Iza simpatije Trampa prema Putinu krije se surova realnost - 31.03.2018, Sputnik Srbija\nIako predsednik SAD Donald Tramp ne krije svoju simpatiju prema ruskom lideru Vladimiru Putinu, proterivanje ruskih diplomata i zatvaranje konzulata u Sijetlu... 31.03.2018, Sputnik Srbija\nmrgud12 najgore u svemo ovome sa trampom je sto je pristao da bude presednik bez ovlascenja i mora da sprovodi odluke koje neko drugi donosi i prakticno je u poziciji kao evropski drzavnici koji izvrsavaju naredbe pentagona a sad i londona\nvesti, svet, vladimir putin, donald tramp, tajm\nKako se navodi, dobar primer te realnosti je Ukrajina, budući da je Trampova administracija još decembra prošle godine odobrila prodaju oružja toj zemlji uključujući i protivtenkovske sisteme „Dževelin“.\nDok je Obama bio na vlasti, dodaje list, takvih konkretnih mera nije bilo, već se vojna saradnja sa Ukrajinom svodila na obuku i isporuku prateće opreme, ali Tramp je tu saradnju podigao na drugi nivo.\nPored toga, kada je Tramp kritikovao saveznike iz NATO-a za nedovoljan finansijski doprinos u Alijansi, krivili su ga da time provocira Rusiju. Međutim, nakon što su zemlje-članice preduzele korake koje je Tramp zahtevao, NATO je ojačao i desilo se ono što Putin nije očekivao, navodi autor članka.\nProterivanje diplomata je još jedan primer – za vreme Obame proterano je 35 činovnika ruske diplomatske misije i zatvorene su dve vikendice, što je simbolično u odnosu na ono što je uradio Tramp kako bi se zaustavilo mešanje Rusije u izbore širom sveta, ističe on.\nI to nije sve, iako američki predsednik nikada nije javno priznao da se Rusija mešala u izbore, njegova administracija je pored proterivanja uvela i dodatne sankcije Rusije. „Možda on i ne želi Putina da nazove lažljivcem, ali je stao na stranu Zapada i jasno stavio svima do znanja da svemu ima granica“, zaključuje autor.


Prezentirani idejni projekti za modernizaciju i proširenje kapaciteta tuzlanskog aerodroma – Radio Feral\n02/11/2016 Mirza Musanovic\t0 Comments\nNa Međunarodnom aerodromu Tuzla danas su prezentirani kapitalni investicijski projekti za njegovu modernizaciju i proširivanje kapaciteta. Radi se o infrastrukturnim projektima proširivanja kapaciteta aerodromske zgrade putničkog terminala, izgradnje objekta Uprave za indirektno oporezivanje i Granične policije BiH i carinskog skladišta za avio-gorivo, ukupne vrijednosti oko 7 miliona KM.\nRazlog za sve ove aktivnosti je ekspanzija avio – saobraćaja na Međunarodnom aerodromu Tuzla i očekivanje da aerodromske usluge naredne godine koristi između 500.000 i 600.000 putnika.\n„Kako bi Aerodrom mogao odgovoriti na sve zahtjeve koji se s tim u vezi pred njega postavljaju neophodno je uraditi rekonstrukciju postojećih objekata pristanišne zgrade, tehničkog objekta, izgraditi neke nove objekte, te dodatni parking prostor” rekao je u uvodu direktor Aerodroma Rifet Karasalihović.\nSve ovo podrazumijeva proširenje aerodromskog hola, prostornih kapaciteta u odlascima i dolascima, veći broj šaltera za registraciju putnika, adekvatan caffe bar, restoran, agencije za iznajmljivanje vozila, sortirnicu prtljaga, povećanje prostornog kapaciteta za potrebe uprave i administracije i dr.\n„Vrijednost radova koje će provoditi Aerodrom u cilju proširivanja svojih kapaciteta iznosi oko 4,5 miliona KM. Oko 50% tih sredstava osigurat ćemo iz kredita, a preostali dio sredstava očekujemo kao pomoć Vlade Tuzlanskog kantona i Vlade FBiH” rekao je direktor Karasalihović, ističući da će se uporedo sa svim ovim aktivnostima na aerodromu nesmetano odvijati putnički saobraćaj.\nPrateći razvoj tuzlanskog aerodroma i odgovarajući na zahtjeve koji se stavljaju pred prateće službe, prije svega Upravu za indirektno oporezivanje i Graničnu policiju, predstavnici Uprave su danas prezentirali i idejno rješenje svog objekta, čija je izgradnja nedavno najavljena prilikom posjete direktora Uprave Mire Džakule Tuzlanskom kantonu. Vrijednost ove investicije iznosi oko 2 miliona KM.\n„Ovo je realizacija svih onih aktivnosti koje smo mi već ranije najavljivali. Razvoj Aerodroma i njegova ekspanzija pred nas je stavila nove obaveze. Nas raduje da razvoj Aerodroma u svim ovim aktivnostima prati i Uprava za indirektno oporezivanje i ohrabruju nas najave izgradnje kapitalnog objekta u kojem će biti smještene sve službe potrebne za kvalitetan rad ove zračne luke koja je ujedno i granični prijelaz. Što se tiče ovog dijela proširivanja kapaciteta Aerodroma, Kantonalna vlada će u narednoj godini nastojati da osigura dio potrebnih sredstava za ovaj projekat, jedan dio očekujemo od Vlade Federacije BiH, a preostali dio će se osigurati kreditnim aranžmanom” rekao je premijer Gutić ističući da je Međunarodni aerodrom Tuzla strateški projekat Vlade Tuzlanskog kantona.\nNa kraju današnje prezentacije istaknuto je i da se projekat izgradnje prilaznih svjetala trenutno realizira i da se njegovo okončanje očekuje polovinom ovog mjeseca.\nDanašnjoj prezentaciji idejnih rješenja budućih investicija na Međunarodnom aerodromu Tuzla osim svih članova Vlade Tuzlanskog kantona prisustvovali su predstavnici Uprave za indirektno oporezivanje BiH i Granične policije BiH.\n← Kompletne porodice se odriču državljanstva BiH\nVlašić i Igman osvanuli s bijelim prekrivačem, do podneva snijeg na svim planinama →\nKLAS: OD SUTRA NIŽE CIJENE POLUBIJELOG I NARODNOG HLJEBA\n04/08/2011 Mirza Musanovic\t0\nJEDNOGLASNO USVOJEN BUDŽET OPĆINE KALESIJA ZA 2014.GODINU\n26/12/2013 Mirza Musanovic\t0


„Republikanci SAD krivi za pripajanje Krima Rusiji“\n„Republikanci SAD krivi za pripajanje Krima Rusiji“\nRepublikanci su blokiranjem usvajanja predloga zakona o sankcijama Rusiji možda pomogli toj zemlji da pripoji Krim, izjavio senator Rid.\nVođa demokratske većine u američkom Senatu Hari Rid je danas izjavio da su republikanci možda pomogli Rusiji da pripoji poluostrvo Krim, time što su pre dve nedelje blokirali usvajanje predloga zakona o sankcijama Rusiji i pomoći Ukrajini.\nTaj predlog, o kojem će se glasati danas, blokiran je netom pre nego što je nastupila dvonedeljna pauza u zasedanju Senata, a u međuvremenu se Krim izdvojio iz Ukrajine i pripojio Rusiji, prenela je agencija AFP.\n„Ne možemo znati da li bi se situacija drugačije odvijala da su SAD na rusku agresiju odgovorili jakom, ujedinjenom akcijom“, istakao je senator Rid, dodavši da je blokiranje predloga zakona „poslalo opasnu poruku ruskim liderima“.\nSa druge strane, republikanci u Senatu su istakli da je u Predstavničkom domu Kongresa usvojen drugi predlog zakona, tako da onaj o kojem je trebalo da se glasa u Senatu ionako ne bi zvanično stupio na snagu pre dvonedeljne pauze u zasedanju.


Republika / Oduševljen Cecom: Bogdanov otac otkrio šta se dešavalo kada mi je sin u kuću doveo najveću zvezdu!\nMiloš Srejović oduševljen Cecom\nPevačica je otišla u Kragujevac, gde je srdačno dočekana, o Bogdanov ptac otkrio je za medije kako je protekao njihov susret.\nCecin dolazak na Bogdanovu slavu dogodio se u najužem krugu porodice, koja je poštovala sve savete epidemiologa usled pandemije koronavirusa.\nTo je bio i glavni razlog što je samo nekoliko ljudi znalo da će Ceca otputovati za Kragujevac, te su ovog puta izostali pozivi ostalih članova porodice, prijatelja i poznanika da pitaju Miloša kakva je pevačica uživo ili da dođu i lično upoznaju najveću balkansku zvezdu.\nEstrada Zabava Ceca Ražnatović Poznate ličnosti Bogdan Srejović\n- četvrtak, 25. 2. 2021. u 13:14 0\n- četvrtak, 25. 2. 2021. u 12:38 0\nPevačica Rada Manojlović navodno je u finansijskoj krizi zbog neplaćenih dugova, pišu domaći mediji.\n- četvrtak, 25. 2. 2021. u 12:21 0\nZapalila društvene mreže vrelim kadrovima!\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je objasnio zašto Đorđe Balašević nije sahranjen u...


Usmeni dogovor sa gazdom (ne)dovoljna garancija za sezonske radnike - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nIako još nije ušao u skupštinsku proceduru, novi Nacrt zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima je u javnosti već podigao "veliku prašinu", ponajviše zbog odredbe da se o uslovima rada i visini zarade sezonski radnik i poslodavac usmeno dogovaraju, jer to može da bude plodno tlo za eventualne zloupotrebe.\nFoto: Flickr / Donna Sutton\nIako je tek nedavno završena javna rasprava o Nacrtu zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u javnosti se povela velika rasprava, jer nacrt predviđa da se uslovi poslovanja, radno vreme, obaveze, naknade za rad i potencijalni rizici, između radnika i poslodavca se ugovaraju usmenim putem. Kako prenose Novosti, zbog toga mnogi strahuju da mnogi detalji takvog dogovora neće biti ispunjeni, pa najamni radnik neće imati nikakav dokaz obećanih uslova. Budući sezonci će moći da zahtevaju da se "ugovor" dostavi i na papiru, ali gazda po novom propisu ima rok od minimum 2 meseca od početka rada da to i uradi. Dobra strana pomenutog zakona je to što će sezonski radnici biti prijavljeni i imati pravo na penziono, socijalno i zdravstveno osiguranje u slučaju povreda, dok će s druge strane država po tom osnovu ubirati porez.\nNALED: Usmeni dogovor radi pojednostavljenja procedure\nU Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj (NALED), koja je učestvovala u izradi ovog propisa, ističu da je Nacrt zakona predvideo da se dogovor pravi usmeno kako procedura ne bi bila ponovo zakomplikovana čime ne bi bila postignuta svrha zakona, a to je povećanje broja prijavljenih sezonskih radnika. Predstavnici te organizacije smatraju da je u praksi potražnja za sezonskim radnicima daleko veća od ponude, pa se na terenu poslodavci drže dogovorenog. U NALED-u naglašavaju da je mogućnost usmenog ugovaranja praktično rešenje za prevazilaženje administrativnih barijera za prijavljivanje i angažovanje sezonskih radnika, uz napomenu da to ne isključuje mogućnost da sezonski radnik zahteva izdavanje potvrde o ugovorenim uslovima rada. Oni dodaju da bi sezonski radnik trebao da traži izdavanje potvrde o ugovorenim uslovima rada da bi imao pisani trag o dogovorenim uslovima, što nacrt ovog zakona, takođe, predviđa.\nPoslodavac dužan da upozna "sezonca" o uslovima rada\nPrema Nacrtu zakona poslodavac će ubuduće imati obavezu da radnika pre početka posla upozna sa uslovima na radu poput visine naknade, očekivanog perioda angažovanja, pauze, radnog vrema, a mora i da ga obavesti o rizicima koji idu uz taj posao. Prema tekstu zakona, čim se sezonac prijavi, inspekcija će dobijati informaciju da postoji ugovorni odnos između poslodavca i sezonskog radnika, a to je i potvrda da je radnik prihvatio uslove gazde.\nNajamnim radnicima "minimalac" zagarantovan\nPrimenjeno u praksi to će značiti da se kao i dosada poslodavac i sezonski radnik dogovaraju o visini dnevne naknade, a obaveza plaćanja poreza i doprinosa će biti jednaka za sve. U NALED-u ističu da je najamnom radniku zagarantovana minimalna naknada koja ne može da bude niža od minimalne cene rada. Sezonski radnik može da se zaštiti tako što će tražiti pisanu potvrdu o uslovima rada odnosno visini naknade, a takođe će moći da zahteva isplatu naknade na račun, što inspekcijskim organima omogućava lakšu proveru.\nSezonski poslovi Sezonski radnici Poljoprivreda Nadnica NALED Nacrt zakona\nAntonio Mihalić, pre 4 dana


Specijalci HNK zaustavili konvoj sa migrantima /VIDEO/\nMigranti koji su jutros autobusima krenuli iz Sarajeva nisu mogli do izbjegličkog centra u Salakovcu.\nNakon što je policija ispratila konvoj sa područja Hercegovačko-neretvanskog kantona na područje Kantona Sarajevo autobusi su parkirani pored puta, a potom su, kako bi ih obezbjeđivali, stigli specijalci iz Sarajeva u 10 kombija.Prema riječima jedne od volonterki, Pakistanci uglavnom žele da ostanu u BiH, dok neki iz Sirije, Maroka i ostalih zemalja žele u zemlje EU.\nU izbjegličkom centru Salakovac potvrdili su da je u ovaj centar planiran smještaj 270 migranata.\n"Vlada Hercegovačko-neretvanskog kantona, niti Grad Mostar, nisu uopšte kontaktirane niti konsultovane o mogućem dolasku većeg broja osoba u Izbjeglički kamp u Salakovcu, kažu iz kabineta Nevenka Hercega, predsjednika Vlade Hercegovačko-neretvanskog kantona. Međutim, Slobodan Ujić, dirketor Službe za poslove sa strancima demantuje danas Nevenka Hercega, kazavši da su na vrijeme poslali obavještenje i da nije tačno da niko nije kontaktirao Vladu HNK-as, da će migranti iz Sarajeva biti danas premješteni iz Sarajeva u Izbjeglički centar Salakovac.To potvrđuje zahtjev za pružanje pomoći koji je direktor Službe za poslove sa strancima Slobodan Ujić uputio Ministarstvu unutrašnjih poslova HNK-a.\nU prvoj reakciji nakon što je dobio vijest ministar bezbjednosti Dragan Mektić nazvao je zaustavljanje migranata kod Konjica „državnim udarom“. Nešto kasnije, sazvao je konferenciju za medije na kojoj je izjavio kako je Tužilaštvo već dalo nalog da SIPA sprovede istragu te da komesar HNK-a mora biti priveden i ispitan jer je kako je rekao počinio krivično djelo.\nS druge strane Perica Stanić, direktor SIPA, kaže da bilo kakvu odluku o uključenju SIPA o kojoj govori ministar bezbjednosti Dragan Mektić može donijeti jedino Tužilaštvo BiH.\nZabranu prolaza autobusa sa migrantima ka Salakovcu Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, ocijenio je kao zakonski neutemeljenu i vannadležnu naredbu Ministar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda rekao je da je nužno da se u rješavanje ovog problema uključe svi nivoi vlasti u BiH, a ne da se prizivaju "državni udari".\nViše iz ove kategorije « Sutra konkurs za upis u srednje škole /VIDEO/ Mlađenović: Zbog velike podrške Vlade prešao sam u SNSD »


IZ UP ZA STANDARD: Udarićemo na finansijsku moć mafije, PRIORITETI sprječavanje i rasvjetljavanje ubistava, visoke korupcije i krijumčarenja narkotika | Standard\nIZ UP ZA STANDARD: Udarićemo na finansijsku moć mafije, PRIORITETI sprječavanje i rasvjetljavanje ubistava, visoke korupcije i krijumčarenja narkotika\nKoliko je kriminalnih organizacija i grupa aktivno na području Crne Gore, kakav je njihov način djelovanja, koliko članova broje - biće zvanično poznato nakon izrade nove Procjene opasnosti od teškog i organizovanog kriminala SOCTA 2021. koja je u završnoj fazi. Shodno dosadašnjim procjenjama, na listi prioriteta u radu policije u naprednom periodu biće borba protiv teških krivičnih djela protiv života i tijela, korupcije na visokom nivou, krijumčarenja i distribucije narkoticima i druga krijumčarenja, otkrivaju za portal Standard iz Uprave policije, čiji je direktor Zoran Brđanin.\nU odnosu na SOCTA 2017. došlo je do promjena u kriminalnom miljeu Crne Gore, neke grupe su nestale, a neke se pripojile jačima od sebe.\n„Strukturu najvećeg broja organizovanih kriminalnih grupa, koje djeluju na području Crne Gore karakteriše čvrsto jezgro, sastavljeno od pojedinaca, povezanih porodičnim ili dugogodišnjim prijateljskim vezama. Pored njih tu je i jedan broj privremenih članova i širi krug dostupnih povremenih saradnika. Dominantna aktivnost kojom se bave organizovane kriminalne grupe iz Crne Gore je krijumčarenje narkotika na međunarodnom nivou. U ostale kriminalne aktivnosti ubrajuju se izvršenje teških krivičnih djela protiv života i tijela, krijumčarenje akciznih roba i motornih vozila, zelenaštvo i pranje novca“, stoji u odgovoru Uprave policije.\nSTANDARD: Da li je u izradi dokument SOCTA, koji je usmjeren na procjenu opasnosti od teškog i organizovanog kriminala u Crnoj Gori? Kakva je generalna ocjena bezbjednosnog stanja i rizika u našoj državi?\nUPRAVA POLICIJE: Imajući u vidu kompleksnost bezbjednosnih izazova uslovljenih djelovanjem struktura teškog i organizovanog kriminala, a u skladu sa već ranije implementiranim standardima, Biro za operativnu koordinaciju organa obavještajno bezbjednosnog sektora, formirao je Međuresorni operativni tim, koji preduzima završne aktivnosti na izradi nove Procjene opasnosti od teškog i organizovanog kriminala – SOCTA 2021. Međuagencijskim pristupom i udruženim naporima nastoji se definisanju jedinstven okvir za utvrđivanje zajedničkih prioriteta i donošenje zajedničkih odluka o preduzimanju daljih koraka ka stvaranju bezbjednije sredine za život svih građana.\nSagledavajući bezbjednosne izazove sa kojima su se tokom proteklog perioda bavili organi obavještajno bezbjednosnog sektora, može se konstatovati da će se na listi prioriteta u preduzimanju aktivnosti protiv teškog i organizovanog kriminala i u narednom periodu naći borba protiv teških krivičnih djela protiv života i tijela, korupcije na visokom nivou, krijumčarenja i distribucije narkoticima, krijumčarenja akciznih roba, pranja novca, ilegalnih migracija i trgovine ljudima.\nUkoliko uzmemo u obzir preduzete preventivne, obavještajne, analitičke i operativno istražne aktivnosti, kao i ostvarene rezultate rada, uz identifikovane bezbjednosne rizike, može se zaključiti da je bezbjednosna situacija u Crnoj Gori stabilna.\nSTANDARD: Koliko je kriminalnih aktivnosti planiranja i pokušaja likvidacija policija osujetila u minulom periodu?\nUPRAVA POLICIJE: Kroz navedene aktivnosti ostvareni su veoma značajni rezultati u pogledu rasvjetljavanja teških krivičnih djela protiv života i tijela, koji su posljedica sukoba organizovanih kriminalnih grupa, pri čemu je i spriječeno izvršenje 13 teških krivičnih djela koja su trebala da budu izvršena na štetu 18 osoba, među kojima su članovi suprotstavljenih grupa, ali i službenika organa za sprovođenje zakona i nosilaca pravosudnih i tužilačkih funkcija. Za rezultat imamo procesuiranje većeg broja članova organizovanih kriminalnih grupa, među kojima su i vođe i visokopoziconiranih članovi koji su imali ključne uloge u sprovođenju kriminalnih aktivnosti. S tim u vezi, zaključuje se da su aktivnosti organizovanih kriminalnih grupa u značajnoj mjeri pasivizirane.\nSpecijalnom državnom tužilaštvu podnijeli smo krivične prijave protiv lica koja su identifikovana kao članovi organizovanih kriminalnih grupa, među kojima i lica koja imaju status vođa i visokopozicioniranih članova, a koja se dovode u vezu sa organizacijom i izvršenjem teških krivičnih djela protiv života i tijela.\nOd ukupnog broja procesuiranih lica Specijalnom državnom tužilaštvu njih 96 je u policijskim evidencijama registrovano kao članovi organizovanih kriminalnih grupa, od čega je 47 lišeno slobode. Među procesuiranim članovima organizovanih kriminalnih grupa su i lica koja imaju status vođa i visokopozicioniranih članova, koji su imali ključne uloge u planiranju, pripremi, organizaciji i direktnom izvršenju teških krivičnih djela protiv života i tijela.\nRasvijetljeno je šest ubistava, od kojih su dva dvostruka, počinjena tokom 2020. godine, a koja se dovode u vezu sa sukobima organizovanih kriminalnih grupa.\nPrikazani rezultati nedvosmisleno ukazuju na posvećenost svih struktura Uprave policije, da se, kako samostalno, tako i kroz institute mađuagencijske i međunarodne saradnje u različitim oblastima, sa svim raspoloživim kapacitetima i profesionalnim znanjem izbori sa aktuelnim bezbjednosnim izazovima koji su povezani sa djelovanjem organizovanih kriminalnih grupa.\nU narednom periodu nastavićemo intenzivnu međuagencijsku saradnju, kako bi se u što većoj mjeri pokrenuli mehanizmi cjelokupnog bezbjednosnog aparata i drugih državnih organa i institucija, što će podrazumijevati i iniciranje novih mjera i radnji sa ciljem proaktivnog djelovanja u borbi sa bezbjednosnim izazovima, pri čemu će svakako jedan od glavnih ciljeva biti direktan uticaj na finansijsku moć organizovanih kriminalnih grupa.\nSvakako, imajući u vidu da govorimo o grupama koje imaju razgranate mreže saradnika na regionalnom i transnacionalnom nivou, neophodno je naglasiti da se u kontinuitetu preduzimaju aktivnosti koje su usmjerene na prikupljanje podataka i preduzimanje drugih radnji usmjerenih na sprečavanje izvršenja novih teških krivičnih djela u okviru sukoba između organizovanih kriminalnih grupa.\nSTANDARD: Koliko aktivnih kriminalnih grupa postoji u evidencijama Uprave policije? Kakav je njihov karakter, vrste kriminala kojim se bave i način organizacije. Koliko članova broje?\nUPRAVA POLICIJE: Shodno dokumentu Procjena opasnosti od teškog i organizovanog kriminala u Crnoj – SOCTA 2017 u Crnoj Gori je bilo identifikovano 11 organizovanih kriminalnih grupa.\nStrukturu najvećeg broja organizovanih kriminalnih grupa koje djeluju na području Crne Gore karakteriše čvrsto jezgro, sastavljeno od pojedinaca, povezanih porodičnim ili dugogodišnjim prijateljskim vezama. Pored njih tu je i jedan broj privremenih članova i širi krug dostupnih povremenih saradnika.\nDominantna aktivnost kojom se bave organizovane kriminalne grupe iz Crne Gore je krijumčarenje narkotika na međunarodnom nivou. U ostale kriminalne aktivnosti ubrajuju se izvršenje teških krivičnih djela protiv života i tijela, krijumčarenje akciznih roba i motovnih vozila, zelenaštvo i pranje novca.\nSTANDARD: Da li su vremenom nestale neke kriminalne grupe, koje su evidentirane u ranijim izvještajima SOCTA? I zašto, ukoliko jesu?\nUPRAVA POLICIJE: Kroz prethodno izrađene Procjene opasnosti bio je identifikovan veći broj organizovanih kriminalnih grupa, te je do smanjenja toga broja došlo primarno zbog aktivnosti organa za sprovođenje zakona, ali i zbog prestrukturiranja pojedinih organizovanih kriminalnih grupa i njihovog pripajanja drugim, bolje organizovanim kriminalnim strukturama, kao i zbog činjenice da su pojedine organizovane kriminalne grupe zbog nekonkurentnosti prestale da postoje.\nSTANDARD: Kakvi su rezultati UP u međunarodnim akcijama raskrinkavanja kriminalnih organizacija?\nUPRAVA POLICIJE: UP je u kontinuitetu preduzimala i preduzima aktivnosti usmjerene na jačanje međunarodne saradnje, koja se manifestuje kroz intenzivnu razmjenu informacija i sprovođenje operativno istražnih aktivnosti, u vezi sa lociranjem i lišenjem slobode članova organizovanih kriminalnih grupa za kojima su raspisane potjernice, te aktivnim učešćem u brojnim međunarodnim operacijama koje su značajno doprinijele realizaciji većeg broja policijskih akcija realizovanih na području više zemalja Evrope, što je samo potvrda povjerenja i kredibiliteta koji Uprava policije ima u međunarodnim okvirima.\nUprava policije kao jedan od nosilaca sistema bezbjednosti sprovodi efikasne aktivnosti, naročito u dijelu borbe protiv organizovanog kriminala i spremna je da se izbori sa aktuelnim bezbjednosnim izazovima, što je konstatovano i u Izvještaju Evropske komisije o napretku Crne Gore na putu ka Evropskoj uniji. To je još jedna potvrda crnogorskoj policiji da ide u dobrom pravcu.\nKapaciteti za istrage organizovanog kriminala su nastavili da rastu, broj predmeta od strane policije prema Specijalnom državnom tužilaštvu se udvostručio u 2020. godini, te je u Izvještaju posebno istaknuto kao značajno hapšenje vođe organizovane kriminalne grupe iz Kotora, u velikoj policijskoj operaciji sprovedenoj u saradnji sa državom članicom Evropske unije i uz podršku EUROPOL-a.\nJačanje međunarodne saradnje sa partnerskim službama u svim oblastima borbe protiv teškog i organizovanog kriminala u značajnoj mjeri doprinosi ostvarivanju pozitivnih rezultata. Imajući u vidu transnacionalnu dimenziju krivičnih djela iz ovih oblasti značajne aktivnosti se realizuju posredstvom međunarodne policijske saradnje, a sprovode se kroz razmjenu informacija, operativne sastanke mješovitih istražnih timova, zajedničke operativne aktivnosti, prikupljanje dokaza, identifikaciju, lociranje i procesuiranje izvršilaca krivičnih djela i članova organizovanih kriminalnih grupa koje djeluju na međunarodnom nivou.\nDalje snaženje međunarodne operativne policijske saradnje, prvenstveno kroz aktivnosti sa DEA Sjedinjenih Američkih Država, Federalnim Birom za istrage – FBI, Nacionalnom kriminalističkom Agencijom Velike Britanije (NCA), kriminalističkim policijama Holandije, Njemačke, Belgije, Španije i drugih zemalja Evropske unije, stvoriće osnovu za planiranje, preduzimanje i realizaciju obavještajnih i operativno istražnih aktivnosti, usmjerenih na dalju borbu protiv savremenih bezbjednosnih izazova, uzrokovanih djelovanjem struktura teškog i organizovanog kriminala.\nZnačajan broj međunarodnih istraga se sprovodio u oblasti sprečavanja krijumčarenja narkotika na međunarodnom nivou od kojih se prije svega izdvaja rekordna zapljena opojne droge kokain od skoro 1,5 tona, koja je realizovana u Crnoj Gori u avgustu.\nEfikasna međunarodna policijska saradnja sa partnerima iz Moldavije rezultirala je realizacijom akcije u Crnoj Gori i Moldaviji koja je bila usmjerena na sprečavanje pranja novca i tada su u Crnoj Gori uhapšene dvije, dok su u Moldaviji uhapšene četiri osobe.\nPo crnogorskim međunarodnim potjernicama u inostranstvu je od početka godine do novembra lišeno slobode 10 pripadnika organizovanih kriminalnih grupa, dok je na osnovu međunarodnih potjernica raspisanih od strane drugih država u Crnoj Gori uhapšeno osam pripadnika organizovanih kriminalnih grupa.\nStvaranje što bezbjednijeg okruženja za život naših građana uz promovisanje vladavine prava je imperativ. S tim u vezi neophodna je institucionalizacija pristupa nulte tolerancije prema svim oblicima kriminala, naročito organizovanog, a koji je vezan za korupciju.\nStrateški razvoj Uprave policije je takođe usko povezan i sa novom politikom borbe protiv transnacionalnog organizovanog kriminala koja iziskuje napore ne samo policije već i cjelokupnog sistema, svih agencija za sprovođenje zakona u bliskoj koordinaciji sa civilnim društvom, nevladinim organizacijama i međunarodnim partnerima. Odgovor organizovanom kriminalu mora biti jedinstven i sveobuhvatan.\nSTANDARD: Nakon brojnih likvidacija u zemlji i inostranstvu između dvije kriminalne organizacije, nazvane Škaljarci i Kavčani – kakva je trenutna situacija prema operativnim evidencijama? Da li prijete novi sukobi? Da li imate međunarodnu saradnju u pokušaju lociranja pojedinih vođa tih grupacija, koji su u bjekstvu?\nUPRAVA POLICIJE: Sprovođenjem stalnih preventivno represivnih aktivnosti koje su preduzimane prema članovima organizovanih kriminalnih grupa i sa njima povezanim bezbjednosno interesantnim licima, spriječeno je izvršenje više teških krivičnih djela koja su posljedica sukoba između organizovanih kriminalnih grupa.\nMeđutim, i pored činjenice da su ove aktivnosti uslovile smanjenje prostora za djelovanje organizovanih kriminalnih grupa, ne možemo isključiti mogućnost da će u budućnosti doći do novih sukoba između organizovanih kriminalnih grupa.\nKako prenosi Pobjeda, on je u pratnji advokata Miloša Vuksanovića danas došao u SDT, gdje mu je nakon saslušanja određeno zadržavanje.\n(VIDEO) Vozilo sletjelo s puta Lokve-Berane, spašena jedna osoba\nLice R.R. je pronađeno u mjestu Dapsiće i prebačeno u Urgentni centar Opšte bolnice Berane radi pregleda i eventualnog pružanja medicinske pomoći,...\nSaobraćajna nezgoda kod Kraljevog parka, automobil udario u stubić na trotoaru\nPrema fotografijama na ruštvenim mrežama, do nezgode je došlo kada je automobil, iz za sada nepoznatog razloga, udario u stubić na trotoaru.\nVojinović nova načelnica u Unutrašnjoj kontroli policije\nOna na to mjesto mijenja dosadašnjeg načelnika Milana Adžića koga je ministar unutrašnjih poslova Filip Adžić smijenio jer je, prema pisanju Dana, bio nezadovoljan radom i...\nPolitika 05/07/2022•08:24 0\nAbazović odgovorio Mitropolitu CPC: Vlada i CPC da potpišu...\nPismo premijera prenosimo integralno. "Obavještavam Vas da smo primili Vaše pismo namjere upućeno 27....\nSvijet 05/07/2022•08:03 0\nUkrajina: Pad Luganska je zadnja pobjeda Rusa, idemo u...\nKuleba je rekao da trenutno ne vidi nikakvu mogućnost da NATO promijeni svoju politiku u pogledu članstva...\nEkonomija 05/07/2022•07:58 0\nSTANDARD ISTRAŽUJE: Cijene izvora za grijanje probile crvenu liniju...\nČinjenica da zavisimo od ljetnje i zimske turističke sezone...\nEkonomija 05/07/2022•07:24 0\nSve vrste goriva jeftinije dva do četiri centa\nEurosuper 98 jeftiniji je tri centra i litar će košta1.74, a eurosuper 95 od danas je 1.70.\nPolitika 05/07/2022•07:21 0\nNOVA OVLAŠĆENJA: Europol će lakše pomagati u istragama o...\nKako je saopšteno iz Europola, posebno je važna podrška istragama, jer će ubuduće Europol moći da obrađuje...\nAbazović odgovorio Mitropolitu CPC: Vlada i CPC da potpišu Temeljni ugovor\nUkrajina: Pad Luganska je zadnja pobjeda Rusa, idemo u protivofanzivu\nSTANDARD ISTRAŽUJE: Cijene izvora za grijanje probile crvenu liniju – da li se isplati...\nNOVA OVLAŠĆENJA: Europol će lakše pomagati u istragama o organizovanom kriminalu\nDruštvo 05/07/2022•07:17 0\nBESPRAVNA GRADNJA: Ministarstvo odbilo žalbu kompanije Taksina Šinavatre\nPredao se Marko Vučinić, osumnjičen da je dio kriminalne...\nSaobraćajna nezgoda kod Kraljevog parka, automobil udario u stubić...


ODOBRENA PILULA PROTIV KOVIDA: Prva zemlja na svetu dala zeleno svetlo za antivirusni lek | Laktaši - Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nODOBRENA PILULA PROTIV KOVIDA: Prva zemlja na svetu dala zeleno svetlo za antivirusni lek\nLek kompanije MSD radi tako što sprečava replikaciju virusa i tako smanjuje težinu infekcije. MHRA ukazuje da se lek treba uzeti što je pre moguće nakon pozitivnog testa i to u prvih pet dana.\nPočetkom oktobra je farmaceutska kompanija “Merk” saopštila da je podnela zahtev američkoj Upravi za hranu i lekove da odobri njen lek koja bi bio prva antivirusna pilula za lečenje kovida. Odobrenje za lek “molnupiravir” bilo bi prekretnica u borbi protiv korona virusa, rekli su tada stručnjaci.\nPrethodni tekstPostavljen još jedan radar na ulazu u Banjaluku\nSledeći tekstSmanjene marže na osnovne životne namirnice


PODACI KOJI NAS UPOZORAVAJU DA NEMA OPUŠTANJA! Đerlek: Brine povećanje pacijenata u kovid ambulantama - Informer Ad\nKrizni štab je kao jedno od potencijalnih žarišta virusa korona označio i Novi Pazar, a državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek kaže za Tanjug da zabrinjava povećanje pacijenata koji dolaze prvi put u kovid ambulante\nSVAKO KO BUDE ULAZIO U ZEMLJU DOBIĆE OBAVEŠTENJE DA JE POD NADZOROM! Ovo je detaljna procedura za povratak u Srbiju od petka! sledeća vest\nTakođe, Ðerlek navodi i da je to još više zabrinjavajuće jer je i dalje veliki broj građana iz Pazara na letovanju u Crnoj Gori i samim tim očekuje se povećanje kovid pacijenata po njihovom povratku.\nPrema njegovim rečima, 4. septembra u Novom Pazaru bilo je 36 prvih pregleda pacijenata u kovid ambulanti, a 11. septembra 50 takvih pacijenata.\n"To i nije veliko povećanje, ali svakako takvo da zabrinjava jer se veliki broj ljudi iz Pazara, Tutina, nalazi na letovanju u Crnoj Gori i očekujemo da će se taj broj povećavati", naveo je Ðerlek.\nKada je u pitanju Tutin, prema rečima državnog sekretara, 4. septembra bila su samo tri pacijenta u kovid ambulanti na prvom pregledu, a već 8. septembra 15 pacijenata.\n"To su podaci koji nas upozoravaju da nema opuštanja. Ovo povećanje prvih pregleda u kovid ambulantama koje smo primetili poslednjih dana može da bude zabrinjavajuće", naglašava Ðerlek.\nKako kaže, za sada nema povećanja hospitalizovanih kovid pacijenata, a trenutno je u bolnici u Novom Pazaru smešteno pet pozitivnih pacijenata.\nU toku vikenda su imali jedan transport u KC Kragujevac i to pacijenta sa mnogo komordititeta, koji pored kovid infekcije imal i leukemiju.\nTakođe, tokom vikenda su bila i dva otpusta iz bolnice, kaže Ðerlek i dodaje da je bolnica osposobljena za non kovid pacijente, ali da se u ovom trenutku spremaju i za najgori scenario koji može da se desi na jesen i zimu.\n"Veoma smo obazrivi i na dnevnom nivou pratimo dešavanja što se tiče kovida", kaže Ðerlek i apeluje još jednom na građane da se pridržavaju preporuka Kriznog štaba i preventivnih mera koje su jedino sredstvo za borbu protiv virusa korona.\n09:42 Društvo 2\nRTS | Nedelja, 13. 09. 2020.\nPRESEK STANJA korona u školi dr mirsad đerlek korona mere koronavirus u srbiji epidemiološke mere epidemiološka situacija korona srbija korona vakcina vakcina protiv korone kovid bolnice vakcina protiv koronavirusa Srbija kovid kovid 19 korona u srbiji Presek koronavirus u srbiji koronavirus Korona krizni štab Mirsad Đerlek novooboleli Novi pazar\nDesetogodišnjak iz Beograda pobednik Međunarodne olimpijade\nNiko vas ne slusa vise.


Građani će preko aplikacije moći provjeravati račune – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Ekonomija / Građani će preko aplikacije moći provjeravati račune\nRTPV 18. Juna 2020.\tEkonomija Ostavite komentar 185 pregledi\nOd januara naredne godine, kada bi trebalo da počne elektronska fiskalizacija, svi kupci će moći jednostavno da provjere da li je njihov račun ispravan, odnosno da li je trgovac naplaćeni PDV dao državi ili stavio u svoj džep. Za provjeru računa će, kazali su Pobjedi iz Poreske uprave, biti kreirana mobilna web aplikacija koja treba da pomogne smanjenju sive ekonomije.\nPodsjetimo da je bilo planirano da fiskalizacija počne od januara tekuće godine, ali je zbog nepripremljenosti i zahtjeva privrede to odloženo za godinu, odnosno od januara naredne.\n“U skladu sa tehničkom specifikacijom za projekat elektronske fiskalizacije, planirano je da se građanima, odnosno kupcima, omogući da u svakom momentu mogu provjeriti da li je račun izdat prilikom trgovine verifikovan kroz fiskalni servis, odnosno da li je promet koji je poreski obveznik ostvario i u koji je već uračunat porez na dodatu vrijednost, zaista prijavljen Poreskoj upravi. Za tu namjenu biće kreirana web aplikacija, koja će omogućavati provjeru računa, koji je verifikovan ukoliko na njemu postoji jedinstveni identifikacioni kod koji generiše informacioni sistem Poreske uprave, i dostavu računa Poreskoj upravi na dalju kontrolu”, objasnili su iz ovog poreskog organa.\nGrađanin, odnosno kupac će, ističu iz PU, biti u prilici da kontroliše, kako validnost jedinstvenog identifikacionog koda računa, tako i iznos pojedinačnih stavki i zbirno.\n“Radi što lakše i jednostavnije komunikacije pri provjeri računa postojaće mogućnost i skeniranja QR koda sa računa pomoću pametnih telefona i ostalih uređaja savremenih tehnologija. To znači da će svi građani biti u prilici da provjere regularnost izdatih računa, ali i da nepravilnost prijave Poreskoj upravi, dajući na taj način doprinos suzbijanju sive ekonomije”, objasnili su iz Poreske uprave.\nNa pitanje kakav odziv građana očekuju kroz ovaj pojednostavljeni način njihove kontrole iz Poreske uprave su kazali da vjeruju da će biti masovan.\n“Imajući u vidu da su građani i kroz prethodne projekte, poput projekta „Budi odgovoran“ pokazali visok stepen odgovornosti i netolerancije na sivu ekonomiju, Poreska uprava očekuje da će već od samog početka projekta elektronske fiskalizacije veliki broj građana aktivno učestvovati u sankcionisanju neregularnog poslovanja”, objasnili su oni.\nTo se očekuje, navode oni, posebno imajući u vidu savremene alate za komunikaciju koje ovaj projekat donosi, kao što su web i mobilna aplikacija.\n“Ti alati će omogućiti da se fotografisanjem računa i dostavom poreskom organu, automatski provjere svi aspekti računa, i povratna informacija brzo i jednostavno vrati kupcu”, kazali su iz PU.\nPodsjetimo da je Zakonom o elektronskoj fiskalizaciji predviđena kazna od 8.000 do 40.000 eura za pravno lice ako ne izdaje fiskalne račune korišćenjem fiskalnog servisa i još niz prekršaja.\nOd 2.000 do 12.000 eura predviđena je i kazna za preduzetnika, a od 1.300 do 4.000 eura za fizičko lice….\nPredviđene su i druge kazne veće od važećih.\nPredhodno Institut za javno zdravlje hitno nabavlja testove na antitijela\nSledeće Deponentima Atlas i IBM banke isplaćeno 102,7 miliona eura


Pokret socijalista osuđuje napade na Jelenu Đorđević\nTanjug 7. decembra 2018. 22:09\nBEOGRAD – Pokret socijalista, članica vladajuće koalicije, najoštrije osuđuje pokušaj prebijanja Jelene Đorđević, funkcionerke opozicionog pokreta Dveri iz Niša, kao i pretnje i zastrašivanje njene porodice i nje.\n„Osuđujemo fašističko ponašanje onih koji se deklarativno zalažu za porodične vrednosti, a u stvari prebijaju, vređaju i maltretiraju žene i opravdavaju nasilje. Da li su batine, nasilje, pozivi na silovanje i vešanje te porodične vrednosti za koje se zalaže član Đilasovog i Jeremićevog saveza Boško Obradović“, kaže se u saopštenju Pokreta socijalista.\n„Nismo iznenađeni tvrdnjama gospođe Đorđević, nažalost, ona nije jedina žrtva nasilja Obradovića i Dveri, broj žena koje je Obradović maltretirao ne možemo ni da pobrojimo, od članice RIK-a, gospođe Gojković, preko novinarki Pinka, mnoge žene u Srbiji su se susrele sa nasiljem Boška Obradovića“, kaže se u saopštenju Pokreta socijalista.\nTa stranka poziva nadležne državne organe da hitno reaguju i adekvatno odgovore nasilju i ističe da država mora da pokaže nultu toleranciju prema nasilnicima, pa makar to bili i članovi takozvanog Saveza za Srbiju.


Bradić: Uprkos pandemiji rezultati nisu izostali | Ministarstvo spoljnih poslova\nBradić: Uprkos pandemiji rezultati nisu izostali\nAmbasador Republike Srbije u Švajcarskoj Konfederaciji Goran Bradić rekao je da je uprkos teškim uslovima izazvanim pandemijom, Ambasada Srbije u Švajcarskoj uspela da sačuva zdravlje celokupnog osoblja i njihovih porodica i da u potpunosti odgovori na sve zahteve naših državljana.\nNaša ambasada u saradnji sa švajcarskim nadležnim vlastima obezbedila je srpskim državljanima koji su se zatekli u Švajcarskoj tokom zatvaranja granica privremen boravak, a organizovana je i evakuacija više od sedam stotina ljudi autobusom, konvojima, automobilima i avionom, izjavio je ambasador za portal „Serbinfo“ (Serbinfo.ch).\n„Takođe, od aprila do juna prošle godine, organizovan je i transport tri respiratora, kao i pripadajućih rezervnih komponenti“, kazao je Bradić.\nRezultati rada nisu izostali ni kada je reč o razvoju srpske privrede, rekao je Bradić i naglasio da o tome govori činjenica da su u vreme pandemije dve švajcarske firme investirale u Srbiju.\nGovoreći o borbi protiv pandemije, ambasador Bradić istakao je da su u našoj zemlji u rekordnom roku izgrađene dve nove bolnice, a da je još i pre virusa korona obnovljen značajan broj zdravstvenih ustanova.\n„Srbija je dobro upravljala krizom od prvog dana, što se najbolje može objasniti upoređivanjem visine budžeta za zdravstvo, bruto domaćeg proizvoda i drugih bitnih parametara. U borbi sa pandemijom postigli smo izvanredne rezultate“, naglasio je Bradić.\nZahvaljujući pravovremenom reagovanju državnog rukovodstva Srbija se nalazi na evropskom i svetskom vrhu, kada je reč o vakcinaciji i revakcinaciji, podvukao je ambasador govoreći o pohvalama upućenim Srbiji od strane stranih državnika i inostranih medija.\n„Svi smo bili svedoci određenog egoizma pojedinih država na početku pandemije, ali i velike solidarnosti nekih zemalja – mi smo prve isporuke zaštine opreme dobili iz Kine, potom iz Norveške, zatim iz Rusije, a onda su stigli avioni iz EU zahvaljujući odličnim kontaktima predsednika Vučića, angažovanju stručnih timova oko premijerke Brnabić, ministra zdravlja Lončara i drugih“, naglasio je ambasador.\nBradić je rekao da je ponosan kao srpski diplomata na sve postignute rezultate, kao i da je uveren u ponos srpskih državljana gde god da oni žive.


Migranti spašeni sa broda Aquarius.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel apelovala je na evropske lidere da zajednički rade na pronalaženju rješenja za nelegalnu migraciju. Ukoliko se ne postigne sporazum svih 28 članica na samitu EU koji se održava u četvrtak i petak u Briselu, njemačka kancelarka je rekla da se mora razmotriti koalicija voljnih o migrantskoj politici. Kancelarka je priznala da je eurozoni potrebna reforma.\nPronalaženje zajedničkog rješenja za migrantsku krizu, ključno je i za opstanak vladajuće koalicije u Njemačkoj budući je lider manje članice njenog bloka CDU-CSU dao rok kancelarki da do ovog samita riješi to pitanje u suprotnom bi njena vlada mogla biti uzdrmana.\nObraćajući se Bundestagu uoči odlaska u Brisel gdje je 28. i 29. juna imperativ pronaći zajedničko i održivo rješenje za novi talas migrantske krize koja je uzdrmala temlje Evrope, njemačka kancelaka Merkel je poručila:\n“Evropa se suočava sa mnogo izazova, ali ovaj o migraciji mogao bi testirati sudbinu EU. Ili ćemo uspjeti, tako da drugi u Africi vjeruju da smo vođeni vrijednostima i da vjerujemo u multilaterizam, ne unilateralizam – ili niko više neće vjerovati u sistem vrijednosti koji nas je učinio snažnima. Eto, zato je ulog tako velik.”\nNastavak nesaglasja oko migaracije unutar EU bloka može dodatno utvrditi duboke linije podjele i zaprijetiti Evropskoj uniji. Ovo pitanje kako je u obraćanju parlamentu priznala Merkel, može biti odlučujući momenat za EU. Ona sama je pod velikim pritiskom njene sestrinske bavarske Hrišćansko-socijalne unije (CSU) da postigne sporazum kojim će se spriječiti novi ulasci migranata u EU.\nMinistar unutašnjih poslova i lider CSU-a Horst Seehofer (Zehofer) kancelarki je dao rok do kraja ovog vikenda. U suprotnom će, kako je rekao početi da vraća migrante sa granice njegove savezne pokrajine Bavarije.\nIako migarantska kriza nije na nivou one koja je bila 2015., Evropski savjet je zapravo saopštio da je broj ilegalnih ulazaka opao za 96 posto u odnosu na vrhunac u oktobru 2015., ali su tenzije sa nekoliko humanitanih brodova za spašavanje izbjegicai migranata i odbijanje Italije i Malte da ih prime, ovo pitanje snažno vratili u fokus EU, naročito sa dolaskom populističko-desničarske vlade u Italiji.\nDablinski princip, da tražioci azila treba da ostanu u zemlji u koju uđu u EU - ne funkcioniše. Italija i Grčka, u koje pristaje najveći broj migranata, zahtijevaju da njihovi susjedi dijele teret. Kancelarka Merkel takođe smatra da se ovim zemljama mora pomoći po svaku cijenu:\n"Takođe ne možemo napustiti zemlje gdje svi miganti dolaze, ne možemo ih ostaviti same, jer je solidarnost u srcu protokola Dablin III. Zbog toga nam je potreban dalji razvoj. Zbog toga, ako nije moguće postići dogovor sa 28 država članica EU, onda naravno moramo razmotriti, kako možemo postići bolju regulaciju kao koalicija voljnih država", poručila je kancelarka\nI nova italijanska vlada Giuseppea Contea stavila je postizanje sveobuhvatnog EU sporazuma o migrantima i tražiocima azila kao prioritet. To pitanje je bilo od krucijalnog značaja za izbornu kampanju u martu, što je i katapultiralo lidera desničarske Lige, Mattea Salvinia na vlast. Osim u Italiji, pitanje je od krucijalnog značaja i za druge države Evrope.\nDesničarska vlada Austrije koja sljedećeg mjeseca preuzima šestomjesečno predsjedavanje EU ima takođe tvrdolinijaški stav prema migrantima, baš kao i njihovi susjedi iz Višegradske grupe, Češka, Slovačka, Mađarska i Poljska.\nOva grupa je odbila prvobitni plan EU po kojem je 160.000 migranata iz Grčke i Italije trebalo da bude raspodijeljno među ostalim i kod njih.\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk ukazao je na činjenicu da upravo spor EU oko migranata stvara rizik od narastanja autoritarnih tenzija.\nNa suprotnoj strani od desničara je novi španski premijer lijevog centra, Pedro Sanchez, koji je u zajedničkom intervju za The Guardian, Le Monde i Frankfurter Allgemeine Zeitung, poručio da unilateralizam i zapaljiva retorika nijesu odgovor na migranstku krizu. Umjesto toga i on je pozvao na “raspodjelu odgovornosti i dijeljenje izazova".\nUoči dolaska na samit duboko podijeljenog bloka, Sanchez je poručio da EU treba da gleda na migraciju kao na zajednički problem, a ne na onaj koji pogađa samo pojedine članice bloka.\nU obraćanju Bundestagu kancelaraka Merkel je govorila i o drugim izazovima sa kojima se suočava EU poput pregovora o Brexitu, trgovinskom sporu sa SAD i pitanjima unutar eurozone.\nKako je rekla, nakon uspješnog paketa pomoći za spašaavnje EU je potrebna reforma, ali je poručila da se u eurozoni svi moju pridržavati pravila, jer neće biti Unije u dugovima. Merkel kaže i da je NATO od ključnog značaja za EU i pored tenzija sa američkim predsjednikom Donaldom Trumpom.\nTokom govora njemačke kancelarake poslanici desničarske Alternative za Njemačku (AfD) su je prekidali do te mjere da je ona u jednom trenuku prekinula sopstveni govor upadicom “Bože moj, ozbiljno!”\nPrema istraživanu njemačkog javnog servisa ARD 75 posto Njemaca podržava poziv kancelarke da se postigne evropsko rješenje za migraciju. Samo 36 posto njih dovode u pitanje to hoće li biti ona biti u stanju da osigura takav sporazum u bliskoj budućnosti.\nSveukupnu situaciju uoči sastanka lidera EU, predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk je ovako opisao:\n“Ulozi su veoma veliki. A vrijeme je kratko”.


Procesuiranje krivičnih djela počinjenih iz mržnje u BiH | Analitika\nProcesuiranje krivičnih djela počinjenih iz mržnje u BiH\nCentar za društvena istraživanja Analitika, u saradnji sa Udruženjem tužilaca Federacije BiH, će tokom 2012. i 2013. godine implementirati projekat „Procesuiranje mržnje: prema usvajanju i implementaciji najboljih standarda i praksi Evropske unije u borbi protiv krivičnih djela počinjenih iz mržnje u Bosni i Hercegovini“.\nProjekat finansira Ambasada Kraljevine Norveške u BiH.\nPravni okvir koji tretira pitanja iz oblasti krivičnih djela počinjenih iz mržnje nedavno je inoviran i u najvećoj mjeri usklađen sa evropskim standardima. Međutim, ova krivična djela se gotovo uopće ne procesuiraju, kako zbog nedostatka znanja i svijesti među nosiocima pravosudnih funkcija u BiH, tako i zbog nedovoljne uključenosti, monitoringa i aktivizma nevladinih organizacija u ovoj oblasti. U skladu s tim, ovaj projekat usmjeren je na prevazilaženje tog jaza i povezivanje tužilaca, nevladinih organizacija i nadležnih ministarstava u smislenu koaliciju protiv mržnje u BiH.\nCilj projekta je stvaranje preduslova za kreiranje snažnog partnerstva svih relevenatnih aktera u borbi protiv krivičnih djela počinjenih iz mržnje u BiH, kao i osiguravanje platforme za dugoročnu edukaciju, učenje, podizanje svijesti i aktivizam u ovoj važnoj oblasti u bh. kontekstu.\nProjekat predviđa realizaciju čitavog niza aktivnosti: organizaciju dva stručna i jednog javnog događaja o ovoj tematici, te produciranje različitih analiza, publikacija i edukativnih materijala namijenjenih širem krugu aktera u ovoj oblasti. Adekvatna, kontinuirana komunikacija sa predstavnicima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i entitetskim centrima za edukaciju sudija i tužilaca trebalo bi da osigura transfer i institucionalizaciju znanja i iskustava prikupljenih u okviru projekta.\nVrijednost projekta: 633.520,00 NOK\nDonator: Ambasada Kraljevine Norveške u BiH\nAlmir Maljević, Srđan Vujović\n18/10/2012 - 18/10/2012\nU Neumu održana konferencija o krivičnim djelima povezanim s mržnjom\nOdržana panel diskusija i promocija publikacija "Razumijevanje i suzbijanje krivičnih djela počinjenih iz mržnje u Bosni i Hercegovini"


ZAGREB / BEOGRAD\nPredsednici vlada Hrvatske i Srbije Ivo Sanader i Vojislav Koštunica ocenili su u ponedeljak u telefonskom razgovoru da nikakvi incidenti ne bi trebalo da utiču na odnose dveju zemalja.\nU zajedničkom saopštenju stoji i to da su premijeri izrazili "čvrsto opredeljenje da se nastavi saradnja između Beograda i Zagreba".\nRazgovor je obavljen dan nakon što je u Zagrebu dvoje studenata iz Beograda osuđeno ped Sudom za prekršaje na zatvorske kazne zbog toga što su se u subotu iza podne fotografisali na centralnom zagrebačkom trgu sa fotografijom Draže Mihailovića, vođe četnika u II Svetskom ratu.\nObjavljeno je da su premijeri dogovorili direktnu komunikaciju kad god to bude potrebno radi odnosa Hrvatske i Srbije.\nMediji u Srbiji objavljuju da je Ministarstvo inostranih poslova Srbije i Crne Gore zatražilo oslobađanje dvoje beogradskih studenata, ali je hrvatska državna agencija "Hina" javila da Ministarstvo inostranih poslova Hrvatske nije primilo pismeno saopštenje Ministarstva spoljnih poslova Srbije i Crne Gore, već da su se diplomati Hrvatske i Srbije i Crne Gore u usmenim kontaktima saglasili u time da pojedinačni incidenti ne bi smeli da ugroze odnose dveju zemalja koji su u uzlaznoj putanji.\nPredsednik Srbije je izjavio da smatra da o ustašama i četnicima ne bi trebalo uopšte raspravljati.\n"Mislim da je tema ustaša, četnika i partizana bila tema prošlog, 20. stoleća i izvan je logike, pameti i interesa svakog građanina Srbije i Hrvatske da o tome raspravljamo u 21. stoleću. Ne slažem se sa politizacijom tih slučajeva, niti mislim da je Draža Mihailović bio fašista.", rekao je predsednik Srbije dodajući da je Mihailovića svojevremeno odlikovao predsednik Sjedinjenih Američkih Država.


Posao u Lufthansi za građane BIH - Zenicablog\nPosao u Lufthansi za građane BIH\nKompanija Posao.ba potpisala je ekskluzivni ugovor s kompanijom Lufthansa za regrutaciju kandidata u centru za korisničku podršku u Brnu, Republika Češka. Tokom narednih mjesec dana portal Posao.ba će raditi na intenzivnoj regrutaciji i selekciji kandidata s prostora BiH. Lufthansa InTouch je svjetska mreža Lufthansa servisnih centara sa sjedištem u Berlinu. Sa sedam ureda u nekoliko zemalja širom Evrope, Lufthansa InTouch centar je odgovoran za pružanje podrške kupcima Lufthansa Grupe, koja nudi više od 360 usluga za oko 40 različitih tržišta, na više od 20 jezika.\nUposlenici korisničkog centra Lufthansa InTouch zaduženi su za pružanje podrške kupcima u vezi rezervacije letova, bonus frequent flyer programa, prodaje karata i drugih usluga koje ova međunarodna kompanija nudi. Najčešća komunikacija s korisnicima odvija se na njemačkom jeziku, dok se nešto manji broj poziva odvija na engleskom jeziku, koji je ujedno i zvanični jezik za internu komunikaciju unutar kompanije.\nOvo je idealna prilika za zaposlenje mladih ljudi iz BiH s minimalno završenom srednjom školom, naprednim znanjem njemačkog jezika, te željom da putuju i rade u inostranstvu. Osim poznavanja njemačkog jezika, od kandidata se traže i odlične komunikacijske vještine, osnove poznavanja rada na računaru i spremnost na učenje. Kandidati koji žele biti razmatrani za navedene pozicije trebaju popuniti aplikacionu formu na www.posao.ba ili putem direktnog linka. Samo prijave poslane putem portala Posao.ba bit će uzete u razmatranje tokom selekcijskog procesa kandidata, saopćeno je.\nViše na http://www.posao.ba/#!searchjobs;page=1;keyword=lufthansa;job=92504


Američka delegacija na razgovorima u Havani\nNajviša američka delegacija, koja je u poslednjih 35 godina posetila Kubu, počela je danas razgovore sa kubanskim zvaničnicima o imigraciji i obnovi diplomatskih odnosa dve zemlje; tokom prve runde izneti različiti stavovi o imigracionoj politici\nUprkos primedbama Havane, američka delegacija je saopštila da će kubanskim imigrantima i dalje biti odobravan specijalni status, koji omogućava gotovo svakom Kubancu, koji se domogne američkog tla, da ostane u zemlji. Državljani drugih zemalja, koji dolaze pod sličnim okolnostima, obično se deportuju.\nŠef kubanske delegacije, zvaničnik ministarstva inostranih poslova Hosefina Vidal, saopštila je da se tom američkom politikom promoviše ilegalna imigracija, trgovina ljudima i opasna putovanja do američke teritorije u trošnim čalmcima. Sastanak u Havani biće nastavljen sutra, razgovorima o obnovi diplomatskih odnosa i eventualnom uspostavljanju punih trgovinskih veza.\nAmeričku delegaciju predvodi Roberta Džekson, najviši američki diplomata za Latinsku Ameriku, koja nije učestvovala u današnjim razgovorima o imigraciji. Džekson je, nakon današnjeg dolaska u Havanu, postala prvi pomoćnik državnog sekretara koji je posetio Kubu u poslednjih 38 godina.\nDvodnevni susret američkih i kubanskih zvaničnika prvi je od kako su američki predsednik Barak Obama i njegov kubanski kolega Raul Kastro u decembru najavili istorijski napredak u odnosima dve zemlje, nakon godinu i po tajnih pregovora.


Đorđe Trajković iz Knauf Insulation-a za primer ljudima iz struke!\nNapisao Knauf Insulation Srbija April 27, 2018\nPovodom obeležavanja Svetskog dana bezbednosti i zdravlja na radu, 28. april, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja nagradilo je danas u Palati Srbija menadžera za bezbednost i zaštitu na radu Đorđa Trajkovića iz kompanije Knauf Insulation Srbija, za poseban doprinos bezbednosti i zdravlju na radu u Republici Srbiji.\n„Od kako smo pre više od jednu deceniju počeli sa poslovanjem u Srbiji,najveći prioritet su nam bili naši zaposleni, njihova bezbednost i uslovi u kojima žive i rade. I tu se naš posao nije završio, konstantno i dalje radimo na unapređenju tih uslova, brinemo i posvećeni smo okolini i zajednici u kojoj poslujemo, a svega ovoga ne bi bilo bez prave podrške našeg menadžmenta, koji shvataju važnost i insistiraju upravo na bezbednosti i edukaciji svih zaposlenih. Bezbednost na radu jedan je od temelja našeg poslovanja i postavljamo ga kao uslov i onima sa kojima sarađujemo“, rekao je menadžer za bezbednosti i zaštitu na radu Đorđe Trajković iz kompanije Knauf Insulation Srbija.\nIz godišnjeg izveštaja o održivosti kompanije Knauf Insulation za 2017. godinu, može se saznati da je kompanija na globalnom nivou, u odnosu na 2016. godinu, smanjila vreme izgubljeno usled nezgoda (LTA) za 33 odsto. Takođe, u toku 2017. godine, u svim fabrikama sproveden je program „Smernice za ličnu bezbednost“, čiji je cilj da svim zaposlenima pitanje bezbednosti stavi u prvi plan, a pored toga dva puta godišnje se u svim jedinicama održavaju prezentacije i pokazne vežbe u vezi sa bezbednošću na radu, ukazuje se na slabe tačke i predlažu mere za poboljšanje. Kompletan sistematski pregled svih zaposlenih obavlja se jednom godišnje, a od marta tekuće godine svi zaposleni u Srbiji imaju i privatno zdravstveno osiguranje koje pokriva kompanija.


Delegacije Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske posetile Suboticu - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Delegacije Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske posetile Suboticu\nDelegacije Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske posetile Suboticu\nGoran 12 октобра, 2021\tDruštvo, Politika Napiši komentar 39 Pregledi\nDelegacije Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske posetile su juče Suboticu i u Gradskoj kući razgovarale sa gradonačelnikom i predsednikom Skupštine Subotice.\nGradonačelnik Stevan Bakić rekao je da je ovo nastavak aktivnosti u okviru saradnje subotičke lokalne samouprave i Republike Srpske koja je od februara ove godine, uspostavljanjem saradnje sa zvaničnim Predstavništvom Republike Srpske u Srbiji, podignuta na najviši mogući nivo. On je dodao da su razgovori bili konstruktivni, te da su delegacijama predstavljeni privredni, kulturni i turistički potencijali Subotice.\nNije uobičajeno da međuparlamentarna saradnja uključuje još neku lokalnu samoupravu, osim grada u kojem je sedište dotične Skupštine, u ovom slučaju Novog Sada i AP Vojvodine, što posetu čini još značajnijom, rekao je predsednik Skupštine grada, Balint Pastor. On je istakao da su delegacije prilikom posete razgovarale i sa nacionalnim savetima nacionalnih manjina koja imaju sedište na području našeg grada.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srpske, Nedeljko Čubrilović rekao je da je Subotica jedna od retkih koja je obezbedila školovanje na četiri jezika, nacionalnim manjinama omogućila da javno i otvoreno govore o svojoj problematici, a predstavnicima zavičajnih udruženja da iznesu svoje viđenje stanja i pogleda na razvoje jedne lokalne zajednice.\nInicijator posete bio je predsednik Skupštine AP Vojvodine, Ištvan Pastor koji je naveo da su ovakvi susreti veoma značajni jer stvaraju ambijent, poverenje i savez da se o mnogim detaljima kasnije može razgovarati.\nDelegacije Narodne skupštine Republike Srpske i Skupštine AP Vojvodine prilikom posete obišle su i Sinagogu.\nPrethodna Promocija knjige „Pravac Srbija“ u SKC „Sveti Sava“\nSledeća Broj pregleda u Kovid ambulanti između 280 i 320


Lekova će biti dovoljno u apotekama i neće biti nestašica, a to što se državne apoteke nisu pripremile za nabavku putem tendera ne znači da su u pravu, rekla je danas ministarka zdravlja Slavica Ðukić Dejanović.\nSocijalisti nisu protiv rekonstrukcije, ali ne očekuju zamenu resora\nPotpredsednica Socijalističke partije Srbije Slavica Đukić Dejanović kaže da ta stranka nema ništa protiv eventualne rekonstrukcije vlade, ali da ne očekuje da će koalicioni partneri zatražiti neki od resora SPS-a.\nMinistarka zdravlja: Sami procenite da li ćete piti mleko\nMinistarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović kaže da sada ne postoji nijedan argument da bi to ministarstvo i zdravstvene službe imale razloga za paniku zbog sumnje da u mleku i mesu postoji kancerogeni aflatoksin.\nRazloga za paniku zbog virusa Zapadnog Nila nema, jer nema parametara koji bi ukazali da može da se razvije epidemija, rekla je danas ministarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović.\nNišta nije gotovo oko vlade, moguća koalicija SNS-DS\nPotpredsednica Socijalističke partije Srbije Slavica Đukić Dejanović kaže da još ništa nije gotovo oko formiranja vlade Srbije i ne isključuje mogućnost da se, u slučaju da propadnu dogovori sa naprednjacima i Dinkićem, formira velika...\nKomisija za ispitivanje regularnosti izbora neće biti formirana\nNezavisna državna komisija koja bi ispitivala regularnost izbora neće biti formirana, izjavila je predsednica Skupštine Srbije Slavica Ðukić Dejanović, koja zamenjuje predsednika Republike.\nPostignut dogovor o izborima na Kosovu\nRepublička izborna komisija i OEBS postigli su dogovor o organizaciji srpskih paralamentarnih i predsedničkih izbora na Kosovu i Metohiji, rekla je danas vršilac dužnosti predsednika Slavica Đukić Dejanović.


Srđan Nogo prof. dr Miladin Ševarlić Aleksandar Stojčić Miroljub Bjelić Ivan Božić Ljubomir Protić Đorđe Šipetić Milica Borović Dragoljub Pavlović Mihajlo Zdravković\nNedelja, 09.10.2016 19:00\nOvde je pre svega u pitanju ogromno prirodno i privredno bogatstvo Srbije koje se nalazi na KiM. Kako narodu objasniti da se zarad pogubnog puta u EU moramo odreći više stotina milijardi dolara koje posedujemo na KiM u rudnim, vodnim i drugim bogatstvima?\nOvu političku predstavu već smo videli kada je Vulin svojevremeno glumio podnošenje ostavke zbog pritisaka iz Brisela. Sada je novi glumac Marko Đurić. Ideja ove predstave je – kao i prošli put – da dok zapravo predaju Kosovo i Metohiju glume kako brane interese Srbije na KiM kojih su se upravo odrekli.\nPosebno je smešno kada Marko Đurić traži da se ovo pitanje postavi u SB UN. Što ne reši ovo pitanje u EU, kada je Brisel neutralan i dobronameran posrednik u pregovorima? Godinama unazad tražimo da se prekinu pogubni pregovori o KiM u Briselu i da se tema statusa Kosova i Metohije vrati u SB UN, gde imamo saveznike u Rusiji i Kini.\nPregovori u EU uvek se završe na štetu Srbije jer je Brisel otvoreno na strani šiptarskog terorističkog i separatističkog režima u Prištini. Marko Đurić se tek sada kada je priteran uza zid setio da postoji i SB UN, kao što se ministar Vulin posle godinu dana migrantske krize setio da postoji mogućnost zatvaranja granica na koju smo mu ukazivali odmah na početku krize.\nKoga, dakle, lažu i foliraju vodeći funkcioneri vladajućeg režima? Sve vreme igraju kako Brisel i NATO sviraju, a sada bi da se kod naroda predstave kao branioci Kosova. I to oni koji su potpisivanjem antiustavnog Briselskog sporazuma ukinuli institucije države Srbije na KiM i predali ih šiptarskim separatistima. Nadamo se da je ovo početak razotkrivanja svih laži na kojima počiva režim SNS.\nOd Predsednika Republike koji pere ruke od Kosova i Metohije i ćuti dok Vlada izdaje KiM tek nema nikakve vajde. Odlučivanje po ovako važnoj temi ne sme ostati samo u rukama Vlade, već mora doći do održavanja sednice Narodne skupštine. Jedino rešenje nalazi se u prekidu pogubnog puta Srbije u EU, poništavanju antiustavnih briselskih sporazuma i vraćanju teme statusa Kosova i Metohije u Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija. Ali, ovu promenu politike prema KiM može da pokrene jedino neka druga vlast, jer ova vlast se pokazala kao najobičniji sluga zapadnih interesa u Srbiji. To je razlog zašto ova vlast sve vreme ima podršku Zapada.\nAleksandar Vučić se svojevremeno kleo u svoje prijatelje na Zapadu i posebno u strane savetnike. Gde su sada Bler, Fratini, Štros Kan, Montgomeri i drugi Vučićevi prijatelji kada se Srbiji oduzima državna imovina na Kosovu i Metohiji?\nStvar je jasna: Srbiji treba oteti bogatstvo sa KiM da bi ga eksploatisale kompanije Vučićevih prijatelja sa Zapada poput osvedočenih ratnih zločinaca Medlin Olbrajt i Veslija Klarka.


NovaEnergija.net » Predlog F Predlog F – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "Predlog F"\nAirbnb potrošio 8 miliona dolara na kampanju protiv limitiranja svojih usluga u Frisku i – pobedio!\nKada kažemo “Frisko” mislimo, naravno, na San Fransisko, jedan od najslikovitijih gradova SAD koji mnogi upoređuju sa Lisabonom i koji privlači milione posetilaca svake godine. Naravno, gde je lepota tu su i turisti, a gde su turisti tu je i smeštaj, a gde je smeštaj, pogađate, tu je i Airbnb. San Fransisko je upravo glasao protiv Predloga F, koji je imao za cilj da ograniči usluge Airbnb-ja putem nametanja restrikcija svojim građanima koji su želeli da iznajme svoj stan u svojim sopstvenim domovima.\nPredlog F je izgubio sa 55:45 posto glasova i koštao je Airbnb čak 8 miliona dolara kampanje, a upotrebljavani su i znaci na prozorima, 225.000 telefonskih poziva, preko 235.000 poseta kućnom pragu da bi se dobili glasovi na referendumu.\nPredlog F (Proposition F) je imao nameru da napravi ograničenje privatnim kućama za rentiranje na svega 75 godišnje i da se osigura da svi plate hotelske takse i da prate gradski kod. To bi bio značajan udarac za Airbnb i to u gradu njegovog osnivanja gde je imao čaj 7.900 smeštajnih objekata, kao i slični biznis pod nazivom HomeAway.\nI dok je Airbnb možda dobio ovu bitku, možda se još vodi rat. Mnogi stanovnici San Fransiska i Njujorka misle da su kuće skinute sa tržišta nekretnina da bi postale lukrativna roba za rentiranje i da je to povećalo cene kirija. Airbnb tvrdi da je to povećalo druge prihode u gradu.\nAirbnb potrošio 8 miliona dolara na kampanju protiv limitiranja svojih usluga u Frisku i – pobedio! was last modified: November 5th, 2015 by Žikica Milošević


PUBLIKA PRESUDILA! Uraganke odnele pobedu za najbolji evrovizijski nastup | Happy BSC portal\nNastup naših ovogodišnjih predstavnica na izboru za Pesmu Evrovizije, grupe “Hurricane“, proglašen je za najbolji nastup ovog takmičenja.\nOGAE Srbija organizovao je glasanje za najbolji nastup na Pesmi Evrovizije, po treći put, a nije uvek bio slučaj da prvo mesto odnesu baš naši predstavnici.\nPosle grupe “Hurricane”, na drugom mestu nalazi se Ukrajina, grupa Go_A koja je sa pesmom „Shum“ osvojila 10,81% vaših glasova. Barbara Pravi, predstavnica Francuske osvojila je 9,18% vaših glasova, čime je zauzela treće mesto, odmah ispred pobednika Pesme Evrovizije, italijanske grupe Måneskin koja je osvojila 8,19% glasova.\nGlasanje je trajalo nedelju dana, a najlošije su se kotirale Severna Makedonija, Gruzija, Poljska, Danska, Austrija, Holandija, Češka i Ujedinjeno Kraljevstvo, koje su ostale bez ijednog glasa.\nŠto se tiče ostalih naših suseda, Albanija je osvojila 2,95% vaših glasova, zatim sledi Bugarska sa 2,62% glasova, pa Rumunija sa 1,96% glasova, dok je Slovenija osvojila svega 0,65% glasova.\nNaše ovogodišnje predstavnice, Sanja Vučić, Ksenija Knežević i Ivana Nikolić, mesecima su se pripremale za ovaj nastup, i sate i sate provodile igrajući i trenirajući. Plesnu koreografiju, koja nimalo nije delovala lako, dovele su do perfekcije, a pevačicama se može pozavideti i na kondiciji, s obzirom da su zahtevnu pesmu “Loco, Loco”, izvele uživo tokom energičnog plesa.\nPodsetimo, grupa “Hurricane” naišla je na niz negativnih kritika kada je njihov scenski nastup u pitanju, kao i stajling koji su ponele na grandioznoj evrovizijskoj sceni. Ipak, ako je sudeći po ovoj tituli, izgleda da je više onih kojima su se naše Uraganke dopale.


Kampanja na naslovnicama provladinih tabloida i sa skupštinskih govornica u Srbiji ne jenjava od početka marta kada je uhapšeno više osoba osumnjičenih za pripadnost kriminalnom klanu Veljka Belivuka. (Foto: KRIK, CRTA, Reuters, AP, RFE/RL)\n“Klevetničke kampanje su izuzetno opasne. Njihova svrha je da ućutkaju kritičare vlasti Srbije, nezavisne - a ne opozicione - medije i organizacije civilnog društva”, izjavio je za Glas Amerike Patrik Batler potpredsednik Međunarodnog centra za novinare (ICFJ) povodom napisa u tabloidnoj štampi i nepotkrepljenim tvrdnjama poslanika vladajuće koalicije, predvođene\nDojčinović: Najopasnija situacija u kojoj se nalazimo\nStevan Dojčinović, urednik KRIK-a, situaciju u kojoj se taj medij našao na meti kampanje kleveta u nedavnom razgovoru za Glas Amerike označio je kao najopasnijom u kojoj se nalaze.\n"Novinari su uvek ugroženi kada se piše o njima, jer uvek može neki ludak da se pojavi. Ovo je malo drugačija situacija jer imamo dve kriminalne grupe koje su u otvorenom ratu, koje se ubijaju bez ikakvih granica, članovi porodice, advokati su stradali. Znači, u takvim okolnostima nas svrstavaju na jednu stranu i to je najopasnija situacija u kojoj novinar može da se nađe, da vas nazivaju saradnikom jedne kriminalne grupe koja je u ratu sa drugom", rekao je Dojčinović za Glas Amerike.\nSrpskom naprednom strankom (SNS), o navodnim vezama istraživačkih medija i nevladinih organizacija sa kriminalnim miljeom u Srbiji.\nTa kampanja na naslovnicama provladinih tabloida i sa skupštinskih govornica u Srbiji aktuelizovana je, i ne jenjava od početka marta, kada je obelodanjeno hapšenje osoba osumnjičenih za pripadnost kriminalnom klanu Veljka Belivuka, koje policija smatra odgovornim za najteža krivična dela - uključujući i brutalna ubistva.\nTada je nekoliko prorežimskih tabloida objavilo navode da su novinari portala Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK), koji dugo pišu o kriminalnoj grupi Belivuka, povezani sa njegovim klanom.\nPosle toga usledilo je i iznošenje neosnovanih tvrdnji o nevladinoj organizaciji CRTA, čiji je delokrug rada usmeren na razvoj demokratske kulture i građanskog aktivizma.\nKulminaciju takvog narativa predstavljaju tvrdnje koje je Aleksandar Martinović, poslanik iz redova SNS-a, izneo nedavno u nacionalnom parlamentu Srbije - najvišem državnom predstavničkom telu, o čelnicima KRIK-a i CRTA-e.\n„Dobijaju novac iz inostranstva, jednim delom ga ovde troše, ono što ne uspeju da potroše na skupocene automobile, stanove, odela, mobilne telefone, lažne projekte koji nikada nisu napravljeni, onda taj novac iznose u inostranstvo. To nisu nevladine organizacije, to su, u stvari, da se ne lažemo i da govorimo otvoreno ljudski, a ne ptičijim jezikom - to su kriminalna udruženja“, poručio je sa svog poslaničkog mesta.\nPatrik Batler, zvaničnik ICFJ, vašingtonske nevladine organizacije usredsređene na promociju novinarstva, upozorava da su takve kampanje opasne u, kako se izrazio, dvostrukom smislu.\nStevanu Dojčinoviću uručena nagrada ICFJ-a: Srbija primer diktatorskog urušavanja demokratije\n“Prvo po ljude koji rade u Kriku i Crti. Lažnim povezivanjem Stevana Dojčinovića sa mrežom organizovanog kriminala, na primer, vlada i njeni saveznici izlažu njega i njegove kolege ekstremnom riziku. Drugo, sve to je opasno po građane Srbije. U zemlji u kojoj je toliko medija i drugih institucija pod vladinom kontrolom, građanima su potrebni nezavisni mediji i organizacije civilnog društva od poverenja koji mogu tražiti odgovornost od vlasti”, rekao je Batler, predstavnik organizacije koja je uredniku KRIK-a Dojčinoviću krajem 2019. dodelila nagradu Međunarodni vitez novinarstva.\nInače, Evropski parlament koji je u četvrtak usvojio izveštaj o Srbiji, u taj dokument uvrstio je i amandman kojim se osuđuje, kako je navedeno, napad na Krik i Crtu.\nU njemu se ukazuje da vređanje, zastrašivanje političkih protivnika i predstavnika medija što čine narodni poslanici Skupštine Srbije, predstavlja kršenje demokratske prakse i temeljnih vrednosti, što bi trebalo najoštrije osuditi.\nTakođe, navodi se da je Evropski parlament, kako je ocenjeno, zgrožen nedavnim orkestriranim napadima nekoliko narodnih poslanika i provladinih tabloida na istraživačke novinare i članove civilnog društva, uključujući i KRIK i nevladinu organizciju CRTU i Otvoreni parlament, u kojima se prikazuju kao saradnici kriminalnih grupa i optužuju za pokušaj državnog udara.\nNedeljkov: Mislim da se niko posle Vučićevog obraćanja ne oseća bezbednije\nRaša Nedeljkov, programski menadžer nevladine organizacije CRTA, rekao je da ne smatra da je sigurniji nakon javnog obraćanja predsednika Srbije.\n„Ja mislim da se niko, niti od nas, niti od novinara, drugih aktivista, nakon takvog obraćanja ne oseća bezbednije, jer i dalje strepimo da li u senkama ima nekoga ko će da zaskoči i da li će neki poslanik, koristeći drugu priliku, napasti nekog drugog ili nekog od nas“, rekao je Nedeljkov.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić se, u deklarativnom smislu, stavio u zaštitu Mreže za istraživanje krinimala i korupcije (KRIK) - zatraživši od, kako je rekao, svih u vlasti da poštuju novinare tog medija.\n„Kažite im - izmišljate, ne govorite istinu, licemerni ste, ali niko nema pravo da novinarima preti“, rekao je javnom servisu Vučić, u jednom od odgovora povodom tvrdnji koje tabloidi i njegove stranačke kolege iznose u javnosti.\nIstim povodom, Maja Gojković ministarka kulture i informisanja Srbije, pozvala je, kako se izrazila, sve učesnike u javnom životu da se suzdrže od pritisaka na medije.\n„Retorika koja je ovih dana upućivana novinarima nije primerena ozbiljnim akterima političke scene“, prenelo je u saopštenju to ministarstvo - ne pomenuvši konkretno nijedan medij ili organizaciju koja se poslednjih nedelja našla na meti.\nMihael Martens, novinar nemačkog Frankfurter Alemanje Cajtunga (FAZ), primećuje da je velika razlika u tome šta bi vlasti Srbije trebalo da urade i šta će zaista uraditi.\n“Prihvatljivo je da političari kritikuju novinare zbog njihovog rada ili mišljenja, ali nije u redu optuživati ih za povezanost sa organizovanim kriminalom bez ikakvih dokaza. Političari koji to čine treba da odgovaraju za klevetu, a njihove vlade ili stranke treba da ih disciplinuju”, smatra Martens - poznavalac balkanskih prilika koji je pišući za konzervativni nemački list istraživao sprege politike, sporta i organizovanog kriminala u Srbiji.\n“Samim tim što sam živeo u Rusiji i Turskoj, to su zemlje na koje pomislim kada vidim najnovije napade na novinare u Srbiji. Situacija u Erdoganovoj Turskoj i Putinovoj Rusiji je još gora nego u Srbiji, ali to ne znači da je situacija u Srbiji dobra. Ukoliko razmotrimo druge zemlje, ne bi trebalo da previdimo, da se klevetničke kampanje protiv novinara mogu dogoditi i na zapadu. Iako u tim zemljama vlasti ne pokušavaju da zastraše ili ućutkaju novinare - već to čine moćne lobi grupe, ili čak njihove sopstvene kolege”, ukazuje Martens u pisanom odgovoru za Glas Amerike.\nPoslednji u nizu tekstova čiji je autor nosi naziv Toter Stern Belgrad ili Mrtva beogradska Zvezda (aluzija na ime beogradskog kluba na nemačkom jeziku Roter Stern Belgrad) u kom se bavi serijom brutalnih ubistava u Srbiji za čije se počinioce smatraju pripadnici radikalnih navijačkih grupa.\nMartens u tekstu istražuje njihove moguće veze sa državom.\nPismo predsedniku i premijerki\nApel najvišim državnim zvaničnicima Srbije, predsedniku Aleksandru Vučiću i premijerki Ani Brnabić, uputilo je i deset međunarodnih organizacija čija je delatnost usredsređena na slobodu medija.\nOrganizacije potpisnice pisma\nČlan 19 (Article 19)\nKomitet za zaštitu novinara (CPJ)\nEvropski centar za medije i medijske slobode (ECPMF)\nEvropska federacija novinara (EFJ)\nNeograničena sloboda štampe\nMeđunarodni institut za štampu (IPI)\nProjekat izveštavanja o organizovanom kriminalu i korupciji (OCCRP)\nMedijska organizacija jugoistočne Evrope (SEEMO)\nU pismu kojim su im se obratili izrazili su, kako je saopšteno, ozbiljnu zabrinutost zbog izostanka odlučne reakcije vlasti povodom kampanje blaćenja kojoj je izložena Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) i drugi nezavisni mediji u Srbiji.\n“Pozivamo vlasti Srbije da u saradnji sa novinarima i medijskim radnicima, novinarskim udruženjima, sindikatima i civilnim društvom ispune obaveze u smislu pospešivanja bezbednosti novinara, medijskih radnika i medijskih kuća. To podrazumeva punu osudu kampanje blaćenja KRIK-a i drugih nezavisnih medija u Srbiji i preduzimanje neophodnih koraka u zaustavljanju i kažnjavanju diskreditacija i pretnji svim dostupnim institucionalnim sredstvima”, istaknuto je u pismu koje je, osim Vučiću i Brnabić, poslato i zvaničnicima Evropske komisije (EK), Evropskog parlamenta (EP), Saveta Evrope (SE), Ujedinjenih nacija (UN) i Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS).\nMeđutim, deluje da se situacija ne stišava - pošto je nevladina Koalicija za slobodu medija upozorila je da se u najvišem državnom predstavničkom telu nastavlja kampanja protiv novinara i nevladinih organizacija.\n“Opasne tvrdnje javnih funkcionera i optuživanje novinara da vode kriminalne, partijske i druge kampanje protiv funkcionera na vlasti samo je nastavak urušavanja medijske scene u Srbiji”, saopštila je ta nevladina organizacija u petak.\nLidija Gal, predstavnica za Istočnu Evropu i Zapadni Balkan nevladine organizacije Hjuman rajts voč (HRW) upozorava da sve što se događa ukazuje da se klevetničke kampanje protiv neistomišljenika u Srbiji odobravaju sa najviših nivoa.\n“Takvo ponašanje ne samo da se odobrava, već se podstiče i određeni stepen saglasnosti, što je posebno neprihvatljivo za one koji se nalaze na prvoj liniji udara”, podvlači Gal za Glas Amerike.\n“Vlasti bi odmah trebalo da prestanu sa blaćenjem i demonizovanjem aktivista i novinara zbog primene slobode govora i obavljanja svog posla. Umesto toga treba da rade na stvaranju okruženja koje im omogućava da rade svoj posao bez uticaja i mešanja vlasti”, ističe predstavnica Hjuman rajts voča.\nPodsetimo, značajan deo nevladinog sektora u Srbiji - ukupno 37 organizacija i udruženja, kao i 20 pojedinaca, jula 2020, našlo se na spisku entiteta za čije finansijsko poslovanje se zainteresovala Uprava za sprečavanje pranja novca koja radi pod okriljem Ministarstva finansija Srbije.\nTo je izazvalo burnu reakciju većine organizacija koje su se našle na listi, poput Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), Udruženja novinara Srbije (UNS), portala Centar za istraživačko novinarstvo (CINS), Balkanske istraživačke mreže (BIRN), Mreže za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) i drugih, kao i predstavnika civilnog sektora, koji su ocenili da se radi o pritisku na deo javnosti koji ukazuje na korupciju u redovima vlasti, političku torturu ili kršenja ljudskih prava.\nEvropska unija, Sjedinjene Države i Ujedinjene nacije, neke su od strana koje su tada od srpskih vlasti zatražile razjašnjenja o proveri koju je tada najavila Uprava.\nFanula Niaolin, specijalna izvestiteljka Ujedinjenih nacija za zaštitu i unapređenje ljudskih prava u borbi protiv terorizma, u januarskom intervjuu Glasu Amerike, pošto su joj srpske vlasti dostavile obrazloženje, izjavila je da su kriterijumi provere finansijskog poslovanja neprofitnog sektora u Srbiji ostali nejasni.\nJelena Sesar, predstavnica nevladine organizacije Amnesti internešnel (AI) zadužena za Balkan i Evropsku uniju, zaključuje da država, osim fizičke zaštite novinara i pripadnika civilnog društva, ima obavezu da prepozna i pruži javnu podršku njihovom radu.\n“U zemljama razvijene tradicije građanskih sloboda i ljudskih prava postoji tendencija visokog nivoa zaštite prava na slobodu izražavanja. U tim zemljama zvaničnici se suzdržavaju od neutemeljenih klevetničkih kampanja protiv medija i novinara - čime svojim postupcima ne podstiču kršenje slobode izražavanja ili medija. Brzom osudom bilo kakvih represivnih dela šalju jasan signal da se napadi neće tolerisati. Istovremeno, time se i javno zalažu za vrednosti slobode izražavanja i štampe, pokazujući javnu podršku novinarima ne samo rečima, već stvaranjem bezbednog okruženja za njihov rad”, rekla je Jelena Sesar za Glas Amerike.\nTokom poslednjih nekoliko godina Srbija, prema kriterijumima međunarodnih posmatrača, konstantno nazaduje u smislu političkih prava, građanskih i medijskih sloboda. Prema poslednjem izveštaju nevladine organizacije Fridom haus “Sloboda u svetu 2020” nazadovala je za još dva poena i nalazi se među delimično slobodnim zemljama.\nIstovremeno, od svih država Balkana, Srbija je 2020. zabeležila najznačajnije nazadovanje na listi međunarodne nevladine organizacije Reporteri bez granica - usredsređene na očuvanje medijskih prava i sloboda. Na listi objavljenoj prošlog aprila, nazadovala je za tri pozicije, našavši se na 93. mestu, od ukupno 190 država sveta.\nKritike međunarodnih posmatrača zbog povezivanja KRIK-a sa organizovanim kriminalom\nSuspendovan inkriminišući portal Prismotra.net\n"Pismo Vlade nije namenjeno Fridom hausu, već domaćoj javnosti"


Pastor i ambasador Pinter su ocenili da su odnosi Mađarske i Srbije veoma dobri, što se pozitivno odražava i na međuregionalnu saradnju Vojvodine i mađarskih županija naročito u privredi, navedeno je u saopštenju Biroa Pokrajinske vlade za odnose s javnošću.\nAmbašador Pinter je istakao da je Mađarska “zainteresovana za nove investicije u Srbiji, kao i za jačanje kapaciteta u preduzećima koja već posluju u našoj zemlji, poput OTP Banke i MOL-a”, navodi se u saopštenju.\nPastor i Pinter razgovarali su i o značaju otvaranja novih radnih mesta, što bi doprinelo zadržavanju mladih ljudi u zemlji, kao i o mogućnostima brojnijeg učešća mađarskih preduzeća na sajamskim manifestacijama u Vojvodini.\nPastor je informisao ambasadora Pintera o aktuelnim aktivnostima Skupštine Vojvodine.\nPovodom različitih informacija o održavanju pokrajinskih izbora, Pastor je istakao da će oni biti održani u skladu sa zakonom i propisima, najverovatnije na proleće sledeće godine, navedeno je u saopštenju.\nPastor sa Hanom o podršci ubrzanju evrointegracija Srbije\nSrbin Da pogadjam, hoce da uloze u fabriku bodljikave zice?\nsmrk A sto ne otvore fabriku za proizvodnju zicanih elemenata za ograde ?


Sunčana jesen još\njedna prilika za odmor\nDesetodnevni aranžman za Egipat tokom septembra koštaće 12. 999 dinara i 100 evra devizni deo, a u cenu aranžmana uračunat je avionski prevoz\nPrvi put ove sezone naši turisti imali su prilike da u okviru "Travel šopa" na jednom mestu dobiju sve informacije o tradicionalnim letnjim turističkim destinacijama u zemlji i svetu. Preko 40 agencija ponudilo je svoje aranžmane, među njima mnoge poznate kao što je "Cera travel", " Kontiki", "Putnik" i "Jugoturs" ali i manje znane poput "Atlantika", "Ekos tursa", "Perla tursa" i "Robinsona".\nVrlo je popularna ove sezone i "last minute" ponuda od 28. avgusta do kraja septembra. Tako, osmodnevni aranžman za Tunis sa avionskim prevozom i polupansionom u hotelima sa tri zvezdice koštaće od 309 evra sa popustom za decu do 30 odsto.\nVeliki broj naših turista odlučio se da odmor ovog leta provede u Egiptu, tačnije u Hurgadi, najpoznatijem egipatskom letovalištu na toplom i čistom Crvenom moru. Duge plaže, bogate istorijske znamenitosti i brojni, ekskluzivni hoteli samo su deo turističke ponude ovog egipatskog letovališta. Organizuju se i obilasci piramide u Kairu kao i grobnice i hramova u Luksoru.\nDesetodnevni aranžman tokom septembra koštaće 12. 999 dinara i 100 evra devizni deo, a u cenu aranžmana uračunat je avionski prevoz. Turistička agencija " Top turs", pored letovanja u Hurgadi, organizuje i krstarenje Nilom po ceni od 36.530 dinara.\nPoznata letovališta u Turskoj, poput Kušadasija, i ove godine privukla su određeni broj srpskih turista. Krajem avgusta i tokom septembra u ponudi su vrlo popularni aranžmani od 8.999 dinara i 99 evra, u čiju cenu je uključen avionski prevoz i smeštaj u hotelima sa dve zvezdice na bazi noćenja sa doručkom.\nSunčana jesen na Halkidikiju takođe je privlačna našim turistima. Sedmodnevni aranžmani sa autobuskim prevozom u dvokrevetnim apartmanima košta 70 evra. Znatno niže cene tokom septembra biće i na Crnom moru u Bugarskoj. Tako desetodnevni aranžman u Sunčevom bregu košta 89 evra, slične cene su i na Zlatnim pjascima a u apartmanskom smeštaju u Nesebru, 360 evra.\nNa Crnogorskom primorju tokom septembra desetodnevni aranžmani koštaće od 100 do 200 evra zavisno od vrste hotelskog smeštaja. U ponudi "Travel šopa" je i leto u Srbiji, Lepenski vir gde polupansion u istoimenom hotelu košta 1.230 dinara, slične su cene i u hotelu "Srebrno jezero",a u Golupcu 970 dinara. U turističkoj ponudi za ovo leto našao se i hotel "Fantast" u Bečeju kao i "Park i "Jezero" na Paliću.\nPenzionerima je za program "Banje Srbije" omogućen popust od 20 odsto. Pored domaćih banja, Vrnjačke, Niške i Prolom banje, u ponudi je i mađarska banja Đula i hotel Erkle sa tri zvezdice. Turistička agencija "Paneuropa Adrijatik" organizuje prevoz kombijem do kućne adrese, a smeštaj u hotelu "Park" podrazumeva korišćenje saune i ulaznice za banjski kompleks. Sedmodnevni aranžman košta od 120 do 170 evra i dodatnih 4.845 dinara.


Izvor\tTanjug\tSeptember 06, 2016\nBEOGRAD - Samo ubrzanim napretkom možemo da stignemo standard zemalja centralne Evrope, za šta će nam biti potrebne decenije, dok u pristizanju nordijskih zemalja možemo samo da se potrudimo da u narednom periodu smanjimo ogromnu razliku između njih i nas, poručio je danas premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nOn je posle sastanka s predstavnicima Nordijske poslovne alijanse rekao da se Srbija danas nalazi pred izborom:\n"Srbija danas bira svoju budućnost, u narednih 20, 30, 50 godina, kom delu sveta i Evrope želi da pripada, da li želimo da čekamo, da se oslanjamo na socijalnu pomoć, ili ćemo svojim radom da se približimo zemljama centralne Evrope, a da jednog dana, posle mnogo godina zaostajanja, za severnoevropskim zemljama, tu razliku u razvoju počnemo da smanjujemo", rekao je Vučić.\nKako je istakao on je za razvoj, što podrazumeva da ćemo u narednih pet-šest uspeti da ostvarimo prosečnu stopu rasta veću od tri odsto, za šta nam je, dodao je, potrebna podrška svih nordijskih zemalja, pre svega u prenošenju znanja, učenju radnih navika.\nZato su vaši investitori dobrodošli, poručio je Vučić i dodao da će Srbija u narednom periodu, u saradnji sa Nordijskom poslovnom alijansom raditi na nacrtu zakona o elektronskom poslovanju i elektronskim komunikacijama.\n"Naučićemo nešto o e-vladi, olakšavanju elektronskog potpisa...", rekao je Vučić.\nPremijer je konstatovao da se ipak menjamo jer smo posle 25 godina uspeli da u Srbiju dovedemo Ikeu, istina, kako je rekao, to je naša sramota što je toliko trajalo, kao i to što će Lidl doći tek 2018, a pre 20 godina je bio u zemljama od kojih smo mi nekada davno bili napredniji.\n"Zato samo ubrzanim napretkom možemo da se približimo standardu, ne nordijskih zemalja, one su daleko ispred nas, ali da zemljama centralne Evrope. Biće potrebno nekoliko decenija, ali ako budemo trčali sprint, uspećemo", zaključio je Vučić.\nSrbiji ide dobro,ali smo daleko od nordijskih zemalja\nPremijer Vučić izjavio je da smo zahvalni što invesitori iz nordijskih zemalja primećuju napredak u našoj zemlji u ekonomskom pogledu i na evropskom putu, da Srbiji ide dobro, ali da je još daleko od nordijskih zemalja.\n"Srbiji ide dobro, Srbija radi dobro, to nisu dobre želje, to je stvarnost, znamo da bi moglo da bude još bolje, a pri tome ne sanjam. Mislim da je preterano lepo čuti da ćemo jednog dana da se približmo nordijskim zemljama, ali za to je potrebno da prođe još mnogo generacija da im se bar približimo", rekao je Vučić na konferenciji "Nordijski inovativni biznis u Srbiji" u rezidenciji ambasadora Finske.\nDokaz tome da Srbija napreduje je i činjenica da danas sa nordijskim partnerima pričamo o generičkim lekovima, a ne o bankrotstvu, istakao je Vučić.\nOn je rekao da mu je drago što i strani investitori i ambasador Finske vide da i Srbi mogu da postignu rezultate, i u tom smislu pomenuo da je konsolidovane javne finansije, da Srbija trenutno nema deficit u budžetu, da je deficit konsolidovane države, kako je naveo, četvorostrukko manji od očekivanog, te da i dalje napredujemo na svetskoj "Duing biznis listi".\nOn je naveo i da su nam, takođe, i dalje problem lokalne samouprave.\n"One delom loše funkcionišu jer ne postavljaju visoke cileve već se bave dnevnom politikom i time kako će da zaposle nekoga svoga", naveo je Vučić.\nUz zahvalnost ambasadoru Finske na tome što primećuje napredak Srbije, Vučić je pomenuo da u Srbiji to baš nije praksa, te da se loše ocene Fiskalnog saveta danima "ne skidaju s naslovnih strana", ali da, s druge strane, kada Fiskalni savet kaže je rezultat izuzetan "postoji bezmalo zavera ćutanja".\nNaše javne finansije su, međutim, stabilne, što kako je rekao i za investitore iz nordijskih zemalja predstavlja pozitivan znak, jer neće da dolaze u zemlje koje imaju nesiguran poslovni ambijent.\nVučić je rekao da su vrata njegovog kabineta i svih ljudi u Srbiji otvorena za investitore iz svih zemalja, posebno iz nordijskih, jer njih karakteriše odgovornost, ozbiljnost i psovećenost u radu.\nPremijer Srbije je dodao da je za našu zemlju važno da trgovinska razmena sa nordijskim državama raste, da je u prvih pet meseci ove godine to dvocifren procenat, kao i da očekuje veći rast dolaskom novih nordijskih investitora.\nU vezi s tim Vučić je dodao da Srbija nije idealna zemlja, jer kao društvo imamo mnogo nedostataka, navodeći kao primer raspravu u Skupštini Srbije prilikom izbora nove vlade, o tome ko je za, a ko protiv stranih investicija, ističući da je mislio da je rasprava o tome okončana krajem 18. veka.\nDovođenje stranih investicija, dodao je Vučić, Srbiji će da pomgne da povrati preduzetnički duh, radne navike, ali i da se, s obzirom na to da investitori sve više ulažu u centralnu Srbiju, ravnomerno podstiče regionalni razvoj.\nVučić je dodao i da Srbija nema nikakve iluzije koliko zaostaje za nordijskim zemljama, i ostalim zemljama severne i centralne Evrope, ali da svoju šansu vidi u dostizanju pojedinih mediteranskih zemalja EU.\n"Ne kažem da smo na njihovom nivou, ali možemo u narednih deset godina da ih stignemo, pa čak i prestignemo. to je moja želja, jer mislim da je Srbija pokazala da se u nečemu razlikuje od mnogo zemalja, pa i nekih iz EU, od onih koje ni danas nisu u stanju da se izbore sa deficitom", rekao je Vučić.\nVučić je poručio i da se kompetitivnost može postići samo većim radom i naporima, a da su priče o blagostanju kada se radi šest sati četiri dana nedeljno "bajke za malu decu".\n"Svidelo se to nekome ili ne, to je tako", rekao je Vučić.\nKada je reč o inovativnim tehnologijama Srbija je spremna da uradi mnogo toga kako bi se unapredio poslovni ambijent, dodao je Vučić, konstatujući da nam nedostaje znanje.\n"Znamo da smo prilično daleko, i da nam je potrebno još mnogo znanja, i upravo zato govorimo da su promene u obrazovnom sistemu ključ uspeha", rekao je Vučić.\n"Negde moramod a vagamo i biramo trenutak u kojem nešto ili određene stvari moramo da preduzmemo", rekao je Vučić.\nPremijer je konstatovao da su to stvari koje su pred nama, ali da, ukoliko smo došli dotle da ne pričamo više o bankrotstvu, već o generičkim i inovativnim lekovima, a smo ipak napredovali i da je situacija u Srbiji ipak drugačija.\nOn je istakao da je zahvalan na tome što Srbija ima bilateralno dobre odnose sa nordijskim zemljama, i što je imao čast da poseti veći deo tih država, kao i da u našoj zemlji ugosti njihove zvaničnike.\nPrema njegovim rečima, kada je reč o regionu, uvek će postojati primedbe, ali je naglasio da će Srbija nastaviti i u budućnosti da gleda da se, "ako ne uvek najodgovornije ponaša, onda da se ponaša najmanje neodgovorno".\n"To mogu da obećam, jer mi želimo auto-put Beograd-Niš-Priština-Drač do 2020. Hoćemo da investiramo tamo na obali, njihove investitore da vidimo u našoj zemlji, da imamo najbolje odnose i sa BiH, sa Crnom Gorom, sa Makedonijom... Sa Hrvatskom menjamo odnos našeg izvoza i uvoza, sve više ide nama u korist, i zato nama najviše odgovaraju dobri i stabilni regionalni odnosi i na tome ćemo raditi i ubuduće", zaključio je Vučić.\n« LDP: Sprečite Šešelja da ljudima crta mete na čelo Ne razmišljam o predsedničkim izborima,"not yet" »


Dodik 'objašnjava' zašto 25. novembar 'nije Dan državnosti BiH'\nNa nivou Bosne i Hercegovine ne postoji ni dan, ni datum državnosti, te stoga ni 25. novembar, odnosno Dan ZAVNOBiH-a, ne može biti obeležavan u BiH kao Dan državnosti, naveo je predsednik bh. entiteta RS Milorad Dodik u otvorenom pismu visokom predstavniku Valentinu Incku, šefu Delegacije EU u BiH Peteru Sorensenu i ostalim predstavnicima međunarodne zajednice u BiH.\nDodik u pismu "skreće pažnju da su oni svojim prisustvom dali značaj nepostojećem prazniku naslovljenom kao Dan državnosti BiH, a svaki pokušaj njegovog uspostavljanja je antidejtonski".\n"Dejtonski sporazum jasno je odredio da dejtonska BiH nastavlja da postoji u skladu sa unutrašnjom strukturom, koja je tim sporazumom utvrđena, pa je, prema tome, svaki jednostrani pokušaj iz Sarajeva da se baštine praznici i događaji iz bivše Jugoslavije neregularan i nemoguć za čitavu BiH", naveo je Dodik.\n25. novembra pre 70 godina u Mrkonjić Gradu je održano Prvo zasedanje Zemaljskog antifašističkog veća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH), kojim je utemeljena moderna bosanskohercegovačka državnost.


Cvijanović: BiH nema institucije i mehanizme da rješava probleme\n22.05.2018 18:54 | Srna\nBijeljina - Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas u Bijeljini na otvaranju regionalne konferencije o terorizmu i migrantskoj krizi da je jako nezadovoljna postupanjem institucija na nivou BiH kada je u pitanju ovaj i svaki drugi problem za koji su one nadležne.\n“Ova zemlja nema ni institucije ni mehanizme na nivou BiH da odgovori nijednom problemu”, ocijenila je Cvijanovićeva.\nOna je navela da je to pokazala trenutna situacija sa migrantskom krizom u BiH.\n“Jedna mala kriza koja se odnosi na dvije ili tri stotine migranata u stanju je da pokrene cijeli mehanizam svađanja, prepucavanja, podnošenja krivičnih prijava, neslaganja različitih nivoa vlasti i još grubih ili teških stvari”, rekla je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, to je razlog više da Republika Srpska njeguje i jača Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/.\n“To je jedina uniformisana snaga Republike Srpske. Mi smo ga niz godina jačali, kadrovno i organizaciono, obezbjeđujući opremu, vozila, naoružanje, uniforme. To ćemo raditi i ubuduće, spemajući MUP za ono što jesu savremeni izazovi i prijetnje”, istakla je Cvijanovićeva.\nOna je izrazila očekivanje da će i regionalna konferencija u Bijeljini dati doprinos zajedničkom cilju - da se prepoznaju izazovi i rješavaju problemi onda kada se oni dogode.\nU uvodnom obraćanju, Cvijanovićeva je istakla da je izuzetno važno da se na svaki način, uključujući i konferencije ovog tipa, traže zajednički odgovori na probleme koji su zajedničiki, isti ili jednako opterećujući za sve zemlje u regionu, kao i globalno.\n“Smatram da je to kao u medicini, na bezbjednosne izazove možete reagovati tako što ćete ih na vrijeme prepoznati i na neki način pokušati neutralisati, a onda kada se bolest razvije morate da dobro dijagnostikujete i znate šta se desilo, da možete da liječite, što je složen proces”, navela je ona.\nCvijanovićeva je izrazila podršku svim naporima koji doprinose savremenim bezbjednosnim izazovima.\n“Ne govorim samo o terorizmu koji jeste definitivno jedna od globalnih, ozbiljnih prijetnji, ali sada nas brine i činjenica da imamo toliki broj ilegalnih, nezakonitih ulazaka /u BiH/”, navela je ona.\nCvijanovićeva je upitala kako je moguć toliki broj nezakonitih prelazaka granice, ulazaka u neku zemlju i boravka, a da društvo i zajednica ne znaju ništa, ni koliko će ti ljudi boraviti, ni šta je konačno njihova namjera.\n“Bez obzira što ste opredijeljeni da se ponašate na način koji će odgovoriti nekim humanitarnim potrebama onih koji su došli, vi kao društvo ne znate ništa, ni odakle su oni zaista došli, ni kako će i gdje uopšte otići sa vaše teritorije, a da ne govorim o svim onim bezbjednosnim i medicinskim izazovima koje takva situacija nosi”, ocijenila je Cvijanovićeva.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske je poručila da je vrijeme da se u BiH “pogleda istini u oči”.\n“Mi moramo pogledati istini u oči, nema više da se stvari guraju pod tepih i da se pravimo slijepi, nevješti ili nesposobni da razumijemo da je to veliki problem”, smatra Cvijanovićeva.\nU Etno-selu “Stanišići” u Bijeljini danas je počela trodnevna konferencija pod nazivom “Regionalna saradnja u suzbijanju prekograničnog kriminala: Savremeni izazovi terorizma i migrantske krize” na kojoj učestvuju stručnjaci iz Republike Srpske, Srbije i Crne Gore, kao i njemačke fondacije “Hans Zajdel”.\nRegionalnu konferenciju organizuju banjalučki Fakultet bezbjednosnih nauka, Kriminalističko-policijski Univerzitet iz Beograda i njemačka Fondacija “Hans Zajdel”.\nDekan Fakulteta bezbjednosnih nauka Predrag Ćeranić najavio je da će na konferenciji biti riječi o migrantskoj krizi, preventivnom djelovanju, o radikalizmu koji vodi ka terorizmu, o fenomenu uključenosti žena u terorističke akcije, kao i uticaju terorističkih napada na psihološko stanje djece.


Gubitak konekcije - prava putnika - info - putovanjeonline.com\nAviokompanije osim direktnih letova koje imaju u svojoj ponudi putnicima nude i transferne letove. To su najčešće letovi sa presedanjem na njihovom glavnom aerodromu koji se naziva „hub“ (čvorište). Putnici čije putovanje obuhvata više letova uz presedanje na nekom usputnom aerodromu su transferni putnici. Aerodrom na kome obavljaju presedanje naziva se transferni aerodrom.\nUkoliko prvi let kojim putnik stiže na transferni aerodrom kasni, putnika mogu čekati na ukrcavanje za naredni let. To nije obavezna praksa. O ovome odlučuje posada na drugom letu u dogovoru sa službenicima aviokompanije. Ukoliko prvi let razumno kasni a drugi let ima mogućnosti kratkotrajnog odlaganja poletanja, onda će aviokompanija sačekati svog putnika ili putnike. Ukoliko se proceni da je kašnjenje veliko ili da može ozbiljno narušiti dalji red letenja aviokompanije onda drugi let poleće na vreme. Putnik koji je propustio svoj tranzit ima mogućnost da problem reši rerutiranjem koje će dogovoriti sa predstavnikom aviokompanije. U tom slučaju putnik neće imati nikakve dodatne troškove. Aviokompanije je dužna da mu obezbedi pomoć u vidu hrane i pića primerenu dužini čekanja na naredni let. Ako je novi let sledećeg dana, aviokompanije je obavezna da putniku obezbedi hotelski smeštaj (minimum tri zvezdice) kao I transfer od aerodroma do hotela i nazad.\nPrilikom pravljenja rezervacije sistemi su podešeni tako da automatski izbacuju nepovoljne konekcije iz prikaza. Na osnovu minimalnog vremena potrebnog za konekciju (minimum connecting time) rezervacioni sistem prikazuje samo one konektovane letove koji putniku omogućavaju da obavi presedanje uz poštavnje svih usputnih aerodromskih procedura.\nSvaki aerodrom određuje sopstveno minimalno vreme na osnovu organizacije na aerodromu i njegove veličine. Aviokompanije su dužne to vreme da poštuju.\nPutnike koji su propustili naredni let zbog zadržavanja na aerodromu usled gužve na pasoškoj kontroli ili KD kontroli, a njihov prvi let je bio na vreme, aviokompanija može da odbije da besplatno prebaci na drugi let. Nijedan zakon ni domaći ni evropski se ne bavi ovom situacijom. Aviokompanije smatraju da nisu dužne da putniku omoguće besplatno naredni let pošto nisu ni bile odgovorne za kašnjenje.\nRegistracija transfernih putnika je takođe obavezna ukoliko putnik nije registrovan za celokupno putovanje još na polaznom aerodromu. U tom slučaju on na početku putovanja dobija sve boarding karte (kupone za ukrcavanje), za svaki let posebno. Ako se desi da izgubi kupon za ukrcavanje za naredni let, treba da se hitno javi na transferni šalter.\nSvaki putnik koji poseduje aviokartu i koji je izvršio registraciju za let u propisanom roku ima pravo da se ukrca u avion. Međutim, može se desiti da putniku bude uskraćeno ukrcavanje (denied boarding). Uskraćeno ukrcavanje može da Прочитај више…


Francusko-srpska privredna komora (CCIFS) osnovana je 2005. kao poslovni klub, da bi 2009. godina dobila status Komore kada je postala članica Međunarodne Unije francuskih privrednih komora (CCI France International).\nAktivnosti Komore usmerene su na animaciju francusko-srpske poslovne zajednice. Udruženje okuplja skoro sva francuska preduzeća koja su prisutna na lokalnom tržištu, a njih je oko 100. Za svoje članove, CCIFS organizuje brojne aktivnosti omogućavajući im na taj način da šire mrežu kontakata i razvijaju saradnju sa poslovnim partnerima. Svakog meseca, Komora je organizator različitih poslovnih događaja; mesečnih okupljanja članova, radionica i obuka, radnih ručkova na kojima se diskutuje o aktuelnim privrednim temama u prisustvu visokih zvaničnika, različite susrete privrednika...Komora posvećuje veliku pažnju negovanju autentične francuske kulture i ekspertize, pa u tom cilju svake godine organizuje Gala veče i Francusku nedelju.\nDrugi vid aktivnosti vezan je za podršku preduzećima iz Francuske koja su zainteresovana za srpsko tržište i za koje Komora izrađuje studije tržišta, liste potencijalnih partnera, klijenata, distributera, organizuje poslovne misije i susrete sa lokalnim preduzećima. Pored individualnih poseta preduzeća, Komora organizuje i grupne poslovne posete francuskih privrednika.\nViše informacija o radu Komore možete pronaći na sajtu www.ccfs.rs