Elektrika i elektronika – Euroauto\nDuže od jednog veka, kompanija Delphi Technologies razvija inovativne automobilske tehnologije originalne opreme koje pomažu da se vozila kreću bolje, duže i efi kasnije. Delphi snabdeva automobilskim tehnologijama originalne opreme 25 najvećih svetskih proizvođača vozila. Delphi donosi svoju stručnost po pitanju originalne opreme na tržište rezervnih delova. Danas naše tehnologije rezervnih delova pokrivaju svaki aspekt vozila, od kočnica do upravljača,klima-uređaja do paljenja, upravljanja motorom do sistema za gorivo — bilo da je vozilo hibridno, ili da radi na benzin ili dizel.\nIsporuka auto delova premium kvaliteta, već decenijama je odlika kompanije Intermotor, čime je Intermotor stekao reputaciju pouzdanog dobavljača na tržištu delova. Dizajn, inžinjering, proizvodna ekspertiza i testiranja kontrole kvaliteta su ono što ide uz svaki Intermotor deo. Ponuda obuhvata kompletno upravljanje motorom i elektriku, sa koncentracijom na kategorijama visoke tehnologije.\nFebi Bilstein, oslanjajući se na više od 175 godina iskustva ekskluzivno nudi svojim korisnicima rezervne delove na nivou kvaliteta originalnih delova. Kao stručnjaci sa proizvođačkom kompetencijom, nude proizvode sa visokim nivoom bezbednosti i izdržljivosti. Ferdinand Bilstein ima u ponudi širok asortiman rezervnih delova iz oblasti elektronike vozila koja su OE kvaliteta i odgovaraju svim aktuelnim evropskim tipovima vozila. Svi proizvodi imaju proizvođačku garanciju u trajanju od 3 godine.\nBlue print brend je deo Bilstein grupe. Blue Print je pravi izbor kvalitetnih delova za zamenu za azijska i evropska vozila. Blue Print pruža tržištu rezervnih delova asortiman od preko 160 različitih tipova proizvoda, u koje spada i širok izbor elektronike\nDENSO je vodeći globalni snabdevač svih glavnih proizvođača automobila. Kompanija proizvodi rezervne automobilske delove koji doprinose bezbednijoj i efikasnijoj vožnji, kao i delove koji doprinose ugodnijoj vožnji. Ova japanska kompanija nastala pre 70 godina, danas proizvodi raznovrsne delove, uključujući komponente za dizel, benzinska i hibridna vozila, delove sistema klimatizacije, svećice itd.


Antić:Srbija će sigurno dostići da do 2020. iz obnovljivih izvora dobija 27 odsto elekične energije | Novinska agencija Beta\nZELENA-SRBIJA | 13.12.2017 12:15 > 13.12 13:34\nAntić:Srbija će sigurno dostići da do 2020. iz obnovljivih izvora dobija 27 odsto elekične energije\nMinistar energetike Aleksandar Antić izjavio je danas da će Srbija sigurno ispuniti obavezu prema Evropskoj uniji da do 2020. godine 27 odsto električne energije dobija iz obnovljivih izvora. "U protekle tri godine uspeli smo da napravimo okvir za investicije u obnovljive izvore energije, što je omogućilo da se naprave postrojenja za više od 100 megavata koja su povezana na energetsku mrežu", kazao je Antić na konferenciji Balkan magazina "Kako iskoristiti pametnu energiju".\nAntić je ocenio da će Srbija, u skladu sa svojim mogućnostima, imati dobar "miks" električne energije koja će dolaziti iz konvencionalnih i obnovljivih izbora.\nOn je istakao i da se država trudi da svima obezbedi stalnu dostupnost električne energije, iako zna da u pojedinim brdsko-planinskim krajevima još uvek postoje sela koja tokom zime nemaju struju.\nPrema njegovim rečima, radi se na tome da se svima obezbede osnovni uslovi za neometan prijem električne energije, dok se paralelno radi i na razvoju i unapredjenju energetskog sistema po najsavremenijim tehnologijama i standardima.\nHiljade javnih objekata energetski neefikasno, gubici veći od 100 miliona evra godišnje\nHiljade javnih objekata u Srbiji je energetski neefikasno i troši 40 do 50 osto struje više od potrebnog, a godišnji gubici zbog toga iznose više od 100 miliona evra, izjavio je danas ministar energetike Aleksandar Antić.\nNaveo je da se planira i dijalog s bankama i medjunarodnim finansijskim institucijama o mogućnosti finansiranja projekata energetske efikasnosti.\nPlanira se, kako je rekao, i uvodjenje naknada za energetsku efikasnost, od koje bi godišnje moglo da se dobije devet miliona evra koji bi se koristili za projekte energetske efikasnosti.\nAntić očekuje i da će se esko (esco) ugovori, koji su do sada lokalne samouprave u Srbiji sklapale za uvodjenje ekonomičnije javne rasvete, proširiti i na druge oblasti energetske efikasnosti.


Beli Mantil - medforum • Pogledaj temu - Zloupotreba psihologije: Optimistički fundamentalisti Virus\nZloupotreba psihologije: Optimistički fundamentalisti Virus\nod legenda » Pet Jun 12, 2015 11:07 pm\nU čemu je problem s pozitivnim mišljenjem? U tome, objašnjava Vud, što - ako iza misli ne stoji iskreno uverenje - ono nema nikakvog učinka, a u šta će pojedinac verovati nije stvar isključivo volje ni odluke. Na primer, ako neko oseća da ga okolina ismejava, prezire i odbacuje, što može biti realna situacija, puko ponavljanje pozitivnih fraza da ga okolina uvažava i prihvata vremenom kod njega produkuje sve mučnija osećanja da je sadržaj takvih tvrdnji oprečan njegovom doživljaju. Psihijatrijska praksa pokazuje da onaj ko je po prirodi sklon da veruje u dobro, makar to uverenje bilo lažno, taj i ne pati od depresije, anksioznosti, niskog samopoštovanja i manjka samopouzdanja, pa mu pozitivna sugestija nije ni potrebna. Na to kakva uverenja pojedinac gaji, osim inteligencije i sposobnosti da se objektivno sagledava realnost, utiče i razvijenost i aktivnost moždanih centara za odbranu od stresa, koje nisu podjednake kod svih ljudi. Stoga životni stavovi nisu puka posledica odluke i nije ih moguće naučiti putem priručnika, kao ni talenat za umetnost ili nauku. Tekst je iz časopisa "Biznis i finansije" broj 87, maj 2012.


Njujork Tajms, kao i brojni drugi dnevnici, analizira posledice presude dvojici bivših direktora energetske kompanije Enron, Kenu Leju i Džefriju Skilingu, koji su osudjeni zbog finansijskih malverzacija i obmane investitora. «Enron je jedna od najvećih prevara u istoriji američkog biznisa, ali ujedno i simbol čitave jedne ere, perioda krajem 90-ih godina, kada su arogancija, nemar, i pohlepa za brzim bogastvom postali zamena za finansijsku analizu i koherentne poslovne modele.» piše Njujork Tajms citirajui profesora Džejmsa Posta sa Bostonskog univerziteta.\nNakon što je u Senatu juče usvojen predlog zakona o imigracionim reformama, kako prenosi Vašington Tajms, Predstavnički dom je sada jedina prepreka koja stoji izmedju predsednika Buša i sveobuhvatnog zakona o imigraciji za koji se on zalaže. Bela kuća je juče predvidela da će Republikanci u Predstavničkom domu koji žele strožije mere prema ilegalnim imigrantima, na kraju ipak – popustiti.\nU medjuvremenu, konzervativni vašingtonski dnevnik prenosi i da protivnici zakona koji je usvojen u Senatu, a kojim se omogućava da oko 10 miliona ilegalnih useljenika postanu američki državljani – tvrde da je tim zakonom ignorisana jasno izražena volja javnosti, te da će on imati katastrofalne posledice narednih decenija.\nA kako prenosi San Francisko Kronikl, Parnterstvo izmedju najprometnijeg vebsajta na svetu Yahoo-a, i najveće trgovinske kompanije na Internetu – e-Baya, koje je obelodanjeno u četvrtak, pokazatelj je straha koji u Internet industriji vlada od kompanije Google, a koji je naterao nekadašnje rivale da udruže snage. Prema tom ugovoru, Yahoo će e-Bay snabdevati grafičkim reklamama, oglasima i drugim reklamnim porukama, dok će E-Bay Yahoo-ovom sajtu zauzvrat ponuditi svoje uslugu plaćanja - Pay Pal - namenjenu za transfer novca. Google u medjuvremenu najvaljuje da će prošiti svoje usluge, i pored pretrage Interneta ponuditi niz drugih proizvoda.


Vlada Srbije će uskoro odobriti zapošljavanje novih inspektora u republičkim inspekcijama, a minimalna plata biće im podignuta na 62.000 dinara, najavio je Dragan Pušara, rukovodilac Jedinice za podršku Koordinacionoj komisiji za inspekcijski nadzor.\nNa skupu posvećenom Svetskom danu bezbednosti hrane koji je organizovao USAID Projekat saradnje za ekonomski razvoj i Ministarstvo poljoprivrede, on je kazao da je prosečna starost inspektora u šest inspekcija koje se bave bezbednošću hrane, oko 53 godine. Od 1. jula počinje oporezivanje "stana na dan", pa "u lov" na one koji rade mimo zakona kreće i Koordinaciona komisija za inspekcijski nadzor Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, zbog čega će zapošljavanje novih inspektora "dobro doći". Više o tome možete pročitati OVDE.\nOn je ocenio da su "sve racionalizacije prelamale preko broja inspektora u ministarstvima" i da je na bazi procene rizika, sa novom komponentom u radu inspekcija koja je preventivna, došlo do novog broja inspektora, kazao je Pušara.\nOn je rekao i da će Vlada Srbije za sedam dana izmeniti uredbu o razvrstavanju državnih službenika tako da će inspektori biti samostalni savetnici što će im doneti minimalnu platu od 62. 000 dinara.


Za 25 godina istočnu Evropu napustilo 20 miliona ljudi\n31/07/2016 | 11:11\nOtvaranje istočne Evrope prema ostatku sveta početkom devedesetih godina prošlog veka donelo je ogromne koristi, ali je prouzrokovalo i migracije od oko 20 miliona, uglvnom mladih ljudi iz nerazvijenijeg dela starog kontinenta.\nPriliv kapitala i inovacija doveo je do boljih institucija, boljeg ekonomskog upravljanja, te višeg stepena efikasnosti. Sa druge strane, otvaranje je dovelo i do znatnog i neprekidnog odliva ljudi, navodi se u studiji Međunarodnog monetarnog fonda koja analizira kretanje stanovništva unutar Evrope i ekonomske posledice njene ekonomije.\nGotovo 20 miliona uglavnom mladih i obrazovanih istočnih Evropljana, što je broj koji odgovara broju stanovnika Češke i Mađarske zajedno, napustilo je svoje zemlje u poslednjih 25 godina da bi potražilo bolje prilike u inostranstvu.\nA dok su oni doprinosili bogatstvu zemalja koje su ih primile i bogatstvu EU u celini, njihov odlazak je doveo do usporavanja rasta i procesa približavanja njihovih zemalja životnom standardu naprednijeg dela Evrope.\nPokretač ekonomske migracije su lični izbori. Za istočne Evropljane motivacija za odlazak uglavnom su bolji poslovi i više plate. Mnogi od ekonomskih emigranata su visokoobrazovani – lekari, arhitekte, inženjeri – i mlađi od proseka stanovništva u matičnim zemljama.\nŠto je vlada manje delotvorna i što su slabije institucije, u očuvanju vladavine prava, preuzimanju odgovornosti i borbi protiv korupcije, u njihovim zemljama porekla, to je verovatnije da će mladi i obrazovani tražiti bolje prilike “preko grane”.\nVelika i neprekidna emigracija je, kako izgleda, usporila i ukupne stope rasta obima proizvodnje i stope rasta po stanovniku. Da nije bilo emigracije od 1995. do 2012. godine, realna stopa rasta BDP u regionu bila bi u proseku 7 procentnih bodova viša, navodi se analizi MMF.\nUz niži obim proizvodnje, potrošnja vlade na socijalna davanja povećala se u odnosu na BDP. Odlazak mladih pogoršava već postojeći trend toga da stariji predstavljaju rastući deo stanovništva, što dovodi do veće potrošnje na penzije u odnosu na BDP.\nOdlazak najmlađih i najpametnijih dovodi do toga da proces hvatanja priključka istočne Evrope sa naprednijim delom kontinenta predstavlja još veći izazov.\nKako da bude dobro i istoku i zapadu?\nMeđutim, postavlja se pitanje kako doći do koristi za istok i zapad Evrope, odnosno šta bi se moglo učiniti kako bi se osiguralo da slobodan tok ljudi dovede do koristi za obe strane, i za zemlje koje šalju i zemlje koje primaju radnu snagu.\nAnalitičari MMF smatraju da bi deo mera trebalo napraviti na lokalnom nivou, ali da ima prostora i za panevropski odgovor na to pitanje.\nZa istočnu Evropu preporučuju bolje institucije i ekonomske politike u zemljama porekla, što bi dovelo do toga da je ljudima privlačnije da ostanu, za emigrante da se vrate, a za ljude iz drugih zemalja da potraže zaposlenje u istočnoj Evropi.\nVlade mogu učiniti više kroz rad sa dijasporom, kako bi njihova stručna znanja i uštede iskoristile kao polugu, te osigurale više podsticaja za ljude da novac zarađen u pečalbi investiraju, umesto da ga troše.\nOsim toga toga, još više se može učiniti na zadržavanju i boljem korišćenju postojeće radne snage, na primer kroz bolje usklađivanje obrazovanja s potrebama tržišta rada i osiguravanje više prilika za obuku kroz rad.\nVažan je i izbor politika kojima se reaguje na fiskalne pritiske vezane za emigraciju, jer bi izbegavanje povećanja oporezivanja rada i veće oslanjanje na oporezivanje potrošnje bilo povoljnije za investiranje i dugoročni rast.\nZa EU, analitičari MMF imaju preporuku “socijalnog” karaktera. Imajući u vidu da je migracija sa istoka na zapad bila od koristi za EU, postoji argumentacija za bolju distribuciju dobiti.\nNa primer, veličina i sastav strukturalnih i kohezijskih fondova EU, transfer iz bogatijih u siromašnije regije EU, mogla bi eksplicitno odgovoriti na negativne efekte emigracije na ekonomski potencijal zemalja iz kojih dolazi radna snaga.\nTo bi bilo u skladu sa ciljem EU koji se odnosi na smanjivanje ekonomskih i socijalnih razlika između regija i promociju održivog razvoja.\nOvo se desi kada na Balkanu postavite privrednika za premijera


Tramp: Globalni status SAD "nikad jači"\nPredsednik Donald Tramp govori o svojoj poseti Aziji u Beloj kući, 15. novembra 2017.\nPredsednik Donald Tramp izjavio je u sredu da "američki položaj u svetu nikada nije bio jači", nakon što je upravo završio dvonedeljnu posetu Aziji. Tramp se u Beloj kući osvrnuo na svoju turneju po pet zemalja, koju je nazvao "istorijskom" i "ogromnim uspehom."\n"Svuda gde smo išli, naši strani domaćini bi dočekali američku delegaciju sa neverovatnom toplinom, gostoprimstvom i, što je najvažnije, poštovanjem", rekao je predsednik.\nPored nekoliko trgovinskih i investicionih sporazuma postignutih sa Kinom, Južnom Korejom, Japanom, Vijetnamom i Filipinima, Tramp je izjavio da se sa kineskim predsednikom Ši Đinpingom saglasio da ne može biti dogovora "zamrzavanje za zamrzavanje" sa Severnom Korejom. To znači sporazum po kojem bi Sever zamrznuo svoj nuklearni program ako SAD i Južna Koreja zamrznu vojne vežbe na Korejskom poluostrvu.\nTramp je izjavio da Ši prepoznaje da je nuklearizovana Severna Koreja "velika pretnja" Kini.\nTramp je izjavio da su dogovori ranijih američkih administracija sa Pjongjangom "stalno doživljavali neuspeh." Rekao je da, dok sve opcije ostaju na stolu, vreme ističe.\nSmanjenje trgovinskog deficita\nPo pitanju trgovine, Tramp je rekao da će SAD početi da smanjuju svoj trgovinski deficit sa Azijom što je brže moguće. On je dodao da je insistiranje na poštenoj i recipročnoj trgovini sa američkim partnerima u Aziji bio jedan od ciljeva njegovog putovanja.\nPredsednik je rekao da se nepravedne trgovinske prakse u kojima se kradu američka intelektualna svojina i radna mesta - neće tolerisati.\nTramp je kritikovao svoje prethodnike u Beloj kući, navodeći da nisu uspeli da zaštite i promovišu interese američkog naroda, i ponovio obećanje da će američke interese staviti na prvo mesto.\n"Nikada više nećemo žmuriti na... varanje", rekao je Tramp aludirajući na optužbe da su trgovinski partneri SAD kršili trgovinske dogovore i pravila.\nKina je bila predmet mnogih Trampovih ranijih primedbi. Neki od predsednikovih kritičara kažu da Tramp nije bio dovoljno upečatljiv u iznošenju tih primedbi kada se susreo licem u lice sa Šijem prošle nedelje.\nU svom govoru, Tramp nije pominjao ljudska prava a osim Severne Koreje, ta tema se retko postavljala za vreme njegove posete Aziji - uključujući Filipine, gde je predsednik Rodrigo Duterte optužen da je podsticao policijska ubistva osumnjičenih trgovaca ali i korisnika droge.


source.ba | General Fikret Prevljak: Vučić je konačno priznao agresiju\nIzjava predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, u kojoj naoružavanje Srbije pokušava opravdati situacijom iz 1995. u kojoj je, kako kaže, "umalo pala Banjaluka", predstavlja nedvosmisleno priznanje odgovornosti Srbije za vojnu agresiju u BiH, smatra general Fikret Prevljak.\nVučiću i svim drugim zvaničnicima Srbije nikada nije mogla "pasti" Banjaluka, jer je i 1995. i danas Banjaluka grad koji se nalazi u granicama države Bosne i Hercegovine. Zato Vučićeva izjava može značiti samo njegovo direktno priznanje da je Srbija imala direktno vojno učešće na teritoriji suverene i međunarodno priznate Bosne i Hercegovine - kazao je Prevljak.\nIstiče da nijedan bh. grad nije mogao "pasti" nego samo biti oslobođen, "kao što su u presudama međunarodnih sudova kvalifikovana dejstva Armije RBiH, kojima su oslobođeni Sanski Most, Ključ, Bosanski Petrovac i drugi bh. gradovi".\n- Razlog tome je što je Armija Republike BiH bila jedina legalna oružana sila na tlu BiH, u periodu 1992.-1995., dok su druge vojne sile, pa i vojska Srbije u čije ime Vučić govori, bile nelegalno u BiH vršeći udružene zločinačke poduhvate usmjerene protiv civilnog stanovništva, suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH - potcrtava general Prevljak.\nStoga Vučićevu izjavu ocjenjuje kao novu prijetnju agresijom, odnosno "direktnu prijetnju međunarodnom pravnom poretku, te miru na Balkanu". Dodaje da samo institucije države Bosne i Hercegovine mogu braniti teritoriju BiH i sve svoje građane, što je, sukladno svojim ustavnim obavezama, i raditi.\n- Na kraju treba istaći da Vučić previše priča za predsjednika jedine države na svijetu koja je pred Međunarodnim sudom pravde (ICC) osuđena za suodgovornost u počinjenom genocidu u Srebrenici - zaključio je general Fikret Prevljak.\nJoš jedan ljekar s KCUS-a zaražen je koronavirusom, prenosi Dnevni Avaz.


APIF - Apif kao primjer uspješne primjene jednošalterskog sistema\nApif kao primjer uspješne primjene jednošalterskog sistema\nObjavljeno: 31 Mart 2017\nNa stručnom skupu „Reforma procesa registracije poslovanja u funkciji većeg broja malih i srednjih preduzeća i zapošlјavanja“ održanom u Tuzli APIF je predstavio Jednošalterski sistem kao uspješan primjer olakšavanja početka poslovanja.\nKoordinator Jednošalterskog sistema Jelena Derajić je govoreći o prednostima One-stop-shop sistema prezentovala jasne podatke o povećanju broja registrovanih subjekata od 25%, smanjenom broju procedura pri registraciji ( sa 10 na 5), skraćenju vremena registracija (sa 23 na maksimalno 5 radnih dana), te smanjenju broja učesnica u procesu registracije i troškova osnivanja. Na ovaj način, APIF kao jedan od nosilaca ekonomske reforme-olakšavanja početka poslovanja doprinosi pobolјšanju rejtinga Republike Srpske i BiH i uslova za privlačenje stranog kapitala.\nUz stalno unaprjeđenje kvaliteta usluga APIF je članstvom u Evropskom registru poslovnih subjekata stvorio pretpostavke za razmjenu najbolјih praksi, promociju novih progama i povećanje efikasnosti u razvoju poslovne klime.\nZahvalјujući ovim aktivnostima maksimalno je pojednostavlјen i olakšan put do registracije poslovnog subjekta. Na 11 lokacija u Republici Srpskoj APIF omogućava podnošenje jedne registracione prijave koja ujedno predstavlјa prijavu za nadležni sud, poresku upravu i prijavu rzvrstavanja subjekta po djelatnostima.


Skupština Srbije danas o amandmanima na izmjene Zakona o NBS\nSkupština Srbije razmotriće danas 47 amandmana podnesenih na izmjene Zakona o Narodnoj banci Srbije (NBS), čijem usvajanju se protivi opozicija.\nOdbor za finansije juče je prihvatio amandmane Ujedinjenih regiona Srbije, Demokratske stranke i Lige socijaldemokrata Vojvodine kojima je zatraženo brisanje člana 18. koji je omogućavao da centralna banka kupi državne hartije od vrijednosti, što znači da je postojala mogućnost masovnog štampanja novca, odnosno da se devizne rezerve NBS troše za finansiranje države, lokalnih samouprava ili javnih preduzeća.\nOdbor je juče predložio parlamentu dva amandmana na izmene zakona koji predviđaju da samo guverner kao predsjedavajući Izvršnog odbora potpisuje rješenje o davanju ili oduzimanju dozvola za rad finansijskim institucijama, odnosno obavljanje djelovanja, kao i to da se odredbe o razrešenju guvernera odnose i na viceguvernere i direktore Uprave za nadzor finansijskih institucija u okviru NBS.\nPoslanici opozicije ocijenili su u načelnoj raspravi da su izmjene Zakona o NBS predložene radi smjene guvernera Dejana Šoškića i dovođenja partijske ličnosti na čelo te institucije dok je vladajuća većina to negirala, kao i navode opozicije da se predloženim rješenjima urušava nezavisnost NBS.\nDosadašnji guverner NBS Dejan Šoškić u četvrtak je podnio ostavku, navodeći da predložene izmjene Zakona o NBS ugrožavaju nezavisnost rada te finansijske institucije.


Tags : virtualni\nNajnoviji trend u svetu digitalnih valuta je definitivno NFT. Sigurno ste čuli ili pročitali negde ovu skraćenicu, ali vam nikako nije bilo jasno o čemu se radi. Mnogi online influenseri nazivaju NFT pravom revolucijom u digitalnom svetu, a evo o čemu se zapravo radi. NFT je skraćenica od non fungibile token (nezamenljivi token). U ovom […]Pročitaj više\nDOSBox je besplatan program koji vam omogućava da replikujete DOS u zaštićenom ili realnom modu, kako bi mogli da igrate video igre iz svog detinjstva. Takođe, ukoliko imate neke zaista stare programe koji su radili samo na DOS-u, i želite i dalje da ih koriste na Windows-u, potreban vam je alat kao što je DOSBox. […]Pročitaj više


SRBIJA DOBIJA MOĆNU ZVER – SUPERTENK! Kinezi nam vraćaju dug od 1999. godine zbog nevidljivog F-117! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tSRBIJA DOBIJA MOĆNU ZVER – SUPERTENK! Kinezi nam vraćaju dug od 1999. godine zbog nevidljivog F-117! – VIDEO\nSRBIJA DOBIJA MOĆNU ZVER – SUPERTENK! Kinezi nam vraćaju dug od 1999. godine zbog nevidljivog F-117! – VIDEO\nDeo vojnog paketa koji će Kina isporučiti Srbiji biće i supertenk MBT-2000, moćno oklopno vozilo naoružano topom kalibra 125 mm.\nOvo moćno oružje koje su eksperti i u Pekingu dugo razvijali pokazalo je na testovima izvanrednu efikasnost, zbog čega vojni stručnjaci ocenjuju da će srpske oružane snage od ovog aranžmana imati veliku korist.\nDobro upućeni sagovornici objašnjavaju, međutim, da Kinezi ništa ne rade slučajno. Oni na ovaj način, između ostalog, vraćaju dug koji imaju prema nama još o d NATO agresije, kada smo im ustupili delove američkog čuda od aviona, nevidiljivog F-117, urađenog u stelt tehnologiji, koji je naš PVO oborio iznad Srema i koji je pao u ataru sela Buđanovci.\nNa osnovu toga, Kinezi su po principu takozvanog obrnutog inženjeringa razvili svoje stelt letelice i bukvalno ih te iste 1999. godine isprobali.\nProcenjuje se da time ne samo da su dobili novu tehnologiju, već su i uštedeli ogroman novac koji bi dali za razvoj jednog takvog projekta.\nU to vreme spekulisalo se i da su Amerikanci bombardovali kinesku ambasadu u Beogradu u znak osvete što su Kinezi došli do delova njihovog čuda od aviona.\nLider radikala Vojislav Šešelj potvrđuje da su delovi nevidljivog F-117 predati u ruke Kinezima.\n– Ja sam tada bi potpredsednik Vlade Srbije, mi smo kao vlast tada dali Rusima i Kinezima sve da pregledaju, da uzmu uzorke, sve što su hteli.\nPotvrđujem ovu priču, ja sam lično na tome insistirao, da im predamo sve što ih je itneresovalo – kaže Šešelj.\nGeneral Vladirmi Lazarević poručuje da je obaranje aviona F-117 1999. godine privuklo pažnju Kine i drugih svetskih sila.\n– Vrlo je moguće da je deo te tehnologije poslužio za dalja istraživanja – ističe Lazarević.\nKustos Muzeja vazduhoplovstva u Beogradu Igor Marjanović kaže da je čuo za priču da so 1999. godine predali delove nevidljivog F-117.\n– Sećam se, to je bio vanredni događaj, avion je pao i vojska je došla odmah da obezbedi ceo prostor. F-117 je pao sa visine od nekoliko hiljada metara i rasuo se na sve strane. E sad, da li su baš te delove Kinezi iskoristili da bi napravili svoj stelt, to ne znam.\nPrema rečima upućenih sagovornika iz vojnih krugova, Kinezi nisu krili koliko su nam zahvalni, ali ih je promena vlasti u Srbiji 5. oktobra 2000. godine naterala da preispituju svoje planove o vojnoj saradnji.\n– Jasno im je bilo da je na vlast u Srbiji došla očigledno prozapadna struja i da bi sve njihove vojne tajne koje bi podelili sa Srbijom začas završile u vašingtonu – objašnjava jedan bivši general i dodaje da se sve promenilo kada je Demokratska stranka pala s vlasti.\nVojni analitičar Miroslav Lazanski smatra da je nabavka vojnog naoružanja od Kineza odličan posao za Srbiju, jer su oni, kako kaže, jeftiniji od drugih minimum šest puta, a i nikada neće politički uslovljavati Srbiju.\nInače, da je Kina namenila supertenk MBT-2000 Srbiji, svedoči i to što je on predstavljen našoj vojnoj delegaciji u Pekingu na ćelu sa ministrom Vulinom.\nnaoružano topom kalibra 125 mmoklopno vozilosupertenk MBT-2000\nBRITANCI PIŠU: „Ako bude Velike Albanije, biće i Velike Srbije!“


Grčka i Rumunija najaktivnije u Jugoistočnoj Evropi na polju klimatskih izazova\nGrčka i Rumunija su najaktivnije među članicama Evropske unije u Jugoistočnoj Evropi po pitanju klimatskih izazova, dok Bugarska zaostaje za većinom zemalja EU, navodi se u izveštaju o primeni Evropskog zelenog dogovora koji je objavila organizacija ECFR (European Council on Foreign Relations).\nGrčka podržava Evropski zeleni dogovor, a napori da se poveća upotreba obnovljivih izvora energije se u ovoj zemlji smatraju važnim ciljem. Grčke političke partije se uglavnom slažu da postoji potreba da se rešava pitanje klimatskih promena, mada neke od mera vlade usmerene ka dekarbonizaciji, poput planova da se zatvore elektrane na ugalj, ponekad izazivaju sporenja oko socijalno-ekonomskih posledica zelene tranzicije, navodi se u izveštaju.\nKljučni motiv Grčke da sprovede zelenu tranziciju je ekonomska kriza i potreba da se priviku strane investicije\nGlavni pokretač napora Grčke da sprovede zelenu tranziciju je ekonomska kriza, a zemlja se nada da će tranzicija privući preko potrebne strane investicije. Međutim, Grčka takođe ima ambiciju da se nametne kao lider po pitanju klimatske akcije na međunarodnoj sceni, navodi ECFR i podseća ova zemlja i nemački proizvođač automobila Volkswagen trenutno rade na pilot projektu klimatski neutralne mobilnosti na jednom ostrvu.\nU svojim preporukama kako zemlje mogu doprineti pozitivnom uticaju Evropskog zelenog dogovora, ECFR navodi da bi Grčka, ako zaista želi da postane lider zelene tranzicije, trebalo da udruži snage sa “manje ambicioznim” zemljama, kao što su Rumunija i Bugarska, koje imaju slične klimatske izazove. To bi, stoji u izveštaju, moglo podstaći Rumuniju i Bugarsku da usvoje najbolje prakse u zelenoj tranziciji i priključe se Grčkoj po pitanju klimatskih inicijativa.\nRumunija bi mogla da poveže Ukrajinu i Tursku sa zelenom tranzicijom EU\nRumunska vlada posmatra Evropski zeleni dogovor kao priliku da izgradi ekološki prihvatljiviju privredu, dok su građani generalno svesni izazova klimatskih promena. Međutim, kao i u Grčkoj, socijalni efekti mera za napuštanje uglja umeju da izazovu kontroverze.\nU izveštaju se takođe primećuje da Rumunija planira da unapredi interkonekcije sa energetskim sistemima u regionu, kao i da joj njen geografski položaj daje priliku da poveže crnomorske zemlje, poput Ukrajine i Turske, sa zelenom tranzicijom koja se sprovodi u EU.\nBugarska ublažava svoju konzervativnu klimatsku politiku zahvaljujući evropskom fondu za oporavak\nBugarska, gde će se korišćenje uglja verovatno nastaviti u narednih 20-30 godina, je do sada sprovodila prilično konzervativnu strategiju po pitanju klimatskih promena iz straha da bi zelena energetska tranzicija mogla imati negativan uticaj na privredu, zaposlenost i stanovništvo.\nMeđutim, zahvaljujući mogućnostima koje otvara fond EU za ekonomski oporavak, ova zemlja je blago promenila kurs, pa se sada planira povećanje korišćenja nuklearne energije i prirodnog gasa, dok integrisani energetski i klimatski plan predviđa izgradnju preko 2,5 GW kapaciteta obnovljivih izvora energije do 2030. godine.\nAmbicije Slovenije se smanjile nakon dolaska nove vlade\nU Sloveniji su se ambicije po pitanju klimatske akcije značajno smanjile nakon dolaska nove vlade u januaru 2020. godine, jer ona ne vidi Evropski zeleni dogovor kao priliku za ekonomski oporavak, navodi ECFR.\nMeđutim, Slovenija bi mogla da preuzme vodeću ulogu na Zapadnom Balkanu tako što bi ugradila Evropski zeleni dogovor u politiku proširenja EU, s obzirom da će ova zemlja predsedavati unijom u drugoj polovini 2021. godine.\nU Hrvatskoj je klimatska politika EU naišla uglavnom na dobar prijem kod vlasti, građana i medija, ali je kriza izazvana pandemijom oboljenja COVID-19 stavila ovu temu u drugi plan. Takođe, Hrvatska kontinuirano kasni sa usvajanjem i sprovođenjem ključnih politika po pitanju klimatskih promena, navodi se u izveštaju.\nTagovi: COVID-19, elektrane na ugalj, energetska tranzicija, Evropski zeleni dogovor, klimatska akcija, klimatske promene, nuklearna energija, prestanak korišćenja uglja, prirodni gas, Volkswagen\nPočetna » Klimatske promene » Grčka i Rumunija najaktivnije u Jugoistočnoj Evropi na polju klimatskih izazova\nKopač: Taksa na CO2 biće uvedena najkasnije do 2025. u regionu Zapadnog Balkana\n23 новембра 2021 - Plan dekarbonizacije regiona biće razmotren sledećeg utorka na Ministarskom savetu Energetske zajednice u Beogradu\nŠume Amazona nestaju najbržim tempom od 2006. godine\n21 новембра 2021 - Novi vladin izveštaj pokazuje da je deforestacija brazilskog Amazona povećana 22 odsto na godišnjem nivou


Treće zasjedanje "Bihaćke kreativne republike" - mojusk.ba\nTreće zasjedanje “Bihaćke kreativne republike”\nU Bihaću je jučer po treći put organizovan poslovni događaj pod nazivom “Bihaćka kreativna republika”. Organizator je i ovaj put bilo Udruženje za promociju i razvoj kreativne industrije “Ventilator”, uz podršku partnerskih organizacija “IDK Studio”, NP “Una”, UniCredit banke i drugih.\nI ovaj put konferencija je imala bogat sadržaj i dobru zabavu. Akcenat je stavljen na historiju oglašavanja, a učesnici su imali priliku čuti i vidjeti neke od vodećih regionalnih stručnjaka u oblasti marketinga, komunikacije i biznisa poput Vladimira Čeha, Ejuba Kučuka, Slavimira Stojanovića – Futre, Sande Mešinović, Davora Runje, Mirene Škarić i Imelde Ramović.\nPaneli i prezentacije su i ovaj put bili odlično osmišljeni i prezentovani a neke od tema su bile “Kako mali postaju veliki”, “Seks i oglašavanje”, “Komplikuj jednostavno” i slično na kojima su predavači prenijeli učesnicima dio svog znanja i iskustva.\n– Kreativne industrije zapošljavaju oko 5,8 miliona ljudi i učestvuju sa 3 posto u stvaranju EU bruto domaćeg proizvoda, te su izvor novih ideja čime se povećavaju inovacijski potencijali nacionalnih privreda članica EU. Oni koji prate trendove u našem bližem susjedstvu znaju da je ovo jedna od brzo rastućih ekonomija koja ima velik utjecaj na lokalni i nacionalni ekonomski razvoj. “Kreativci” također kroz svoj autentični izraz doprinose i promociji svoje sredine kako u zemlji tako i van nacionalnih granica – rekao je Asmir Crnkić, ministar privrede u Vladi Unsko-sanskog kantona, koji je i sam prisustvovao događaju.- piše avaz.


MLADI U NEGOTINU: PONOVO O PRAHOVU\nOmladina Prahova i Negotina prinuđena je da se za pomoć oko asfaltiranja sportskog terena u Prahovu i naselju "Srbe Jovanovića" obrate Ministarstvu omladine i sporta jer je lokalna vlast tri puta odbila da im pomogne.\nPoruka je pre par dana poslata Ministarstvu, a odgovor se očekuje narednih dana od sektora za sport, izjavila je Tamara Milošević - Grbić, radnik u sektoru za saradnju s javnošću u Ministarstvu omladine i sporta.\n(Predsednik i potpredsednik opštine Negotin)\nKako nezvanično saznajemo ekipa negotinske kancelarije "Mladi u Negotinu", najavljuje obilazak sportskog terena u Prahovu gde će uslikati par fotografija i razgovarati sa mladima šta je njima tamo zaista potrebno i nastaviće pregovore sa Ministarstvom o mogućoj rekonstrukciji terena.\nNa naše pitanje, zbog čega se za pomoć ne obrate lokalnom parlamentu, Nikola Petraćković, predsednik naše kancelarije koja još nije registrovana kao zvanična omladinska kancelarija, kaže da će se o tome razmatrati na nekoj od narednih sednica SO Negotin, gde će se na njegovu molbu, Radmila Gerov, odbornik u lokalnom parlamentu, obratiti Vlajku Đorđeviću, predsedniku opštine Negotin i postaviti mu par pitanja koja se odnose na rekonstrukciju ova dva terena.\n(VI sednica SO Negotin. 2009.)\nDakle, Nikola Petraćković će sa svojim kolegama posetiti Prahovo u toku ove nedelje, možda još danas ili pak za koji dan. O zvaničnoj poseti, bićete obavešteni na vreme.\nОбјавио MuN у 15:18


Otvorene prijave za Studentski privredni forum 2016. - Beleške\nBeleške > Vesti > Otvorene prijave za Studentski privredni forum 2016.\nObjavljeno / 05.02.2016. Autor / Nevena Žabaljac Kategorija / Vesti\nPrijave za Studentski privredni forum, koji će se održati 4. i 5. marta 2016. u prostorijama Privredne komore Srbije, su otvorene.\nCentar za edukaciju i društvenu emancipaciju mladih (CEDEM) organizuje drugi po redu Studentski privredni forum, ovog puta uz podršku Ministarstva omladine i sporta, Ministarstva prosvete i tehnološkog razvoja i Privredne komore Srbije.\nU okviru ovog dvodnevnog seminara održaće se mnogobrojna predavanja, panel diskusije i radionice kroz koje će biti obrađene različite teme, poput socijalnog i omladinskog preduzetništva, zelene ekonomije, položaja žena u preduzetništvu, potencijala društvenih mreža za razvoj biznisa, privrede iz ugla velikih kompanija itd. S obzirom da pokriva različite teme, Forum je namenjen svim zainteresovanim studentima različitih obrazovnih profila.\nAko želiš da budeš jedan od učesnika ovogodišnjeg Studentskog privrednog foruma, pozivamo te da se prijaviš popunjavanjem aplikacionog formulara na sledećem linku. Tu ćeš naći sve neophodne informacije o visini kotizacije kao i o tome šta sve ona obuhvata.


KO OVDE KUPI STAN, ŽESTOKO ĆE PROFITIRATI: Vratiće vam se uložen novac za manje od 10 godina | SasoMange\nKO OVDE KUPI STAN, ŽESTOKO ĆE PROFITIRATI: Vratiće vam se uložen novac za manje od 10 godina\nU novom Sasomange blogu istražujemo koje su to najpoželjnije lokacije stanova, ali i od čega to zavisi.\nKupovina nekretnine jedna je od najbitnijih odluka u životu, a upravo pitanje lokacije jedno je od možda i najvažnijih koje ćete postaviti. Nevezano da li tražite prostor u kom ćete živeti, ili koji ćete izdavati, dobro je da znate koje su lokacije u Srbiji najatraktivnije za život, gde su cene stanova pristupačne, koje opcije su isplative, ali i u kom mestu vredi investirati u nekretninu. Iako sa velikim gradovima nema greške, nisu jedini gde je dobro imati stan.\nKragujevac - ulaganje sa potencijalom!\nKragujevac se lagano ali sigurno penje na listi traženih lokacija za stanovanje, ali i izdavanje. Najtraženiji su stanovi u samom centru, gde se ujedno i najlakše izdaju nekretnine, a slična je i situacija sa stanovima kod Velikog parka, u naseljima Aerodrom i Erdoglija. Ulaganje će u početku biti nešto veće jer je prosečna cena stambenog kvadrata u pomenutim naseljima oko 800 evra, dok je u kvartovima na obodu grada moguće naći stan i za 600 evra po metru kvadratnom. Najskuplje su nekretnine u centru, gde se kvadrat procenjuje i na 1.200 evra.\nBeograd - uvek sigurna investicija\nKupovina stana u prestonici bez sumnje važi za jednu od isplativijih i sugurnijih investicija, nevezano da li želite da živite tu ili da ga izdajete. U Beograd dolaze mladi ljudi privučeni brojnim prilikama za obrazovanje i zaposlenje. Kao prestonički grad ima da ponudi raznovrsne sportske, kulturne i zabavne sadržaje i zbog toga je jedno od poželjnijih mesta za stanovanje u zemlji.\nNajatraktivnije i ujedno najskuplje nekretnine su u kvartovima u strogom centru kao što su Savski venac, Vračar, Dorćol, Slavija. Blizina fakulteta, važnih institucija i uopšte dobra saobraćajna povezanost sa svim delovima grada čine ove lokacije i te kako pogodnim za život. Poslovni ljudi biraju radije stanovanje u “biznis-zoni”, odnosno na Novom Beogradu, gde se nalaze najveći poslovni centri i firme u gradu, dok će porodice radije potražiti stan u mirnijim naseljima kao što su Koštunjak, Banovo brdo ili Zvezdara.\nZa one koji žele život u urbanim sredinama, ali bez preterane gužve po kojoj je, primera radi Beograd prepoznatljiv, Niš i Novi Sad su gradovi koje takođe vredi razmotriti prilikom ulaganja u nekretnine. Veliki izbor fakulteta kao u prestonici, uzbudljiv i aktivan društveni život, prilike za zaposlenje – sve su ovo prednosti stanovanja u ova dva grada.\nMeđu najlepšim novosadskim kvartovima za život su Grbavica, Detelinara i Liman, a u Nišu su centar grada, Dušanova i Pobedina ulica, Obilićev venac, stanovi na nišavskom keju i sve popularnija lokacija – Bulevar.\nKada su cene u pitanju, za strogi centar Novog Sada treba izdvojiti u proseku od 1.600 do 2.000 evra, dok su u Nišu stanovi pristupačnji te se kvadrat kreće od 800 do 1.300 evra.\nStan u banji ili na planini\nInteresovanja za nekretninama na ovakvom tipu lokacija ne manjka još od početka pandemije. Kada su u pitanju banje tu prednjače Vrnjačka i Sokobanja, a kada je reč o planinama, na prvom mestu je Zlatibor, a zatim slede Kopaonik, Divčibare, ali i Tara. Stan ili apartman na bilo kojoj od pomenutih turističkih tačaka smatra se pametnim investicionim potezom.\nZapravo, rentabilnost stanova i apartmana na Kopaoniku, Vrnjačkoj Banji i Zlatiboru je velika tokom cele godine, a ukoliko u stambeni prostor malo više uložite i luksuznije ga opremite za izdavanje turistima, povraćaj novca možete očekivati i za desetak godina. Kada se uzme u obzir da su prodajne cene kvadrata u pomenutim banjskim i planinskim centrima skoro kao prestoničke, reč je o i te kako isplativom rešenju. Prosečna cena kvadrata na Kopaoniku je oko 1.600 evra, na Zlatiboru oko 1.700 evra, na Divčibarama 1.500 evra, dok je u Vrnjačkoj Banji nešto niža, oko 1.300 evra.


Gajić potpisao za Bordo - SPORTSKI ŽURNAL\nGajić potpisao za Bordo\n22 juli, 2015 0\nMilan Gajić je potpisao za Bordo. Član reprezentacije Srbije koja se na omladinskom Svetskom prvenstvu na Novom Zelandu okitila zlatom prošao je medicinske preglede i potpisao petogodišnji ugovor sa čelnicima popularnih Žirondenaca\nGajić (19) je u Bordo stigao iz OFK Beograda gde je uspešno igrao u prethodne dve godine. Bio je član svih mlađih selekcija Srbije i jedan je od najperspektivnijih desnik bekova Evrope.\nMladi defanzivac je na predstavljanju rekao da je presrećan zbog dolaska u Bordo.\n– Došao sam u veliki klub sa izuzetnom tradicijom. Klub ima velike ambicije u narednom periodu, verne navijače i radujem se što sam stigao ovde. Srećan sam i što ću sarađivati sa trenerom Vilijem Sanjolom koji je godinama bio jedan od najboljih defanzivaca Evrope – rekao je Gajić.\nGajić: Hladne glave u derbiju, pobeda veliki korak ka tituli\nGajić: Dajemo golove i igramo lepo


/ Svetlost - lek budućnosti\nLavovski popust\tdr Jakob Liberman\tSvetlost - lek budućnosti\nČuvena knjiga Libermana, klasika I pionira istraživanja svetlosti, dovodi u pitanje moderan mit koji kaže da je sunce opasno za naš život. Pisac veruje da napredna tehnologija, korišćenje fluorescentnog osvetljenja, nošenje naočara za sunce, upotreba losiona za tamnjenje i svakodnevni boravak u zatvorenim prostorijama može biti više štetno nego korisno. Integrišući naučna istraživanja, kliničko iskustvo i svoje intuitivno znanje, dr Jakob Liberman je uspešno radio sa preko petnaest hiljada ljudi. Među njima su bili učenici sa problemima u učenju, ljudi sa fizičkim/psihičkim traumama, ljudi na visokim položajima i profesionalni sportisti. Knjiga obrađuje temu upotrebe svetlosti u cilju lečenja različitih oblika raka, depresije, stresa, problema sa vidom, premenstrualnog sindroma, seksualne disfunkcije, problema u učenju i imunog sistema. Bogato ilustrovano.\n“Dr Liberman je vođa razvoja “svetlosne” tehnologije koja spaja fiziku i metafiziku do krajnjih granica. On je jedan od posebnih ljudi na ekletičkom polju koji je duboko zaronio u principe mudrosti i primenio ih sa namerom da pruži revolucionarna, “nova” objašnjenja svima onima sa “očima za gledanje”. -Dan Milman, autor knjige “put mirnog ratnika” Komentari


Konferencija za medije povodom uspeha na Svetskom prvenstvu – Kik boks savez Srbije\nKik boks savez Srbije > Vesti > Konferencija za medije povodom uspeha na Svetskom prvenstvu\nKonferencija za medije povodom uspeha na Svetskom prvenstvu\n29. oktobra 2021.\tVesti\nKik boks savez Srbije je održao konferenciju za medije 28.10.2021. u konferencijskoj dvorani hotela Trim na Košutnjaku gde je sumiran uspeh seniorske reprezentacije Srbije na nedavno završenom Svetskom prvenstvu u kik boksu.\nPredsednik saveza Miodrag Jotić je upoznao novinare sa svim detaljima koji su obeležili ovo prvenstvo, naglašavajući da je u Italiji bio prijavljen rekordan broj takmičara u ringovnim disciplinama.\nPredstavljeni su osvajači medalja a novinari su imali prilike i da se upoznaju sa reprezentativcima.\nPredsednik Jotić se zahvalio Ministarstvu omladine i sporta i Republičkom zavodu za sport bez čije podrške ovaj uspeh ne bi bio moguć.


Početak projekta za poboljšanja kvaliteta vode u prekograničnom regionu između Mađarske i Srbije\nU Segedinu je 30. novembra 2017. godine održana otvarajuća konferencija projekta "Ekološko upravljanje vodama protiv ekstremnih vremenskih uslova u pograničnoj oblasti - ECOWAM", koji je odobren u okviru Intereg IPA programa prekogranične saradnje Mađarska-Srbija.\nKonferenciju su otvorili direktor Direkcije za vodoprivredu za područje Donja Tisa dr Peter Kozak, poslanik u Parlamentu Mađarske zadužen za razvoj ispred Županije Čongrad Laslo Nađ, direktorka Fonda "Evropski poslovi" APV Vidosava Enderić i pomoćnik direktora zadužen za razvoj u JVP "Vode Vojvodine" Aleksandar Kocan.\nProjekat, ukupne vrednosti 1,758,447.43 evra, od čega sufinansiranje Evropske unije iznosi 1,494,680.31 evra, sprovode Direkcije za vodoprivredu za područje Donja Tisa – ATIVIZIG (Mađarska), JVP "Vode Vojvodine" (Srbija) i Fond "Evropski poslovi" AP Vojvodine (Srbija).\nGlavni cilj projekta, sa mađarske strane je revitalizacija vodotoka glavnog kanala Kurca, kao najvećeg slivnog područja u nadležnosti Direkcije za vodoprivredu za područje Donja Tisa, kao i poboljšanje kvaliteta vode, a time i kvaliteta vode za navodnjavanje na tom području. Putem projekta obnoviće se veštački objekat za retenciju vode Bikaištalo kod Senteša, što će doprineti efikasnijem upravljanju vodama. Na istom području izgradiće se i merna stanica za kontinuirano praćenje kvaliteta vode.\nJVP „Vode Vojvodine“ će vršiti radove izmuljivanja na reci Jegrička na deonici dužine oko 11 km. Izmuljivanjem će se otkloniti štetna vegetacije i akumulirani mulj. Za radove će se nabaviti multifunkcionalno amfibijsko vozilo, koje će biti pogodno za održavanje dela Jegričke koji je obuhvaćen projektom, kao i za održavanje ostalih delova Jegričke. Pored toga, izgradiće se šetna i inspekciona staza duž Jegričke.\nFond „Evropski poslovi“ AP Vojvodine je zadužen, pored obezbeđivanja vidljivosti projekta, za izradu monografije o Parku prirode Jegrička, zatim studije o postavljanju prirodnih prečišćivača vode, i za vršenje hidrobiološke analize kvaliteta vode i mulja.\nRealizacijom projekta povećaće se ne samo sposobnost ljudi u pograničnom regionu da se prilagode uticajima klimatskih promena, već će se zajedničkim naporima srpske i mađarske strane, naš region približiti ostvarivanju ciljeva po pitanju stanja vode koji su predviđeni Okvirnom Direktivom Evropske unije o vodama.\nProjekat je počeo sa realizacijom 1. oktobra 2017. godine, a završetak je predviđen za septembar 2019. godine.\nOvaj dokument je izrađen uz finansijsku podršku Evropske unije. Sadržaj ovog dokumenta je isključivo odgovornost Direkcije za vodoprivredu Donjeg Podunavlja / JVP „Vode Vojvodine“ Novi Sad / Fonda „Evropski poslovi“ Autonomne pokrajine Vojvodine i ne odražava zvanično mišljenje Evropske unije i/ili Upravljačkog tela.


Šampion US opena nije uspeo da osvoji Masters u Indijan Velsu i bar na sedam dana preuzme tron od Novaka Đokovića, pošto mu se ispriječio Bugarin Gregor Dimitrov.\n"Nisam uznemiren što nisam postao prvi reket svijeta. Međutim, istina je da mi je to prvi cilj. Nadam se da ću kad-tad uspjeti. Jasno je da je Novaku nešto promaklo, ali je ove sezone osvojio tri Grend slem titule i igrao finale u četvrtom. Pošteno je da ostane prvi, najviše ima poena", priznao je Medvedev.\n"Koliko znam, matematičke šanse postoje. Ipak, Novak je zaslužio da godinu završi kao prvi", iskren je Moskovljanin.\nRus ne bježi od toga da svrgne Đokovića sa vrha.\n"Glavni cilj mi je da na svakom turniru napredujem i pokazujem najbolji tenis. Želim da osvojim što više titula, budem prvi na svijetu i što duže na toj poziciji. Ali ne možete da pobijedite svaki turnir zaredom. To je nemoguće. Cilj je pobijediti što je više moguće i konstantno se usavršavati".\nUpitan je i da li misli da je prošlo vrijeme "velike trojke".\n"Kad-tad će prevlast 'velike trojke' proći sama od sebe. Nisam ja odlučio da takvo vrijeme dolazi, već je vidljivo. Nadal i Federer su sezonu prerano završili zbog povreda, propustili su US open. Ako pogledamo poslednjih 20 Grend slem turnira, uglavnom su pobjednici bili iz 'velike trojke'. Vjerovatno će nam biti lakše jer stare. Međutim, Novak može da pobijedi svakoga sa 34 godine", zaključio je.


U Beogradu održana konferencija direktora prodaje MAN Truck & Bus AG - KAMIONI.NET\nNa osnovu ostvarenih izuzetnih rezultata u prodaji na tržištima Republike Srbije i Crne Gore i na predlog borda direktora MAN Truck & Bus AG iz Minhena, MAN Importer Srbija i Crna Gora je od 18. do 20. jula organizovao prvu konferenciju direktora prodaje MAN van centrale MAN Truck & Bus AG u Minhenu.\nTakođe je prvi put privatnom importeru ukazano poverenje da u svojoj državi organizuje ovako važnu međunarodnu konferenciju.\nPored direktora prodaje MAN Truck & Bus iz 27 država Evrope, koji su uzeli učešće u radu konferencije, prisutni su bili i zaposleni u odeljenjima prodaje i tehnike u centrali MAN Truck & Bus AG u Minhenu.\nTokom tri dana trajanja konferencije, direktori prodaje MAN vozila iz Evrope su imali priliku da razmene iskustva sa MAN organizacijom u Srbiji i Crnoj Gori i da se upoznaju sa specifičnostima tržišta.\n„Ponosni smo na činjenicu da, iako naša tržišta nisu najveća u Evropi, naši rezultati i način rada jesu najbolji“, navodi se u saopštenju MAN Importer Srbija i Crna Gora.\nPored oficijelnog dela konferencije, domaćini su svoje evropske kolege s posebnim zadovoljstvom upoznali s istorijom i znamenitostima Beograda i Srbije\nTags: MAN, MAN Importer Srbija i Crna Gora\nKAMIONI.NET > Autobusi > U Beogradu održana konferencija direktora prodaje MAN Truck & Bus AG


Inter sve bliži tituli – Nadlanu.com\nInter sve bliži tituli\nBEOGRAD, 2. aprila 2010. (Beta) - Fudbaleri Intera pobedili su u Rimu tim Lacija sa 2:0 u 36. kolu Serije A i preskočili, prema očekivanjima, najveću prepreku na putu ka osvajanju pete uzastopne titule šampiona Italije.\nPrvi gol za milanski tim postigao je Valter Samjuel u poslednjem minutu prvog poluvremena, da bi konačan rezultat postavio Tijago Mota u 70. minutu.\nInter je tako zadržao lidersku poziciju na tabeli Serije A i dva boda prednosti nad drugoplasiranom Romom, koja je juče pobedila na gostovanju kod Parme sa 2:1.\nLacio je bio najrealnija šansa Rome da Inter izgubi bodove i čelnu poziciju, pošto će milanski neroazuri u poslednja dva kola dočekati Kjevo i gostovati kod Sijene. Roma će biti domaćin Kaljariju, dok će sa Kjevom igrati u Veroni.\nTitula je zato mnogo bliža Interu, koji će pokušati da sezonu završi osvajanjem triple krune, jer će sa Romom igrati i za trofej Kupa Italije, a sa Bajernom i finale Lige evropskih šampiona.\nVažne pobede u 36. kolu Serije A ranije danas ostvarili su u Sampdorija i Palermo koji se bore za četvrto mesto, odnosno učešće u kvalifikacijama za Ligu šampiona sledeće sezone.\nSampdorija je na svom terenu savladala Livorno sa 2:0 golovima Antonija Kasana u petom i Reta Ciglera u 84. minutu i ostvarila peti\nEkipa iz Đenove ostala je na četvrtom mestu sa 63 boda, četiri manje od trećeplasiranog Milana, koji je sinoć pobedio Fiorentinu sa 1:0. Livorno je ostao poslednji sa 29 bodova i sledeće sezone takmičiće se u Seriji B.\nPalermo je na gostovanju kod Sijene pobedio sa 2:1 golovima Edisona Kavanija i Fabricija Mikolija. Poraz domaćih ublažio je Emanuele Kalajo.\nEkipa Palerma je peta na tabeli i ima dva boda manje od Sampdorije, dok je Sijena pretposlednja sa 34 boda i ovim porazom je izgubila šanse za ostanak u eliti.\nFudbaleri Katanije i Juventusa igrali su nerešeno 1:1, zbog čega je torinski klub pao za jednu poziciju i sada je na sedmom mestu sa 55 bodova. Šesto mesto preuzeo je Napoli, pobedom nad Kjevom od 2:1.\nBari je bio bolji od Đenove 3:0 i ostvario šestu uzastopnu pobedu, dok su bodove podelili Atalanta i Bolonja (1:1) i Kaljari i Udineze (2:2).\nAtalanta - Bolonja 1:1 (1:0)\n(Guarente 23' - Peluso 83'pen)\nKatanija - Juventus 1:1 (1:0)\n(Silvestre 24' - Markisio 52')\nBari - Đenova 3:0 (0:0)\n(Međiorini 57', Kastiljo 85', Bareto 89')\nKjevo - Napoli 1:2 (0:1)\n(Granoče 75' - Denis 45', Laveci 86')\nKaljari - Udineze 2:2 (1:2)\n(Lazari 15', Žeda 58' - Di Natale 26', Sančez 28')\nSijena - Palermo 1:2 (0:1)\n(Kalajo 80' - Kavani 24', Mikoli 59')\nSampdorija - Livorno 2:0 (1:0)\n(Kasano 5', Cigler 84')\n(Samjuel 45', Mota 70')\nParma - Roma 1:2 (0:1)\n(Lanzafame 83' - Toti 4', Tadei 75')\nMilan - Fiorentina 1:0 (0:0)\nInter 36 22 10 4 70:31 76\nRoma 36 22 8 6 64:40 74\nMilan 36 19 10 7 57:38 67\nSampdorija 36 18 9 9 47:40 63\nPalermo 36 17 10 9 56:45 61\nNapoli 36 14 14 8 48:42 56\nJuventus 36 16 7 13 53:50 55\nĐenova 36 13 9 14 56:60 48\nFiorentina 36 13 7 16 47:44 46\nBari 36 12 10 14 44:46 46\nParma 36 12 10 14 39:48 46\nKjevo 36 12 8 16 34:36 44\nKaljari 36 11 10 15 54:55 43\nUdineze 36 11 10 15 50:53 43\nKatanija 36 9 14 13 42:44 41\nLacio 36 9 13 14 34:41 40\nBolonja 36 10 10 16 40:53 40\nAtalanta 36 9 8 19 36:49 35\nSijena 36 7 9 20 39:65 30\nLivorno 36 7 8 21 25:55 29


Uskoro poznate zarade u javnim preduzećima\nB92\t27.11.2008 19:57\nMinistarka za Nacionalni investicioni plan Verica Kalanović kaže da se nada da će Vlada uskoro imati potpun uvid u visine zarada u javnim preduzećima.\nOna je takođe rekla i da smatra da su plate u nekim javnim preduzećima neprimereno velike. Javna preduzeća su osnovana odlukom Vlade, koja je na predhodnim sednicama donela odluku da se o visini plata i nadoknada u upravnim odborima tih preduzeća, primereno sadašnjem trenutku, potpuno uspostavi kontrola, kazala je Kalanovićeva u Privrednoj komori Srbije.\nOna je navela da je odluka Vlade da se nadoknde u UO definišu na nivou prosečne plate i da su informacije o visini tih nadoknada potpuno dostupne javnosti, kao i da se napravi kompletan izveštaj o menadžmentu i zaposlenima u javnim preduzećima.\nKalanovićeva je dodala da se nada da će vlada, kao jedini osnivač i neko ko delegira članove u UO, vrlo brzo imati potpuni uvid u to kolike ko plate ima u javnim preduzećima.\nŠef poslaničke grupe G17 plus Suzana Grubješić izjavila je danas da ispitivanje poslovanja javnih preduzeća ne sme stati kod slučaja\ndirektora Aerodroma Beograd Bojana Krišta i zahtevala da se "pod lupom" nađe svih 28 javnih preduzeća čije rukovodstvo imenuje Vlada Srbije.\n"Zahtevamo da u najkraćem mogućem roku saznamo kolike su ne samo plate direktora, predsednika upravnih odbora javnih preduzeća i njihovih članova, već i sve beneficije koje njima pripadaju, bonusi, reprezentacije, menadžerski ugovori, službeni automobili i putovanja" , rekla je ona.\nTelekom: Inicijativa za smanjenje naknada\nPredsednik Upravnog odbora "Telekoma Srbija" Dragor Hiber pokrenuo je inicijativu za primenu zaključka vlade o smanjenju naknada predsedniku i članovima UO.\nPredlog je upućen i grčkim akcionarima, nosiocu "zlatne akcije" i članovima upravnog odbora preduzeća.\nU saopštenju iz "Telekoma" navodi se da na osnovu odluke Skupštine akcionara iz aprila ove godine, pravo na jednokratnu nagradu iz dobiti u visini 1,5 prosečene zarade iz prethodne godine dobili su svi zaposleni dok su 1.982 zaposlena (njih 20 odsto) ostvarilo jednogodišnju nagradu iz dobiti, srazmerno doprinosu poslovnim rezultatima "Telekoma Srbija".\nOpet blokada Skupštine\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović i danas je prekinula rad parlamenta jer su poslanici, umesto o dnevnom redu, govorili o zloupotrebama u javnim preduzećima. Sednica je i juče bila prekinuta iz istih razloga.\nĐukić Dejanović je pozvala na konsultacije šefove poslaničkih grupa, a rad parlamenta trebalo bi da se nastavi u 14 časova.\nPo tom osnovu isplaćeno je 1,7 odsto ukupnog prihoda kompanije za 2007. godinu, a isplaćeni iznos jednogodišnjih nagrada iz dobiti čini 0,25 odsto.\nPredsednik i članovi upravnog odbora nemaju pravo na isplate po osnovu učešće u dobiti. Generalnom direktoru Branku Radujku nije isplaćeno učešće u dobiti niti jednogodišnja nagrada budući da on tokom 2007. godine nije bio zaposlen u "Telekomu Srbija".\nU saopštenju je navedeno da "Telekom Srbija", kao akcionarsko društvo, svake godine utvrđuje politiku zarada odlukom upravnog odbora i da ta politika čini sastavni deo budžeta i poslovnog plana na koji saglasnost daje Vlada Srbije.\nPodsetimo, nedavno je Vlada Srbije donela odluku da se, u cilju štednje zbog ekonomske krize, smanje plate članovima i predsednicima upravnih odbora, a visina njihovih zarada ponovo je došla u žižu interesovanja nakon objavljivanja informacija enormno visokoj plati direktora Aerodroma "Nikola Tesla" i bonusa koje je on isplaćivao.


VPN u preduzeću Grading\nZa potrebe preduzeća povezane su dve izdvojene lokacije u jednu računarsku mrežu. Korišćenjem Allied Telesis rutera ostvarena je site-to-site VPN konekcija između Jagodine i Ćuprije.\nVideo nadzor u fabrici Varvarin voće\nU fabrici za preradu voća Varvarin Voće instaliran i pušten u rad sistem video nadzora kamerama Mobotix.\nProširena mreža u preduzeću Pro-Metan\nU okviru preduzeća proširena pasivna računarska i telefonska mreža.\nAplikacija za potrebe Regionalne lekarske komore jugoistočne Srbije\nZa potrebe komore izrađena je i puštena u rad aplikacija za praćenje podataka o lekarima, licencama i raznim administrativnim podacima.\nčetvrtak, 11 februar 2010 00:00\nInstaliran antenski sistem, radno i gromobransko uzemljenje, kompletirani elektro radovi i pušten u rad antenski sistem mobilne telefonije na lokaciji u Bujanovcu.\nponedeljak, 01 februar 2010 00:00\nInstaliran antenski sistem, radno i gromobransko uzemljenje, kompletirani elektro radovi i pušten u rad antenski sistem mobilne telefonije na lokaciji na Staroj planini.


Lars Bender saopštio da završava karijeru\nFudbaler Bajer Leverkuzena Lars Bender saopštio je da završava karijeru u svojoj 32. godini života.\nOn je imao povredu koljena, no nakon oporavka nije više bio na standardnom nivou i odlučio je da će završiti karijeru. Bender je od 2009. godine član Bajer Leverkuzena, gdje je postao legenda kluba.\nZa reprezentaciju Njemačke je odigrao 19 utakmica i postigao četiri gola.\nPrethodni članakAguero i Silva ispisali istoriju Mančester sitija\nNaredni članakAlaves srušio Elče i pobjegao od opasne zone (VIDEO)


Ministar Vulin: Strateško partnerstvo Srbije i Rusije je izuzetno značajno – SRB – info\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin boravi u dvodnevnoj poseti Rusiji gde se sastao sa sekretarom Saveta bezbednosti Ruske Federacije Nikolajem Patruševim.\nSagovornici su se složili da su odnosi dveju zemalja na najvišem nivou, baš kao i odnosi njihovih predsednika – Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, kao i da je poslednjih šest meseci značajno unapređena saradnja MUP-a Srbije i organa bezbednosti Ruske Federacije.\nUz prenete najsrdačnije pozdrave predsednika Srbije Aleksandra Vučića sekretaru Patruševu, Vulin je naglasio da će Srbija ostati dosledna vojnoj neutralnosti i da nikada neće biti deo prostora za pokretanje kampanje protiv Rusije i njenog rukovodstva.\nNa sastanku je istaknuto da su „obojene revolucije“ postale već tradicionalni instrument politike određenih centara moći i zemalja koje imaju za cilj narušavanje državnosti i gubitak suvereniteta pod izgovorom demokratizacije, i konstatovano je da se slobodne zemlje moraju tome odupreti.\nVulin je istakao da Srbija izuzetno ceni gest Ruske Federacije i njenog predsednika, koji je za našu državu obezbedio dovoljne količine gasa.\nOn je još jednom izrazio zahvalnost Ruskoj Federaciji na doslednom stavu i poštovanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Republike Srbije i Rezolucije 1244 SB UN, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.\nPrevious PostPozivaju se svi građani da provere da li su upisani u Jedinstveni birački spisak\nNext PostU okviru programa „Moja prva plata“ izabrano više od 9 000 mladih\nVučić: Penzije i plate sigurne, nema smanjenja


Upravljanje projektima odvodnje i prečišćavanja otpadnih voda\n29. Aprila 2013. Arhiva Visoko.co.ba\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Zeničko-dobojskog kantona. 25.04.ove godine prisustvovali su u Konjicu, sedmom sastanku „Aquasan mreže BiH“, na kome su upoznati sa informacijama o načinu i mogućnostima apliciranja za projekte kroz Investicijski okvir za Zapadni Balkan – WBIF. Osim toga, pružena su pojašnjenja u vezi sa finansijskom i tehničkom pomoći za strateške investicije, posebno u oblasti infrastrukture i energetske efikasnosti. S obzirom na to da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Zeničko-dobojskog kantona uključeno u rad Aqusan mreže od njenog osnivanja i aktivan je učesnik u njenom radu, ovo je bila prilika da saznaju više o glavnoj temi sastanka u Konjicu a to je: „Lokalna i regionalna iskustva u oblasti decentralizacije i upravljanja projektima odvodnje i prečišćavanja otpadnih voda“.\nTokom sastanka razmijenjena su stečena iskustva Aquasan mreže BiH o projektima iz oblasti odvodnje i prečišćavanja otpadnih voda koji se implementiraju na području Zapadnog Balkana i Švicarske, a razgovaralo se i o procedurama i dobrim praksama stranih donatora/ finansijera u toku implementacije projekta u sektoru voda, zaštite okoliša i komunalne infrastrukture. Na sastanku su članovi Aquasan mreže, također izvjestili prisutne sa zaključcima Regionalne mreže znanja za bolje upravljanje otpadnim vodama, održanom prošlog mjeseca u Prištini. Teme su bile: „Status odvodnje i prečišćavanja otpadnih voda na području Kosova, Albanije, Crne Gore i Makedonije“, „Pregled postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u aglomeracijama za manje od 10 000 ES“, „Inicijativa, uloga i osnovni zadaci Regionalne radne grupe u okviru Regionalne mreže znanja za bolje upravljanje otpadnim vodama“ te „Iskustva Švicarske u oblasti decentralizacije i lokalne uprava sa posebnim fokusom na vodu i sanitaciju“. Inače, sastanku u Konjicu prisustvovali su i predstavnici WBIF-a , SIDA-e i kFW-banke, koji su prisutne upoznali o aktivnostima u okviru Investicijskog okvira za Zapadni Balkan na području BiH i o metodologiji apliciranja za projekte u oblasti infrastrukture, okoliša i energetike.\nDa podsjetimo, u okviru Projekta dobre uprave u oblasti voda i zaštite okoliša „GOV-WADE“ pokrenuta je uspostava i funkcioniranje neformalne Aquasan mreže BiH, koja kontinuirano radi od decembra 2010. godine. Stručnjaci iz sektora voda i zaštite okoliša u BiH na zajedničkim sastancima razmjenjuju iskustva i unapređuju znanja iz oblasti upravljanja vodama kao i primjeni Zakona o vodama na svim nivoima vlasti. Aktivnosti Aquasan mreže BiH su podržane od strane Švicarske agencije za razvoj i saradnju u BiH, a provodi ih Resursni centar za vode i okoliš ¨Una Consulting¨ iz Bihaća. Na posljednoj radionici koja je održana u decembru 2012. godine, prezentirana je mogućnost uključivanja članova Aquasan mreže BiH u razmjenu iskustava sa regionalnom mrežom na području Kosova, Makedonije, Crne Gore i Albanije.\nČestitka premijera Plevljaka u povodu 1. maja, praznika rada\nDoktrina SDA je “ili si NAŠ ili nikako ne valjaš”


Niko od huligana iz Šapca nije uhapšen! ·\nKomentari isključeni za Niko od huligana iz Šapca nije uhapšen!\nAdvokat Vladimir Terzić bio je juče u Šapcu na protestu, ali se u tom gradu zadržao i danas, kao advokat jednog od privedenih, i to momka koji je udario bageristu, sprečivši ga da se sa bagerom kreće kroz masu okupljenog naroda. Sa druge strane, niko od huligana koji su napali okupljen narod motkama i čekićem, nije uhapšen.\n– Momak iz Mačvanskog Pričinovića, Dragan Milovanović Crni, hitrom intervencijom na „bageru“ je sprečio krvoproliće, uzvratio je na fizički napad i osujetio batinaše da nekoga liše života ili teže povrede. Njegov hrabri čine je kažnjen privođenjem, donošenjem rešenja o zadržavanju Policijske uprave Šabac, a tim od nas pet advokata će sutra ujutru priložiti punomoćje u Osnovno javno tužilaštvo u Šapcu, nakon čega ćemo insitirati da odmah bude saslušan kod tužioca i naravno pušten da se brani sa slobode – ističe Terzić za Danas.\nOn podseća da je juče u Šapcu, na mostu, održan protest u organizaciji „Kreni-Promeni“, i drugih građana koji više ne mogu da trpe nepravdu, bezakonje u formi zakona.\n– Upravo je Zakon o eksproprijaciji bio povod za okupljanje. Tim zakonom vlast planira „zakonitu“ otimačinu imovine od građana Srbije, i to je crvena linija koja ne sme da bude prekoračena. Građani su to prepoznali, blokirali most prema dogovoru u periodu od 14 do 15 časova, a to je batinašima iz SNS-a bio signal da naprave incident. Navodno su autobusi sa tzv. „botovima“ krenuli za Beograd na proslavu godišnjice SNS, i to baš u to vreme, iako su mogli da krenu ranije, ili da idu putem preko Sremske Mitrovice ili Obrenovca, ali, njima je bila namera da izazovu krvavi incident – kaže naš sagovornik.\nTerzić ističe da se poraz države ogleda u tome što je policija napustila obezbeđivanje skupa i regulisanje saobraćaja na mostu, i to samo 15 minuta pre kraja protesta.\n– To su učili da bi omogućili, zapravo zažmurili na dolazak ogromnog utovarivača sa kašikom kojom su imali nameru da građane sklone sa mosta, a iza njih je išla grupa organizovanih stranačkih batinaša, mahom lokalnih sitnih kriminalaca, predvođenih lokalnim funkcionerima, što je neshvatljivo. Bezakonje i sila su sve očitiji, policija se stavila na stranu vladajuće stranke, niko od huligana nije uhapšen a spremne su krivične prijave protiv svih. Narod mora shvatiti da ova borba nije borba za vlast, nego za vraćanje institucija građanima, narodu Srbije, koji je jedini poslodavac policiji, sudu, i svima nama – zaključuje Terzić.\nUSPELA BLOKADA! Građani zaustavili saobraćaj u Beogradu i drugim gradovima


Predsednica Vlade Srbije predvodi do 8. novembra državnu delegaciju u Šangaju povodom Drugog međunarodnog uvoznog Ekspo sajma. Tom prilikom sastaće se i sa kineskim predsednikom Si Đinpingom s kojim će razgovorati o daljem razvoju sveukupnih odnosa dve zemlje, ali će obići i velike kineske kompanije.\nVeć ovog jutra, premijerka se sastala sa predstavnicima HBIS grupe i kompanije Huavej, a u planu je poseta i Kineske banke kao i kompanije Alibaba i visoko – tehnološkog parka.\nPrilikom posete kompaniji HBIS, vlasnika smederevke Železare, Brnabićeva se još jednom zahvalila što je ova kompanija tom investicijom u Srbiji pomogla da se sačuva 5.000 radnih mesta u samoj čeličani i više od 20. 000 radnih mesta indirektno.\nNaime, 2016. Godine HBIS grupa kupila je "Železaru Smederevo" za 46 milona evra, a trenutno je ova čeličana prva na listi preduzeća izvoznika Srbije. Krajem jula otpočeta je gradnja novog ekološkog pogona – aglomeracije.\nPored susreta sa čelnicima HBIS kompanije, Brnabićeva se sastala i sa čelnicima Huavej kompanije koja u Srbiji posluje već više od decenije.\nTom prilikom premijerka je istakla zadovoljstvo zbog njihove saradnje, podsećajući na dva važna projekta koja ova kompanija realizuje sa "Telekomom" i sa MUP-om.\nInače, programom premijerkine posete Kini planirano je da tokom održavanja Srpsko - kineskog poslovnog Foruma bude potpisan Memorandum o razumevanju između Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu i kompanije Huavej tehnolodžis.\nTokom boravka u Kini, delegacija će posetiti i grad Hangdžou, gde će se premijerka Brnabić sastati s predstavnicima provinicije Džeđang i posetiti kompaniju Alibaba i visoko-tehnološki park.\nsajam uvoza EKSPO


Sara Bogojević mlada niška plivačka nada - 13 godina i 130 medalja\nPočetna/KATEDRA/Sara Bogojević mlada niška plivačka nada – 13 godina i 130 medalja\nSara Bogojević mlada niška plivačka nada – 13 godina i 130 medalja\nSana Life 12. jula 2021.\tKATEDRA, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nTrinaestogodišnju Saru Bogojević zatekli smo na bazenu „Čair“ gde provodi najveći deo svog vremena pored škole. Spremala se da uskoči u vodu, ali je pre toga sama postavila i kanape za staze u bazenu.\n„Brat je prvi počeo da pliva a ja baš i nisam bila toliko zainteresovana za ovaj sport. Doduše dolazila sam da ga gledam kao pliva a onda sam u jednom trenutku odlučila da se i ja oprobam u bazenu. Počela sam da treniram a onda je sve krenulo nekim svojim tokom. Počela sam da se takmičim i da osvajam medalje“, dodaje Sara koja svojim vršnjacima sa ivice bazena poručuju da nikada ne odustaju.\n“Na svom putu ka medaljama imam veliku podršku kako trenera tako i roditelja i prijatelja. To je ono što mi, uz ljubav prema plivanju, daje snage da izdržim i najzahtevnije treninge, dodaje ova mlada plivačica\nSa 11 godina Sara Bogojević, mlada niška plivačica, članica PK Niš 2005. je imala dva rekorda, na 100 metra leđno sa vremenom minut i 13,89 i na 200 metara leđno sa vremenom 2 minuta i 39,11 sekundi. Godinu dana kasnije sa 12 godina Sara postavlja još dva rekorda u vremenu. Na 100 metara leđno 1 minut i 08,93 sekunde i na 200 metra leđno 2 minuta i 28,32 sekunde. Sari je sada 13 godina, a već je u ovoj godini upisala novi rekors na 100 metara leđno koji iznosi minut i 07,11 sekundi. Na zvaničnoj evropskoj listi do 13 godina Sara Nogojević ima peto vreme koje je postigla ove godine u svojoj kategoriji, kadeti, a ispred nje su pličaviče iz Mađarske, Nemačke, Italije i Litvanije. Iza uspeha ove mlade niške plivačke nade stoji njena upornost, svakodnevni treninzi ali i čvrsta ruka trenera dr Marka Đurovića koji je i docent na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Nišu na kome predaje plivanje ali i rad se profesorom plivanja dr Tomislavom Okičićem sa istog fakulteta.\n„Bavljenje sportom je jako bitno za svaku osobu nevezano sa godinama. Jednostavno to je zdrav stil života, a osim toga u sportu se učite da budete odgovorni, da istrajete u onome što ste započeli, da poštujete autoritet, da dajete sve od sebe“, kaže Sara.\n„Kada kažete plivanje pomislite na kapu, kupaći i naočare. Niko ne pomisli na putovanja koja su česta, na opremu koja je sve zahtevnija i skupa. Trenutno su u ekpanziji plivačka odela koja su veoma skupa tako da plivanje nikako ne može da se svrsta u jeftin sport“, objašnjava Marko.\n„Niš je oduvek bio grad sporta sa puno talentovane dece. Da li će grad pomoći da se talneti razviju tako što će kreirati ambijent koji je pouzdan i u kome će trenerska struka raditi ili će se oglušiti i svake godine uspostavljati sistem od nule, ostaje da se vidi“, kaže profesor dr Tomsilav Okičić.\nfoto Nemanja Popović\nOznakebazen Čair medalje Niš plivanje Sara Borojević\nPrethodni „Stone Raiders“ sa Darrylom Jonesom u Srbiji – Rolingstonsi promenili satnicu Nišvila\nSledeći Novac za rekonstrukciju dve ulice u Vlasotincu


M. D.\t 25. septembra 2016. 22:00\nDa bi se smanjila potrošnja i emisije ugljen-dioksida, stvari moraju da se koriste što duže, a ne da se odbacuju posle najmanjeg kvara zato što je isplativije kupiti novo nego popravljati staro. U borbi protiv „kulture bacanja”, švedska vlada je nedavno predložila da se smanji PDV na popravke svega, od bicikala do bele tehnike.\nAko parlament bude prihvatio predlog na glasanju o budžetu u decembru, od januara sledeće godine porez na popravku odeće, obuće i bicikala biće snižen s 25 na 12 procenata. Inicijativa vladajuće koalicije Socijaldemokratske i stranke Zelenih sadrži takođe poreske olakšice za majstore koji vrše skuplje popravke, na primer, uređaja kao što su frižideri, rerne, sudo-mašine i veš-mašine, preneo je „Gardijan”. Istovremeno, trebalo bi da poskupe nova bela tehnika i računari uvođenjem „hemijske takse”, kojom bi se pokrila ekološka šteta supstanci koje je teško reciklirati.\n„Verujemo da će ovo značajno smanjiti troškove, tako da će popravka biti ekonomski racionalnija”, rekao je Per Bolund, švedski ministar za finansijska tržišta i potrošačka pitanja, inače iz Zelene stranke.\nBolund, koji je predvodio ovu inicijativu, ocenio je da će snižavanje poreske stope smanjiti cenu popravke od 400 švedskih kruna (42 evra) za 50 kruna. Takođe je izrazio nadu da će poreske olakšice za popravku bele tehnike dovesti do procvata radionica gde bi se otvorila preko potrebna radna mesta za doseljenike koji nemaju formalno obrazovanje.\nInicijativa predstavlja promenu fokusa švedske vlade s redukcije emisije štetnih gasova u zemlji na smanjenje povezano s robom proizvedenom u inostranstvu. Švedska je već snizila godišnju emisiju ugljen-dioksida za 23 odsto od 1990. godine, a više od polovine struje dobija iz obnovljivih izvora. Međutim, emisije povezane s potrošnjom uporno rastu.\nMinistar Bolund naveo je da su nove mere povezane sa svetskim trendom smanjivanja potrošnje i takozvanom ekonomijom deljenja, koja je veoma prihvaćena u ovoj skandinavskoj zemlji. Ona podrazumeva da se putem interneta pronađe zajednički prevoz automobilom („Uber”, „Blabla”), razmene dečje igračke ili obezbedi smeštaj prilikom putovanja („Erbienbi”).


Vučić amaterski gradi kult ličnosti - Ozonpress :: internet portal\nTag: amater, kult, ličnosti, VUČIĆ\n„Mi smo navikli da budemo podanici“, rekao je režiser Goran Marković u intervjuu koji je objavljen u novom broju Nedeljnika.\nKako je istakao, u vreme Nade Popović Perišić, ministra iz njemu omražene stranke SPS, stanje u kulturi bilo je bolje nego danas: „Zapanjen sam činjenicom da ova država uopšte ne shvata smisao kulture. Država koja se izdaje za braniteljasrpske nacije, za nacionalističku u krajnjoj liniji, uopšte ne haje za ono što čini esenciju jedne nacije – a to je kultura“.\n„Ne verujem da će Vučić izgubiti izbore, ali mislim da će ovi izbori biti njemu poruka da je došlo do kraja i da će grdnonadrljati ako nastavi sa ovakvim pritiskom na ljude“, objasnio je Marković i rekao da bi hipotetički film „Vučić i ja“, izgledao dosta drugačije od njegovog autobiografskog filma „Tito i ja“:\nSFRJ 25/03/2016 u 09:48 Odgovorite\nGoranu u čast trebao bih da prećutim…\nmada, nešto mi ne da mira, pa kud puklo da puklo.\nAko je taj mali Vučić postrojio sve njih, velike, biće da je u njima problem!


Slovaci uvereni da im je evro pomogao, za Čehe bauk | EurActiv Srbija\nSlovaci uvereni da im je evro pomogao, za Čehe bauk\nObjavljeno : 06.01.2014.\t Tweet\nSlovaci, koji ovog januara obeležavaju petu godišnjicu prelaska na evro, uvereni su da im je evro pomogao da bezbolnije prođu kroz ekonomsku krizu, a čak 70% anketiranih smatra da je evro koristan i za celu Evropsku uniju. Slovaci su zadovoljni što zahvaljujući evru lako porede cene sa onim u drugim članicama zone a strani ulagači ističu da je uvođenje evra bilo presudno kada su razmatrali gde da investiraju. Kao negativno u prelasku na evro u Slovačkoj navode obavezu da i oni pomažu prezaduženim članicama zone evra. Češka, prema ocenama njenih zvaničnika, neće biti spremna za prelazak na evro pre 2020. dok je Poljska odluku o eventualnom roku za ulazak u zonu evra ostavila novim vlastima nakon izbora 2015. godine.\nGlavni uzrok straha prelaska na evro u januaru 2009. godine - "poskupljenje", pokazao se u slučaju Slovačke kao neosnovan, pošto je na evro prešla u povoljnom trenutku, sa kursom od 30 kruna za evro u vreme recesecije u Uniji kada je inflacija bila mala.\nPrema analizi Poštovne banke Slovačke, dve trećine Slovaka zadovoljni su što zahvaljujući evru lako porede cene u ostalim zemljama evrozone, a trećina vidi koristi u smanjivanju bankarskih provizija.\nMeđu analitičarima, u preduzećima i kod zvaničnika takođe preovlađuje uverenje da je zahvaljujući pravom trenutku i dobro pripremljenom ulasku u evrozonu, Slovačka imala od evra pre svega koristi.\n"Ubeđen sam da nam je posebno u vreme krize evro 2009. godine stvorio štit za koji treba da budemo zahvalni, zato što su posledice mogle da budu mnogo gore", kazao je ministar finansija Peter Kažimir.\nVeliki strani investitori potvrdili su povodom petogodišnjice uvođenja evra da je ulazak Slovačke u evrozonu bio jedan od presudnih razloga da baš tu ulože svoje kapital, a ne u Poljskoj, Češkoj ili Mađarskoj.\nReč je pre svega o velikim fabrikama automobila koje su motor izvoza slovačke privrede.\n"Kao najveći izvoznik u Slovačkoj, procenjujemo da je uvođenje evra bilo pozitivno. Upravo su zemlje evrozone naši najveći partneri. Uvođenje evra je pođednostavilo i pojeftinilo bankarske transakcije, a eliminacija nestabilnosti kursa slovačke krune omogućila nam je da planiramo na duži rok", kazao je portparol koncerna Folksvagen u Slovačkoj Peter Švec.\n"Uvođenje evra nam je svakako pomoglo. Prelaskom na evro, Slovačka je kao prva zemlja iz istočnog bloka završila sve ključne procese integracije u EU. I to svega nekoliko godina pošto su nas nazivali crnom rupom, slali nam demarše i isključivali iz prvih talasa proširenja", kazao je bivši opunomoćenik slovačke vlade za uvođenje evra Igor Barat.\nOn je naglasio da je za Slovačku korisno da bude u monetarnoj uniji s Nemačkom, Francuskom ili Austrijom upravo zato što je motor slovačke privrede izvoz.\nBarat, kao i slovački analitičari upozorava da bi u vreme krize slovačka kruna, da je ostala kao sredstvo plaćanja, oslabila.\nKao negativnu stranu prelaska na evro slovački zvaničnici, preduzeća i obični Slovaci navode pre svega obavezu da i oni pomažu ostalim, bogatijim, ali prezaduženim članicama evrozone, što se posebno negativno doživljavalo u slučaju pomoći Grčkoj.\nSlovačka je o ulasku u evrozonu odlučila još 2003. godine, a krajem novembra 2005. godine ušla je u tzv. čekaonicu za evro, sistem kurseva ERM2 sa kursom 38,4 krune za evro. U maju 2008. godine EK je procenila da Slovačka ispunjava kriterijume iz Mastrihta za uvođenje evra, a novi kurs je zahvaljujući reformama u Slovačkoj i visokom privrednom rastu prethodnih godina postavila na 30,12 kruna za evro, što je za 17,64 odsto jači kurs nego pri ulasku u čekaonicu za evro.\nDo takvog povoljnog trenutka za ulazak u evrozonu čekaju susedi Poljaci, a određivanje eventualnog roka kada bi i Poljska želela da uđe u evrozonu ostavljeno je novim vlastima nakon izbora 2015. godine.\nČeška prema ocenama njenih ekonomista neće biti spremna da pređe na evro minimalno do 2020. godine, ali nekog čak ni orijentacionog roka od zvaničnika nema ni na vidiku.\nIako je sadašnji predsednik Miloš Zeman evroentuzijasta, za obične Čehe je i pod uticajem evroskeptičnog bivšeg predsednika Vaclava Klausa i bivše vlade premijera Petra Nečasa, uz probleme koje je dužnička kriza donela evrozoni, evro postao bauk i simbol ekonomskih problema.\nParadoksalno, mnoga češka preduzeća već obračunavaju svoje poslovne transakcije u evrima, ne samo sa inostranim partnerima već i međusobno u samoj Češkoj.


Njemačka otkazala ceremoniju dodjele nagrade negatoru genocida Greifu - Otpor\nPredsjedniku komisije o Srebrenici koju je formirala Vlada Republike Srpske Gideonu Greifu naredne sedmice trebao je biti uručen orden za posebne zasluge, a trebao mu ga je uručiti predsjednik Njemačke. Ipak ako je vjerovati vijestima koje prenose izraelski mediji od toga neće biti ništa.\nNjemačka ambasada u Tel Avivu obavijestila je danas uzvanike da će ceremonija u čast izraelskog istoričara Gideona Greifa, zakazana za 10. novembar, biti odgođena “zbog nepredviđenih unutrašnjih razloga”, navodi se u saopštenju koje prenosi JuedischeOnline.\nGideon Greif je izraelski historičar koji je postavljen na čelo “Nezavisne međunarodne komisije za istraživanje stradanja naroda u srebreničkoj regiji od 1992. do 1995. godine” koja negira da se u Srebrenici dogodio genocid nad Bošnjacima.\nNjemačka daje priznanje negatoru genocida Gideonu Greifu\nNjemačka će ubuduće u tajnosti isporučivati oružje Ukrajini


Nezvanični dokument - Inzko: Non-pejper o promjeni granica na Zapadnom Balkanu četiri godine stoji u mojoj fioci | Info-ks.net\n23.01.2022 u 11:51\nBivši visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko rekao je da non-pejper, nezvanični diplomatski dokument koji kruži Briselom, o promjeni granica na Zapadnom Balkanu po etničkim linijama, i dalje postoji, prenosi Reporteri.\nInzko, koji se nije pojavljivao u medijima otkako je napustio funkciju visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini, dao je intervju slovenačkim medijima i rekao da ovaj dokument stoji u njegovoj fioci već skoro četiri godine, piše Reporteri.\nFaksimil intervjua u kojem Incko iznosi ove tvrdnje objavio je na svom Twitter profilu slovenački premijer Janez Janša, za koga se nagađalo da je autor ili koautor ovog dokumenta.\nU aprilu prošle godine dokument su prvi put objavili slovenački mediji, pod navodnim autorstvom slovenačkog premijera Janeza Janše i upućen je predsjedniku Evropskog savjeta Charlesu Michelu, tokom mandata Slovenija u predsjedavanju EU.\nKako se radilo o nezvaničnom diplomatskom dokumentu, namjenjenom saopštavanju različitih stavova i inicijativa bez formalnog karaktera, nije imao čak ni potpis.\nPostojanje ovog dokumenta demantovali su tada slovenački premijer i članovi Evropskog savjeta, a ceo slučaj, sudeći po nedavnim izjavama bivšeg visokog predstavnika, još nije dobio epilog.\nValentin Inzkonon-pejperpromjena granica\nBivši komandant OVK Hoxha: Promjena granica ako se želi izbjeći rat


Politika - Arhiva vesti 15.05.2011 - Naslovi.net\nPolitika » Arhiva vesti za nedelja 15. maj 2011\nKomentar Danas. Ivica Dačić, ministar policije i lider socijalista, drugi je zvaničnik iz Srbije, posle šefa pregovaračkog tima Beograda Borislava Stefanovića, koji je u poslednjih desetak dana načeo staru temu o podeli Kosova. Najpre je Stefanović rekao da se Beograd ne bi protivio otvaranju... »\nPink: Dačić: Razgraničenje, a ne podela\nBlic: Dačić: Da se ja pitam, podelio bih Kosovo\nMožda ostanemo bez kandidature za EU\nOstanak bez kandidature za članstvo u EU značio bi kraj evropske orijentacije Srbije, a mogućnost da se to desi nije mala, izjavio je profesor međunarodnih odnosa na Fakultetu političkih nauka u Beogradu Predrag Simić. ''Pojedine članice Unije povlače poteze koji direktno narušavaju glavna... »\nSEEbiz: Predrag Simić: Srbija vrlo lako može da ostane bez kandidature za EU\nS media: Srbija bez kandidature za EU?\nNegativan izveštaj glavnog haškog tužioca mogao bi da ozbiljno umanji šanse Srbije za dobijanje datuma početka pregovora sa EU, upozorava Rasim Ljajić, predsednik nacionalnog saveta za saradnju sa Tribunalom u Hagu. "Bramerc sigurno može da oteža čitav proces, jer će pojedine zemlje s posebnom... »\nVesti online: ''Plaćamo ceh zbog grešaka iz prošlosti''\nDojče vele: Negativan izveštaj Bramerca može da uspori Srbiju\nPotpredsednik Demokratske stranke Srbije (DSS) Slobodan Samardžić izjavio je danas da vlada ne bi trebalo da i dalje ubeđuje građane kako nije priznala nezavisno Kosovo jer je razgovorima srpske i prištinske delegacije to i definitivno učinjeno. “Glavni predstavnik Srbije u tim razgovorima posetio... »\nRTV: DSS: Vlada pregovorima u Prištini priznala Kosovo\nKurir: Samardžić: Vlada pregovorima u Prištini priznala Kosovo\nSNS: Politika vlade unazadila srpsku poljoprivredu\nPolitika vlade srpsku poljoprivredu vratila je 100 godina unazad i Srbija se danas nalazi na samom začelju Evrope kada je u pitanju izvoz poljoprivrednih proizvoda, izjavio je danas član Glavnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Marko Đurić. O odnosu vlasti prema domaćoj poljoprivredi najbolje... »\nRTS: SNS: Socijalno neodgovorna Vlada\nRTV: SNS: Vlada unazadila srpsku poljoprivredu\nŠef pregovaračkog tima Srbije Borislav Stefanović izjavio je da srpska vlada u pregovorima s Prištinom želi da reši položaj Srba na Kosovu i Metohiji i da njegova poseta južnoj srpskoj pokrajini nije bila marketinški potez. "Za nas ovi pregovori treba da reše položaj Srba na Kosovu i Metohiji.... »\nKurir: Stefanović: Poseta Kosovu nije bila marketinški trik\nRTV: Dačić: Podela Kosova je jedino rešenje\nZa šest meseci, od kako su protiv 14 ministara podneti zahtevi za pokretanje prekršajnog postupka, samo njih troje je saslušano, saznaju beogradski mediji. U beogradskom Prekršajnom sudu, međutim, kažu da moraju biti ispunjene "zakonske pretpostavke da bi neko bio priveden na saslušanje”. Poverenik... »\nB92: Od 14 saslušana samo 3 ministra\nBlic: Od 14 ministara koji su kršili zakon, saslušano samo troje\nFajonova: Šengen neće biti ugrožen\nBANJALUKA - Član Komiteta Evropskog parlamenta za građanske slobode i pravdu Tanja Fajon smatra da Šengenski sporazum neće biti ugrožen, uprkos nastojanjima nekih država Evropske unije (EU) za njegovu radikalnu izmenu, javlja Srna. Ona predviđa da će o ovoj temi biti još mnogo rasprava i u Savetu... »\nB92: "Šengen neće biti ugrožen"\nGde su naši bivši ministri\ne-Novine nedelja, 15. maj 2011.\nRekonstruisana Vlada Srbije. Građani Srbije plaćaju dva ministra kulture, dok su se ostali ex-ministri snašli po savetničkim linijama i članstvu u upravnim odborima, piše nedeljni "Blic". Neočekivano otkriće beogradskog dnevnog lista da je rekonstrukcija vlade bila "samo marketinški trik" prati i... »\nBlic: Svi bivši ministri i dalje na državnim jaslama\nS media: Bivši ministri i dalje na državnim jaslama?\nStranke procenjuju interese\nPredsednica Skupštine Slavica Đukić-Dejanović kaže da za sada nijedna partija ne može da kaže s kim će izaći na parlamentarne izbore i da trenutno procenjuju svoje interese kao i interese građana. Nijedna partija ne može za sada da kaže kako će i sa kim izaći na naredne parlamentarne izbore i da... »\nVečernje novosti: Stranački savezi ne opstaju\nKurir: Dejanovićeva: Procena političkog interesa


Dodik: SNSD kreće u reviziju članstva - Politički.rs\nLider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik danas je, nakon sednice Predsedništva te stranke, najavio reviziju članstva.\nDodik je rekao da će revizija biti sprovedena u svim lokalnim sredinama kako bi se, kako je naveo, do kraja godine znalo ko je ostao privrežen stranci, prenosi RTRS.\nKlix.ba dodaje da je Dodik najavio reviziju članstva do kraja godine “da se vidi ko je zaista SNSD, a ko nije”, ali i kako bi osvežio kadar.\nDodik, koji je i član Predsedništva BiH, podsetio je da je SNSD na proteklim opštim izborima pobedio u 48 lokalnih zajednica, a tamo gde su izgubili, rekao je da će pokušati da reši taj problem.\nOn je dodao da će u opštinskim organizacijama koje nisu uspele da ostvare pobedu biti organizovani unutarstranački izbori.\nGovoreći o ponovljenim izborima u Srebrenici i Doboju, Dodik je rekao da SNSD ide ka pobedi i ponavljanju postignutih rezultata.\nKada je reč o visokom predstavniku međunarodne zajednice, Dodik je ponovio da SNSD ne podržava njegov rad i ocenio da ne treba dovoditi novog predstavnika u BiH.\nTagged: MILORAD DODIK, REPUBLIKA SRPSKA, SNSD


Kreativnom centru nagrada u Moskvi - Moj pedijatar\nU Moskvi se od 3. do 8. septembra 2014. održava 27. Međunarodni sajam knjiga, najznačajnija manifestacije te vrste u Ruskoj Federaciji. Posle pauze od šest godina na tom sajmu učestvuje i Srbija, na čijem nacionalnom štandu svoja izdanja izlažedvadeset srpskih izdavačkih kuća. Izvršni organizator nastupa je Narodna biblioteka Srbije.\nU okviru sajma knjiga u Moskvi održan je Festival slovenskih knjiga,na kojem je učestvovalo trinaest zemalja – Rusija, Belorusija, Ukrajina, Poljska, Češka, Slovenija, Hrvatska, Bugarska, Uzbekistan, Moldavija, Latvija, Estonija i Srbija. Nagrade su osvojila četiri izdavača iz Srbije– Čarobna knjiga,Globosino Aleksandrija, Evro Đuntii Kreativni centar. Na festivalu je ukupno nagrađeno dvadeset učesnika.\nKreativni centar nagrađen je za zapažen rad na izdavanju knjiga iz istorije i kulture slovenskih zemalja.\nNeposredno pred početak sajma knjiga u Moskvi Kreativni centar je za Nagradu Festivala slovenskih knjiga konkurisao sa tri izdanja: Zelenbabini darovi, Srpske narodne lirske pesme i Srpske narodne junačke pesme.\nDrago nam je što je žiri u tim izdanjima prepoznao ljubav i trud koje smo uložili u pokušaju da predstavimo i sačuvamo od zaborava našu kulturnu baštinu, koja je čvrsto povezana s tradicijom i kulturom drugih slovenskih naroda.


FOND ZA INOVACIONU DELATNOST – Javni poziv za Program ranog razvoja (MINI GRANTS Program)\nCilj Programa je da podstakne stvaranje inovativnih preduzeća zasnovanih na znanju, kroz osnivanje startap i/ili spinof kompanija u privatnom sektoru, tako što će obezbediti finansiranje za razvoj inovativnih tehnologija, proizvoda i usluga sa tržišnom primenom koje poseduju veliki potencijal za komercijalizaciju. Trajanje projekta u okviru Programa...\nCilj konkursa jeste podrška radu udruženja građana čija je aktivnost usmerena na podsticanje razvoja i unapređivanje poljoprivredne proizvodnje na teritoriji AP Vojvodine. Predmet konkursa jeste dodela bespovratnih sredstava za realizaciju programskih aktivnosti udruženja građana i poboljšanje uslova rada udruženja građana. Sredstva ovog konkursa ne mogu se koristiti...\nCikloFest – prodajna izložba bicikala\nReBike servis za iznajmljivanje bicikala u skladu sa svojim ciljevima promocije biciklizma kao jeftinog, normalnog i ekološki odgovornog vida javnog prevoza organizuje prvo po redu CIKLOFEST, prodajnu izložbu bicikala i opreme za bicikle, 3. juna 2017. godine u Pančevu. Rebike servis za iznajmljivanje bicikala je prvo...\nRazvijena besplatna aplikacija “Кrug zdravlja”\nBeograd, 26.maj 2017.godine - Udruženje za podršku ljudima sa neurozom “Herc” je u okviru projekta razvoja socijalnog preduzeća “Herc&DO- doing good for good”, podržanog od Karitasa Srbije i Delegacije EU, kao jednu od usluga razvilo besplatnu android/IOS aplikaciju “Krug zdravlja”. Aplikacija omogućava osobama sa mentalnim tegobama, ali...\nRaspisan konkurs „Podrška inovativnim pristupima za povećanje zapošljavanja i zapošljivosti mladih“ (rok: 31.5.2017.) RASPISAN KONKURS „PODRŠKA INOVATIVNIM PRISTUPIMA ZA POVEĆANJE ZAPOŠLJAVANJA I ZAPOŠLJIVOSTI MLADIH”\nTim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije objavljuje poziv za dodelu bespovratnih sredstava u okviru javnog konkursa pod nazivom “Podrška inovativnim pristupima za povećanje zapošljavanja i zapošljivosti mladih“. Javni konkurs se sprovodi u okviru Programa „Znanjem do posla“ (E2E) čije sprovođenje finansijski podržava...\nPoziv za prijave za dodelu sredstava u vidu podgrantova: Monitoring slučajeva diskriminacije i neravnopravnosti u Srbiji\nThe Equal Rights Trust (ERT), Praxis, i Sandžački odbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda pozivaju organizacije civilnog društva (OCD) da učestvuju u monitoringu i dokumentovanju slučajeva diskriminacije u Srbiji. Tražimo OCD iz Srbije koje žele da dobiju sredstva za sprovođenje monitoringa i dokumentovanja slučajeva diskriminacije...


KIŠOBRANI U JAPANU - Japanorama\nKIŠOBRANI U JAPANU\n06/05/2020 06/05/2020 / ZANIMLJIVOSTI\nJapan je zemlja sa mnogo kiša, posebno kada se približi jun i početak kišne sezone CUJU. Tada kiše padaju svakodnevno, povremeno se nebo razvedri, ali padaju i po ceo dan. Nikad ne znate kada će vas kiša zadesiti, pa zato treba da znate nešto o „kulturi kišobrana“ u Japanu.\nNa japanskom jeziku kišobran se kaže KASA (potpuno ista reč je i za kišobran i za suncobran), a isti je naziv i za šešire od bambusa (u obliku presečene kupe), koje ste viđali u samurajskim filmovima. Sada ih češće nose samo budistički sveštenici.\nSvaka kuća, svaki stan, uvek su puni kišobrana, jer ih često zaboravlaju kod kuće kad pođu, pa kupuju nove, ili ih zaborave gosti – slučajni posetioci (poštari, raznosači hrane…) kad se nebo iznenada razvedri.\nKišobran možete da kupite na kiosku, u „kombini“ – maloj samoposluzi otvorenoj 24 sata, tekstilnim radnjama, radnjama za prodaju odeće, supermarketima, robnim kućama, specijalizovanim radnjama (jedna u Tokiju ima 20 000 različitih kišobrana u ponudi). Kišobrane prodaju i u automatima, pa možete da ih kupite 24 sata.\nNama najinteresantniji i najegzotičniji su sigurno klasični kišobrani od bambusa, koji nikada nisu baš jevtini, a ništa manje su interesantni najjevtiniji – obični providni plastični kišobrani, koji koštaju oko 300 jena (300 dinara), brzo se pokvare, ali i brzo zaborave. Kad njih imate, možete da gledate u nebo, oko sebe, pa im i to daje neku posebnu draž.\nSkuplji kišobrani su od 1000 pa do nekoliko hiljada, kad su napravljeni od dobrih i lepo dizajniranih materijala. Ima čak i „kišobrana za celo telo“, sastavljen od nekoliko providnih kišobrana, pa onda sigurno nećete pokisnuti.\nKad iznenada padne kiša, kišobran će vam ponuditi policajac iz „kobana“, policijskih boksova, kojih ima na svakom koraku u velikim gradovima. Kišobrane ne morate da im vratite, jer ih je ionako neko nekada tu zaboravio – kad je iznenada prestala kiša.\nKad uđete u prodavnicu, robnu kuću, restoran, kafić, kišobran možete da ostavite u posebni loker na ulazu, kao stalak, u kome se kišobran zaključa, a vi ključ nosite sa sobom dok ste unutra. Postoje i uske providne plastične navlake, koje će vam domaćini staviti preko vašeg mokrog kišobrana, pa da možete da ga nosite sa sobom dok ste u radnji.\nKad vozite bicikl, a to se često dešava u Tokiju, gde se ide u kupovinu pre biciklom nego autom, postoji poseban mali mehanizam koji se postavi na dršku-volan bicikla, u njega se uglavi kišobran, tako da stoji uspravno i ne morate da ga držite dok vozite.\nPoslednji hit u Tokiju su kišobrani na iznajmljivanje. Cenovnik je 1 jen ( 1 dinar ) za 10 minuta, a za ceo dan vam naplate 70 dinara. Postoji lanac radnji za iznajmljivanje kišobrana, pa možete da ga vratite bilo gde u gradu, da se ne vraćate tamo gde ste ga uzeli. Plaćate karticom, ostavite otisak, a naplate vam na kraju.\nI, nama iz Srbije, najinteresantnije: mnogi u žurbi kišobrane ostavljaju ispred železničkih stanica, restorana, radnji, bilo gde, jednostavno ih zaborave (kad prestane kiša), a vi uvek možete da ih uzmete i ostavite ih negde na drugom mestu, za nekoga sličnog ko tako želi da uštedi.


BalkanMagazin :: „Turski tok“ na bugarskom sudu\n„Turski tok“ na bugarskom sudu\nZbog zagađenja godišnje umre 6.000 ljudi\nParlamentarni izbori 26. aprila?\nSimonović na suđenju pretio tužiocu\nMiškovićev sin, najveći dužnik\nUpozorenje Vučiću preko Tošića\nDa li će kasniti penzije zbog štrajka poštara?\nPočetak otvorenog rata u SNS?\nZbližavanje Rusije i Srbije smeta Americi\npetak, 26. jul 2019 08:11\n(petak 26. jul, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nSangate, 25.07.2019 - francuski pronalazač Frenki Zapata u neuspešnom pokušaju da na svojoj "letećoj dasci" preleti Lamanš\nFrancuska za novog ambasadora u Srbiji šalje stručnjaka za bezbednost, koji je radio u kancelariji UN u Beču. Posle izjave o investicijama, usledile su pretnje Vučićevoj deci. Gradnja „Turskog toka“ još nije počela, jer je stvar zastala na sudu. Sportski centar na Košutnjaku nema dozvolu, ali se gradi. Ponovo se popravlja put u Grdeličkoj klisuri. Zaplenjeno je oružje u Uroševcu.\nBeograd, 25.07.2019 - predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa poglavarom Srpske pravoslavne crkve, patrijarhom Irinejem\nGradnja gasovoda „Turski tok“ preko Bugarske, od čega zavisi snabdevanje Srbije ruskim gasom, još nije počela, iako je bilo planirano da radovi startuju ovog meseca. Razlog za to je što je cela stvar zastala na sudu, piše Politika. Naime, italijansko-saudijski konzorcijum „Arkada“, koji je prvobitno trebalo da se bavi ovim poslom, a koji je suspendovan zato što dva puta nije dostavio potpunu dokumentaciju u zadatom roku, podneo je tužbu jer se smatra oštećenim. I to pogotovo posle saznanja da je bugarska strana spremna da novoizabranom konzorcijumu za razvoj gasa „Bugarska“ spusti cenu za 31,5 odsto od prvobitno ponuđene, stoji u tekstu.\nIzgužvani ambasadori Srbije\nKurir piše o „apa-drapa diplomatiji“ uz naslovi „Lele, kakvi su nam ambasadori, Dačićeva brigada ofucanih, razgolićenih, izgužvanih“. Ovako su na poslednjem sastanku s ministrom inostranih poslova bile obučene srpske diplomate, stoji na prvoj strani lista uz objavljene fotografije nekoliko srpskih ambasadora.\nPariz šalje stručnjaka za bezbednost\n„Pariz šalje u Beograd eksperta za bezbednost“, naslov je u Novostima. Novi ambasador biće Žan-Luj Falkoni, koji je radio u kancelariji UN u Beču. U jeku traženja rešenja za Kosmet, rokade se pojavljuju i kod Rusa, Amerikanaca i Britanaca, navodi list.\nBeograd, 25.07.2019 - susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i komesara Evropske unije za proširenje i susedsku politiku Johanesa Hana\nInvesticije i predsednikova deca\n“Ovo je jako važan dan za nas, za Srbiju, Smederevo, radnike koji ovde rade, jer su Kinezi ovom novom investicijom potvrdili da žele da ostanu ovde, da žele da ulažu i veruju u uspeh Železare” - napisao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na svom tviter nalogu. Iako je vest o novoj investiciji, polaganju kamena temeljca za izgradnju novog postrojenja Aglomeracije kompanije HBIS GROUP Serbia u Smederevu, koja je sama po sebi vredna 120 miliona dolara, „reakcije pristalica SzS, Dragana Đilasa, Boška Obradovića i Vuka Jeremića,u krajnje negativnom i monstruoznom kontekstu nisu izostale“, pišu Novosti. Nakon višednevne kampanje protiv predsednika Srbije, njegove porodice i najbližih saradnika, ponovo je na društvenoj mreži Tviter napadnuta porodica predsednika, odnosno njegova deca.\nNaslov u Srpskom telegrafu je „Vučiću prete silovanjem ćerke Milice i žele mrtvog sina“.\nFalsifikovani podaci o divljoj gradnji\nSkoro mesec i po dana Vlada Srbije, odnosno investitor – republički Zavod za sport, uz novi sportski centar na Košutnjaku, gradi i veštačku alpinističku stenu bez dozvole, dok je podatak o odobrenju za izgradnju istaknut na gradilištu, ali i drugim, oskudnim dokumentima dostupnim javnosti, falsifikovan, saznaje Danas. Dok je „pravo“ rešenje nadležnog Ministarstva građevinarstva stiglo tek početkom maja, investitor je „kupovao“ vreme, lažirajući podatak da je građevinsku dozvolu već izdala matična opština Čukarica. Naslov teksta je „Država falsifikovala podatke o divljoj gradnji na Košutnjaku“.\nŽalbe, bez penala\nPrimedbe nadležnih u Srbiji na račun grčke građevinske kompanije ostaće bez efekta, piše Danas uz naslov „Ministarka se žali na Aktor, ali penale ne pominje“. Pre dve godine se spekulisalo da je Aktoru naplaćeno dva miliona evra kazni, ali se ubrzo posle toga pojavila vest da su dobili produženje roka.\nOpet popravke na Grdeličkoj klisuri\nJuče je na novoj deonici auto-puta Beograd-Niš-Preševo, na južnom kraku Koridora 10 kroz Srbiju u Grdeličkoj klisuri između Caričine doline i tunela „Manajle“, započela sanacija poslednjeg od tri dela oštećenog kolovoza. Na lokaciji „Sediški potok“ saniraće se kolovoz u dužini od tridesetak metara, a u prethodna četiri dana potpuno je saniran naprsli kolovoz, najpre u dužini od 70 metara, a potom i dodatnih 40. Kompanija „Integral inženjering“ iz Republike Srpske uputila je izvinjenje korisnicima auto-puta i sama će finansirati popravku.\nPonovo ruski kamp na Zlatiboru\nProšle godine ih policija zabranila, piše Blic, ali „Rusi ponovo prave vojni kamp za decu na Zlatiboru“. Ruska paravojna grupa E.N.O.T. ponovo obučava decu ratnim igrama, stoji u tekstu.\nBujanovac, 25.07.2019 - ministar odbrane i načelnik Generalštaba Vojske Srbije prisustvovali su obuci pripadnika Četvrte brigade Kopnene vojske u rejonu baze „Jug“ kod Bujanovca\nZaplenjen arsenal u Uroševcu\nSukob izbegnut za dlaku, piše Informer uz naslov „Šiptari spremali Srbima pakao“. U danu kada je Ramuš Haradinaj saslušan u Sudu za OVK, kosovska policija u Uroševcu uhapsila je 18 osoba sa arselanom naoružanja. Pronađeno je 10.000 evra u kešu, 37 pištolja, tri „kalašnjikova“, 15 pušaka, 9.000 metaka.\nLondon, 25.07.2019 - novi britanski premijer Boris Džonson u Donjem domu Parlamenta u Londonu\nManje poznati Džonson\nEngleski premijer osudio NATO, piše Srpski telegraf uz naslov „Džonson plakao zbog Milice Rakić“. List navodi da otkriva do sada nepoznate detalje iz života šefa britanske vlade.


Novosti – Amper Solar Group\nSubvencije za energetsku efikasnost u domaćinstvima će se ove godine odobravati kroz pilot-projekat koji treba da pokaže kakvo je interesovanje građana, koliko je novca raspoloživo, kao i prve rezultate, rekla je ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović. Ministarstvo rudarstva i energetike je u aprilu raspisalo javni poziv opštinama i gradovima da se do 21. maja […]\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas da će procedura za dobijanje dozvola za ugradnju solarnih panela biti pojednostavljena novim zakonima o energetskoj efikasnosti i korišćenju obnovljivih izvora energije i da će se cela procedura završavati u četiri koraka. „Nakon izrade projekta, lokalna samouprava daje odobrenje, jer nije više potrebna građevinska dozvola. […]\nPočetkom septembra Ministarstvo rudarstva i energetike raspisaće prvi javni poziv za subvencionisanje postavljanja solarnih panela u domaćinstvima, a krajem godine će biti još jedan javni poziv za zamenu stolarije, izjavila je danas u Metovnici ministarka Zorana Mihajlović. Dodala je da će javni poziv za solarne panele biti sproveden preko lokalnih saouprava isto kao i […]\nUštedite energiju i novac Iskoristite specijalnu ponudu za nabavku solarnih sistema i ostvarite uštede novca i energije Finansirajte solarne sisteme delom ili u potpunosti iz ostvarene uštede Obezbedite električnu energiju na lokaciji gde je do sada niste imali Odaberite stacionirani (fiksni) instaliran na objektu ili na zemlji ili pokretni (mobilni) sistem koji je […]\nMinistarstvo poljoprivrede u okviru projekta za konkurentnu poljoprivredu objavilo je javni poziv za dodelu subvencija od najmanje 10.000 do maksimalno 25.000 evra za poljoprivredna gazdinstva, dok će mala i srednja preduzeća moći da dobiju od 12.500 do 200.000 evra. Na ovom javnom pozivu biće raspodeljeno 700 miliona dinara (oko šest miliona evra), a do kraja […]