografišu. Predavanje je interaktivno i polaznici će moći da postave pitanja ukoliko ih budu imali.\nNakon toga polaznici se isključiju sa Zoom-a i kreću sa fotografisanjem, svako tamo gde se nalazi. Ukoliko se tokom fotografisanja susretne sa nekim problemom (podešavanje na aparatu, nesigurnost oko zadatka i sl.) moći će da se obrati za pomoć predavaču, koji će 3 sata nakon predavanja biti na raspolaganju za sva pitanja i pomoć polaznicima da razreše sve nedoumice sa kojima se susretnu tokom realizacije zadatka.\nNa kritičkoj radionici analiziramo fotografije sa praktičnog dela. Pre kritičke radionice svi polaznici iz grupe pošalju fotografije po uputsvima koje ćemo im dostaviti. U dogovoreno vreme se grupa okuplja online, na Zoom-u i uživo komentarišemo fotografiju po fotografiju. Predavač pokazuje fotografije, ukazuje polaznicima na dobre aspekte fotografije, ali više pažnje posvećujemo na detalje koje treba ispraviti i objašnjenju kako to da se uradi. Radionica je takođe interaktivna i polaznici učestvuju postavljajući pitanja gde će u hodu dobiti sve odgovore. Na ovaj način polaznici iz svojih i primera drugih polaznika uče šta treba da koriguju na sledećem praktičnom času kako bi bili bolji.\nSve časove (predavanja, objašnjenje zadataka i kritičke radionice) snimamo i ti snimci će biti dostupni polaznicima nakon časova (čak i 3 meseca nakon završetka kursa).\nDodatno, tokom kursa ćemo imati zatvorenu Facebook grupu, za podršku između Live časova, kako bi polaznici što pre dobili odgovore na sva svoja pitanja.\nCena kursa je 12.900 RSD za polaznike iz Srbije i ovaj iznos se uplaćuje u celosti pre početka kursa na naš račun, po instrukcijama koje će polaznici dobiti nakon prijave. Za polaznike koji se ne nalaze u Srbiji cena je 120 EUR i uplatu je moguće izvršiti preko PayPal-a ili platnim karticama.\nRezervacija mesta i način plaćanja: Nakon što se prijavite za kurs kontaktiraćemo vas da potvrdimo detalje, nakon čega ćemo dostaviti informacije o rezervacije i instrukcije za plaćanje. Nakon uplate kursa potvrđujemo rezervaciju, polazniku dostavljamo instrukcije za pristup kursu i dogovaramo termin u kome ćemo individualno proći kroz podešavanja fotoaparata koji ima polaznik.\nSledeći kurs planiramo za avgust 2022. Ukoliko ste zainteresovani možete se prijaviti i kontaktiraćemo Vas čim definišemo tačne termine i ukoliko vam bude odgovaralo potvrditi rezervaciju i dogovoriti sve detalje.\nUkoliko imate bilo kakvih pitanja ili nedoumica oko kursa možete pogledati sekciju „Često postavljana pitanja“, ili nas kontaktirati pozivom na broj +381 62 780 745, ili Whtasapp pozivom/porukom na isti broj.