PerSu dečji program na "Danima piva" - RTV Santos\nPerSu dečji program na „Danima piva“\nČuvena ulica kišobrana, Gimnazijska ulica, ponovo je pretvorena u PerSu dečju ulicu. Devojčice i dečaci su u četvrtak 26.08. imali priliku da pogledaju predstavu „Potraga za krilima“, da uživaju u animacijama Dino parka, žonglera i raznih drugih animatora.\nNakon toga, u petak i subotu, zbog loših vremenskih uslova, program je premešten u Kulturni centar, gde takođe nije manjkalo dobre atmosfere. Deca su uživala u plesnom takmičenju i nastupu popularnog orkestra „Frenk Sinatra“, a u subotu su se družili sa svojim omiljenim influenserima, Suarezom i Lukom Čolakom.\nPrethodnoIzložba o Vojvodini i srednjem Podunavlju u Kulturnom centru\nSledećeZrenjaninski dom učenika spremno dočekuje nove stanare


VUK OSEĆA KRIVICU - Tatjana Ggjurković | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 354790\nSlikovnica se bavi osećajem krivice kod dece. Krivica je neprijatna emocija koju osećamo kada ono što činimo nije u skladu sa našim ličnim i moralnim vrednostima ili kada od osobe koja ima autoritet dobijemo kritiku da to što činimo je loše. Krivica se koristi u vaspitanju kada želimo dete da naučimo zašto neka ponašanja jesu, a neka nisu sigurna ili primerena određenoj situaciji.\nU ovoj priči o malom vuku i krtici, deca će upoznati osećaj krivice i naučiti kako da ga prepoznaju i imenuju kod sebe. Isto tako, naučiće šta im može pomoći kada se osećaju krivima i kako da regulišu to neprijatno osećanje, odnosno šta sledeći put mogu da urade drugačije kako bi izbegli neugodnu situaciju.


"ZABRANA JAVNOG OKUPLJANJA MOGUĆA BRŽE NEGO ŠTO SE MISLI" Dr Kon: Svaki treći zaraženi je vakcinisan\n"UPLAŠENI VAPE ZA DAŠKOM VAZDUHA I MOLE ZA POMOĆ" Dr Adžić Vukičević opisuje golgotu u kovid bolnici: "Kliničke slike su teže nego u svim drugim talasima"\n"Pamtim lica pacijenata, njihove priče, molbe, strahove... To ostaje da živi sa nama. Gledam dečka koji ima 25 godina, nedavno je intubiran, i u svojim rukama drži igračku - malog medu, koji mu je dao drugi dečko iz sobe, a koji je preživeo ovu golgotu. Taj mali meda sada stoji na respiratoru koji diše za njega."\nNa jučerašnjem protestu u centru Beograda bilo je svega i svačega – antivaksera, antikovidaša, antiglobalista, raspopa, homofoba, antimigranata, gađanja bakljama i jajima, igranja kola, ali najmanje demonstranata - pošto ih je po opštoj proceni bilo manje nego učesnika “Parade ponosa” u isto vreme.\nMOJ DOBRI DRUG DUDA, LEGENDA ZA SVA VREMENA Advokat Vujadinović piše za "Blic" o treneru najvećeg kalibra, Dušanu Ivkoviću\nJedan drag pesnik jedanput je napisao: "Prijatelju, ako se ne vratim, ti za mene progovori."\nGrađani uznemireni na severu Kosova i Metohije, policija postavila kontejnere kod Jarinja bez ikakvog obrazloženja\nPripadnici kosovske policije postavili su desetak kontejnera u blizini administrativnog punkta Jarinje, bez obrazloženja čemu će služiti i šta je povod njihovog dovoženja, a predsednik Leposavića Zoran Todić rekao je da su zbog ovoga uznemireni građani ove opštine, ali i čitavog severa Kosmeta.\nZbog promenljivih vremenskih prilika i povremenih padavina saobraćaj se ove večeri odvija po mestimično mokrim i klizavim kolovozima, navodi Automoto savez Srbije u izveštaju o stanju na putevima i graničnim prelazima.\nBOJSI ĆE U BEOGRADU DOBITI ULICU Vesić o prijatelju našeg grada: Poslednja želja mu je bila da dobije srpsko državljanstvo\n"SAMO DA JE OVU PESMU NAPISALA TREBA JOJ PODIĆI 3 SPOMENIKA" Svi se opraštaju od VELIKE Marine Tucaković: Ovo su njene omiljene pesme


– U okviru projekta „Čista Srbija”, u Obrenovcu radimo oko 90 kilometara kanalizacije i fabriku za preradu otpadnih voda. Posle završetka ovog projekta, preko 75 odsto teritorije Obrenovca imaće kanalizaciju, izuzev šest mesnih zajednica. Gradi se fabrika za preradu otpadnih voda u Ostružnici i sekundarna kanalizacija u Umci, Bariču, Moštanici, Sremčici, Ostružnici, Žarkovu i Železniku, što je preko 60 kilometara kanalizacije. U Lazarevcu gradimo skoro 100 kilometara kanalizacije i dve fabrike za preradu otpadnih voda u Velikim Crljenima i Lazarevcu. U Mladenovcu se gradi 70 kilometara kanalizacije i fabrika za preradu otpadnih voda, a u Sopotu skoro 80 kilometara kanalizacije i fabrika – rekao je Vesić.\nGORAN VESIĆ GLASAO U TREĆOJ GIMNAZIJI: Promena Ustava znači nezavisno sudstvo\n16. 01. 2022. u 12:40\nGoran Vesić kanalizacija fabrika za preradu vode gradnja kanalizacije


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Fudbalski klub Novi Pazar objavio rat huliganima\nNovi Pazar – Na Gradskom stadionu u Novom Pazaru počelo je postavljanje 30 kamera za video nadzor kojim tamošnji fudbalski Superligaš želi da podigne nivo bezbjednosti na znatno veći nivo tokom odigravanja utakmica na ovom sportskom objektu.\nIako je investicija vrijedna čak milion dinara, u upravi Plavih kažu da je višestruko manja od do sada plaćenih kazni Fudbalskom savezu Srbije zbog nereda navijača.\n“Postavljanjem video nadzora olakšaćemo organizaciju utakmica, bezbjednost podići na viši nivo i preduprediti nedolična ponašanja. Nadam se da neodgovorni pojedinci iz publike neće izazivati incidente, jer će lako biti identifikovani i procesuirani. Previše smo novca, koji je mogao biti uložen u infrastrukturu ili pojačavanje tima, potrošili na plaćanje kazni”, kaže generalni sekretar Novog Pazara Redžep Korać.\nSvaka četvrta utakmica bez publike\nRačunajući i posljednju kaznu Disciplinske komisije, FK Novi Pazar je od ulaska u Super ligu kažnjen sa ukupno 12 utakmica igranja na svom stadionu bez prisustva navijača, što je skoro četvrtina svih odigranih mečeva na Gradskom stadionu u elitnom rangu takmičenja.\nFudbalski klub Novi Pazar je od ulaska u Super ligu 2011. godine zbog nereda navijača za kazne platio preko pet miliona dinara.\nZanimljivo je da su više plaćali zbog izgreda svojih pristalica sa istočne i zapadne tribine Gradskog stadiona, nego zbog incidenata vatrenih navijača koji su smješteni na sjeveru.\nTako su, na primjer, platili milion dinara zbog toga što je navijač sa istočne tribine grudvom pogodio pomoćnog sudiju Srđana Kaurina na meču sa Radničkim iz Niša tokom decembra prošle godine.\nI posljednju u nizu kazni, nakon utakmice sa Partizanom, FSS je Novopazarcima izrekao zbog “nedoličnog ponašanja” publike, ali ovog puta sa zapadne tribine. Tada je trenera gostiju Marko Nikolić gađan petardama od kojih mu je jedna eksplodirala ispred lica.\nTo divljanje navijača je ispraznilo kasu Novog Pazara za milion dinara, a pored toga kažnjeni su i sa igranjem tri utakmice bez prisustva navijača na svom stadionu.\n“Da smo u tim slučajevima imali postavljene kamere mogli smo da otkrijemo koji je to naš ‘navijač’ uradio i da mu ispostavimo račun”, kaže Korać.\nZbog nereda na utakmici Novi Pazar – Partizan niko od navijača nije procesuiran, a prema zvaničnim podacima ovdašnje policije, od 2011. godine pokrenuto je ukupno 17 prekršajnih postupaka protiv pristalica Plavih.\nZa 15 navijača određena je mjera zabrane prisustva utakmicama Novog Pazara u dužini od godinu dana i oni su u vrijeme odigravanja utakmica morali da se jave policiji.\nU istom periodu, policija je pokrenula prekršajne prijave protiv osam odgovornih lica Novog Pazara zbog loših organizacija utakmica.\nMade_in_Sandzak 31. Januara 2015. At 01:01\ndijaspora 30. Januara 2015. At 12:17\nfk novi pazar ima najbolje navijace u svijetu,\nПЕРА ЛОЖАЧ 30. Januara 2015. At 20:41\nAida 30. Januara 2015. At 11:31\nTaj primjer bi trebali da slijede i srpski klubovi ciji huligani su daleko rizicniji.\nhafiz je ponos SANDZAKA 30. Januara 2015. At 10:43\nkoja se prasina digla zbog jedne grudve i petarde\ndali cetnjare vide svoje gadove na svakoj utakmici se vrijedjaju zrtve genocida i poziva na linc nesrba\nda srbi svoje preko nosa nevide to je dokazano vise puta mislim da trebaju prvo u svojoj avliji pocistit pa onda na kkomsije gledat\nMensur 30. Januara 2015. At 10:42\nNema huligana u Pazar\nOlivera 30. Januara 2015. At 10:40\nSvaki fudbalski klub treba da razdvoji huligane od navijača i simpatizera. Pohvale fudbalskom klubu Novi Pazar sa željom da se i drugi superligaši ugledaju na njega kad je u pitanju odvajanje žita od kukolja.\nhafiz je ponos SANDZAKA 30. Januara 2015. At 10:44\nzadrzi tvoje pohvale za sebe\nKnez 30. Januara 2015. At 15:37\nobrezani, vrati se prvobitnoj religiji, sve ce ti biti oprosteno… Tacno je kad kazu: Turcima krv do kolena a poturicama do ramena… Kome se dokazujes da si veci musliman od onog ko zaista jeste.


Ponedjeljak, 04 Februar 2019 16:19\nDruga po redu ''Trka poznatih ljubitelja Jahorine'' održaće se u 2. marta 2019. godine uz zajedničku saradnju kompanije ''Comtrade'', Olimpijskog centra Jahorina i hotela ''Termag'' na stazi Poljice na Jahorini.\nViše detalja biće saopšteno na konfrenciji za novinare koja će u srijedu, 6. februara u 12:00 časova, biti održana u hotelu ''Termag'' na Jahorini, a na kojoj će predstavnici pomenutih organizatora trke govoriti o samoj organizaciji i mogućim učesnicima.\nOrganizatori najavljuju da će cjelokupan program održavanja druge ''Trke poznatih ljubitelja Jahorine'' biti ispunjen muzičkim programom, sadržajem na otvorenom, trkom poznatih, dodjelom donacije i velikom VIP zabavom u restoranu ''Koliba'', pored ''Termaga''.\nNajveću pažnju privućiće svakako nastup muzičke grupe Lexington, a frontmen grupe Bojan Vasković biće prisutan na pomenutoj konferenciji za novinare.\nNa konferenciji će govoriti i direktor OC ''Jahorina'' Dejan Ljevnaić, marketing menadžer Comtrade-a Ema Delalić, marketinški koordinator sponzora GoPro Tea Feriz i direktor marketinga hotela "Termag" Nemanja Vučetić.\nPosljednja izmjena Ponedjeljak, 04 Februar 2019 16:35\nViše iz kategorije: « Fudbalski svijet se oprostio od Šekija, neponovljivog šarmera Marina Kurteš i Dragan Tambur putuju na Evropsko prvenstvo u Dansku »


U Srbiji postoje zakoni, ali ne i politička volja | Politika | DW | 29.05.2009\nU Srbiji postoje zakoni, ali ne i politička volja\nU Srbiji postoje pomaci u oblasti poštovanja ljudskih prava, ali ti koraci nisu dovoljno efikasni, poručili su iz Amnesti internešnala (AI). U Srbiji se usvajaju zakoni, ali se oni često ne sprovode u praksi.\nAI juče (28.5.) objavio izveštaj o stanju ljudskih prava 2009.\nPomaka u oblasti poštovanja ljudskih prava u Srbiji ima, ali oni često nisu dovoljno efikasni niti ravnomerno prisutni na celoj teritoriji zemlje. Iako je zakonodavstvo uradilo mnogo toga - nedavno je usvojen i Zakon o zabrani diskriminacije, Srbiji često nedostaju sredstva, ali i politička volja da se ti zakoni sprovedu u delo, izjavila je za Dojče vele Šoan Džons, istraživač Amnesti internešnala (AI) zadužena za Srbiju:\n„Još ne postoji onaj nivo političke podrške koji bi mi voleli da vidimo kod vlasti u Srbiji, kada je u pitanju ispunjavanje i zaštita ljudskih prava. Postoje mere koje su na tom polju preduzete, ali izostaju adekvatni rezultati.“\nKao primer, Džons navodi da su vlasti Srbije usvojile neke mere radi rešavanja problema romske populacije u zemlji - kao recimo problem stanovanja, međutim te mere nisu i uspešno sprovedene.\nSpecijalni sud može još bolje\nBeogradu je u najnovijem izveštaju AI odato priznanje za napredak u saradnji sa Haškim tribunalom. Međutim, iako Specijalni sud za ratne zločine u Beogradu pravi značajne pomake u procesuiranju kršenja međunarodnog humanitarnog prava tokom ratova na Kosovu, u BiH i Hrvatskoj, taj proces je, prema rečima Šoan Džons, i dalje veoma spor.\nKosovo veoma problematično\nKada je u pitanju poštovanje ljudskih prava na Kosovu, iz AI poručuju da je situacija tamo veoma problematična. Vidljiv je nedostatak sposobnosti da se uhvati u koštac kako sa ratnim zločinima tako i sa međuetničkim zločinima. Iako je evropska misija EULEX krajem prošle godine preuzela odgovornost za istražne i sudske radnje, i dalje je vidljiv rezultat desetogodišnje neaktivnosti UNMIK-a kažu u AI. Tako je ostalo još otvorenih 1560 slučajeva ratnih zločina, a 1918 ljudi sa Kosova se i dalje vodi kao nestalo. Za takvu situaciju na Kosovu nije kriv samo UNMIK, već i kosovske institucije, objašnjava Džons:\n„Rešavanje tih slučajeva zahteva i političku volju članova kosovskih vlasti koji su nekada i sami bili povezani sa OVK. Sada upravo oni moraju da preuzmu odgovornost za rešavanje ratnih zločina.“\nLjudska prava deo evrointegracija\nPod uticajem evrointegracionih procesa na vlastima u Srbiji je pritisak da usvoje i sprovedu u delo zakone koji su u skladu sa međunarodnim standardima u oblasti poštovanja ljudskih prava. Zakoni se za sada u Srbiji i usvajaju, ali se ne primenjuju u onoj meri koja bi garantovala poštovanje ljudskih prava. Marek Marčinski iz AI zaključuje:\n„Većina zemalja bivše Jugoslavije nalazi se u procesu evrointegracija i to je pozitivno. Usvajanjem standarda koji pretpostavljaju kandidaturu za članstvo u EU, ove zemlje moraju da urade više po pitanju poštovanja ljudskih prava. Mi bismo želeli da, kroz procese evrointegracija, EU nadzire i progres u oblasti poštovanja ljudskih prava u zemljama Zapadnog Balkana.“\nTrajni link https://p.dw.com/p/Hzmw


source.ba | Sarajevo kažnjeno sa 7.500 KM, Široki Brijeg kažnjen sa 6.000 KM\nSarajevo kažnjeno sa 7.500 KM, Široki Brijeg kažnjen sa 6.000 KM\nDisciplinska komisija Nogometnog saveza BiH kaznila je FK Sarajevo sa 7.500 KM zbog utakmica sedmog i osmog kola Premijer lige BiH.\nU okviru sedmog kola, 'bordo' klub je kažnjen na domaćem meču protiv Viteza sa 1.500 KM zbog propusta u organizaciji, upotrebe pirotehničkih sredstava od navijača, dok je u okviru narednog kola na Koševu protiv Širokog Brijega kažnjen sa 6.000 KM zbog istih razloga te upotrebe veće količine pirotehničkih sredstava od navijača, megafona i ubacivanje tvrdih predmeta u teren.\nZrinjskom je olakšana kasa za 6.000 KM zbog upotrebe pirotehničkih sredstava, distribucije alkohola na stadionu i propusta u organizaciji protiv Čelika i GOŠK-a.\nŽeljezničar je kažnjen na utakmici protiv Krupe kući sa 2.000 KM zbog propusta u organizaciji, upotrebe pirotehničkih sredstava, saopćeno je iz Nogometnog saveza BiH.\nTagovi: FK SarajevoNK Siroki BrijegNSBiH


Aktivnosti – Page 44 – CHRIS Network\nIII Seminar Mreže Pravne Pomoći CHRIS\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 20/05/2004\nTreći seminar u okviru realizacije projekta “Mreža pravne pomoći CHRIS-YUCOM” održan je u prostorijama Odbora za ljudska prava Niš 11. maja 2004. godine. Dugoročni cilj ovog projekta je promocija i zaštita ljudskih prava, u skladu sa najvišim međunarodnim pravnim i profesionalnim standardima, i jačanje vladavine prava i priprema Srbije za integracione procese. Glavni cilj projekta…\nMreža CHRIS u Novom Pazaru\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 21/04/2004\nGradjanski forum Novi Pazar bio je domaćin partnerima iz Mreže CHRIS u dvodnevnoj poseti Novom Pazaru. Koordinatori Mreže Odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS u sastavu: Suzana Antić Ristić, predsednica Odbora za prava čoveka Vranje, Dragan Djordjević, predsednik Odbora za ljudska prava Niš, Alija Halilović, predsednik Gradjanskog foruma Novi Pazar i Dušan Prvulović, predsednik…\n”Knjiga za zatvor”\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 28/02/2004\nAkcija je sprovedena u okviru kampanje za obeležavanje 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskih prava. Kampanja “Ljudska prava svima” je počela 10. decembra 2003. godine u Medija centru u Nišu i završena je 31. januara 2004. godine sa Odborima za ljudska prava iz Niša, Vranja i Novog Pazara (Mreža CHRIS) i pet Resurs centara u Srbiji…\nSastanak Mreže CHRIS u Beogradu\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 25/02/2004\nMreža Odbora za ljudska prava CHRIS osnovana je 01. septembra 2000 godine, kao projekat pet Odbora za ljudska prava u Srbiji. Mreža nije još uvek registrovana, ali zato sve članice koje čine Mrežu imaju pravni status. Mreža CHRIS je otvorena za nove članice, a trenutno broji četiri članice čiji predstavnici učestvuju na sastanku (Odbor za…\nPromocija knjige “Ključevi”\nAktivnostiBy dragan 10/12/2003\nU Medija Centru Nis u okviru realizacije kampanje “Ljudska prava svima“, održana je promocija knjige “Ključevi” novinara Vojkana Ristića u izdanju Mreže Odbora CHRIS. Dopisnik Agencije Beta, Radija “Dojče Welle” i urednik Agencije Vranje Press, Vojkan Ristić, u knjizi “Ključevi“, čiji je podnaslov – ratni zatvorski zapisi, opisuje trideset dana boravka u Okružnom zatvoru u…\n“Povelja zahvalnosti Mreže CHRIS“\nObeležavajući 10. decembar, Međunarodni dan ljudskih prava, Mreža Odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS je dodelila „Povelju zahvalnosti – za izuzetan doprinos širenju slobode misli i izražavanja“. Povelja je dodeljena gospođi Ann-Marie Bostrom, bivšoj direktorici kancelarije Švedskog Helsinškog Odbora za ljudska prava u Beogradu. Kao direktor beogradske kancelarije SHC-a za Balkan, gospođa Bostrom svesrdno…\n10. decembar 2003 – kampanja “Ljudska prava svima”\nAktivnostiBy Marija Mirkovic 10/12/2003\nPo četvrti put za redom, Mreža Odbora za ljudska prava u Srbiji – CHRIS je setom programskih aktivnosti obeležila i ove godine 10. decembar –Međunarodni dan ljudskih prava. U niškom Medija Centru najavljena je ovogodišnja kampanja koja se sastoji iz tri dela. U prvom delu je predstavljena kampanja “Ljudska prava svima” ciji je koordinator Dragan…\nII seminar Mreže pravne pomoći CHRIS\nAktivnostiBy dragan 13/10/2003\nDrugi seminar u okviru realizacije projekta “Mreža pravne pomoći CHRIS-YUCOM” održan je u prostorijama Resurs Centra Leskovac, u ponedeljak, 13.oktobra. Na seminaru se razgovaralo o radu regionalnog poola advokata Mreže CHRIS, planu njihove dodatne edukacije i treninga, kao i obuci pravnika za sastavljanje izveštaja i trijažu slučajeva. Održan je i sastanak Radne grupe oko dogovora…\nAktivnostiBy dragan 02/09/2003\n“Leskovac je prvi po brutalnosti kršenja ljudskih prava, a odmah iza njega je Vranje”, rekao je Dušan Prvulović, koordinator CHRIS Mreže, i dodao da je upravo zbog toga, redovni polugodišnji sastanak i sazvan u Leskovcu. Po poslednjim podacima, koji su izneti na ovom sastanku najviše kršenja ljudskih prava upravo je na području koje svojim aktivnostima…\nAktivnostiBy dragan 02/08/2003\nAnn-Marie Böstrom, direktorka kancelarije Švedskog Helsinškog odbora za ljudska prava u Beogradu, završila je ovih dana svoju dugogodišnju misiju u Srbiji i Crnoj Gori, ali i u republikama bivše Jugoslavije, u okviru koje je, između ostalog, veoma pomogla brojnim nezavisnim medijima i nevladinim organizacijama na ovom prostoru. Na oproštajni skup u beogradskom Centru za Kulturnu Dekontaminaciju…\nAktivnostiBy dragan 02/04/2003\nPrvi seminar u okviru realizacije projekta “Mreža pravne pomoći CHRIS-YUCOM” održan je u prostorijama Odbora za ljudska prava Niš, u sredu, 02. aprila 2003.g. Na seminaru se razgovaralo o formiranju regionalnog poola advokata Mreže CHRIS, planu njihove dodatne edukacije i treninga, kao i obuci pravnika za sastavljanje izveštaja i trijažu slučajeva. Održan je i sastanak…\nAktivnostiBy dragan 23/08/2002\n17 – 22. avgusta 2002 u Soko Banji organizovana je letnja škola pod nazivom “DEMOKRATIJA i NACIONALNE MANJINE”. Škola je organizovana zajedno sa Društvom dobre akcije iz Niša uz podršku Americke agencije za medunarodni razvoj – USAID. Školu je pohadalo 24 polaznika – predstavnika manjinskih zajednica (romske, bošnjacke, albanske, bugarske, vlaške) i vecinske zajednice (srpske)…


/ Tajna društva u Srbiji – od srednjeg veka do novog milenijuma\nknjiga Tajna društva u Srbiji – od srednjeg veka do novog milenijuma - autor Nebojša Pajkić i Isidora Bjelica - Nekoliko strana (653.78kB)\nNebojša Pajkić\tIsidora Bjelica\tTajna društva u Srbiji – od srednjeg veka do novog milenijuma\nTajna društva u Srbiji – od srednjeg veka do novog milenijuma prva je knjiga koja razotkriva i prikazuje postojanje i istorijat tajnih udruženja u Srbiji i objašnjava njihove isprepletane odnose i njihov uticaj na političku stvarnost do danas. Ko su bili bogumili, templari, jovanovci i kako je to uticalo na našu istoriju, ali i na savremenu političku situaciju? Kako su malteški vitezovi uticali da glavni toposi jovanovaca budu i prioriteti Tuđmanove odbrane, koji je i sam bio malteški vitez. Uticaj Heterije, grčke tajne organizacije na Karađorđeviće i njeno suprotstavljanje Obrenovićima. Koliko danas Heterija ima uticaja na dinastičke naslednike i našu političku situaciju? Povezanost Mlade Bosne, Crne ruke i tajne komunističke partije. Ekskluzivni i poverljivi dokumenti iz ruskih, engleskih, italijanskih i nemačkih arhiva o crnoj, beloj i crvenoj ruci. Statut i konspirološka osnova Crne ruke, kao i suđenje Apisu i njegova poslednja volja... Spiskovi pripadnika organizacije. Sve o tajnoj komunističkoj partiji, Mustafi Golubiću i Crvenom kamernom orkestru... Kako je delovala tajna komunistička partija? Ko su uopšte masoni, ko su jugoslovenski i srpski masoni i kakav je njihov cilj. Delovanje teozofa, šamana, mesmerista i kabalista na našoj teritoriji. Sve o počecima i konspirologiji četničkog pokreta i njihovoj vezi sa Crnom rukom. Delovanje naših organizacija u Rusiji. Ko je kako i zašto od srednjeg veka do danas tajno radio u kojoj organizaciji i šta je bio njihov cilj? Tajna društva sedamdesetih, osamdesetih i devedesetih i instaliranje srpske političke elite od strane ezoterika i šamana dr Veska Savića; ko je i za koga je zaista radio Slobodan Milošević?\nTajna društva u Srbiji – od srednjeg veka do novog milenijuma prva je knjiga koja razotkriva i prikazuje postojanje i istorijat tajnih udruženja u Srbiji i objašnjava njihove isprepletane odnose i njihov uticaj na političku stvarnost do danas. Ko su bili bogumili, templari, jovanovci i kako je to uticalo na našu istoriju, ali i na savremenu političku situaciju? Kako su malteški vitezovi uticali da glavni toposi jovanovaca budu i prioriteti Tuđmanove odbrane, koji je i sam bio malteški vitez. Uticaj Heterije, grčke tajne organizacije na Karađorđeviće i njeno suprotstavljanje Obrenovićima. Koliko danas Heterija ima uticaja na dinastičke naslednike i našu političku situaciju? Povezanost Mlade Bosne, Crne ruke i tajne komunističke partije. Ekskluzivni i poverljivi dokumenti iz ruskih, engleskih, italijanskih i nemačkih arhiva o crnoj, beloj i crvenoj ruci. Statut i konspirološka osnova Crne ruke, kao i suđenje Apisu i njegova poslednja volja... Spiskovi pripadnika organizacije. Sve o tajnoj komunističkoj partiji, Mustafi Golubiću i Crvenom kamernom orkestru... Kako je delovala tajna komunistička partija? Ko su uopšte masoni, ko su jugoslovenski i srpski masoni i kakav je njihov cilj. Delovanje teozofa, šamana, mesmerista i kabalista na našoj teritoriji. Sve o počecima i konspirologiji četničkog pokreta i njihovoj vezi sa Crnom rukom. Delovanje naših organizacija u Rusiji. Ko je kako i zašto od srednjeg veka do danas tajno radio u kojoj organizaciji i šta je bio njihov cilj? Tajna društva sedamdesetih, osamdesetih i devedesetih i instaliranje srpske političke elite od strane ezoterika i šamana dr Veska Savića; ko je i za koga je zaista radio Slobodan Milošević? Komentari\nRSD 479.00\tTajna Titovog kreveta\nRSD 479.00\tAPOSTOLI URBANOG BEOGRADA\nRSD 552.00\tSpas 3\nRSD 479.00\tDAMA IZ SANTORINIJA


Protest zbog zagađenja vazduha, ispred Skupštine Grada Beograda, u Beogradu, 5. februara 2020. (Foto: RFE/RL/Aleksandar Anđić)\nBEOGRAD, PANČEVO —\nNekoliko desetina građana okupilo se u sredu uveče, po jakom vetru, na protestu za čist vazduh ispred Skupštine grada Beograda, na protestu koji je organizovala inicijativa Ne davimo Beograd (NDBGD) i Građanski front. Protesti su održani i u drugim gradovima Srbije.\nSa razglasa ispred gradske skupštine emitovane su poruke građana koji su potpisivali peticiju za čist vazduh, u kojima se oni žale na posledice koje osećaju zbog zagađenja vazduha.\nPredstavnik inicijative NDBGD Radomir Lazović obećao je neprekidnu borbu za Beograd i pozvao građane da udahnu vazduh koji je čist posle više meseci. Rekao je da sve više građana shvata da je vazduh opasan i da je životna sredina zagađena.\n"Dunuo je vetar i pala je kiša, bravo za vladu. Ništa nisu radili, a uspeli su", rekao je Lazović i dodao da vlast kaže da će vazduh biti bolji za 10 godina, te pitao šta je vlast do sada radila.\nOn je rekao da je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan već 12 godina na vlasti, jer je ranije bio i gradski sekretar i pozvao ga je da podnese ostavku.\nKazao je da je 15.000 građana potpisalo peticiju kojom se zahtevaju konkretne mere protiv zagađenja vazduha i da se akcija sprovodi u više gradova u Srbiji.\n"Ovo su naši gradovi, borićemo se za njih", istakao je Lazović.\nDodao je da više od milion ljudi u Srbiji, prema procenama pulmologa, pati od respiratornih oboljenja.\nNa početku skupa održan je i minut ćutanja za preminulog novinara Dragoljuba Žarkovića, a okupljeni su posle obraćanja govornika otišli do Skupštine Srbije, gde su na stepeništu istakli svetleći natpis "Za čist vazduh".\nPančevo: Pripadnost vladajućoj partiji ne može vas zaštititi od zagađenja\nNekoliko desetina Pančevaca, po hladnom vremenu i snažnom vetru, koja je oduvala smog i opasna jedinjenja iz vazduha u tom gradu, priružilo se okupljanjem protestima koji u se u sredu održavali u 21 gradu u Srbiji\nJedna od organizatorki protesta Ksenija Lalić podsetila je okupljene na poražavauće podatke o zagađenju od poslednjih nekoliko meseci. Naglasila je da borba protiv zagađenja zavisi samo od građana i da je Srbija 9. u svetu po procenjenoj smrtnosti usled posledica aero-zagađenja.\nKsenija Lalić, jedna od organizatora protesta, govori tokom okupljanja protiv zagađenja vazduha u Pančevu, 5. februara 2020. (Foto: VOA/Veljko Popović)\nPodsetila je da je čak 157 dana tokom prošle godine Pančevo bilo grad sa zagađenim vazduhom.\nOsvrnula se i na izjave ministra ekologije Gorana Trivana i njegove ocene da su za zagađenje vazduha najodgovornije grejanje stanova loženjem nekvalitetnih goriva i vožnja starih automobila.\n"Zagađenje je posledica siromaštva", kazala je, ocenjujući da ljudi "lože svašta" zato što nemaju novca i da niko ne bi imao ništa protiv da bude u mogućnosti da vozi novi automobil.\nNa ocene iznete u javnosti da rešavanje ekoloških problema košta, podsetila je na velika izdvajanja za javno informisanje koje odlazi "stranačkim biltenima", koji ne rade svoj posao.\nPoručila je predstavnicima vlasti da ne misle da ih vlast može zaštiti od posledica zagađenja, da ono pogađa sve i da se svi građani protiv njega zajedno moraju boriti.\nRekla je da su organizatori razmišljali da li da zatraže da gradski prevoz u Pančevu bude besplatan kada je zagađenje visoko, ali da su se setili da je ATP Pančevo nedavno privatizovano i da bi to sad zavisilo od novog vlasnika.\nNeki od okupljenih nosili su maske na licima, a posle protesta grupa aktivistkinja otišla je do obližnjeg parka gde su maske simbolično stavljne na biste i spomenike.


Početak/Ekonomija/Niš izdvaja iz budžeta 15 miliona dinara za podsticaj male privrede\nNiške Vesti3. juna 2021.\nGrad Niš izdvojiće ove godine iz budžeta 15 miliona dinara za finansiranje i sufinansiranje mera koje imaju za cilj da olakšaju poslovanje privrednicima u tom gradu, navedeno je u Programu lokalnog ekonomskog razvoja za 2021. godinu koji je Gradsko veće usvojilo na poslednjoj sednici.\nDirektor Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte Dušan Radivojević rekao je da će privrednicima biti dodeljen novac za nabavku i popravku opreme neophode u procesu proizvodnje, izradu internet stranica i digitalizaciju poslovanja, kao i za plaćanje kamate na kredite koje dobijaju kod banaka za kupovinu opreme i rekonstrukciju poslovnog prostora.\nRekao je da je prošle godine izostala poslednja navedena mera pomoći jer poslovne banke, zbog stanja sa kovidom, nisu bile zainteresovane da kreditiraju preduzetnike, mikro, mala i srednja preduzeća.\n„Prednost prilikom odobravanja sredstava iz budžeta grada imaće privredni subjekti koji nisu do sada dobijali pomoć posredstvom kancelarije, žene vlasnice privrednih subjekata i mladi od 30 godina“, rekao je Radivojević.\nPrema njegovim rečima, maksimalni iznos koji će privrednici moći da dobiju kao pomoć za nabavku opreme ili digitalizaciju poslovanja je 300.000 dinara, dok će grad plaćati kamatu za kredite privrednika kod poslovnih banka koji će iznositi od 100.000 dinara do milion i po dinara.\nRadivojević je rekao da će javni poziv za dodelu podsticajnih sredstava privrednicima biti raspisan nakon što Program lokalnog ekonomskog razvoja usvoji i Skupština grada Niša.\nPodsetio je da grad Niš od 2017. godine izdvaja sredstva iz budžeta za finansiranje i sufinansiranje podsticajnih mera.\nDušan Radivojević Grad Niš KLERP pomoć privredi privrednici


Početna Vijesti BiH Ramić i Čordaš otvorili put za povratnike u Vlasenici: Važna je saradnja...\nFederalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić i ministar za izbjeglice i raseljena lica RS Davor Čordaš otvorili su danas u Vlasenici novoizgrađeni put dužine od 1,5 kilometara koji povezuje bošnjačke povratničke zajednice u selima Mršići, Šadići, Pijuci i Cerska, na dionici Vlasenica – Cikotska Rijeka.\n“Ova putna komunikacija izgrađena je na zahtjev bošnjačke povratničke zajednice, a s finansijskim učešćem oba entitetska ministarstva ali i lokalnih vlasti. To je rezultat sastanka koji smo održali sa načelnikom Opštine, a zbog čega su neki i negodovali, valjda želeći da Opština Vlasenica ne troši novac na projekte za Bošnjake. Mršići, Šadići, Pijuci i Cerska sada imaju nov put, koji je finansirala i Opština Vlasenica. To nam je važno ne samo zbog samog puta, već i zbog toga da stvaramo atmosferu u kojoj će lokalne vlasti u Vlasenici uvažavati činjenicu da su bošnjački povratnici ravnopravni članovi zajednice, koji žive tu, plaćaju porez, pune budžet vlasti, i imaju svoja prava koja vlast mora poštovati”, kazao je Ramić.\nGradnja ovog puta je finansirana sredstvima Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica u iznosu od 50 posto, dok su preostalih 50 posto sredstava osigurali Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica RS, te Općina Vlasenica.\nŠef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda RS Mujo Hadžiomerović, koji je prisustvovao svečanom otvaranju kao i predstavnik lokalne povratničke zajednice, kazao je da ovaj put predstavlja značajan projekt za vlaseničke povratnike.\nMinistar Ramić je posjetio i Medžlis Islamske zajednice Vlasenica, gdje se sastao sa predstavnicima bošnjačke povratničke zajednice s kojima je razgovarao o mogućnostima za buduće projekte na ovom području.\n(RTV Glas Drine/Klix.ba)\nPrethodni članakObilježena 25. godišnjica od pogibije legendarnog "Kapetana Hajre" (AUDIO+FOTO)\nSljedeći članakUskoro asfaltiranje nove dionice puta Sapna-Priboj (FOTO)


Tanjug 27. maja 2022. 14:42\nPODGORICA – Na burnoj sednici crnogorskog parlamenta na kojoj je premijer Dritan Abazović prvi put u okviru „premijerskog sata“ odgovarao na poslanička pitanja, više puta je intervenisala predsednica da se spuste tenzije, ali ne i kada su u polemici pomenuti Zorica Brunclik i njen suprug Kemiš.\nTenzije su posebno podignute kada je poslanik Demokrata Momo Koprivica pitao Abazovića da li je ostao pri ranije izrečenim stavovima o DPS-u Mila Đukanovića.\nU opširnom odgovoru da ostaje pri svaoj ranije izgovorenoj reči o DPS- u i polemici sa Koprivicom, Abazović je, između ostalog, potvrdio da je imao kriptovani telefon, ali da je od njega odustao zato što mu je bilo komplikovano da ga koristi.\nPotvrdio je i da je imao brojne kontakte sa pripadnicima srpske Bezbednosno-informativne agencije i bezbednosnog sektora, te da očekuje, kazao je, da te aktivnosti nastavi novi direktor ANB-a i ministar unutrašnjih poslova.\n„Jeste li se vi sretali sa nekim ljudima koje optužujete u političkom životu Crne Gore ili Srbije i gde? Zašto to niste uradili javno, kao ja, nego na drugi način“, pitao je Abazović Koprivicu povišenim tonom.\nKoprivica je Abazoviću rekao da njegovi podignuti tonovi ne znače ništa i da kada viče iznosi neistine.\n„Ali bih vas zamolio da se prema ovom domu obraćate sa dužnim poštovanjem… Ovakav nivo i sadržinu u odgovoru može da pokaže jedino kandidatkinja za poslanicu SPS-a u Skupštini Srbije Zorica Brunclik, iako vaš stilski nastup više liči na gospodina Kemiša. Razlika između vas i nas je u tome što je nama na prvom mestu obraz i data reč, a vama fotellja i funkcija i zarad funkcije ste spremni da se odužujete onima koje ste nazivali kriminalcima“, rekao je Koprivica.\nPoručio je da se ne bori za dobro Crne Gore sa onima koje je Abazović nazvao „švercerima sa onoga sveta“.\nOn je kazao da njemu, za razliku od Koprivice, URA nije na prvom mestu, već država i da mu je žao što su Demokrate otišle u desno.\nPoslanik DF-a Andrija Mandić je Abazovića pitao šta su uradili kada su se pojavili dokazi Europola i zašto se o tome ćuti.\n„Tužilaštvo ćuti…Ono što se pojavilo u javnosti je veliki problem za kredibilitet ove vlade i glavnog specijalnog tužioca…Zašto ga ne pozovete“, pitao je Mandić i dodao da se nereagovanje pretvorilo u „Dritaniju“ podsećajući na „Solaniju“, što je bio nadimak nekadašnjje Državne zajednice SCG.\nMandić je rekao da se boji da DPS uslovljava vladu rušenjem.\nIzrazio je i sumnju da su bivši glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić i tužilac Saša Čađenović brisali materijal iz Izvveštaja Europola.\nAbazović je, odgovarajući na pitanje Mandića, kazao da je prioritet njegove vlade borba protiv kriminala i korupcije i da je zadovoljan i prethodnim rezultatima.\n„Mislim da se proces otvorio, da li bi moglo više, bolje, verovatno, ali definitivno stvari nisu iste. Ljudi koji gledaju sednicu preko TV mislim da su vrlo uznemireni i da se više niko od njih ne smwje. Govorim o ljudima koji su imali bilo kakvu vezu ili sa ubistvima ili švercom narkotika ili cigareta“,rekao je Abazović i dodao da je ruka pravde počela da funkcioniše i da hrabrosti nikad nije nedostajalo.\n„Što se mene tiče nikakav pritisak bilo koga ne može da se desi da bis nas poremetilo u cilju da se izborimo sa organizovanim kriminalom i korupcijom. Želim da verujem da je svima u prilog da Crna Gora bude zemlja vladavine prava“, rekao je Abazović.


Injac sa Zeliolijem o unapređenju saradnje u oblasti odbrane – CG Live\nMinistarka Injac istakla je zadovoljstvo do sada ostvarenom saradnjom u oblasti odbrane i izrazila uvjerenje za njeno dodatno unapređenje, kako na bilateralnoj osnovi, tako i u okviru NATO. Istakavši da dvije prijateljske države održavaju visok stepen sveukupnog političkog dijaloga, ministarkla je izrazila posebnu zahvalnost povodom kontinuirane podrške Crnoj Gori u okviru njenih evrointegracijskih aktivnosti.\nInjac je naglasila značaj sprovođenja Air Policing misije zaštite vazdušnog prostora Crne Gore od strane vazduhoplovnih snaga Republike Italije, saradnje dvije mornarice, kao i zajedničkog učešća Vojski dvije zemlje u međunarodnim misijama, doprinosu kolektivnim naporima Alijanse u oblasti obezbjeđivanja bezbjednosti i stabilnosti. Ministarka je iskazala posebnu zahvalnost Republici Italiji na podršci Crnoj Gori na polju obrazovanja crnogorskih kadeta na prestižnim vojnim akademijama u toj zemlji. Podsjetila je i na važnost saradnje u regionalnim inicijativama, sa posebnim akcentom na Adrion i Inicijativu za odbrambenu saradnju – DECI.\nAmbasador Zelioli čestitao je ministarki Injac na imenovanju, potvrđujući posvećenost Republike Italije razvoju prijateljskih bilateralnih odnosa sa Crnom Gorom. Zelioli se saglasio da je saradnja u oblasti odbrane veoma kvalitetna, kao i da je dodatno unaprijeđena zajedničkim članstvom u NATO, što dokazuju mnogobrojne bilateralne odbrambene aktivnosti.\nPrevious Abazović: Iskustvo Sjeverne Makedonije u reformi izbornog zakonodavstva važno za Crnu Goru\nNext Obezbijeđene Sinofarm vakcine protiv SarsCov2 virusa


M. D. 20. septembra 2016. 09:40\nOsim toga, ratoborna retorika zvaničnika Alijanse, potezi koje povlače i odluke donete u svetlu pogoršanja ukrajinske krize dodatno komplikuju i pogoršavaju situaciju u svetu. U Moskvi smatraju da zemlje NATO-a namerno pogoršavaju odnose sa Rusijom i odbijaju normalan dijalog, kako bi opravdali širenje svog vojnog prisustva na istočnom frontu.\nNatovci pozivaju na proširenje transparentnosti u saradnji i na reformu Bečkog dokumenta o Merama za jačanje poverenja i bezbednosti, koji je usvojen još 2011, a istovremeno se približavaju ruskim granicama, razvijaju vojnu infrastrukturu na teritoriji novih članica organizacije, razmeštaju trupe i američki PRO u Istočnoj Evropi, sprovode vojne vežbe i avionima patroliraju na ruskoj državnoj granici. Sve to ozbiljno podriva poverenje ruske strane prema zemljama Severnoatlanske alijanse. Osim toga, zvaničnici NATO-a uporno govore o „odvraćanju“ Rusije, a zapravo time zastrašuju Rusiju. Sve ovo je izneto i u izveštaju o odnosima između Rusije i NATO-a, koji je letos na razgovorima u Beču o vojnoj bezbednosti i kontroli naoružanja predstavio šef ruske delegacije Anton Mazur.\nRuski eksperti smatraju da je vojna aktivnost NATO-a samo delić celokupne slike i ističu da se Alijansa uporno trudi da spali sve mostove u odnosima sa Rusijom i u svim pravcima: dijalog o vojnim linijama je prekinut na inicijativu Brisela, protiv rukovodstva ruskog Ministarstva odbrane uvedene su nezakonite sankcije, a takođe svakodnevno pokušavaju i da diskredituju aktivnosti Oružanih snaga RF. Osim toga, članovi organizacije odbijaju da razmatraju temu kontrole konvencionalnog naoružanja u Evropi.\n„Tako nije bilo čak ni za vreme Hladnog rata“, smatraju u Moskvi. Sa druge strane, Rusija ispunjava sve obaveze iz sporazuma iz 2011. godine, koji predviđa razmenu informacija o oružanim snagama, planovima odbrane i vojnim budžetima. Prema tom dokumentu, članice OEBS-a bi trebalo da obaveštavaju jedna drugu o određenim vrstama vojnih aktivnosti, pozivaju posmatrače i vrše inspekcije… Moskva upravo to u potpunosti i čini — ona poziva inspektore OEBS-a, dozvoljava kontrolne letove iznad svoje teritorije, obaveštava o vojnim vežbama, sprovodi posebne brifinge za vojne atašee NATO zemalja.\nTako je Gruzija pod izgovorom koji nema nikakve veze sa Sporazumom o otvorenom nebu zatvorila svoj vazdušni prostor za posmatračke letove u kojima učestvuje Rusija. Ukrajina već dve godine održava na svojoj teritoriji vojne aktivnosti u kojima učestvuje do 90.000 ljudi i ogromna količina tehnike, a pri tome ne dostavlja izveštaje predviđene Bečkim dokumentom i ne poziva posmatrače u taj region. „Ispada da su zemlje NATO-a i njihovi najbliži partneri omalovažili i devalvirali značaj mehanizama Mera za jačanje poverenja i bezbednosti. Samim tim postavlja se pitanje — zašto bi ih uopšte trebalo reformisati“, istakao je Mazur. U Rusiji smatraju da modernizacija Bečkog dokumenta, koju je predložio NATO, nema ni najmanjeg smisla, jer se krivicom Brisela taj sporazum ionako ne ispunjava, a tehničke izmene će još više „paralizovati“ njegovu primenu, s obzirom na to da će biti potrebni meseci da bi se obavile sve procedure.\nČak i zapadni eksperti ističu da je projekat Severnoatlantske alijanse potreban Vašingtonu, ali ne i Evropi. Evropljanima je daleko korisnije da sarađuju sa Rusijom, ali Vašington to ne može da dopusti, i zato koristi NATO kao politički mehanizam za jačanje konflikta između Rusije i Evrope. Neki zapadni analitičari podsećaju da američki generali nazivaju Rusiju neprijateljem i naređuju Evropi da odgovori na „vojnu pretnju“, ali smatraju da bi Evropa trebalo da preispita takvu politiku. Francuski general, stručnjak za geopolitiku i ekonomsku bezbednost Žan-Bernar Pinatel govorio je o tome da postojanje NATO-a ide naruku samo SAD.\nPostojanje NATO-a u sadašnjem obliku i širenje Alijanse na Istok odgovara, pre svega, Sjedinjenim Državama, koje žele da održe distancu između Rusije i Evrope“, smatra Pinatel.\nDa je Rusija postala saveznik evropskih zemalja devedesetih godina, ta superalijansa bi bila ozbiljna konkurencija SAD i osporila bi njihovu globalnu nadmoć koju su dobile nakon raspada Sovjetskog Saveza, uveren je on. Prema mišljenju Pinatela, pretnja od islamizma ponovo je otvorila diskusiju o globalnom liderstvu. Nedavni tragični događaji u Evropi pokazuju Francuzima i drugim saveznicima SAD u NATO-u da ova alijansa nikako ne pomaže Evropljanima da se bore protiv terorističke pretnje. Prema njegovom mišljenju, savez sa Rusijom i Turskom pomogao bi Evropi da pobedi islamizam.\nNeki zapadni eksperti takođe predviđaju da je, posle „bregzita“ i izlaska Velike Britanije iz EU, moguć i raspad NATO-a. Ako u Velikoj Britaniji i drugde u Evropi dođe do pogoršanja ekonomske krize, građani neće pristati na vojne rashode kakvi su dosad bili. To bi, zauzvrat, moglo da liši NATO mogućnosti da „obuzdava“ Rusiju na istočnom frontu.


Završeni radovi spajanja Herceg Novog na regionalni vodovodni sistem\nočekuju priključenje narednih dana\nDirektor Regionalnog vodovoda Crnogorsko primorje razgovarao sa predstavnicima EBRD-a\n2462 pregleda\t3 komentar(a)\nGrađevinski radovi spajanja Opštine Herceg Novi na regionalni vodovodni sistem su završeni i u narednim danima očekuje se da će ta opština biti priključena na sistem.\nTo je saopšteno na sastanku predstavnika Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj (EBRD) u Podgorici sa direktorom Regionalnog vodovoda Crnogorsko primorje, Josipom Đuraškovićem.\nCilj sastanka, kako je saopšteno, bilo je upoznavanje rukovodstva kancelarije EBRD u Podgorici, i visokih predstavnika te banke za Zapadni Balkan, sa novoizabranim menadžmentom Regionalnog vodovoda.\nKako se navodi, cilj sastanka je bio i da se zajednički intenzivira dinamika aktivnosti na realizaciji projekata izgradnje infrstrukture za vodosnabdijevanje, odvođenje otpadnih voda, sa posebnim akcentom na izgradnji i definisanju lokacije za postrojenje za tretman otpadnih voda za naselja Dobra voda i Veliki pijesak.\n“Realizacija ovog projeka koji je podržala Vlada, a čija je izrada Idejnog rješenja u toku, doprinijeće unaprijeđenju uslova života građana Opštine Bar i bolju i održiviju valorizaciju turističkih potencijala naselja Dobra voda i Veliki pijesak”, kaže se u saopštenju.\nTaj projekat, kako se navodi, predstavlja nastavak veoma uspješne saradnje sa značajnom finansijskom institucijom poput EBRD, koja je u prošlosti ishodovala izgradnjom sistema za regionalno vodsnabdijevanje crnogorskog primorja, a koji je dijelom finansiran iz sredstava koja je ta banka opredijelila.\nĐurašković je obavijestio predstavnike Banke da su prepreke na realizaciji projekta spajanja Opštine Herceg Novi na regionalni vodovodni sistem uspješno otklonjene, da su svi građevinski radovi realizovani i da se u narednim danima očekuje da će opština Herceg Novi konačno biti priključena na sistem.\n“Na ovaj način, voda iz sistema za regionalno vodosnabdijevanje biće dostupna svim opštinama na crnogorskom primorju”, navodi se u saopštenju.\nPredstavnici EBRD i kompanije Regionalnog vodovoda su iskazali svoju spremnost i posvećenost realizaciji projekata koji suštinski unaprijeđuju kvalitet života lokalnog stanovništva i stvaraju ambijent koji pogoduje ukupnom ekonomskom razvoju.\n“Što dovodi do zaključka da je neophodno što prije koncipirati plan realizacije aktivnosti na uspostavljanju vodovodne i kanalizacione infrastrukture za područja Dobre vode i Veliki pijesak kao i utvrditi dinamički plan za realizaciju istih”, navodi se u saopštenju.\nOpština Herceg NoviHerceg Noviregionalni vodovodvodovodvodovodni sistemEBRDRegionalni vodovod Crnogorsko primorjeJosip Đurašković


Novasloboda | Održan sastanak Udarne grupe za borbu protiv terorizma\nU Tužilaštvu BiH danas je održan radni sastanak Udarne grupe za borbu protiv terorizma, kojim je predsjedavala v.d. glavnog tužioca Tužilaštva BiH, Gordana Tadić, a na kome su učestvovali predstavnici pravosudnih, policijskih i bezbjedonosnih agencija sa nivoa BiH, entiteta i Brčko Distrikta BiH.\nNa sastanku je razgovarano o aktivnostima koje provode agencije za provođenje zakona u BiH, u borbi protiv terorizma i aktivnosti koje mogu biti povezane sa terorizmom, te otkrivanju i prevenciji pojava koje ugrožavaju bezbjednost sa aspekta borbe protiv terorizma.\nJedna od tema sastanka odnosila se na aktivnosti koje BiH provodi u skladu sa rezolucijom Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija u borbi protiv terorizma i terorističkih aktivnosti.\nTakođe, na sastanku je istaknuta važnost sučestvovanje agencija za provođenje zakona u BiH, u međunarodnim operacijama usmjerenim na borbu protiv terorizma, a u kojima BiH aktivno učestvuje, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nterorizam tuzilastvo bih Udarna grupa\nTri osobe uhapšene zbog ratnog zločina u selu Jusići kod Zvornika\nTužilaštvu BiH predao se Adnan Aličić, drugi osumnjičeni u predmetu za zloupotrebu položaja i iznuđivanja


Datum kreiranja sreda, 14 jun 2017 05:27\nPo nezvaničnim saznanjima Vamedie u junu bi mogla biti održana još jedna sednica Skupštine. Izmedju ostalog na dnevnom redu naći će se ponovni izbor Žarka Kovača za mesto člana Veća. „Mislim da SPS u Valjevu nikada ne bi predložio bilo koju osobu koja nije kompetntna da obavlja neki posao“, kaže potpredsednik SPSa Branko Ružić.\nMnogo priče i prašine podiglo se onog trenutka kada u Skupštini nije prošao predlog SPS-a za mestzo člana Veća. Kalkulisalo se različitim opcijama i mogućnostima kao i razlozima kako je uopšte došlo do toga. Potpredsednik SPS-a Branko Ružić u razgovoru za Vamediu kaže da su razilaženja u mišljenjima moguća iz mnogo razloga.\n„ Sa aspekta neke šire političke slike i ambijenta u kome se krećemo , legitimno je da koalicioni partner prosto iznese svoj politički stav u smislu oponiranja nekim kadrovskim rešenjima prema osobi koja možda ne pripada opciji koja politički predstavlja tu vladajuću koaliciju. Lek za to je tzv demokratski centralizam , dakle, ako imate većinu proći će vam kandidat, ako je nemate , a evidentno je nije bilo , dakle završena priča. Postoje dogovori i treba razgovarati,“kaže Ružić.\nOn navodi da je upravo predsednik Aleksandar Vučić u trenutku sastavljanja Vlade kao tadašnji premijer pokazao da politička pripadnost nije najpresudnija.\n„ Ne bih rekao bar kada je u pitanju ova Vlada SNS-SPS da kada su u pitanju stručni ljudi na odredjenim mestima prednost nije data kompetenciji i kvalifikaciji. Mislim da je dokaz za to upravo Vlada koju je sastavio sada predsednik Vučić koji je u nju uvrstio i uveo u njen sastav mnoge kadrove koji ne samo da nisu politički prepoznatljivi u smislu partijske pripadnosti nego se nikada politikom nisu ni bavili, “kaže Ružić.\nRužić navodi i da se takve situacije dešavaju i u drugim gradovima te i da razilaženje u mišljenju legitimno uvek postoji po nekim pitanjima.\n„ Naravno svaka lokalna sredina ima svoje specifičnosti i nadam se da to neće narušiti taj strateški odnos i saradnju izmedju SNS i SPS. Koliko će Valjevo izgubiti što naš predlog nije prošao može brzo da se vidi , ali siguran sam da će se doći do nekog kompromisa pa i da ćemo brzo videti rešenje ove situacije“, zaključuje Ružić.\nAko je verovati nezvaničnim informacijama vezanim za narednu sednicu Skupštine, sve će biti vidljivo već do kraja ovog meseca.


Svjetski dan borbe protiv dijabetesa | Milmedika\nIJZCG: Dijabetes ima svaki deveti odrasli građanin Crne Gore, a svakom trećem oboljelom nije dijagnostikovan\nPorast broja oboljelih od dijabetesa u svijetu je i dalje prisutan. Nažalost, ovaj trend više je nego izvjestan i u narednim decenijama ovog vijeka. Prema procjenama Internacionalne dijabetološke federacije, broj odraslih oboljelih od dijabetesa na planeti će se uvećati za preko 50% do 2045. godine. Za isti period očekuje se porast oboljelih od 15% u Evropi.\nCrna Gora je zemlja sa visokom zastupljenošću oboljelih od dijabetesa sa nacionalnom prevalencom oko 11% i daljom tendencijom porasta broja novooboljelih. Životni stil sa lošim navikama u ishrani i sa odustvom odgovarajuće i dovoljne fizičke aktivnosti uz porodično nasleđe i sve starije stanovništvo predstavljaju glavni generator porasta oboljelih od dijabetesa tipa 2. S druge strane prihvatanjem i sprovođenjem široke društvene edukacije o značaju životnih navika za očuvanje zdravlja značajno (do 50%) bi smanjio broj oboljelih od šećerne bolesti. Pad broja oboljelih bi u doglednom vremenu imao i značajan finansijski efekat na smanjenje troškova zdravstvene zaštite. Do pandemije novog korona virusa preko jedne petine umrlih tokom kalendarske godine imalo je dijabetes tokom života. Evropa je region u svijetu sa najvećim brojem oboljele djece od dijabetesa tip 1 i u tom širem kontekstu treba sagledavati broj oboljele djece od dijabetesa u Crnoj Gori. Stoga, pred nama je vrijeme u kome neizostavno treba na bazi širokog društvenog konsenzusa donijeti održiv plan smanjenja obolijevanja od dijabetesa u Crnoj Gori.


Saobraćajne nezgode odšteta - Vesti iz Srbije\nSaobraćajne nezgode u Srbiji na kojima radi agencija Saobraćajne nezgode d.o.o.\nUdes u Subotici: Poginula biciklistkinja u naletanju forda\nU nedelju popodne, u Ulici Beogradski put u Subotici, automobilom je oboren biciklista. Vozač bicikla, 74-godišnja žena, zadobila je teške telesne povrede opasne po život, od kojih je preminula u Opštoj bolnici u Subotici.\nTags: Srbija,\tSubotica\nTags: Srbija,\tLeskovac,\tVučje\nVozač poginuo na putu od Novog Sada ka Srbobranu\nU teškoj saobraćajnoj nesreći na putu od Novog Sada ka Srbobranu poginuo je muškarac, dok je drugi teško povređen.\nTridesetpetogodišnji Z. V. preminuo je na licu mesta, dok je vozač "audija" D. P. prevezen u Urgentni centar.\nTags: Srbija,\tNovi Sad,\tSrbobran\nSudar kod Hotela Hajat S: Teško povređen vozač motocikla\nLeskovčanin S.C. (39) teško je danas povređen kada se, vozeći motocikl marke Trijumf, sudario kod Hotela HajatS s Opel korsom belgijskih registarskih oznaka. Prema navodima lekara, on je zadobio povrede u vidu preloma ključne kosti i serijskog preloma rebara.\nTags: Srbija,\tLeskovac\nPoginuo biciklista na putu Lebane – Leskovac\nNa putu Leskovac-Lebane kod sela Ćenovac u nedelju oko 22 sata nastradao je biciklista, saopštila je Policijska uprava u Leskovcu.Do nesreće je došlo kada je vozilo marke "pasat" oborilo biciklistu, koji je od zadobijenih povreda preminuo na licu mesta.\nTags: Srbija,\tLeskovac,\tLebane\nBiciklista preminuo posle nesreće kod Leskovca\nJedna osoba je preminula od povreda zadobijenih u saobraćajnoj nesreći na putu Leskovac - Drvodelja, saopštila je danas Policijska uprava u Leskovcu.\nV. K (75) iz Vlasa, vozač bicikla, preminuo je u KC Niš od teških telesnih povreda


Reakcije oko teksta Zorana Ćirjakovića "Majka Druge Srbije"\nDruga Srbija – šta je to, u stvari?\nVeć u nekoliko brojeva NIN-a raspravlja se o “drugoj Srbiji”, sa različitih idejnih i političkih stanovišta. Međutim u svim napisima izostaje nekoliko važnih odrednica: poreklo sintagme druga Srbija, ko su njeni tvorci, šta se pod time podrazumeva, kako je ona prerasla u jednu od dominantnih nacionalnih koncepcija krajem XX veka?\nPolitička koncepcija o rešavanju srpskog nacionalnog pitanja pod nazivom “druga Srbija” nastala je u vreme raspada Jugoslavije (SFRJ) početkom devedesetih godina XX veka i ona je najpotpunije definisana u knjizi Milenka Markovića Srpsko pitanje između mita i stvarnosti (1997). Sam izraz druga Srbija potiče još s početka XX veka i njega je prvi upotrebio Dimitrije Tucović u vreme velikih radničkih demonstracija u Beogradu, tokom decembra 1910. godine. On je tada ukazivao na buržoasku i proletersku Srbiju, pri čemu je proletersku Srbiju označio kao druga Srbija, koja je u nepomirljivom sukobu sa buržoaskom Srbijom. Kasnije, u komunističkoj ideologiji i politici često se isticao sukob između hegemonističke i proleterske Srbije, čime se uvek stajalo na stranu proleterske Srbije, kako bi se suzbijale nacionalne težnje srpskog naroda i smanjio njegov uticaj u Jugoslaviji. Sve je to kulminiralo tokom Drugog svetskog rata, velikim podelama među Srbima na četnike i partizane, rasplamsavanjem građanskog rata, a potom i sve većim dezavuisanjem nacionalnog identiteta i etničke celine srpskog naroda. Nakon Drugog svetskog rata, došlo je do federalističkog preuređenja Jugoslavije, pri čemu su definisane federalne jedinice (republike) i utvrđene granice mimo etničkih i drugih relevantnih kriterijuma. A potom, u Srbiji su stvorene pokrajine i proglašene nove nacije rascepom srpskog etničkog stabla.\nU vreme i nakon raspada Jugoslavije (SFRJ) javlja se, u nizu mnogih političkih koncepcija, i jedna od mondijalističkih koncepcija, šire poznata kao druga Srbija, koja je definisana kao “demokratska alternativa”. Druga Srbija, nastala je na idejnim i političkim osnovama mondijalizma, kao i na kritici srpskog nacionalizma. Weni začeci mogu se zapaziti u javnim istupanjima, nakon Osme sednice CK SKS, dela beogradskih intelektualaca iz liberalno-demokratskog pokreta, koji se razvijao kao opozicija režimu još od studentskih demonstracija šezdesetih godina (Nebojša Popov, Vesna Pešić, Miladin Životić i drugi); kao i nekih intelektualaca iz Saveza komunista koji su bili protivnici nacionalne politike Slobodana Miloševića, osobito Milenko Marković i Dušan Janjić, poznati kao dugogodišnji kritičari “nacionalističkih pojava u društvu”. I jedni i drugi imali su značajnu ulogu u obnovi višestranačkog sistema u Srbiji, naročito u osnivanju nevladinih organizacija. Wima je zajedničko shvatanje nacije kao isključivo građanske zajednice i davanje primata internacionalnom u odnosu na nacionalno. Do definitivnog raspada Jugoslavije, i izvesno vreme i nakon toga, borili su se za Jugoslaviju i u nju verovali.\nU rešenju srpskog nacionalnog pitanja, zagovornici druge Srbije polazili su od prava na samoopredeljenje, ali se ono, umesto nacijama, priznaje samo republikama, koje se shvataju kao “političko-pravni izraz suvereniteta naroda”. Po njima, pravo na samoopredeljenje imaju samo Srbi u Srbiji, a Srbi u Hrvatskoj mogu računati na neki oblik autonomije, dok Srbi u Bosni i Hercegovini mogu imati status jednog od tri konstitutivna naroda nezavisne države Bosne i Hercegovine. Da bi se ostvarila koncepcija druge Srbije, isticano je, potrebno je da se režim u Srbiji odmah odrekne svoje nacionalne politike – da zaustavi rat i prizna novostvorene države na jugoslovenskom prostoru. Nakon toga, potrebno je izvršiti demokratsku smenu vlasti kako bi se Srbija oslobodila sankcija i međunarodne izolacije, a potom uspostavilo demokratsko društveno-političko uređenje, na principima ljudskih prava i građanskih sloboda, tržišne ekonomije, parlamentarne demokratije, razvoja prijateljskih odnosa sa susednim zemljama i uključivanja u međunarodne organizacije i integracione procese. U takvoj, “demokratskoj i prosperitetnoj Srbiji”, zagovornici druge Srbije smatraju da bi se i problem Kosova lako rešio, jer bi politički predstavnici Albanaca na Kosovu pristali na pregovore s demokratskim vlastima Srbije. A, u Vojvodini bi se postojeća autonomija osvežila novim sadržajima, kojima ne bi bila dovedena u pitanje teritorijalna celovitost Srbije. U vezi sa unutrašnjim uređenjem Srbije, u ovoj koncepciji dominira regionalni pristup, pa ima i ideja da se ona organizuje kao federacija.\nPolitika druge Srbije naročito je isticana na skupu predstavnika “druge Hrvatske” i “druge Srbije” u Tuheljskim Toplicama, avgusta 1993. godine (videti: Milenko Marković: Susret druge Hrvatske i druge Srbije, u knjizi “Srpsko pitanje između mita i stvarnosti”).\n“Druga Srbija” je tipična mondijalistička koncepcija rešavanja nacionalnog pitanja koja je, u suštini, anacionalna i pacifistička. Wu čine ideje i koncepti o građanskoj parlamentarnoj državi i bezuslovnom miru, a nacionalno pitanje se svodi samo na etničku, kulturnu i duhovnu dimenziju. Glavni politički subjekt u ovoj koncepciji jeste građanin s neograničenim političkim slobodama i pravima, a takve slobode korespondiraju s neograničenim slobodama svetskog tržišta koje probija državne granice i, uz prateću političku i vojnu moć, uspostavlja poredak ograničenog suvereniteta država, a na globalnom planu – novi svetski poredak. Takav poredak vodi vladavini velikih svetskih kompanija i apsolutnoj dominaciji jedne supersile u svetskoj politici.


„Tesla dani“ od 6. do 12. jula › Made-in-Germany.rs\n„Tesla dani“ od 6. do 12. jula\nOvogodišnji „Tesla dani“ od 6. do 12. jula, obuhvatiće niz programa inspirisanih životom i radom Nikole Tesle, koji će se istovremeno odvijati u više gradova Srbije.\nSedmodnevna proslava u čast Teslinog rođendana 10. jula, obuhvatiće brojne izložbe, radionice, performanse, naučne eksperimente, predavanja i mnoge druge događaje, saopštila je Turistička organizacija Srbije (TOS).\nPosetioci će biti u prilici da vide stare hidroelektrane Elektroprivrede Srbije (EPS), dok će na Elektrotehničkom fakultetu moći da saznaju kako je Tesla „pravio gromove“, na koji način je proizvodio bežičnu energiju i loptaste munje, a i da saznaju zašto je Ðorđe Stanojević čovek koji je osvetlio celu Srbiju, prenosi agencija „Tanjug“.\n„Tesla dani“ deo su rute „Putevima Tesle kroz Srbiju“, koji obuhvataju Muzej Nikole Tesle, Beograd iz ugla Nikole Tesle (sve što je Tesla video i obišao kada je 1892. godine posetio Beograd), Negotin kao rodni grad Ðorđa Stanojevića i deset malih starih hidroelektrana EPS-a, nastalih mahom zahvaljujući prijateljstvu i saradnji Tesle i Stanojevića.\nOvom turističkom rutom obuhvaćeni su i Muzej Jovana Jovanovića Zmaja u Sremskim Karlovcima, manastr Šišatovac i Zavičajni kompleks Mihajla Idvorskog Pupina, Teslinog savremenika i prijatelja.\nTesla dane organizuje Klaster puteva kulture, u koji je umreženo preko 40 institucija kulture, šest fakulteta i veliki broj privrednika, turističkih organizacija i agencija. Pokrovitelji ove manifestacije su Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, EPS, „Šnajder Elektrik“ i „Trizma“, a prijatelji projekta su Opština Negotin, Mladi za turizam, „AIESEC“, Narodni muzej Leskovca i Udruženje „Teslin toranj“ iz Leskovca, Narodni muzej Užice, Pupinov zavičajni kompleks u Idvoru i selo Velebit kod Subotice.\nObeležena 161. godišnjica rođenja Nikole Tesle\nProslava 160 godina od rođenja Nikole Tesle\nU Kosjeriću kreću „Čobanski dani“\nPočeli „Beogradski investicioni dani“


Osnovna funkcija ovog programskog modula je knjigovodstveno praćenje materijalno-skladišnog poslovanja, odnosno knjigovodstvena evidencija količinskog kretanja materijala u skladištu. Praćenje se odvija po FIFO metodi (prvi ulaz/prvi izlaz).\nSamostalno korištenje modula Materijalno knjigovodstvo nije moguće bez modula Skladišno poslovanje i obrnuto, jer oba modula daju samo dio evidencija materijala, jedan količinski, a drugi vrijednosni.\nKako su u poduzećima razdvojene poslovne funkcije skladištara i materijalnog knjigovođe, sa različitim zaduženjima i ovlastima, tako su i ova dva modula dvije zasebne aplikacije, iako im se evidencije ne mogu razdvojiti jedna od druge.\nDokumenti koji se koriste u ovom programu PIS-a su napravljeni tako da upotpune dokumente iz programa Skladišno poslovanje, te da ih knjigovodstveno obrade. Pored dokumenata koji se nalaze u modulu Skladišno poslovanje, modul Materijalno knjigovodstvo sadrži još neke dokumente specifične samo za ovaj modul koji zaokružuju njegovu funkciju.\nPregledi koji su ponuđeni u ovom modulu imaju višestruku korist kod potrebe za informacijama materijalnih evidencija, neophodnim kako upravljačkom tijelu poduzeća tako i zaposlenim na ostalim nivoima organizacione strukture.\nPotrebno je još naglasiti da PIS omogućava knjigovodstveno praćenje više skladišta sa jednog mjesta bez obzira na lokaciju tih skladišta.\nPovezanost sa modulom Finansijskog poslovanja procedurama automatskog kontiranja omogućava da se dokumenti nastali iz materijalnih evidencija direktno prenose u glavnu knjigu.


DODIK OTKRIVA: Opasan plan Zapada, usmeravaju migrante preko Republike Srpske – EVO ZAŠTO | WebTribune\nHome SPEKTAR DODIK OTKRIVA: Opasan plan Zapada, usmeravaju migrante preko Republike Srpske – EVO ZAŠTO\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik predložio je da Bosna i Hercegovina zatvori granice za migrante koji u nju sve više pristižu od početka ove godine, ocenivši kako ni zemlja ni njeni entiteti nemaju kapaciteta da se nose s mogućim prilivom hiljada novih migranata.\nNema stihije, sve je planirano\n„Uradićemo sve da zaštitimo dosadašnji način života. Ne želimo promene strukture stanovništva i preduzećemo sve mere kako bismo zaštitili imovinu i ljude“, istakao je Dodik posle sednice entitetske vlade koja je vanredno zasedala kako bi razmotrila rastuću migrantsku krizu.\nSve ukazuje na to da je migrantska ruta promenjena i usmerena prema Bosni i Hercegovini mnogo ranije, konstatuje za Sputnjik analitičar iz Banjaluke Anđelko Kozomara, i dodaje da je sve isplanirano sa namerom da se Bosna i Hercegovina pretvori u novu izbegličku bazu za te, kako kaže, nesrećnike koji bi da se domognu EU.\n„Dakle, ništa se nije slučajno događalo, ništa nije stihijski odrađeno. Migranti i sami govore da imaju tamo vodiče, da je napravljen plan kuda da se kreću i da ih je to do dolaska u Bosnu i Hercegovinu koštalo oko osam hiljada dolara“, napominje Kozomara za Sputnjik.\nBosna i Hercegovina je, prema tumačenju tog analitičara, odabrana zato što je nestabilno područje, država bez svog suvereniteta, kojom upravljaju ne samo OHR i EU nego i nekolicina stranih ambasada, predvođena američkom, koje odlučuju o svemu.\n„Oni se pitaju za sve. Odlučuju o životu i smrti u Bosni i Hercegovini, pa tako i o smeštaju izbeglica sa Bliskog istoka. Naravno da Srpska ne može sa time da se pomiri i da neće da dozvoli da njena teritorija bude poligon ne samo za smeštaj izbeglica već i za ono što sledi“, ukazuje Kozomara.\nU pitanju su različiti incidenti vezani za migrante, dodaje taj analitičar, i način života koji nije primeren ovdašnjim prostorima i narodima.\n„Prirodno je da Republika Srpska pokuša da se odbrani od toga i da je u Vladi veoma ozbiljno shvaćena nadolazeća opasnost, pa je i vanredna sednica Vlade bila posvećena tome. Sednici ne samo da je prisustvovao predsednik RS Milorad Dodik nego i predsednik Narodne skupštine i najodgovorniji funkcioneri u tom entitetu“, naglašava Kozomara.\nRepublika Srpska je, prema njegovom tumačenju, ugrožena zato što linija kojom migranti žele da idu ka EU vodi preko njene teritorije do Velike Kladuše i dalje prema Karlovcu u Hrvatskoj, a potom ka slovenačkoj granici.\n„Srpska mora da nađe način da to onemogući, da to spreči, a znamo da u mnogo jednostavnijim prilikama nije imala podršku zajedničkih organa Bosne i Hercegovine, pogotovu ne Saveta ministara. Situacija nije nimalo jednostavna, treba voditi računa o humanitarnoj dimenziji tog problema, ali pre svega o interesima građana koji žive u Republici Srpskoj“, rezonuje Kozomara.\nSarajevo nemušto, Banjaluka nema kapacitet\nRukovodstvo Republike Srpske je na vreme uočilo trend, konstatuje Kozomara, pa je zato reagovalo.\n„Migranti, na, primer, u Sarajevu neće da idu u izbegličke centre već isključivo sede u parkovima u centru grada. To ne samo da je ruglo za grad nego preti opasnost i od raznih zaraza. Vlada je htela da predupredi sve te nadolazeće najavljene probleme i jasno stavila do znanja da Republika Srpska neće primiti izbeglice i da će učiniti sve da ih preusmeri na drugu stranu“, sugeriše Kozomara.\nNema nijednog konkretnog incidenta da se dogodio na ovim prostorima da bi to izazvalo vanrednu sednicu Vlade, dodaje on, već je to jednostavno želja da se predupredi opasnost koja je najavljena.\n„Migranti u prvim izjavama, naravno, neće reći da žele da ostanu u Bosni i Hercegovini, ali im je ovde bolje nego u Avganistanu ili Siriji, odakle dolaze, pa zato Dodik pretpostavlja da je namera jednog dela njih da ostanu. I tu imamo primera, ali jako pojedinačnih, da su određene izbeglice pravoslavne veroispovesti iz Sirije ovde u Republici Srpskoj prihvaćene. Tu studiraju, rade, ali to je zanemarljivo mali broj ljudi. Dodik je svestan toga da neko spolja pokušava da promeni tu vrlo nepovoljnu strukturu stanovništva u Srpskoj, u kojoj je 87 odsto Srba. Mislim da on procenjuje da je namera da se promeni ta struktura, ali to je dug proces, ne može preko noći da se dogodi“, tvrdi Kozomara.\nRepublika Srpska teško može sama sa ovim problemom da se izbori, podvlači on, ali ne može ni da očekuje pomoć zajedničkih organa iz Sarajeva.\n„U tom poslu sigurno iz Sarajeva neće imati pomoć. Srpska raspolaže samo policijom i ona može da spreči deo tih izbeglica da dođu, ali sve je gotovo nemoguće, ako ni zbog čega drugog, a ono zbog konfiguracije terena ovde, koji je planinski, brdovit, pošumljen tako da oni mogu da se provuku na razne načine i da se stacioniraju kao i u Sarajevu — u centru grada u nekom parku — i da je onda zaista gotovo nemoguće te ljude pohvatati i negde ih deportovati“, smatra Kozomara.\nStrah nije bezrazložan, opasnost je izvesna, napominje taj analitičar, ali se nada da će policija Srpske bar veći deo migranata preusmeriti prema Bihaću i Karlovcu, kao što su i naumili da idu.


Štampa i izrada flajera najvišeg kvaliteta - Print Plot studio\nIzrada flajera u štampariji Print Plot studio oduvek je bila jedna od najtraženijih usluga od strane klijenata. Flajeri su reklamni materijali koji se primenjuje za promociju najraznovrsnijih proizvoda, kompanija i usluga, pa je izuzetno važno da budu što reprezentativniji. Flajeri se smatraju brzom i efikasnom reklamom, a uz to i vrlo povoljnom.\nKako bi flajeri ispunjavali svoju promotivnu funkciju na što bolji način, važno je da budu reprezentativni i ostave najbolji utisak. Print Plot studio nudi Vam upravo to! Finalni rezultat izrade letaka, flajera i brošura u našem studiju jesu flajeri premium kvaliteta i besprekorne estetike. Štampa flajera u Print Plot studiju vrši se u najkraćem mogućem roku!\nKako izgleda izrada flajera i izrada brošura u štampariji print plot studio?\nŠtampanje flajera u Print Plot studiju odlikuje se najvišim kvalitetom, a iako najvažniji, to nije jedini adut koji podrazumeva izrada flajera. Postoji još mnoštvo razloga zbog kojih bi trebalo da se opredelite za štampanje flajera ili lifleta u našem studiju.\nŠtampa flajera kod nas se obavlja uz korišćenje najsavremenijih štampača koji obezbeđuju premium kvalitet! Kada je reč o odabiru papira na kome će štampanje flajera biti obavljeno, to zavisi isključivo od Vaših želja. Mi smo tu da Vam ponudimo širok asortiman papira za flajere.\nPapiri koji se koriste su najčešće od kvalitetnog 80 g (Double A, prva klasa papira) pa do 200 g sjajnog ili mat papira.\nFlajeri se najčešće izrađuju u dimenzijama A6, A5 i A4 formata, a često se primenjuje i savijanje papira flajera na polovinu ili na trećine. Za flajere koji su A4 formata obostrane štampe, i preklopljeni na svoje trećine usvojen je i naziv brošura, pamflet ili triptih. Pošto oni mogu da se svrstaju u posebnu kategoriju, razlika između brošure i flajera je ta što se na brošuri ispisuje više informacija i sadržaja. To brošuru čini takokreći mini katalogom što je jako zgodno jer je cena izrade brošura, takođe dosta povoljna.\nIzrada flajera u štampariji Print Plot studio odlikuje se i zavidnom brzinom štampanja. Štampa letaka po želji, za Vas će biti obavljena u najkraćem mogućem roku. U Print Plot studiju možete da očekujete da brzo nakon izvršenja porudžbine dobijete flajere u željenoj količini.\nŠTAMPA FLAJERA I BROŠURA U TIRAŽU I ESTETICI PO ŽELJI\nKada su u pitanju flajeri izrada nekad podrazumeva i po nekoliko hiljada komaada, a nekad je reč o mnogo manjem broju. Tiraž izrade flajera zavisi isključivo od želje klijenta, a mi nemamo nikakvo ograničenje u pogledu tiraža, pa štampa flajera može da podrazumeva bilo koju količinu.\nVeć smo naglasili da u potpunosti razumemo svrhu flajera i važnost toga da izgledaju što reprezentativnije moguće. Zato su flajeri koje izradimo materijal na koji ćete biti ponosni, a vršiće svoju ulogu promocije na najbolji mogući način, uz zavidni estetski dojam.\nŠTAMPANJE FLAJERA – CENA I PORUČIVANJE\nKada je u pitanju izrada letaka cena po kojoj kod nas možete dobiti iste je vrlo povoljna! Cenu formiramo zavisno od više faktora, kao što su količina, format flajera, vrste papira, da li su na preklop ili ne, itd. Savetujemo da nas kontaktirate sa konkretnim upitom, a mi ćemo vam odgovoriti u najkraćem roku sa adekvatnom ponudom cene izrade flajera po želji.\nNe morate da pravite kompromis između povoljne cene i vrhunskog kvaliteta – u Print Plot studiju nudimo oba! Cenu štampe flajera možete pogledati u našem cenovniku.\nŠtampanje letaka uz Print Plot studio nikad nije bilo brže! Najbolja štampa flajera po želji sada Vam je vrlo lako dostpuna – narudžbinu možete izvršiti pozivom ili na licu mesta. Nakon saradnje sa nama, imaćete flajere koji će promovisati Vaš brend, proizvod ili uslugu na najbolji način, a mi još jednog zadovoljnog klijenta u nizu.


Ministarstvo kulture i informisanja poziva još jednom sve učesnike javnog života da ne vrše pritisak na medije i medijske radnike i da se uzdrže od bilo kakvog napada na njih. Retorika koja je ovih dana upućivana novinarima nije primerena ozbiljnim akterima političke scene.\nMinistarstvo podvlači da niko nema prava da etiketira novinare a pogotovu ne da njihovu podobnost određuje na osnovu redakcije u kojoj rade i ukazuje da svako vređanje i nipodaštavanje novinara i njihovog posla, bez obzira od koga dolazi,vodi ka urušavanju jednog od stubova demokratskog sistema čiji su oni nosioci.\nGojković i Heping otvorili Treći forum Kine i zemalja Centralne i istočne Evrope\nVanušić: Preseljenjem Muzeja Nikole Tesle biće obuhvaćeno i prožeto više aspekata zaštite kulturnog nasleđa\nGojković: Osuđujem uvrede koje je uputio Sergej Trifunović\nTrifunović otvorila Dane srpske kulture u Temišvaru\nGojković otvorila izložbu „Život - San - Smrt. Evropski okviri srpskog simbolizma”


Novi zakon SAD mogao bi da okonča monopol Fejsbuka i Gugla\nIT Autor:Ksenija Stojiljkovic17. jun. 202114:30 > 14:33\nGiganti poput Amazona, Epla, Fejsbuka i Gugla možda će biti primorani na velike promene u poslovanju na osnovu niza novih zakona koje su u petak predložili poslanici Predstavničkog doma SAD. Cilj zakona je da se okonča ekonomska dominacija i monopol ovih kompanija i otvori tržište.\nHoror uslovi u Amazonu: Rade za milijardera, a mokre u kesu\nGugl povezuje Latinsku Ameriku i SAD podmorskim kablom\nTramp: Trebalo je da zabranim Fejsbuk dok sam bio predsednik\nUkoliko se u ovome uspe, zakonodavstvo bi moglo da primora Gugl da prestane sa promovisanjem Jutjuba u pretrazi ili da zabrani Amazonu prodaju proizvoda koji se direktno nadmeću sa oglasima nezavisnih prodavaca. Od Epla će verovatno biti zatraženo da ublaži ograničenja za programere iOS aplikacija, a od Fejsbuka da kupuje rivalske kompanije, prenosi CNN.\nNajagresivniji od pet zakona, koji su nastali usled zabrinutosti zbog kontole tehnoloških giganata nad višestrukim poslovnim linijama i favorizovanja sopstvenih proizvoda mogao bi da dovede i do raspada kompanija ako mu se ne povinuju.\n„Na primer, pretraživač ne može da bude vlasnik video usluge koju favorizuje pri pretrazi“, navodi se u predlogu zakona.\n„Zakon zahteva i da dominantne platforme rasprodaju poslovne linije tamo gde im one omogućavaju da favorizuju sopstvene usluge ili da stave rivale u nepovoljan položaj“, dodaje se.\nIako u tekstu predloga kompanije nisu imenovane, poklapaju se sa rezultatima šesnaestomesečnog istraživanja tehnološke industrije koju je sprovelo veće Doma pravosuđa. U rezulatima je navedeno da Amazon, Epl, Fejsbuk i Gugl uživaju monopol i zloupotrebljavaju svoj položaj na različite načine, na štetu konkurencije koja je u podređenom položaju.\nGoogle Foto:Tanjug/AP Photo/Virginia Mayo\n„Trenutno neregulisani tehnološki monopoli imaju previše moći nad našom ekonomijom“, rekao je u izjavi Dejvid Cicilin, predsednik pododbora.\n„Oni su u jedinstvenoj poziciji da biraju pobednike i gubitnike, uništavaju mala preduzeća, podižu cene potrošačima i sprečavaju ljude da rade. Naš program će izjednačiti uslove i osigurati da najbogatiji, najmoćniji tehnološki monopoli igraju po istim pravilima kao i mi ostali“, dodao je.\nVelike tehnološke kompanije ranije su negirale da se antikonkurentski ponašaju. Oni tvrde da se pošteno takmiče, te da pružaju proizvode i usluge koji u velikoj meri koriste potrošačima.\nPredloženi zakon izazvao je pohvale kritičara Big Tiča i manjih kompanija.\nRoku, proizvođač uređaja za strimovanje koji se takmiči sa nekoliko najvećih tehnoloških kompanija, rekao je u petak da je „potreban niz agresivnih reformi kako bi se sprečilo da u budućnosti monopolisti zloupotrebljavaju izbor potrošača i ometaju pristup inovativnim i nezavisnim proizvodima“.\nZastupnici tehnološke industrije kažu da bi predloženi zakon doveo do dramatičnih promena za potrošače. Njime bi moglo da bude ukinuto besplatno gledanja Jutjuba u rezultatima Gugl pretrage ili besplatna isporuka na Amazon Prajmu za odabrane proizvode.\nFoto:Tanjug/AP Photo/Patrick Semansky\n„Svaki od zakona zagovara više demokrata iz odbora i najmanje jedan republikanac“, kažu iz Kongresa.\nDvostranačka saradnja naglašava da je ovo postalo jedno od retkih pitanja oko kog mogu da se usaglase obe strane, iako se ponekad ne slažu ni oko najhitnijih problema iz Silicijumske doline.\n„Nema mnogo pitanja oko kojih se ove dve strane usaglašavaju, ali znaju da ovaj problem moraju da reše“, rekao je izvor iz Kongresa.\n„Ove kompanije su zadržale monopol na internet tržištu koristeći razne antikonkurentske taktike kako bi ugušile konkurenciju“, rekao je republikanac Ken Buk.\n„Ovaj zakon razbija monopolsku moć kojom se kontroliše ono što Amerikanci vide i govore na mreži, on podstiče tržište na mreži koje će biti puno inovacija i američkim malim preduzećima pruža prostor za fer igru“, dodao nje.\nZakon pokušava da nametne ograničenja samo na najvećim platformama. Na primer, predložena zabrana takozvane „akvizicije ubica“ odnosila bi se na kompanije sa tržišnom kapitalizacijom od preko 600 milijardi dolara i najmanje 50 miliona korisnika mesečno ili 100.000 poslovnih kupaca.


Za preduzeća u Srbiji 25 miliona evra kredita Evropskog investicionog fonda i ProCredit banke | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Za preduzeća u Srbiji 25 miliona evra kredita Evropskog investicionog fonda i ProCredit banke\nEvropski investicioni fond (EIF) i ProCredit grupa potpisali su novi ugovor o saradnji koji će malim i srednjim preduzećima u zemljama zapadnog Balkana omogućiti jednostavniji i povoljniji pristup izvorima finansiranja.\nRedakcija BIF on 10/02/2017 - 12:51 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nZahvaljujući ovom ugovoru o saradnji, Garancijski fond za zapadni Balkan će u naredne dve godine garantovati ProCredit banci u Srbiji za sve plasmane odobrene privrednicima u ukupnoj vrednosti od 25 mil EUR, što će banci omogućiti da MSP u našoj zemlji odobrava kredite pod povoljnijim uslovima. Slične sporazume EIF je potpisao i sa ProCredit bankama na Kosovu i Metohiji i u Makedoniji, kojima je tom prilikom namenjen garancijski fond od dodatnih 45 mil EUR.\nKomentarišući ovaj sporazum, kao i garancije EIF, direktor obezbeđenja i mikrofinansiranja Alesandro Tapi je izrazio zadovoljstvo daljom saradnjom sa ProCredit grupom, dodavši da će ova garancijska šema poboljšati pristup izvorima finansiranja za mnoga mala i srednja preduzeća u regionu, što može doprineti privrednom rastu.\n“Sporazum o saradnji sa EIF će omogućiti preduzećima u Srbiji da se koncentrišu na investicije i dugoročne planove, što je od velikog značaja, budući da ti projekti doprinose ekonomskom razvoju i otvaranju novih radnih mesta”, naglasila je Svetlana Tolmačeva Dingarac, predsednik Izvršnog odbora ProCredit banke u Srbiji.\nMSP eKapija evropa krediti mala i srednja preduzeca preduzeća procredit


Uprava za zajedničke poslove priprema i kontroliše trošenje budžetskih sredstava i prihoda Ministarstva, sprovodi javne i poverljive nabavke, organizuje izgradnju objekata i obezbeđuje njihovo održavanje, prevozi radnike i obavlja rashodovanje.\nNadležni u upravi sačinjavaju predlog finansijskog plana Ministarstva i staraju se da se sva sredstva koriste u skladu sa zakonskim regulativama, a da potrebna oprema zaposlenima u MUP – u bude kupljena po najpovoljnijim uslovima, skladištena, a zatim i raspoređena u skladu sa iskazanim potrebama i na osnovu prioriteta organizacionih jedinica.\nUprava je takođe obavezna da koordinira rad pravnih i finansijskih službi područnih policijskih uprava, informiše ih o promenama zakonskih propisa iz oblasti finansija, da obračunava plate i naknade radnika, organizuje i kontroliše kontiranje i knjiženje prispele dokumentacije područnih policijskih uprava i Ministarstva, kao i da osigurava zaposlene.\nOrganizovanje nabavki podrazumeva pre svega pripremu plana javnih i poverljivih nabavki, izradu potrebne dokumentacije i sprovođenje nabavki u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama i Uredbom o sredstvima za posebne namene. Takođe, blagovremeno sačinjava izveštaje u vezi s poslovima u domenu javnih i poverljivih nabavki.\nMaterijalni poslovi koje obavljaju organizacione jedinice ove uprave podrazumevaju prijem, skladištenje i izdavanje imovine Ministarstva, uskladištenje imovine u centralnom magacinu, pripremanje dokumentacije za isplatu obaveza prema poveriocima, vođenje evidencije o zaduženju naoružanja, odeće, opreme, rezervnih delova i potrošnog materijala.\nTakođe, obavlja poslove iz domena imovinsko– pravne problematike Ministarstva, zastupa interese Ministarstva u sudskim postupcima za naknadu štete preko zakonskog zastupnika Republičkog javnog pravobranilaštva. Uprava sačinjava predloge instruktivnih akata Uprave, kao i akata za Vladu i druge državne organe.\nOrganizovanje izgradnje objekata obuhvata poslove izrade investicionih projekata, pribavljanja potrebnih saglasnosti, izrade predmera i predračuna u vezi sa investicionim i tekućim održavanjem, sprovođenje postupaka javne nabavke usluga i radova i otklanjanja nedostataka na završenim objektima. Održavanje objekata podrazumeva popravku vodovodno-kanalizacionih, protivpožarnih, termotehničkih, telekomunikacionih i elektro - sistema, kao i staranje o higijeni objekata, internih saobraćajnica i uređenje zelenih površina i hortikulture.\nUprava je nadležna i za nabavku, održavanje i eksploataciju vozila. Kako bi vozila Ministarstva bila iskorišćena na najekonomičniji način, Uprava za zajedničke i opšte poslove propisuje uslove korišćenja vozila, priprema dokumentaciju za njihovu registraciju, rashodovanje vozila, alata i opreme za njihovo održavanje.\nUprava je zadužena i za organizovanje redovnog i vanrednog prevoza pripadnika policije i opreme.\nNačelnik Uprave za zajedničke poslove je Aleksandar Novković .


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Gubici po džepu radnika\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Sub 16 of Jan, 2021 [17:50 UTC]\nGubici po džepu radnika\nUtorak 17. July 2007. [09:12:00 UTC] (2878 čitanja)\nZaposleni u „Lukoil-Beopetrolu” započinju štrajk, jer su, umesto da im menadžment isplati zaostale zarade, za jun opet dobili umanjene plate\nZaposleni u naftnoj kompaniji „Lukoil-Beopetrol” započeće u petak jednočasovni štrajk upozorenja jer rukovodstvo ove kuće do juče nije uplatilo zaostale zarade. Naprotiv, radnici su i za jun, kako je juče potvrđeno, dobili umanjene plate za 20, odnosno 25 odsto, uz objašnjenje da „većinski vlasnik nije u mogućnosti da sam i dalje snosi teret gubitaka, već ga mora ravnopravno podeliti”. Prema rečima Miomira Glintića, predstavnika Sindikata prodavaca „Lukoil-Beopetrola”, pošto ni produženi rok za uplatu zaostalih plata nadležnima nije bio dovoljan, radnici su odlučili da počnu štrajk. Prvog dana na jedan sat prestaće točenje goriva, cisterne neće razvoziti robu, a očekuje se da i administracija podrži ovaj protest.\nUkoliko ni to ne bude bila dovoljna opomena menadžmentu, radnici će stupiti u generalni štrajk, tražeći da im se objasni ko je zapravo kriv za loše poslovanje kompanije. Gde završava novac od prodaje i kako je moguće da jedino „Lukoil” od svih drugih naftnih kompanija koje su u međuvremenu došle u Srbiju ima gubitke, a jedini je kupovinom „Beopetrola” „dobio sve na tacni” – pumpe, rezervoare, razvijenu prodajnu mrežu. Pri tom je reč o drugoj kompaniji u svetu po rezervama nafte.\nRadnici će zahtevati od menadžmenta i da im se objasni zašto se za tri i po godine, otkako je „Lukoil” kupio „Beopetrol”, promenilo čak pet direktora i tražiti na uvid rezultate njihovog poslovanja, kako se sav teret ne bi prebacio samo na trenutno aktuelnog prvog čoveka kompanije Plamena Popova.\nTraži se i odgovor po kom osnovu „Lukoil” angažuje vojne penzionere za rad u administraciji, a za plate zaposlenih nema para. Imajući sve to u vidu, postavlja se pitanje kako je moguće da jedan prevodilac sa ruskog jezika u „Lukoilu” mesečno zaradi 168.000 dinara.\nTakođe je nedopustivo, ukoliko su rezultati poslovanja zaista tako loši kako tvrdi menadžment, da budžet direktora i njegovih saradnika iznosi 62.000 evra mesečno, kao i da se broj zaposlenih sa 116 poveća na čak 240.\nGlintić ističe da je menadžment prošle nedelje obilazio benzinske stanice pozivajući radnike da odustanu od najavljenog štrajka, ali bez uspeha. Pored ostalog i zato što su prodavcima neosnovano podignute norme toliko da malo ko može da ih ispuni, što je, tvrdi, opet tendenciozno urađeno. Jer, svako onaj ko ne ispuni „propisano”, dodatno bude zakinut.\nPosle najnovijeg umanjenja radnik na benzinskoj stanici umesto 32.000 prima u proseku oko 26.000 dinara, a poslodavac se kupoprodajnim ugovorom obavezao da pet godina neće smanjivati plate, već će ih povećavati dva puta godišnje, u skladu s rastom cena na malo.\nIz izvora bliskih vladi saznaje se da je „Lukoil” došao na ovo tržište uz obećanje da će za njega uvoz derivata biti slobodan, što se nije dogodilo, te da je to jedan od razloga lošeg poslovanja. Otud i spekulacije da bi „Beopetrol” uskoro mogao dobiti novog vlasnika – ruski „Gasprom”.\n[ Vreme izvršavanja: 0.16 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.21 ]


01/28/2012 Bojan Beljić u Užicu\nNakon centarfora Ranđelovića, Sloboda je dobila još jedno pojačanje\nBojan Beljić, rođen u Lazarevcu 8. maja 1985. godine, ponikao u Kolubari, bivši kapiten Jagodine, posledjih pola godine proveo je u Iranu, a sada su ga fudbalski putevi doveli u Slobodu u potrazi za pravom afirmacijom.\nNa slici: Beljić i Goločevac - zamena ili pojačanje - nadamo se POJAČANJE\nImao je priliku prethodne sezone da igra protiv Slobode u Jagodini, a sada se navijači Slobode uzdaju u njega ne kao zamenu, već kao pravo pojačanje na poziciji koju je napustio Njegoš Goločevac.\nBojan je fudbalski školovan igrač, tehničar, ima strahovitu levicu, fenomenalan pregled igre i odličan pas, visok je 175 cm, ali uprkos krupnijoj građi, pokretan, eksplozivan, jak u duelu i što je najvažnije kao uporedna karakteristika, odaje utisak igrača koji voli da se takmiči, kome je fudbal pored zanimanja i strast, a to se na Begluku posebno ceni.\nBeljić jednako opasan može da bude i na levom krilu, koje je vraćanjem Marića na levog beka postalo manje ubojito nego na početku sezone. Takođe, ovim transferom mogu biti rešeni problemi sa izvođačima kornera i slobodnih udaraca.\nNa kojoj god poziciji da bude igrao, želimo Bojanu iskrenu dobrodošlicu u Slobodu i nadamo se da ćemo se družiti na obostrano zadovoljstvo duže od već standardnih pola godine.\nOvih dana se očekuje dolazak još jednog napadača, koji takođe može da igra na poziciji iza špiceva i na krilu. Kako nezvanično saznajemo (neproverena informacija) pregovori su u toku sa Nemanjim Vidakovićem napadačem Borca iz Banja Luke, rođenim 1985. u Beogradu, koji je poslednjih nekoliko godina pečalbario u Rumuniji i Slovačkoj.


Lane najviše smanjena proizvodnja veša, kupaćih kostima\nTanjug 2. aprila 2021. 17:45\nBEOGRAD – Tokom prošle pandemijske godine najveći pad industrijske proizvodnje među proizvodima koji se inače dosta prodaju, zabeležen je kod nekoliko grupa prehrambenih proizvoda i odevnih predmeta, kao što su pekarski proizvodi, veš, čarape.\nU Privrednoj komori Srbije pozivajući se na podatke Republičkog zavoda za statistiku (RZS) za Tanjug kažu da je najviše opala proizvodnja pamučnog veša i to za 78 odsto, zatim kupaćih gaća i kostima, za 46,6 procenata.\nKod odevnih predmeta, smanjena je i proizvodnja sintetičkih hulahop čarapa i dokolenica, za 10,1 odnosno 8,1 odsto, te sokni za 9,2 procenta.\nKada je o hrani reč, upadljivo je smanjena proizvodnja pšeničnih peciva i to 31,3 odsto, dok je proizvodnja smrznutih pekarskih proizvoda bila manja za 5,6 procenata.\nManje je proizvođena i mineralna voda i to za 11,3 odsto.\nŠto se izvoza tiče, podaci RZS pokazuju da se među proizvodima čiji je izvoz prošle godine bio veći od 30 miliona evra, a zabeležili su pad izvoza, izdvaja koža čiji je pad izvoza skoro prepolovljen i iznosio je 45,9 odsto.\nSlede kancelarijske mašine sa padom izvoza za 43,6 odsto, valjani proizvodi 41,1 odsto, ulja od nafte i minerala 33,9, delovi mašina, mašine i uređaji za niskogradnju 28,1, putnički automobili 27,3 te bakar, gde je zabeležen pad izvoza za 26,2 procenta.\nNa ovoj listi je i obuća sa padom izvoza od 16,6 odsto, kao i čarape, rukavice, šalovi, ešarpe, gde je pad iznosio 15,2 odsto.


Tag: Savez za Srbiju\n29.01.2020 u 12:45\nSzS: U subotu skup opozicije kojim će biti označen početak kampanje bojkota izbora\nSavez za Srbiju (SzS) saopštio je da će srpska opozicija koja bojkotuje izbore u subotu, 1. februara, održati prvi zajednički skup u Kombank dvorani u Beogradu kojim će biti označen početak „zajedničke kampanje bojkota lažnih izbora”. Srpska opozicija će, kako danas navodi SzS, na tom skupu poslati poruku o značaju bojkota „kao faze u borbi za slobodne izbore i stvaranja uslova za normalan život u Srbiji”. Nakon skupa u Kombank dvorani i usvajanja zajedničkog dokumenta, učesnici će u protestnoj šetnji otići do Radio televizije Srbije, kao „simbola i centra medijskog mraka u Srbiji”, navedeno je u saopštenju. Navodi se da izbori u „potpunom medijskom mraku” nisu izbori već potpuni slom pravne države i ostataka demokratskih institucija, prenosi Beta. U saopštenju se navodi i da\n22.01.2020 u 11:04\nDemokratska omladina saopštila je da će se isključiti iz svih aktivnosti Saveza za Srbiju dok, kako kažu, ne bude jasno da li Savez za Srbiju podržava delovanje Dveri i njihovog lidera Boška Obradovića, koje označavaju kao radikalsko. Omladina DS u saopštenju navodi da je u više navrata osudila postupke Dveri, smatrajući da zanemaruju činjenicu da politički deluju unutar SzS, dok je, kažu, Obradović napadom na sve demokrate i Dragoljuba Mićunovića naneo nesagledivu štetu u borbi protiv aktuelne vlasti. Mlade demokrate smatraju da DS treba da bude u Savezu za Srbiju u kojem nisu Dveri ili ne treba da bude deo tog istog saveza. „Uprkos naporima, apelima i zahtevima da se ova situacija reši, a koje smo upućivali kako liderima SzS, tako i predsedniku DS, Demokratska omladina će se\n13.12.2019 u 20:31\nSavez za Srbiju ostaje pri stavu da ne učestvuje na parlamentarnim izborima na proleće sledeće godine, i pored dogovora u stranačkom dijalogu uz posredovanje EP o obezbeđivanju uslova i održavanju izbora pred istek zakonskog roka, rekao je večeras predsedavajući SzS Vuk Jeremić. Zahtev SzS ostaje da mora da prođe devet meseci od trenutka postizanja dogovora o izbornim uslovima, rekao je Jeremić novinarima ispred RTS-a, nakon završetka blokade pod kojom su držali zgradu javnog servisa tokom osam sati. Takođe, dodao je, neka vrsta prelazne administracije, a ne vlada premijerke Ane Brnabić, treba da obezbediti da dogovoreno bude sprovedeno, prenosi Tanjug. Upitan za izjavu Knuta Flekenštajna da bojkot nije pravi put, Jeremić je rekao da sugestiju prihvata i da će „nastaviti da\n03.12.2019 u 12:30\nJeremić: SzS nastavlja razgovore, ali nismo optimisti o pomeranju datuma izbora\nPredsedavajući Saveza za Srbiju (SzS) i predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić je izjavio da je današnji razgovor sa delegacijom Evropskog parlamenta u Beogradu bio konstruktivan i da će SzS nastaviti te razgovore iduće nedelje ali da nije optimista da može doći do pomeranja datuma za sprovođenje parlamentarnih izbora planiranih za proleće. Jeremić je novinarima nakon sastanka u Beogradu rekao da će u narednih nekoliko nedelja evroparlamentarci „povećati zainteresovanost” za situaciju u Srbiji, izborne uslove i dijalog, prenosi Beta. On je dodao da SzS ne namerava da prekida međunarodne kontakte. Predsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić rekao je da je sagovornike informisao o situaciji u Srbiji i ocenio da je bizarna, jer se sedam godina u javni prostor „ubrizgava laž,\n05.10.2019 u 18:14\nSzS: Kasno za pregovore o izborima\nSavez za Srbiju danas je pozdravio angažovanje Evropskog parlamenta, ali je saopštio da nisu spremni na bilo kakve pregovore sa vlašću o izborima koji bi bili održani na proleće 2020. godine, jer je za takve pregovore, kako tvrde, kasno. SzS navodi da su spremni da sa predstavnicima EP razgovaraju o situaciji u Srbiji i o zahtevima za izbore stručnog tima protesta „Jedan od pet miliona” koji bi se implementirali minimum devet meseci pre izbora, preneo je Tanjug. Savez napominje da je u kampanji bojkota tokom koje neće paralelno pregovarati sa vlašću, koja, kako tvrde, već vodi izbornu kampanju za „nameštene” izbore pod postojećim uslovima.


Naslovnica NAJNOVIJE Politika Opštinska uprava Tutina prodala dječije igralište u Dubovu\nOpštinska uprava Tutina nastavila je, po formiranju skupštinske većine koju u novom sazivu sačinjavaju odbornici SDA, SDP i stranke SNS Aleksandra Vučića, svoju praksu prodaje opštinskog zemljišta a koja je posebno zaživjela u prethodne dvije godine. Ovog puta, nakon što su prethodno otuđena dječija igrališta „Mala Ravan“, “Kraljevac” i “Štere”, prodato je i dječije igralište „Krkavac“ u naselju Dubovo.\nDječije igralište i sportski tereni na ovom prostoru nalazili su se decenijama unazad i mnoge generacije za njega vežu lijepe uspomene iz djetinjstva. Na ovom mjestu održavali su se sportski susreti, fudbalski i košarkaški turniri omladine iz Dubova i drugih dijelova grada.\nNakon prodaje ovog zemljišta na tenderima koji su skrivani od očiju javnosti, nepoznati počinioci su u srijedu 16.09.2020. godine po noći uništili golove i koševe koji su stajali na ovom mjestu prethodnih godina.\nNekoliko nedjelja prije toga nepoznata lica su uništila i ogradu oko sportskog igrališta koju su finansirali omladinci Dubova.\nNarednog dana omladina Dubova se organizovala i popravila uništene sportske terene a borba za očuvanje sportskih terena biće nastavljena u narednom periodu o čemu će javnost biti obaviještena.\nDAWUD 25. Septembra 2020. At 12:05\nPa zaista ta Tutinska vlast samo jednog dan dok pocne da otima djecu mjestanima i pone hi prodavat!


Bragantino - Santos: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Bragantino – Santos: Analiza utakmice\nBragantino – Santos: Analiza utakmice\nJuče je bilo prilično razočaravajući dan sa našim analizama i tipovima, ali to je sasvim očekivano imajući u vidu kako smo pogađali prethodnog meseca. Naime, niko ne može da pogađa u dugačkim vremenskim serijama i pre ili kasnije dođe nešto što se zove negativna varijansa, koju mi upravo proživljavamo. Jedini način da se ista prevaziđe je da se nastavi igrati, normalnim ulozima, dok se ta ista varijansa ne preokrene. U nedelju idemo sa dve singlu utakmice i jednim Tiket Dana, a prva utakmica koju igramo je utakmica u okviru Brazilske Serie A u kojoj igraju Bragantino i Santos.\nDomaća ekipa RB Bragantina se trenutno nalazi na razočaravajućoj 18-toj poziciji sa samo 4 pobede, 7 nerešenih i 8 poraza. Međutim gol ralzike je 22 postignuta i 26 primljenih što sasvim jasno indikuje da je ovo ekipa koja je stvorena za igru BTTS. Naime, Bragantino je ove sezone na 73.2% utakmica igrao da oba tima šostignu pogodak, što je zaista impresivna brojka.\nNjihovi protivnici, ekipa Santosa se nalazi u mnogo boljoj situaciji što se prvenstva tiče, pošto se nalaze na 6-toj poziciji sa 8 pobeda, 6 nerešenih i 5 poraza i gol razlikom od 27 postignutih i 23 primljena gola. Santos je jedna vrlo efikasna ekipa, ali kao i kod Bragantina, odbrana je slabiji deo tima.\nOba trenera imaju određenih problema pred ovaj susret pošto su obe ekipe igrale Kup Brazila u midweeku, te ima povređenih, suspendovanih ali i covid pozitivnih igrača.\nOve dve ekipe su igrale 18 puta do sada i rezultati su više nego izjednačeni, pošto je domaća ekipa pobedila 4 puta, 6 puta je bilo nerešeno, a gosti su pobedili 8 puta. Ono što nam je posebno zapalo za oko je činjenica da na poslednjih 7 susreta 4 od 7 puta viđeno da obe ekipe postignu pogodak i 4 od 7 puta viđeno da bude više od dva gola.\nJasno je da volimo da vidimo pozitivne trendove, ali da oni nisu presudni prilikom odlučivanja o piku. Ipak, mi smatramo da obe ekipe ovde imaju mogućnost postizanja pogotka. Smatramo da je najbolje na ovoj utakmici odigrati BTTS (da obe ekipe postignu pogodak), koja opklada se plaća više nego odličnom 1.80 kvotom u sportskoj kladionici 22Bet.


Inkluzija Roma u Vojvodini na dobrom putu | Autonomija\nPrema popisu stanovništva iz 2002. godine u Vojvodini živi oko 30 000 pripadnika romske nacionalnosti, dok prema nezvaničnim podacima ta cifra dostiže i oko 70 000. Nažalost, iako brojni po populaciji, brojni su i njihovi problemi. Tako su Romi šest puta siromašniji od najsiromašnijih, žive u enklavama bez struje i osnovnih higijenskih uslova, a u proseku od 100 Roma samo jedan doživi 60. godinu. Ovi podaci su manje ili više poznati i vidljvi, ali ono što je najteže promeniti jeste etnička distanca koja je prema njima najveća.\nUpravo zbog svega ovoga, 2006. godine u Novom Sadu je osnovana Kancelarija za inkluziju Roma u Vojvodini od strane Pokrajinske vlade. Glavni cilj ove institucije jeste rešavanje problema sa kojima se Romi suočavaju, ali kao najvažniji ističu njihovo potpuno uključivanje u društvo u kom bi oni predstavljali punopravne članove.\nPrema rečima direktora kancelarije Duška Jovanovića, reforme koje sprovode možda idu polako, ali su vidljive i šire se i na druge opštine u Vojvodini. U Evropi ne postoji slična institucija, a model inkluzije koji sprovode, predstavnici Evropske komisije smatraju jedinstvenim.\nPromene prvenstveno podrazumevaju pružanje olakšica Romima u sferi obrazovanja, zapošljavanja i stambenog zbrinjavanja.\nKada je obrazovanje u pitanju Romima u Vojvodini se omogućava upis u srednje škole i na fakultete van crte i kvote čime nikome ne oduzimaju mesto. Ukoliko polože prijemni ispit omogućen im je i smeštaj u srednjoškolske i fakultetske domove, kao i dobijanje stipendije. Na taj način oni nesmetano mogu da stiču preko potrebno obrazovanje koje je samo prvi korak ka njihovom uključivanju u društvo. Na Novosadskom univerzitetu i Visokim školama u Vojvodini trenutno studira preko 250 romskih studenata, što je više nego na svim fakultetima u Srbiji zajedno. Upravo jedan od takvih studenata je i Jelica Nikolić, koja je zahvaljujući merama afirmativne akcije upisala žurnalistiku na Filozofskom fakultetu na budžetu i dobila smeštaj u domu. Kako kaže nikada nije imala problema sa profesorima i drugim studentima ili osetila neku vrstu diskriminacije. “Moje generalno mišljenje o inkluziji Roma veoma je pozitivno i verujem da će pravi rezultati biti vidljivi tek za nekoliko godina, kada budemo imali više obrazovanih Roma u javnim institucijama. To je spor i dugotrajan proces, jedna Dekada nije dovoljna da se ostvare svi ciljevi, ali uz napore svih zainteresovanih strana može da se napravi pomak Roma sa margine društva”, kaže Jelica.\nVojvodina predstavlja i prvu regiju u Evropi koja je omogućila Romima studiranje na maternjem jeziku. Tako je prošle godine pokrenut studijski program za vaspitače na romskom jeziku u Visokoj školi za obrazovanje vaspitača u Vršcu. U osnovnim školama takođe se uči romski jezik sa elementima romske kulture kao izborni predmet. Trenutno ga pohađa oko 1000 romske dece koji će nastaviti da čuvaju i neguju romski jezik. Iako je Republičko ministarstvo prosvete donelo odluku da se romski jezik uči u osnovnim škola, ona se za sada sprovodi samo u Vojvodini. Kako navodi Jovanović, uzrok tome je nedostatak volje i inicijative Roma da tu odluku sprovedu u delo, iako je država dala mogućnost. Za rešavanje romskih problema potrebna je kako pomoć države tako i volja Roma da privilegije, koje im se daju u zakonskim okvirima, maksimalno iskoriste.\nU okviru programa zapošljavanja Roma, kancelarija je u prethodne tri godine radila na raspisivanju namenskih konkursa za samozapošljavanje, odnosno na pomaganju Romima da sami otvore svoj posao. Rezultat toga jeste preko 50 otvorenih firmi u Vojvodini uz saradnju sa Pokrajinskim sekreterijatom za rad kao i Nacionalnom službom za zapošljavanje. Kod raspisivanja ovakvih konkursa, gde se Romi podstiču da sami budu preduzetnici, neophodna je prethodna detaljna analiza grupacije kako bi se utvrdili uslovi koje bi oni mogli da ispune. Tako se obično njima ne traže da imaju žiranta ili veliki početni kapital, a kancelarija je ta koja stoji iza njih i u slučaju da posao ne uspe, dobijeni kredit se vraća prodajom kupljenih sredstava. Jedan od najvećih projekata koje je kancelarija uspela da realizuje jeste uspostavljanje saradnje sa nemačkim investitorima koji planiraju da otvore dve fabrike u Šidu za proizvodnju bio – gasa i reciklažu auto – guma. Projekat je vredan 130 miliona evra, a biće otvoreno 150 radnih mesta i prilikom zapošljavanja prioritet će imati Romi, ali i druge teže zapošljive grupe. Ovo je jedna od najvećih investicija u Vojvodini, a sa izgradnjom fabrika bi trebalo da se krene na proleće.\nStambeno zbrinjavanje romskih porodica takođe predstavlja bitnu stavku u modelu koji sprovodi kancelarija. Ono se pre svega zasniva na kupovini kuća na selima za koje se novac izdvaja iz fonda za kapitalna ulaganja. Pre dve godine je na taj način iz Kule premešteno ilegalno romsko naselje i za oko stotinu Roma obezbeđene su kuće u selu Sivac. Na ovaj način deci se obezbeđuju osnovni uslovi za školovanje, a povećava se i stepen socijalizacije Roma. Ovaj tip zbrinjavanja predstavljen je Evropskoj komisiji u Briselu i trenutno se čeka realizacija projekta pomoću kojeg bi se za 150 romskih porodica u Vojvodini obezbedili domovi. Evropska unija je spremna da izdvoji 6 miliona evra za kupovinu montažnih kuća, dok će tri lokalne samouprave izdvojiti 500 hiljada evra za kupovinu placeva na selima. To će ustvari biti pilot projekat za generalno rešavanje stambenog pitanja Roma u Vojvodini.\nPrema rečima Duška Jovanovića sve promene koje oni sprovode nisu nerealne i zahtevaju prvenstevno volju kako državnih institucija tako i Roma da se njihova situacija promeni na bolje. Važno je znati da njihova socijalizacija odnosno integracija u društvo ide u korist svima.\nNa sledećem popisu stanovništa koji bi trebalo da se održi u oktobru ove godine predviđeno je da u popisnim komisijama budu i Romi kako bi se ostvarila lakša komunikacija u mestima gde ima dosta Roma. RZS je 2009. godine sproveo probni popis pod nazivom – Edukacija Roma za učešće u popisu 2011, kako bi se romsko stanovništvo upoznalo sa načinom sprovođenja popisa kao i sa pitanjima koja će im se postavljati, jer je poznato da se mnogi pripadnici ove etničke zajednice ne izjašnjavaju uvek kao Romi iz različitih razloga.