Pripadnici Vojske Srbije upotrebili su vatreno oružje i ispalili četiri projektila u vazduh U migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, večeras oko 20,50 časova došlo je do masovne tuče migranata, piše " Objektiv " .\nDnevnik.ba - 07.04.2020\nU migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, u Srbiji, sinoć oko 20:50 došlo je do masovne tučnjave migranata. Migranti su se prvo međusobno potukli, a potom napali radnike osiguranja i pripadnike Vojske Srbije.\nSukob migranata U Krnjači\nU migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, večeras oko 20.50 došlo je do masovne tuče migranata. Tom prilikom je reagovala Vojska Srbije čiji su pripadnici napadnuti, kao i radnici obezbeđenja, javlja " Objektiv.rs ".\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti prošle noći došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašle vojska i policija, saznaje ...\nMasovna tuča i pobuna nekolicine migranata u kampu u Obrenovcu je okončana uz pomoć policije, a izgrednici će biti kažnjeni, izjavio je za Agenciju Beta Komesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić. U kasarni u Obrenovcu, gde su migranti iz Avganistana, Pakistana, Iraka i ...\nMasovna tuča migranata u Obrenovcu U kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije, piše "Blic". BEOGRAD - U kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, ...\n- Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču. Sve su izlomili, a neki su uspeli i da napuste centar. Međutim, ubrzo su svi vraćeni. Napali su i ljude iz Komeserijata za izbeglice -kaže izvor “Blica” iz bezbednosnih struktura.\nNAPETO U OBRENOVCU! OGROMNA KOLONA VOZILA ŽANDARMERIJE NA ULAZU U OVU OPŠTINU, zbog migranata pojačane bezbednosne ...\nNa ulazu u Obrenovac primećena je ogromna kolona vozila Žandarmerije. Kako nezvanično saznajemo, zbog incidenta u Prihvatnom centru u obrenovačkoj kasarni u narednom periodu u Obrenovcu biće pojačane bezbedonosne snage.\nIncidenti sa migrantima u Obrenovcu: Digli pobunu jer ne smeju da izađu napolje, nervoza zbog korone\nPrethodnih dana dogodila su se dva incidenta koja imaju veze sa migrantima koji su smešteni u Prihvatnom centru u Obrenovcu . Kako "Telegraf" saznaje, nekoliko migranata juče je izazvalo nemire, jer su nezadovoljni što ne smeju da izađu iz ovog centra.\nMuškarac N. K. uhapšen je u Obrenovcu zbog krivičnog dela rasne i druge diskriminacije. On je pozivao na obračun sa migrantima koji se nalaze u kasarni u Obrenovcu, javlja " Pink ". Reagovalo je više javno tužilaštvo i policija, priveden je i određeno mu je zadržavanje do 48 ...\nMuškarac N. K. uhapšen je u Obrenovcu zbog krivičnog dela rasne i druge ...\nReagovalo je više javno tužilaštvo i policija, priveden je i određeno mu je zadržavanje do 48 sati. Muškarac N. K. uhapšen je u Obrenovcu zbog krivičnog dela rasne i druge diskriminacije. On je pozivao na obračun sa migrantima koji se nalaze u kasarni u Obrenovcu, javlja "Pink".\nRepublika - 05.04.2020\nOn je pozivao na obračun sa migrantima koji se nalaze u kasarni u Obrenovcu, javlja "Pink". Reagovalo je više javno tužilaštvo i policija, priveden je i određeno mu je zadržavanje do 48 ...\nPrethodnih dana dogodila su se dva incidenta koja imaju veze sa migrantima koji su smešteni u Prihvatnom centru u Obrenovcu. Kako se nezvanično saznaje, nekoliko migranata juče je izazvalo nemire, jer su nezadovoljni što ne smeju da izađu iz ovog centra.\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije, piše "Blic". "Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču.\nMasovna tuča i pobuna nekolicine migranata u kampu u Obrenovcu je okončana uz pomoć policije, a izgrednici će biti kažnjeni. To je za Agenciju Beta potvrdio Komesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić. U kasarni u Obrenovcu, gde su migranti iz Avganistana, Pakistana, Iraka i ...\nMASOVNA TUČA migranata u kasarni u Obrenovcu\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti izbila je masovna tuča, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije. Odmah po dobijanju informacije o incidentu u nedelju uveče, jake snage vojske i policije uputile su se u Obrenovac i u narednom periodu one ...\nCucić: Migranti koji su učestvovali u tuči u Obrenovcu biće kažnjeni\nMIGRANTI NAPRAVILI TOTALNI HAOS U OBRENOVCU: Izbila masovna tuča, izlomili kasarnu, SMIRILI IH VOJSKA I POLICIJA\nBEOGRAD - U kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije. "Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču.\nOdmah po dobijanju informacije o incidentu u nedelju uveče, jake snage vojske i policije uputile su se u Obrenovac i u narednom periodu one će biti zadužene za čuvanje reda u objektu U kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na ...\nNa video snimku koji kruži društvenim mrežama vidi se veliki broj policijskih vozila koji su "pod punom ratnom opremom". Neki od komentara navode i da se u Obrenovcu dogodila pobuna migranata. Direktor policije Vladimir Rebić potvrdio je da se u Obrenovcu dogodila masovna tuča, ...\nSve je krenulo od bezazlene svađe\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije. "Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču. Sve su izlomili, a neki su uspeli i da napuste centar.\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije , piše "Blic". - Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču.\nU kasarni u Obrenovcu u kojoj su smešteni migranti došlo je do masovne tuče, zbog čega su na lice mesta izašli pripadnici vojske i policije. „Sve je krenulo od naizgled bezazlene svađe, a pretvorilo se u masovnu tuču. Sve su izlomili, a neki su uspeli i da napuste centar.\nPripadnici Vojske Srbije upotrebili su vatreno oružje i ispalili četiri projektila U migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, večeras oko 20.50 došlo je do masovne tuče migranata. Vojska Srbije i nadležne službe u toku epidemije, Foto: Alo / Masanori Jošida Tom prilikom je ...\nTom prilikom je reagovala Vojska Srbije čiji su pripadnici napadnuti, kao i radnici obezbeđenja, javlja "Objektiv.rs". Pripadnici Vojske Srbije upotrebili su vatreno oružje i ispalili četiri projektila u vazduh.\nU migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, večeras oko 20.50 došlo je do masovne tuče migranata. Tom prilikom je reagovala Vojska Srbije čiji su pripadnici napadnuti, kao i radnici obezbeđenja, javlja "Objektiv.rs".\nPravda - 07.04.2020\nU migrantskom centru u Krnjači na Paliluli, večeras oko 20,50h došlo je do masovne tuče migranata, saznaje Objektiv. Migranti su se najpre međusobno potukli, a potom napali radnike obezbeđenja i pripadnike Vojske Srbije.


RASIM: Razmišljao sam da odem iz Vlade Srbije, ali ipak neću!\nNavodeći da od takvog napada “nemate odbranu”, Ljajić je za “Nedeljnik” ocenio da je to pokušaj njegove kriminalizacije u cilju smanjenja političkog uticaja.\n“Ovaj poslednji napad nema nikakve veze sa politikom i zato je mnogo teži od onoga iz uslovno ‘bivšeg života’ kada sam bio proskribovan u jednoj maloj zajednici kao izdajnik. Iskreno, pomislio sam da je to deo šire priče, ali sada mi je više nego jasno da je to političko-finansijska akcija Šešelja i Zukorlića”, naveo je Ljajić.\n“Ovo je kao da dokazujete da nekog niste ubili. Ako postoji bilo šta, ne u političkoj karijeri, nego od mog detinjstva do moje 54 godine, ako sam jabuku nekom ukrao, ako sam se potukao sa nekim, ako postoji bilo šta, neka izađu sa tim i ja ću se povući”, kazao je potpredsednik Vlade Srbije.\n“A šta mogu da preduzmem? Šta Šešelj može da izgubi u ovom ratu sa mnom? Svi su navikli da vam Šešelj u medijima tovari blato u lice, a meni to apsolutno ne treba. On može samo da dobije, a ja mogu samo da izgubim, bez obzira i na izjave Vučića i Stefanovića i svih ostalih”, kazao je Ljajić.\n“Išao sam kod Vučića i rekao mu da bih voleo da ne budem deo njegove vlade, nego da predložim nekog iz svoje stranke. On je rekao da treba još neki ozbiljni poslovi da se završe, i da su, zbog svega što nas očekuje, potrebna jaka imena u vladi. A da li sam umoran od učešća u vlasti? Apsolutno jesam, preumoran sam, ali nadam se da neću još dugo biti u vladi i da ću nekima to da skinem s dnevnog reda”, rekao je Ljajić.\nIZVOR: Beta / N1 Srbija / FOTO: Tanjug


Kina ciljeve ostvaruje stotinama malih koraka\nZa Kinu i njen narod, uprkos drugoj uzastopnoj godini suočavanja sa pandemijom, ova godina je bila izuzetno značajna i uspešna.\nU svom tradicionalnom novogodišnjem obraćanju naciji, predsednik Kine Si Đinping je istakao najznačajnija dostignuća u 2021. godini. Za Kinu i njen narod, uprkos drugoj uzastopnoj godini suočavanja sa pandemijom, ova godina je bila izuzetno značajna i uspešna.\nPredvođena mudrim rukovodstvom Partije, Narodna Republika Kina ostala je dosledna u ostvarivanju svog kineskog sna, podmlađivanju nacije i kontinuirano i stabilno nastavila na svom putu izgradnje moderne socijalističke zemlje i umerenog društva koje podjednako vodi računa o ljudima, ali i prirodi. Kao što je predsednik Si nebrojeno puta rekao, prilikom ostvarivanja boljih uslova života i postizanja sveukupnog napretka, o prirodi se uvek mora voditi računa. Tako je i u svom novogodišnjem obraćanju podsetio na staru izreku: „Ako mi ne izneverimo prirodu, ni priroda nas nikada neće izneveriti“.\nNema razloga za sumnju da će Kina u 2022. godini biti makar jednako uspešna kao prethodne 2021. godine. Put uspeha je najvećim delom zacrtan na Šestom plenarnom zasedanju XIX Centralnog komiteta KP Kine usvajanjem Treće partijske rezolucije.\nOno što je posebno važno jeste da se postizanje visokih ciljeva ostvaruje svakodnevno prelaženjem stotine malih koraka. Naravno, pored usredsređenosti i jasno definisanih ciljeva, važni su i odnosi bliskosti i saradnje kao jedini garant izgradnje zajedničke budućnosti.\nAutor: Ivona Lađevac, zamenica direktora Instituta za međunarodnu politiku i privredu.\nNEWER POSTBiH ne smije da propusti voz za “Otvoreni Balkan”\nOLDER POSTIn the pictured dating visibility advice for men, it’s easy to see why generalizations


Abeceda islamskog bankarstva: Filozofija etičkih investicionih fondova - AKOS\nHome > Ekonomija > Islamska ekonomija > Abeceda islamskog bankarstva: Filozofija etičkih investicionih fondova\nEtička pitanja su u posljednje vrijeme postala jedna od najčešćih tema u domenu ekonomije i finansija.\nS obzirom na to da se etika obično smatra neusaglašenom sa novčanim motivima racionalnog ekonomskog razmišljanja, prihvatajući etiku, tvrde njeni protivnici, dovodi do finansijskog žrtvovanja zbog prisustva “etičkih troškova”. S druge strane, zagovornici uključivanja etičkih načela u biznis smatraju da prisustvo etike dovodi do veće potražnje proizvoda tog biznisa, promovira društvenu stabilnost i općenito unaprijeđuje kvalitet života.\nJoš je i Adam Smit u svojoj knjizi „Teorija moralnih osjećaja“ promovirao altruističko ponašanje te predlaže da pojedinac bude voljan da žrtvuje sopstveni privatni interes u korist većeg interesa društva, države i univerzuma. Dalje, on tvrdi da socijalne i moralne norme podstiču društvenu stabilnost koja, s druge strane, doprinosi napretku ljudske civilizacije. Ekonomija očito ima moralnu dimenziju, a etičke vrijednosti mogu značajno uticati na ekonomske odluke pojedinaca. Ne bi bilo od osobite koristi, posebno za profitno orjentisane kompanije, u potpunosti ignorisati važnost etičkih kriterijuma prilikom donošenja ekonomskih ili finansijskih odluka. Rast zabrinutosti među javnim investitorima prema pitanjima vezanim za etiku se ogleda u sve većoj potražnji za kompanijama koje pokažu veću korporativnu društvenu odgovornost i dobro upravljanje, kao i veće poštovanje ljudskih prava, prava životinja i održivost životne sredine.\nOsnovno pitanje koje tek treba riješiti na zadovoljavajući način je: šta podrazumijeva termin “etičko investiranje”? Nejasnost termina uglavnom se zasniva na subjektivnoj prirodi i različitosti etičkih razloga, dok se prakse investiranja i metode vrednovanja mogu razlikovati u zavisnosti od ličnih vrijednosti ili uvjerenja. Sa ovom dilemom se ne suočavaju samo menadžeri fondova – čak ni vlade zemalja ne uspijevaju definisati ili odrediti zakonske uslove za “etičko ulaganje”. Različite terminologije koje se koriste za opisivanje etički orijentiranih investicija odražavaju ovu poteškoću. Iako se izraz “etička ulaganja” široko koristi u Velikoj Britaniji, “društveno odgovorno ulaganje” (ili SRI) je preferirana terminologija u SAD, dok druge evropske zemlje to zovu “održivo ulaganje” ili “zeleno ulaganje”.\nU Velikoj Britaniji, izraz “etička ulaganja” je preferiran jer su investicije snažno povezane sa religijom kroz značajnu ulogu crkvenih investitora koji su i bili pioniri ovakvih ulaganja u ovoj državi. S druge strane, američki investitori favorizuju pojam “društveno odgovorno investiranje” (ili SRI) koji označava ključnu ulogu investitora kao akcionara i krajnjih vlasnika kompanije kako bi ohrabrili (ili prisilili) kompaniju u koju investiraju svoj novac za djelovanje na društveno odgovorniji način u okviru kompanije koja ostvaruje svoj korporativni cilj da maksimizira profit. S obzirom da termin društveno odgovornih investicija daje širu dimenziju sopstvenoj odgovornosti investitora, termin se smatra za deskriptivniji i spremniji je da zamijeni termin “etička ulaganja” u budućnosti. Međutim, i pored različitih terminologija, općeprihvaćeno je da su etičke kompanije one koje promovišu pozitivne društvene, vjerske, ekološke i unutrašnje rezultate upravljanja, dok su neetičke kompanije one koje su uključene u aktivnosti poput kockanja, alkoholnih pića i pornografije, duhansku industriju, vojno naoružanje, testiranje nuklearne energije i testiranje na životinjama.\nIako postoji mnogo načina da se definišu “etičke investicije”, sama suština etičkog investiranja je, međutim, jasna. Prije svega, osim temeljnog cilja ostvarivanja pozitivnog budućeg finansijskog povrata, etičko ulaganje također pokušava postići određene nematerijalne nagrade koje bi imale društvene i ekološke koristi. Sa aspekta implementacije, etička investicijska politika podrazumijeva skup unaprijed određenih etičkih kriterija koji se koriste u postupku selekcije investicija. U tom smislu, etičko ulaganje razlikuje se od običnih ili tradicionalnih investicija, posebice u pogledu njihovih investicijskih ciljeva, politika i praksi.


Nema jednostranog prekida rada sa menjačima | Nova Ekonomija\nBanka ne može jednostrano da raskine ugovor zaključen sa ovlašćenim menjačnicama samo zbog izmenjenog poslovanja tokom vanrednog stanja, odnosno zbog smanjenja obima posla ili privremenog prestanka rada.\nU saopštenju NBS-a navodi se da banka mora da obezbedi minimum procesa rada kako bi omogućila ovlašćenom menjaču da ispuni obaveze, pre svega prodaju stranog novca banci, uplatu gotovine u dinarima na tekući račun kod banke.\nCentralna banka propisuje i da su banke dužne da organizuju rad najmanje jedne ekspoziture na teritoriji opštine ili grada. Banke moraju i da tokom vanrednog stanja rade svakog radnog dana, najmanje dva sata i to u vreme kada ne postoji zabrana kretanja na javnim mestima, pri čemu ta dva sata ne mogu da obuhvate poslednji sat pred početak policijskog časa.\nEvropska komisija očekuje recesiju dublju nego 2009.\nU Srbiji nema prijavljenih zaraženih bankara\nSeverna Makedonija uvela olakšice za klijente banaka


Direktor Metalca: Poverenje u mlade dalo rezultate\nTanjug 29. decembra 2020. 15:39\nGORNJI MILANOVAC – Poverenje u mlade fudbalere tokom jesenjeg dela sezone pokazalo se kao pun pogodak i nije čudo što se veliki klubovi raspituju, izjavio je sportski direktor Metalca iz Gornjeg Milanovca Bojan Leontijević.\n„Kada najmlađi tim u ligi napravi seriju rezultata, posle Crvene zvezde i Partizana,\nmožda i najbolju u jednom trenutku, ostane neporažen devet utakmica, normalno je\nda sve to privuče pažnju javnosti. Podatak da smo svaku utakmicu počinjali sa četiri ili pet tzv. bonus igrača, a završavali sa sedam ili osam, dovoljno govori o našem opredeljenju i poverenju u momke koji su pokazali da imaju lepu budućnost“, izjavio je za B92 Leontijević, kreator ovog projekta.\nStruka obično izbegava da govori o imenima, ali javnost ih je prepoznala tokom\n„Nije tajna, interesovanje za neke igrače je veliko, a ima već i konkretnih poziva i\nponuda. Zovu naši najveći klubovi, Zvezda pre svih, ali i oni iz inostranstva. U fokusu su krilo Mbongu Prestiž, najbolji strelac Aleksandar Katanić i desni bek fantastičnog potencijala Jovan Vlalukin. Pažnju je skrenuo i levi bek Filip Antonijević, kao i dva centralna beka 19-godišnjaci Aleksandar Vasiljević i Ilija Milićević. Svi oni, izuzev Katanića koji se nalazi u najboljim godinama (25), su igrači ispod 21 godine, ogromnog potencijala“, istakao je direktor Metalca i dodao da ti momci, od kojih su neki prošli i reprezentativne selekcije, znaju da im je Metalac dobra stanica za nastavak puta koji obećava lepe karijere.\nFudbalski savez je najavio reprezentativne aktivnosti u januaru, u planu su mečevi\nsa SAD i Dominikanskom Republikom, a Srbiju bi predstavljali igrači iz Superlige.\n„Da, dobili smo upit da predložimo dvojicu igrača i na njemu se nalaze Aleksandar\nKatanić i Jovan Vlalukin. Odazvaćemo se akciji Saveza bez obzira što je ona u jeku priprema pred nastavak sezone, jer mislimo da može da bude u funkciji afirmacije domaće lige, utiska sam da fudbaleri iz Superlige imaju kvalitet i potencijal za više nego što se u javnosti predstavlja“.Na kraju o ambicijama Metalca i „bejbi bum“ projekta koji će posle dobrih rezultata kluba iz Gornjeg Milanovca mnogi kopirati.\n„Mnogi nam nisu predviđali ovakvu jesen posle povratka u elitni rang, pogotovo\nkada su videli da u svaki meč ulazimo sa najmlađim sastavom. Da nije bilo praznog hoda u finišu jeseni, bili bismo odmah iza pet-šest najbolje plasiranih ekipa, ali zadovoljni smo epilogom (12. mesto sa 25 bodova), svesni da moramo napraviti iskorak u svakom\nsmislu u nastavku sezone“, zaključio je Leontijević.\nČifsi do finala AFC bez Mahomsa, Brejdi zakazao finale s…\nABA 2 liga nastavlja se turnirom u Banjaluci


Intenzivirati ekonomsku saradnju sa Slovačkom | Privredna komora Crne Gore\nVeoma dobre međudržavne odnose Slovačke i Crne Gore potrebno je da prati intenzivnija ekonomska saradnja, ocijenjeno je prilikom posjete ambasadora Romana Hlobena Privrednoj komori i razgovora sa predsjednikom Vlastimirom Golubovićem, 4. septembra 2019. godine.\nAmbasador Hloben je istakao da Crna Gora, baštineći konstruktivnu politiku i dobrosusjedske odnose, pravi krupne korake ka Evropskoj uniji.\n- Slovačka iskreno podržava integracione procese Crne Gore, a u prilog tome govori i činjenica da smo prvi dali zeleno svjetlo da otvorite pregovaračko poglavlje 8. Sada je potrebno da se ozbiljno posvetimo jačanju privrednih veza naših država – kazao je Hloben.\nRobna razmjena između dvije zemlje skromno raste iz godine u godinu, a u 2018. je iznosila 8,4 miliona eura. Od obnove crnogorske nezavisnosti, Slovačka je u našu ekonomiju investirala 4,7 miliona eura. Sagovornici su saglasni da su ovo podaci koji u budućnosti moraju biti veći.\n- Potrebno je da organizujemo forume crnogorskih i slovačkih privrednika na kojima bismo predstavili investicione potencijale i utvrdili mogućnosti za uspostavljanje poslovnih partnerstava – rekao je predsjednik Golubović.\nPredstavio je razvojne projekte koji se realizuju u našoj zemlji, ili su u najavi, u sektorima energetike, turizma, saobraćajne infrastrukture, posebno ukazujući na značaj autoputa Bar-Boljare koji će, između ostalog, značajno ubrzati protok roba iz i ka Slovačkoj. Predsjednik je podsjetio da je naša država otvorila pregovoračko poglavlje 27 – Zaštita životne sredine i klimatske promjene, te prostor za saradnju sa Slovačkom vidi u projektima koji će doprinijeti prilagođavanju evropskim zahtjevima u ovoj oblasti.\n- Pozivam slovačke privrednike da otvore svoje fabrike u crnogorskim poslovnim zonama i iskoriste povoljnosti za biznise koje se tamo nude – kazao je on.\nPošto je Slovačka država sa izuzetno razvijenom automobilskom industrijom, Golubović ocjenjuje da postoji prostor da kompanije iz ove oblasti uspostave saradnju sa Kombinatom aluminijuma Podgorica, gdje je u toku izgradnja fabrike trupaca, značajne sirovine za tu djelatnost.\nAmbasador je pozvao Crnu Goru da čvršće sarađuje sa Slovačkom, ali i ostalim državama Višegradske grupe na tvining i drugim projektima koje finansira EU. Predsjednik Golubović smatra da postoji mogućnost uspostavljanja snažnijih veza zemalja regiona i Višegradske grupe, čemu može značajno doprinijeti Komorski investicioni forum ZB6. S tim u vezi, on je predložio održavanje ekonomskog foruma u organizaciji KIF-a i Višegradske grupe.\nU radu sastanka učestvovali su Martin Balco, zamjenik ambasadora i konzul i šef Kabineta predsjednika Komore Miljan Šestović.


BANKE SE UDRUŽUJU DA BI OPSTALE\nSve projekcije govore da će na međunarodnom tržištu doći do rasta referentnih kamatnih stopa, kaže Ivica Smolić, predsjednik izvršnog odbora Komercijalne banke: “To će pogurati naviše kamate na kredite koji su zasnovani na euriboru, ili libor formuli. Istovremeno, smanjivanje rizika u našoj zemlji moglo bi da amortizuje ovaj pritisak. Krediti sa deviznom klauzulom pratiće kretanje deviznog kursa. Od svih relevantnih državnih faktora, stižu uveravanja da će kurs u 2010. godini biti relativno stabilan”.\nOn kaže da će čisti dinarski krediti značajno zavisiti od referentne kamatne stope NBS, eventualnih subvencija države i cene izvora bankarskih sredstava. Smolić ističe da je veliki optimista u pogledu povoljnijih kamata. “Pored toga, uz značajno sniženu stopu dospelih potraživanja, očekivanu korekciju obračuna obavezne rezerve i značajnu dokapitalizaciju, Komercijalna banka će generalno imati nižu prosečnu cenu izvora kredita, što će nam ojačati konkurentsku poziciju, a našim klijentima omogućiti povoljnije zaduživanje”, objašnjava Smolić.\nSmolić kaže da je dokapitalizacija Komercijalne banke smanjila disproporciju koju je banka imala posljednjih godina, u smislu rasta i pozicije na tržištu, s jedne strane, i nivoa kapitala, s druge strane. “Komercijalna banke je po svim segmentima poslovanja i tržišnog učešća među prve tri banke našeg bankarskog sistema, dok smo po veličini kapitala, do ove dokapitalizacije, bili tek šesti. Slikovito rečeno, kao da smo učestvovali u automobilskoj trci u kojoj su drugi vozili automobile od 3.000 kubika, a mi smo forsirali mašinu od 1.600 kubika. Sada je situacija potpuno ravnopravna, pa favorita možete birati sami”, objašnjava Smolić.\nPrema njegovim riječima da bi banke opstale potrebno je njihovo spajanje. “Dešavanja na evropskom bankarskom tržištu, na kome je proces spajanja i ukrupnjavanja u toku, odraziće se direktno na njihove supsidijare u Srbiji. Na domaćem tržištu, na kojem je kriza dodatno zaoštrila tržišnu konkurenciju, moći će samo najjači da opstanu. Jedni će to činiti vlastitim razvojem i kvalitetom, drugi će pokušati da problem reše na kvantitativnom nivou – spajanjem, a imaćemo i kombinovane procese”, kaže Smolić.\nOn ističe da je uprkos krizi Komercijalna banka uspjela da prikupi milijardu evra od štednih uloga i da su u tome uspjeli prije svega razumjevanjem tržišta i dugogodišnjim negovanjem povjerenja klijenata i šire javnosti. “Milijarda evra štednje rezultat je percepcije štediša da su njihovi ulozi najsigurniji u Komercijalnoj banci, a da istovremeno mogu da računaju i na izuzetno kvalitetan asortiman štednih proizvoda i uslove štednje. Odnos sa štedišama nije moguće graditi na bazi povremenih kampanja i proizvoda za „jednokratnu“ upotrebu”, zaključuje Smolić.\nOn kaže da je jedan od najvećih kvaliteta štednje u Komercijalnoj banci upravo sadržan u strukturi. “Više od 96 odsto su štedni ulozi do 10.000 evra. Posmatrano u ukupnoj sumi devizne štednje, 80 odsto čini štednja do 50.000 evra. To pokazuje da je snaga štednje bazirana na širokoj bazi i poverenju klijenata”, kaže Smolić i dodaje da je među njihovim štedišama i veliki broj naših gastarbajtera i stranaca koji rade u Srbiji.


Rasim Ljajić - Sputnjik Srbija\n21:19 14 Novembar 2019\nLjajić: Šta Pacoli može da doprinese Sandžaku\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da je poziv predsednika Bošnjačkog nacionalnog veća Sulejmana Ugljanina da Bedžet Pacoli, u funkciji ministra spoljnih poslova Kosova, poseti Novi Pazar, kontraproduktivan i da ne vodi rešavanju problema.\nBalkan i dalje ne može da savlada sopstvene demone, pa je ovdašnjim državicama okupljenim u CEFTA draže da komšiji crkne krava nego da povećaju udeo izvoza u sopstvenom BDP-u i u krajnjem boljim učine standard svojih građana.\nNa pitanje da li je Vlada Srbije zatražila puštanje ili bolje lečenje za haškog optuženika Ratka Mladića, ministar trgovine, telekomunikacija i turizma Rasim Ljajić odgovorio je da još nije bilo formalnog zahteva, navodeći da to radi Ministarstvo pravde i da će sigurno doneti odgovarajuću odluku.\nMinistar trgovine Rasim Ljajić rekao je danas da će, ukoliko se sa hrvatskom vladom ne nađe rešenje u vezi sa merama uvećavanja taksi za srpsku robu koje je ta zemlja nedavno uvela, sledeći korak biti obraćanje Evropskoj komisiji i, eventualno, kontramere.\nTrgovinski rat sa Hrvatskom na pomolu?\nPrema neformalnim odgovorima od naših diplomatskih predstavnika u Briselu, ne postoji niko u Briselu ko smatra da odluka Hrvatske da uvede dodatne mere na uvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije nije kršenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, izjavio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.


Prvi ŽBK u hibridnoj formi - Poslovne žene Srbije\n31 мар Prvi ŽBK u hibridnoj formi\nPosted at 14:51h in 2022, Sve vesti, Vesti\tby\tfilip\nDanas su se posle dužeg vremena članice UPŽ Srbije ponovo susrele uživo na redovnom sastanku Ženskog biznis kluba (ŽBK).\nPrvi put Udruženje poslovnih žena Srbije sastanak je organizovalo u hibridnoj formi – onlajn i oflajn u isto vreme. Preko ZOOM platforme uključile su se i članice iz Srbije, ali i inostranstva, koordinatorke i članice e-IBWC / onlajn Međunarodnog kluba poslovnih žena koji je Udruženje pokrenulo. O novim aktivnostima projektima i uspesima kako Udruženja tako i naših članica čulo se ne samo u Srbiji, već i na Malti, u Italiji i drugim zemljama.\nNa ŽBK-u je bilo reči o e-savetodavnom centru, novopokrenutom ogranku e-IBWC na Malti, ovogodišnjem Danu devojčica u IKT sektoru, a predstavile su se i nove članice.


Ova država u Evropi mladima će plaćati 250 evra mesečno da prestanu da žive s roditeljima - InfoMedia\nNekretnine u Španiji su poznate po visokoj ceni, te je sve više mladih prinuđeno da živi sa roditeljima jer su rente preskupe\nMladi u Španiji trebalo bi da dobijaju novac kako bi se iselili iz roditeljskog doma i kako bi mogli negde drugo da plaćaju rentu, rekao je premijer vlade Španije Pedro Sančez.\nSančez vodi ovu vladu u kojoj je levičarska koalicija, a predložio je da mesečno 250 evra bude uplaćivano mladima između 18 i 35 godina koji zarađuju manje od 23,725 evra godišnje, kako bi im se pomoglo u plaćanju rente za stan.\n“Nedostaju nam nam kohezivni i održivi gradovi koji su čisti i pogodni za emancipaciju mladih”, rekao je Sančez na prvom Španskom forumu urbanizacije, konferenciji o stanovima.\nNekretnine u Španiji su poznate po visokoj ceni, te je sve više mladih prinuđeno da živi sa roditeljima jer su rente preskupe, plate niske, a stopa nezaposlenosti visoka. U proseku, ljudi u Španiji roditeljski dom napuštaju sa 30 godina, a u EU je taj prosek 26, 4 godine.


Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nInfunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom cene\nTrenutno nemamo slike za Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Igračke cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Infunbebe Igračke, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom. Pre kupovine, podatke za Infunbebe igračka mini fotoaparat sa zvukom proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Višković poručio – KRADITE SLOBODNO – Nebojša Vukanović info blog\nVišković poručio – KRADITE SLOBODNO\nPljačka, korupcija i svi oblici privrednog kriminala u Republici Srpskoj odavno su legalizovani, i što neki partijski činovnik, ministar i direktorčić otme više para od naroda i države, to je ugledniji, cjenjeniji i više napreduje u nakaradnom sistemu. Iako se krade i otima na svakom koraku, zbog dugovanja i minusa sve se u provizorijumu zvanom Republika Srpska nalazi u fazi raspadanja, ali niko nizašta ne odgovara.\nUmjesto da kao „prvi“ u Vladi bar deklarativno insistira na zakonitosti, redu, pravnoj državi, hapšenjima i peocesuiranju korumpiranih političara i kriminalaca, Radovan Višković javno amnestira lopove i jasno im poručuje – KRADITE SLOBODNO, a onda podnesite ostavku sve će vam biti oprošteno!? Naime u Šumama Srpske zabilježen je rekordan minus i gubici u poslovanju, iako imaju monopol i ogromno šumsko bogatstvo koje se nemilice siječe, a umjesto da smijeni i pohapsi odgovorne Višković je poručio direktorima da sami podnesu ostavke i odu jer će se u protivnom pogledati šta se radilo i postaviti pitanje njihove odgovornosti!?\nDakle ukradite milione, uništite državu i narodni imovinu, ako posle toga podnesete ostavku i sami se povučete sve će vam biti oprošteno!? Viškovićeva izjava i poruka je sramna, i u svakoj normalnoj i iole uređenoj državi odmah bi morao podnijeti ostavku pod pritiskom javnosti!? Kao bar formalni premijer, Višković bi morao tražiti uzroke gubitaka, a njegova izjava potvrđuje da je svjestan velikog kriminala koji uništava sve pred sobom, i insistirati da se odgovorni uhapse i peocesuiranju, umjesto što ovakvim izjavama podstiče rukovodice javnih preduzeća da pljačkaju slobodno, jer će im sa ostavkom sve biti oprošteno!?\nPartija je iznad svega, iznad naroda, sudova, države i institucija, i prokleta partijska knjižica, najčešće crvene boje, štiti vlasnika od bilo kakve odgovornosti! Kad mačke nema miševi kolo vode, a ovakav haos je i nastao jer niko nikada ne odgovara i krade koliko može i kolio mu padne u ruke, od direktora do portira i čistačice, a posledice su vidljive na svakom koraku, najviše na granicama provizorijuma iz koga bježe svi obrazovani i pametni jer ne mogu da izdrže ovakvu količina haosa, ludila i anarhije.\nSvojim izjavama Višković ne samo da potvrđuje da je nedorastao i nedostojan visoke funkcije na kojoj se nalazi, da ne zna šta je država i kako ona funkcioniše, već je sam priznao da je marioneta, da nema moć i da ne odlučuje, da je samo formalno „premijer“ a da se odluke donose u centru i centrima moći, jer da je drugačije ne bi javno molio korumpirane direktore da podnesu ostavke već bi ih smijenio i naredio policiji i ministru unutrašnjih poslova da ih uhapsi!?\nOvakvi gafovi i ponašanje su nedopustivi za jednog premijera, i Višković bi već u utorak, na narednoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, trebao sa ministarkom Kovač skupa podnijeti ostavku, sam se povući i pokazati da ima malo morala i odgovornosti, jer ako nema odriješene ruke bolje je da se sam povuče nego da sam snosi odgovornost za haos i anarhiju koja vlada u svakom segmentu društva.\nVišković Vlada kriminal ludilo na da\nRaskopanje Bileće do samih temelja!?\nSrbende u Drvaru


„RBiH izvršila agresiju“: Šta piše u izveštaju Međunarodne komisije za istraživanje stradanja Srba - Sputnjik Srbija\n19:51 13.04.2021 (osveženo 13:04 14.04.2021) Preuzmite kraći link\n„Prva blokada, koja je pratila liniju razgraničenja bošnjačkih i srpskih snaga, uticala je na sve stanovnike Sarajeva. Druga, neprobojnija blokada, koju su postavile bošnjačke snage, bila je usmerena isključivo na građane Sarajeva srpske nacionalnosti“, navodi se u opširnom izveštaju Nezavisne međunarodne komisije za istraživanje stradanja Srba u Sarajevu od 1991. do 1995. godine, koji je od danas kompletan dostupan javnosti na sajtu te komisije.\n„Gotovo svu humanitarnu pomoć koja je stizala kroz aerodrom, tunel i konvoje na putevima kontrolisala je bošnjačka vlada i vladajuća stranka SDA. Problem nije bio toliko u količini humanitarne pomoći koliko u diskriminaciji prilikom raspodele ove pomoći, koja je bila na štetu srpskog stanovništva Sarajeva. UNHCR je odgovornost „upravljanja“ humanitarnom pomoći prebacio na bošnjačke ministre. UNHCR je, „de fakto“, bio dobavljač za muslimanski deo Sarajeva, tačnije za bošnjačku vojsku u njenim ratnim naporima. Iz ovih razloga čini se neprimerenim nazivati Sarajevo „opkoljenim“ gradom“, piše u izveštaju na 1.250 strana.\n„SDA je regrutovala i naoružala ključne aktere ove kampanje terora krajem 1991. godine. Bile su to poznate ličnosti iz sveta sarajevskog organizovanog kriminala, kao i osuđenici, silovatelji i narkomani, koji su često puštani iz zatvora zahvaljujući amnestiji koju je dodelio Alija Izetbegović. Oni su izgradili grupe koje su brojale hiljade kriminalaca u Sarajevu. Između 1992. i 1995. godine na hiljade Srba zatvoreno je bez jasnog povoda, a zatvorenici su pretrpeli najteže nasilje u zatvoru, isključivo zbog svoje nacionalnosti. Jedan od specifičnih aspekata ove kampanje terora bilo je stvaranje ogromne mreže privatnih zatvora u kojima su počinjena najgora zlodela (mučenja i grupna silovanja). Uspostavljen je spisak od 211 logora i mesta zatočenja za Srbe. U Sarajevu je ubijeno skoro 3.000 srpskih civila, a gotovo 1.700 je teško ranjeno. Većina (dve trećine) mrtvih i ranjenih nije bila u vezi s ratnim dejstvima, već sa zločinačkim delima“, utvrdila je komisija koju je formirala Vlada Republike Srpske.\n„Definitivno je razoren bošnjački nacionalistički mit o planiranom srpskom genocidu nad bosanskim Muslimanima. Neposredni casus belli za rat u BiH bio je referendum za nezavisnost 1992. godine, koji je zanemario izričitu volju Srba Bosne i Hercegovine da ostanu u Jugoslaviji, zemlji u kojoj su živeli od 1918. Rat u Bosni i Hercegovini bio je u suštini građanski i etnički rat među njena tri naroda – bosanskim Muslimanima, bosanskim Srbima i bosanskim Hrvatima, u kojem su se Srbi Bosne i Hercegovine borili da spreče ono što su oni smatrali genocidom 1941. godine, kao i za njihova ljudska i građanska prava kao konstitutivnog naroda. U tom smislu, rat Republike Srpske bio je odbrambeni rat“, piše u izveštaju Međunarodne komisije.\n„Glavni dokaz za ovu agresiju je „Direktiva za zaštitu suvereniteta i nezavisnosti Republike Bosne i Hercegovine, strogo poverljiva №02/2-1“ od 12. aprila 1992. godine. Direktiva je SDS, legitimnu političku stranku srpskog naroda sa 72 mesta u parlamentu RBiH, označila kao „neprijatelja“ i usmerila trupe ARBiH na teren da napadnu JNA i srpske autonomne regione sa srpskim stanovništvom. Vojno i politički, „Direktiva“ nije bila ništa drugo do objava rata SFRJ i njenoj saveznoj instituciji JNA, kao i srpskom narodu Bosne i Hercegovine. Sarajevo je bilo glavno geografsko i operativno područje borbenih operacija i ARBiH i VRS. VRS nije imala nameru zauzeti i okupirati čitav glavni grad Sarajevo, budući da se to nije slagalo sa strategijom RS o teritorijalnom i ustavnom uređenju BiH na osnovu popisa stanovništva 1991. godine“, navodi se u izveštaju.\n„Strategija vlade RBiH bila je da uskrati Srbima Bosne i Hercegovine bilo kakvu političku i kulturnu autonomiju i da sačuva Bosnu i Hercegovinu kao unitarnu državu. Na svaki pokušaj razumne autonomije i ustavnog preuređenja SDA je gledala kao na „etničku podelu“. Ova strategija je bila sebične i retrogradne prirode i suprotstavila se željama znatnog dela stanovništva. ARBiH je želela da sačuva celo Sarajevo pod svojom kontrolom za niz strateških političkih i vojnih ciljeva, od kojih je ne manje važno projektovanje Sarajeva kao simbola unitarne BiH. U narednoj borbi VRS je uspela da zadrži pod kontrolom značajan deo Sarajeva“, napisala je Međunarodna komisija.\n„SDA je pomagala i podržavala zločine nad srpskim stanovništvom Sarajeva, koje su brojne kriminalne bande i redovne jedinice ARBiH počinile najmanje do oktobra 1993. Oni uključuju samovoljna hapšenja, zatočenja u koncentracione logore, mučenja, silovanja i ubistva. U kombinaciji sa sistematskom antisrpskom propagandom i etničkim pritiskom, ovi zločini predstavljali su sistematsku kampanju etničkog čišćenja, koja je kulminirala egzodusom Srba iz Sarajeva posle Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ova kampanja imala je grozan danak za srpsku zajednicu u Sarajevu. Kao rezultat ciljane kampanje terora i zastrašivanja, jaka predratna srpska zajednica u Sarajevu praktično je prestala da postoji“, piše u izveštaju.\n„Do danas još uvek nije pronađeno 260 Srba. Broj nestalih Srba je verovatno i veći jer su ubijene čitave porodice, a da oni koji su preživeli nisu mogli da prijave nestanke, te ove nestale osobe nisu ni identifikovane ni prebrojane“, piše, između ostalog, u izveštaju koji je dostupan na srpskom i engleskom jeziku.\nSrbi, stradanje, komisija, izveštaj


Kineska kompanija ponudila rešenja za tretman otpadnih voda | Energetski portal Srbije\nKineska kompanija ponudila rešenja za tretman otpadnih voda\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan primio je juče u Beogradu predstavnike internacionalne kompanije „SafBon Water Technology” čije je sedište u Šangaju, austrijske kompanije KWI i predstavnike ambasade NR Kine.\nDelegacija je tom prilikom ministra Trivana i njegove saradnike informisala o profilu i stručnim kapacitetima kompanije koja posluje širom sveta, predstavila rešenja tretmana otpadnih voda i iskazala zainteresovanost da najnovije tehnologije donesu u Republiku Srbiju, jer smatraju da naša zemlja predstavlja tržište sa veoma velikim potencijalom.\nPredstavnici ambasade NR Kine su ukazali da Republika Srbija kao i kompanija „SafBon“ imaju punu podršku Narodne Republike Kine ukazavši na izvanrednu saradnju NR Kine i Srbije u svim oblastima.\nMinistar Goran Trivan je zahvalio na poseti i rekao da je ova kompanija dobrodošla, posebno što iza nje stoji Kina sa kojom naša zemlja ima odlične bilateralne odnose, a posebno ekonomske, što nam daje sigurnost da možemo dobiti najbolje tehnologije u preradi otpadnih voda.\n– U Srbiju mogu da uđu samo čiste tehnologije, i naši stručnjaci će proveriti svaku da li zadovoljava najviše standarde zaštite životne sredine. U preradu otpadnih voda, koja je jedan od prioriteta u zaštiti životne sredine, trebalo bi da se uloži do pet milijardi evra i taj novac Srbija nema. Otvoreni smo za saradnju, nama je potrebna finansijska podrška, a javno privatno partnerstvo je model za koji se zalažem, jer se u Beogradu pokazao kao najbolje rešenje koji bi moglo da se primeni i u opštinama širom Srbije, rekao je ministar.\nTrivan je kazao da je zaštita životne sredine jedna od oblasti ekonomskog razvoja, koja ima podršku ne samo na državnom i entitetskom nivou, nego i na nivou opština, koje su sve svesnije svoje odgovornosti u ovoj oblasti, posebno u preradi otpadnih voda, ali su mnoge ograničene finansijskim i kadrovskim kapacitetima za izradu neophodne projektno-tehničke dokumentacije, u čemu će im Ministarstvo zaštite životne sredine pružiti neophodnu pomoć.\nKompanija „SafBon”,naveli su gosti, bavi se ulaganjem, planiranjem i izgradnjom postrojenja i pružanjem usluga u oblasti energetike i zaštite životne sredine sa tradicijom dugom 30 godina. Osnovne oblasti poslovanja obuhvataju preradu komunalnih i industrijskih voda, tretman čvrstog otpada a posebno je posvećena istraživanju i razvoju novih tehnologija i vlasnik je 75 patenata u Kini.\nTokom razgovora predstavili su rešenje tretmana otpadnih voda kroz primenu tzv. membranskih procesa filtracije vode kao što su ultrafiltracija, tretman keramikom i reverzna osmoza.\nU vlasništivu „SafBon” grupe, nalaze i evropske kompanije KWI International Environmental Treatment GmbH i ItN Nanovation AG, a „SafBon” je i najveći akcionar preduzeća AquaSwiss AG.


StarCraft 2: Sprečeno nameštanje mečeva na DreamHack Jenćeping | RUR eSports\nStarCraft 2: Sprečeno nameštanje mečeva na DreamHack Jenćeping\nby Sawovsky on 17/06/2017\nNažalost, sa razvojem esporta i ulaskom velike količine novca dolaze i one manje lepe stvari koje predstavljaju deo mračne strane svakodnevnice tradicionalnog sporta.\nIzmeđu ostalog, govorimo i o nameštanju mečeva. Čini se da su StarCraft zajednice posebno podložne ovome. Verovatno najveći i najmračniji primer u istoriji esporta jeste mladi StarCraft 2 Zerg igrač Life, svetski šampion iz 2014. godine i finalista svetskog prvenstva 2015. godine.\nOn je svoj vanserijski talenat trajno protraćio već u 18. godini života, jer je trajno banovan i osuđen zbog skandala sa nameštanjem mečeva tokom 2015. godine, što je obeležilo početak 2016. godine u esportu. Ovaj ogromni skandal je tada ozbiljno uzdrmao temelje ne samo StarCraft 2, nego i čitavog esporta kao takvog. Blizzard mu ovo nije oprostio, pa je njegovo ime uklonjeno sa pehara StarCraft 2 prvaka sveta, baš kao i iz hola svetskih šampiona.\nDanas je Blizzard na zvaničnom sajtu World Championship Series objavio da je sprečen pokušaj nameštanja mečeva na WCS DramHack u Jenćepingu, koji startuje danas.\nNaime, neimenovani igrač je mometalno prijavio da mu je nuđeno da namesti mečeve i uz to priložio skrinšotove koji to nedvosmisleno pokazuju. Igrač koji je dao ovu ponudu je “Revolver” i on je odmah banovan sa StarCraft 2 turnira na DreamHack Jenćeping, ali je dobio i doživotno proterivanje sa svih događaja vezanih za WCS.\nOvo je drugi slučaj sa skandalom oko nameštanja u StarCraft 2 u samo nedelju dana, jer smo pre par dana saznali i da su kineske vlasti uhapsile nekoliko kineskih StarCraft 2 igrača koji su se takođe bavili nameštanjem mečeva.\nNadamo se da će ovakvi slučaji ostati izolovani incidenti i da ćemo sve ređe čitati o njima, ali je ipak u pitanju upadljivi problem za koji je potrebno naći adekvatno rešenje, pre svega u smislu prevencije i razumevanja igrača da trenutna novčana dobit nikada nije vredna celog života i karijere.\nWCS Jönköping startuje danas i mečeve uživo pratiti na zvaničnom StarCraft kanalu – www.twitch.tv/starcraft\nNagradni fond turnira je 100 000 dolara i 11 000 WCS poena. Sve ostale detaljne informacije možete pronaći na zvaničnoj stranici turnira.\nblizzardDreamHackDreamHack JenćepingnameštanjerevolverStarCraft 2WCS 2017\nblizzard, DreamHack, DreamHack Jenćeping, nameštanje, revolver, StarCraft 2, WCS 2017


Home » informacije » Čileanska zamisao da izgrade hidroelektranu u pustinji zvuči interesantno\nAko pokušate da zamislite optimalno mesto za izgradnju hidroelektrane, kladimo se da vaš prvi izbor ne bi bioda to bude usred pustinje . Ipak, Čileanska energetska kompanija Valhalla je odlučila da je pustinja Atacama savršena lokacija za takav poduhvat. Fabrika će obezbediti napajanje za tri obližnje provincije,i drastično smanjiti svoju zavisnost od fosilnih goriva. Dakle, kako bi tačno ovaj posao izgledao?\nAko postoji stvar koja Čileu ne nedostaje, onda je to pristup primorskim oblastima i solarnim elektranama na Tihom okeanu. Po ispumpavanju vode kroz cevovode uz pomoć vodenih pumpi koje pokreće solarna energija,a u rezervoare smeštene visoko u Andima na 100km od obale .Elektrana će zatim koristiti gravitaciju da iskoristi moć vode koja juri dole prema moru kroz cevovode do generatora. Oba rezervoara imaju zapreminu od 22.000 olimpijskih bazena. Sama fabrika će imati kapacitet od 300 megavata, što je dovoljno da zadovolji potrošnju tri provincije oko sat vremena.\nKako je rekao Francisco Torrealba,generalni menadžer u kompaniji Valhalla , ovo je jedino mesto na svetu gde se može razvijati projekat ove vrste.Kompanija još uvek traži investitore i nada se da će radovi početi ove godine. Izgradnja bi trebalo da traje oko tri i po godine na ovoj lokaciji,mada bi prilagođavanje tehnologija izgradnje ovim delovima sveta moglo taj rok da produži. “Kreativno koristiti Zemljin prirodni teren za stvaranje čiste, održive energije ,može biti ono što nam je potrebno da bi smanjili našu zavisnost od fosilnih goriva”, rekao je Torrealba.\n← Kina obećala da će očistiti svoje elektrane usled borbe svojih gradova sa nezapamćenim količinama smoga\nStručnjaci sa MIT-a konstruisali 3 puta efikasniju sijalicu od LED →


Vreme 749 - Privatno i javno zdravstvo: Pravo na partnerstvo\nVarničenja oko načina na koji će se reorganizovati ovdašnje zdravstvo traju već dugo. Svaki predlog za rešenje tog pitanja izaziva manju ili veću buru, otkrivajući postojanje jakih interesa u čijem sudaru stradaju građani\nPrivatna lekarska komora Srbije (PLKS) nedavno je proslavila petnaestogodišnjicu ponovnog uvođenja privatne prakse. Profesor dr sc. med. Višeslav Hadži-Tanović, predsednik Privatne lekarske komore, ukratko rekapitulira protekle godine: više od tri hiljade privatnih zdravstvenih ustanova, preko šest hiljada lekara i dvadeset miliona pregleda godišnje. Čist kapital u investicijama, neopterećen dugom: 600 miliona evra, 30 skenera i magnetnih rezonanci. Komora je u proteklih pet godina bila "na strani Hipokrata i pacijenata", povratila je instituciju porodičnog lekara i podržala razvoj domaće farmaceutske industrije. To su samo neki pokazatelji uspeha Privatne lekarske komore Srbije, ističe Hadži-Tanović i dodaje da je "za proteklih petnaest godina Privatna lekarska komora Srbije stekla pravo da bude ravnopravan partner državnom zdravstvu, a ne da joj se nameće vazalni odnos".\nHadži-Tanović napominje da se u Nacrtu zakona o zdravstvenoj zaštiti pojavljuje sukob interesa. Naime, u zakonskom rešenju se predviđa mogućnost da lekari koji su zaposleni u državnom zdravstvenom sektoru, oni koji imaju polovinu od punog radnog vremena, mogu osnivati privatne ordinacije s punim radnim vremanom, a oni koji imaju u državnom sektoru puno radno vreme mogu osnivati privatne ordinacije s polovinom punog radnog vremena. Dr Zorica Dinić, vlasnica poliklinike Vizim i savetnik za razvoj privatnog sektora ministra zdravlja, kaže za "Vreme" da je to zakonsko rešenje povučeno iz Nacrta, dok Ozren Tošić, konsultant za razvoj zdravstvenih sistema, ističe da "iako se tu radi o sukobu interesa bolje je i takvo rešenje nego da lekari rade na crno": "Taj problem može biti regulisan ili zabranom ili uvođenjem kontrolnih mehanizama koji bi bili neka vrsta indikatora. Ako neurohirurg ili bilo koji drugi lekar može da radi jedno i po radno vreme i to sa istim kvalitetom i u državnoj i u privatnoj klinici, onda svaka čast."\nRECEPTI NA TENDERU: Od ovog meseca, po najavama ministra zdravlja Tomice Milosavljevića, privatni lekari opšte prakse, pedijatri, ginekolozi i stomatolozi moći će da prepisuju recepte za lekove s pozitivne liste čije će troškove pokrivati Republički zavod za zdravstveno osiguranje, a i trebalo bi da bude rešen problem lekova koji nisu registrovani. Republički zavod planira da u maju raspiše tender za njihovu nabavku i ovi medikamenti će nakon toga biti dostupni u zdravstvenim ustanovama. "To je isključivo ustupak pacijentima, jer od sada oni koji se leče kod privatnih lekara više neće morati da odlaze kod lekara u državnu ustanovu da bi dobili propisanu terapiju. Svaki lekar će imati indentifikacioni broj i potpisivaće ugovor s Fondom; na taj način će se obavljati kontrola izdatih recepata", objašnjava doktorka Dinić i dodaje da "težište treba prebaciti na izjednačavanje nalaza, bilo lekarskih bilo laboratorijskih".\nProfesor Hadži-Tanović objašnjava da je ta odluka markentiški potez Ministarstva zdravlja, jer se dobar deo lekova još uvek kupuje. Lekari iz PLKS-a ističu da je ovo tek mali korak, da treba poštovati Ustav po kom su privatno i državno zdravstvo ravnopravni, što podrazumeva da pacijent slobodno odlučuje gde će se lečiti. Još jedna od odluka koja je izazvala negodovanje privatnih lekara jeste uvođenje licence kao dozvole za rad svim profesionalcima u zdravstvu. Privatna lekarska komora Srbije je tu odluku ocenila kao pomodarstvo – jer licence treba da imaju samo privatni lekari, stomatolozi i farmaceuti, a oni koji su zaposleni u državnom sektoru imaju rešenje o zasnivanju radnog odnosa. Takva odluka je politički pritisak na strukovnu organizaciju kakav je PLKS.\nLICENCE I AKREDITACIJA: Savetnik za razvoj privatnog sektora dr Zorica Dinić, koja bi trebalo da predstavlja sponu između Ministarstva zdravlja i privatne prakse, ističe da će "lekari i zubari morati da obnavljaju svoje licence svakih sedam godina. U Zakonu se insistira na obnavljanju licence jer se na taj način stiču nova znanja. Tehnologija i saznanja savremene medicine ubrzano se menjaju. Lekar mora da radi stalno na svom usavršavanju, jer se pristupi nekim bolestima menjaju pa, ako lekar ne čita i ne radi na svom obrazovanju, ne može kvalitetno ni da leči." Što se procedure tiče, dodaje naša sagovornica, "prva licenca se dobija kad i diploma, a da bi se licenca obnovila mora se sakupiti dovoljan broj poena iz kontinuirane medicinske edukacije koju organizuju medicinski fakulteti. Licence nisu nešto što smo mi izmislili, licence postoje u većini evropskih zemalja i time se ističe ozbiljnost u zdravstvu. Licence će izdavati isključivo komore, a ne Ministarstvo zdravlja."\nLicenciranje je opravdano, smatra dr Ozren Tošić: "Kao što piloti imaju kontrole na svakih šest meseci, tako i lekari treba da prođu proveru, time će se stalno održavati kvalitet usluga koje pruža privatna ili državna zdravstvena ustanova." Licenca se može oduzeti na pet godina, ali komora može i trajno da oduzme dozvolu za samostalan rad u slučaju da je zdravstveni radnik osuđen na kaznu zatvora zbog teškog krivičnog dela protiv zdravlja ljudi.\nAkreditacija zdravstvenih ustanova biće još jedna od novina u našem zdravstvu. Ona treba da doprinese jačanju kvaliteta i kontroli rada. Uz broj obavljenih operacija u obzir će se uzimati i to koliko ljudi ponovo dođe na lečenje, koliko ima operacija po hirurgu u odnosu na broj hirurga koji učestvuju u operativnom programu. Akreditacijom će se baviti nezavisna institucija koja neće biti ničiji navijač i među čijim članicama neće postojati sukob interesa. Zato je u planu formiranje Agencije za akreditaciju koja bi trebalo da počne sa radom za tri godine. Do tada će komisija u Ministarstvu zdravlja biti zadužena za akreditacije. U prostorijama privatnih zdravstvenih ustanova biće vidno istaknuta tabla sa podacima o delatnosti koja se tu obavlja, imenom osnivača, datumom osnivanja i spiskom medicinskog osoblja. Ministarstvo zdravlja olakšaće i uslove za dobijanje dozvole za rad privatnih ordinacija, pa za registraciju uslov više neće biti, na primer, određena visina plafona prostorije ili zadata površina ordinacije.\nOSIGURANjE: "Privatnom sektoru nisu dostupni fondovi zdravstvenog osiguranja, što znači da pacijent ne može sa knjižicom da dođe u privatnu ordinaciju i tu da se leči", objašnjava dr Hadži-Tanović, dodajući da je dovoljan pokazatelj odnosa Privatne lekarske komore Srbije prema dodatnom zdravstvenom osiguranju taj što ona već ima ugovor o ovakvom osiguranju sa Dunavom. Taj vid zdravstvenog osiguranja ovde još ne funkcioniše, dok je na Zapadu uobičajen. Pomoćnik ministra zdravlja dr Vasilije Antić najavio je da bi privatnici od iduće godine trebalo da uđu u sistem koji podrazumeva da je doktor tamo gde su pacijenti, dok će ove godine Republički zavod verovatno samo obnoviti prošlogodišnje ugovore s malim brojem ustanova van postojeće mreže. Prema rečima doktorke Dinić "novac neće više pratiti lekare nego pacijente, i to je bitan pomak u finansiranju primarne zdravstvene zaštite".\nPrivatna lekarska komora Srbije je predložila da se obrazuje zajednička komisija lekara iz državnog i privatnog sektora, koja bi izradila novu verziju nacrta zakona, i da bi to bilo dobro da se uradi po ugledu na Advokatsku komoru. "Smešno je poređenje s Advokatskom komorom, jer advokata nema u državnoj službi, svi su oni privatnici", komentariše predlog PLKS-a dr Dinić. Komora je bila nezadovoljna imenovanjem doktorke Dinić za savetnika ministra zdravlja Tomice Milosavljevića. Dr Hadži-Tanović podvlači da je "slučaj dr Dinić očigledan primer sukoba interesa".\n"Najveće nerazumevanje proizlazi iz različitog interesa Ministarstva zdravlja i privatnika", kaže dr Ozren Tošić. "Trebalo bi da povedu više računa ne samo o pacijentima nego uopšte o građanima." Ovako, osporavanje ili podržavanje predloženog zakona o komorama i Zakona o zdravstvenoj zaštiti postalo je stvar dnevne politike.


Profesionalno za profesionalce | PC Press\n28. juli 2013. 7. april 2017. Nenad Veljković\nU bilo kom poslu prave profesionalce prepoznaćete po tome što lako i brzo dolaze do jednostavnih, ali efektnih rešenja za složene probleme. Prosto se zapitate kako se sami niste toga setili. Ali, to je samo mala varka – iza lakoće i brzine stoji veliko iskustvo i znanje sticano godinama uz, da to ne zaboravimo, neprestano usavršavanje i modernizaciju. Ove jednostavno izrečene postulate odavno poznaje i primenjuje Wurth, multinaconalna kompanija iz Nemačke, a rezultati takvog rada su poznati mnogim domaćim preduzećima koja rado na ovoj adresi nabavljaju sve što im je potrebno za obavljanje poslova u oblastima auto-industrije, obrade metala ili građevinarstva.\nNa vrhu ERP piramide\nPomenuta pravila i postulate Wurth kao princip rada primenjuje na svoje osnovne delatnosti i na sektor informacionih tehnologija unutar same korporacije. Neprestana modernizacija i sticanje novih znanja su obaveza informatičara u ovoj kompaniji, a za podršku i razvoj često se obraćaju lokalnim stručnjacima koji su spremni i sposobni da poštuju i rade po Wurth‑ovim prinicipima. Od prošle godine na polju razvoja i implementacije ERP sistema partner im je beogradski GoPro.\n„Wurth je u Srbiji prisutan od 1996. godine i od tada smo neprestano razvijali i usavršavali naš poslovno‑informacioni sistem“, upoznaje nas projekt menadžer za ERP u Wurth‑u Miloš Trpković. „U početku smo koristili lokalno rešenje. Kasnije smo se, prateći razvoj globalnih ERP proizvoda, a nakon dugotrajne i opsežne analize mogućnosti korporacija i prelaskom u novi milenijum, opredelili da sopstveni proizvod zamenimo sa dva, u to vreme de facto standarda: SAP‑om i Microsoft Dynamics AX‑om“, dodaje on.\nTako je počela implementacija Dynamics AX‑a koju su vodili informatičari iz centrale Wurth‑a zajedno sa lokalnim Microsoft Dynamics partnerima. Posao je urađen po tadašnjim standardima i iskustvima korporacije, a nephodno znanje za dalji razvoj i održavanje preneto je lokalnom informatičarskom timu. Ovaj sistem je punih sedam godina uspešno pratio razvoj poslovanja u Srbiji, a kako dobra praksa preporučuje, došlo je vreme da se ponovo razmotre potrebe, kako sadašnje, tako i buduće te da se sve to uporedi sa mogućnostima postojećeg sistema i na kraju donese odluka u kom pravcu dalje razvijati ERP sistem u kompaniji.\nNovi sistem za novo vreme\n„Microsoft Dynamics AX je odličan ERP sa svetskom reputacijom koji ima veliki broj kvalitetnih rešenja za brojne industrijske vertikale. Kada ste u prilici da na globalnom nivou, sa nekoliko stotina kompanija koje se bave različitim delatnostima, tražite što univerzalnije rešenje, ovaj ERP nalazi se na vrhu liste željenih. Ali, u vreme kada je Wurth kretao u čitav ovaj posao, podsećam vas da je to bilo pre jedne decenije, tehnologije i iskustva proizvođača softvera nisu bili tako razvijeni kao danas. Zato su u našoj korporaciji, pored AX‑a, ostala i neka sopstvena softverska rešenja koja su dopunjavala AX ili rešavala specifične zahteve, naročito u oblasti prodaje. To danas više nije željena situacija i svi smo bili radi da je promenimo“, kaže Trpković.\nNaš sagovornik nas upućuje na to da su u međuvremenu iz centrale Wurth‑a dobili zeleno svetlo da sami urade evaluaciju na domaćem tržištu softvera i da nađu rešenje i partnera na kojeg će moći da se oslone u potpunosti. Jer, prihvatajući aktuelne trendove u primeni informacionih tehnologija Wurth je deo poslova koje je nekada sam radio u okviru svog IT sektora preneo na partnerske kompanije. „Tražeći najbolje za sebe, Wurth je kontaktirao s više domaćih preduzeća čiji je posao razvoj i implementacija ERP‑ova, a među njima se našao i GoPro“, kaže nam Ivan Dimitrić, specijalista za Dynamics NAV proizvode u GoPro‑u i projekt menadžer za implementaciju u Wurth‑u: „Prepoznali smo svu dinamičnost Wurth‑ovog poslovanja, a zahvaljujući iskustvu naše firme, bili smo spremni da odgovorimo na listu potreba klijenta i njihovu nameru da prelazak na novi sistem obave u što kraćem roku. To nije promaklo Wurth‑ovom rukovodstvu i tako smo sredinom prošle godine potpisali ugovor o do danas najvećoj implementaciji Dynamics NAV-a na kod nas, sa 160 korisnika. Sistem je trebalo da pustimo u život 1. aprila ove godine, što smo i ispunili. U Wurth-u su bili posebno zadovoljni i što je, prelaskom na drugi proizvod u istoj gami prethodna investicija sačuvana, a nije bilo potrebno kupovati nove licence.“\nPostoji mišljenje da je u Microsoft‑ovoj hijerarhiji ERP‑ova AX za stepenicu iznad NAV‑a, za koji je GoPro specijalista. Može se učiniti da je napravljen korak unazad, ali oba naša sagovornika smatraju da je učinjeno upravo suprotno – napravljen je značajan korak unapred. Kažu da je Dynamics NAV tokom protekle decenije znatno uznapredovao kako u tehnološkom pogledu, tako i u paleti pokrivenih industrijskih vertikala. Ima još dosta oblasti poslovanja u kojima AX ima očiglednih prednosti, ali kada je u pitanju Wurth u Srbiji, i danas i u doglednoj budućnosti, to nije slučaj, pa čak može da se kaže da je Dynamics NAV bolji izbor sa stanovišta potreba korisnika u ovom slučaju.\nZa osam meseci, koliko im je bilo na raspolaganju, stručnjaci GoPro‑a su implementirali sve module NAV‑a bez kojih praćenje poslovnih procesa u Wurth‑u ne bi bilo moguće. Počelo se od standardnih modula, dakle finansija, veleprodaje, magacinskog poslovanja sa WMS‑om i nabavke. U modul nabavke ugrađen je prilično složen model za planiranje, sa zahtevom da se obezbedi brzi obrt zaliha gde bi stepen odgovora na zahtev kupaca bio preko 95 odsto. Zatim su implementirani originalni GoPro modul za plate, GoPro Payroll, kreirana Android aplikacija (o kojoj možete čitati u novom connect-u) i implementiran servisni modul, NAV CRM.\n„Tu nije kraj posla koji smo obavili u prvoj fazi projekta“, kaže Dimitrić i ističe: „Posebno smo ponosni na naše originalno rešenje za terensku prodaju razvijeno za Android platformu koje se u potpunosti oslanja na NAV poslovnu logiku, a radi kako u online režimu, odnosno sa direktnom vezom do baze podataka, tako i u offline režimu, kada ste na lokacijama gde veza sa Internetom nije moguća“. I projekt menadžer sa strane korisnika Miloš Trpković slaže se da je ovaj modul nešto posebno i da je po meri dinamičnih korporacija gde je rad sa kupcima na terenu ključni segment poslovanja.\nPitamo ga i šta su za Wurth bili najveći izazovi tokom realizacije ovog projekta. „Mi smo kompanija koja se neprestano prilagođava uslovima na tržištu i shodno tome imamo potrebu da konstantno usavršavamo poslovnu logiku i organizaciju rada. Ovog puta smo to uradili paralelno sa implementacijom poslovno‑informacionog sistema i to u objektivno veoma kratkom roku. Drugi veliki izazov za nas je bila migracija podataka jer je trebalo konsolidovati informacije iz više izvora. Podsećam vas da je AX nekada pokrivao oko 30% aktivnosti, dok je ostatak bio raspoređen na tri druge aplikacije. Sada je trebalo sve pročistiti, uporediti i sažeti u jednu bazu, uz zadržavanje bitnih istorijskih podataka bez kojih ne bismo mogli dalje da poslujemo. I treći izazov je bio unapređenje našeg Telesales segmenta komunkacije sa kupcima, koji sve više dobija na značaju u okviru našeg poslovnog modela.“\nObilazeći Wurth‑ovu centralu u Beogradu, smeštenu kraj autoputa u blizini aerodroma, sreli smo tim GoPro konsultanata koji, zajedno sa Trpkovićem i dvojicom njegovih kolega, radi na daljem razvoju sistema. Trpković kaže da, iako je Dynamics NAV u produkciji već dva meseca, posao nije završen, već se prešlo u drugu fazu, baš kako je i planirano.\n„Wurth u Srbiji ima 12 Pick & Go objekata u kojima kupci direktno mogu da kupe i odnesu sve što im je potrebno. Za sada, na ovim lokacijama kupci se snabdevaju isključivo kroz veleprodaju, ali tendencija je da se ovi i budući takvi objekti otvore za širi spektar korisnika. Zato užurbano radimo na razvoju sopstvenog modula za maloprodaju i on će da bude implementiran u sistem. Mi u GoPro‑u smo ponosni na ovaj projekat jer smo veliki i dinamični poslovni sistem preneli u softver za kratko vreme. Primenjenim rešenjima smo omogućili da Wurth unapredi svoje poslovanje, a sve to zajedno nam je donelo nova znanja i iskustva za nove projekte i izazove koji su pred nama. Jedan od projekata koji je već u toku jeste i implementacija novog ERP-a u Wurth-u Hrvatska, kao posledica odlične saradnje ostvarene sa srpskim ogrankom“, sa neskrivenim ponosom na uspešno realizovan projekat kaže nam Ivan Dimitrić.\nZa Wurth glavni cilj implementacije je bilo, i nastavlja da bude, korišćenje softvera u optimizaciji procesa i automatizaciji istih, koji kao rezultat daju povećanje produktivnosti zaposlenih i odbacivanje nepotrebnog. Bitno je napomenuti da je softver samo osnova, dok tim koji implementira mora da bude sposoban da istakne i pruži njegovu upotrebnu vrednost.”\nDarko Žunić, član Top menadžmenta Wurth Srbija\n(Objavljeno u časopisu PC#201)\nTagovi: ERP, Wurth\n← 4 koraka do bezbednijeg smartfona\nPreminuo osnivač Yandexa →\n2 thoughts on “Profesionalno za profesionalce”\nPingback: Profesionalno za profesionalce - Web-novine.com | Web-novine.com\nPingback: Profesionalno za profesionalce | eTacka


CIJELI RADNI VIJEK PROĐE I NA KRAJU - PENZIJA 400 KM Znate li koliko svakog mjeseca od plate dajete za penziono - Leutar.net\n30. jula 2020. LEUTAR Društvo, Bosna i Hercegovina, Republika Srpska 0\nU Republici Srpskoj situacija je sljedeća – čak 11,5 odsto od ukupnog iznosa koji zaradi jedan radnik u RS, država uzme za penzioni fond. Drugim riječima, ukoliko zarađujete prosječnu platu u RS, koja prema posljednjim podacima iznosi 909 KM neto, čak 263 KM ćete dati za svoju buduću penziju.\nDalje, pesimističan je i podatak da ljudi koji čitav radni staž primaju prosječnu platu neće imati penziju veću od 500 KM i to pod uslovom da imaju 40 godina radnog staža.\nNavedimo na kraju i iznos posljednjih isplaćenih junskih penzija u BiH.\nU RS je prosječna isplaćena penzija za mjesec juni iznosila 393,43 KM, čineći tek 41,41 odsto prosječne plate.\nIznos najniže penzije za staž od 40 i više godina je 403,71 KM dok je najviša plata isplaćena u ovom mjesecu u Republici Srpskoj iznosila 2.076,35 KM.\nNajniža penzija u FBiH isplaćena za mjesec juni je znosila 371,77 KM, prosječna 420 KM, a najviša 2.174,48 KM.


Ministarstvo kulture i informisanja: Utrostručiti izdvajanja za lokalne medije – Balkanekspresrb.rs\nMinistarstvo kulture i informisanja: Utrostručiti izdvajanja za lokalne medije\n18/04/2017 Off By\nRekorder po dodeli novca poreskih obveznika za medije je Novi Pazar sa 2,81 odsto budžeta (56,4 miliona dinara). Sledi Kovačica, koja je planirala 2,1 odsto godišnjih rashoda (15 miliona dinara) za medijske konkurse\nPREMA istraživanju koje je sprovelo Ministarstvo kulture i informisanja, opštine i gradovi u Srbiji van teritorije Kosova i Metohije za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja izdvojili su od 0,01 do 2,81 odnosno u proseku 0,37 odsto budžeta za ovu godinu.\nSamo 18 gradova i opština u budžetu za 2017. godinu opredelilo je između jedan i dva odsto za projektno sufinansiranje medija. Rekorder po dodeli novca poreskih obveznika za medije je Novi Pazar sa 2,81 odsto budžeta (56,4 miliona dinara). Sledi Kovačica, koja je planirala 2,1 odsto godišnjih rashoda (15 miliona dinara) za medijske konkurse.\nOpštine Gadžin Han, Kostolac, Rekovac i Smederevska Palanka odgovorile su Ministarstvu kulture i informisanja da za projektno sufinansiranje medija nisu planirali sredstva, dok iz Požarevca, Arilja, Žitorađe, Ćićevca i Priboja nisu odgovorili Ministarstvu kulture i informisanja.\nU apsolutnom iznosu najviše novca za medije izdvaja Grad Beograd, 76 miliona dinara, što je svega 0,08 odsto budžeta prestonice.\nImajući u vidu činjenicu da su izdvajanja za medije u lokalnim samoupravama pre povlačenja države iz vlasništva u medijima na osnovu Zakona o javnom informisanju i medijima bila višestruko veća, Ministarstvo kulture i informisanja smatra da je minimum novca koji treba garantovati medijima jedan odsto budžeta, što je trostruko više od ovogodišnjeg proseka.\nMinistarstvo kulture i informisanja zalagaće se da se izmenama Zakona o javnom informisanju i medijima i Zakonom o budžetu za 2018. godinu obezbede dodatni transferi lokalnim samoupravama za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja, kako bi lokalnim medijima bilo na raspolaganju najmanje jedan odsto budžeta opština i gradova.(Press MK)♦\nŠabac: policija zaplenila 23.500 paklica cigareta!


Tramp: Sastanak sa Kim DŽong Unom 27-28. februara u Vijetnamu\nTanjug 6. februara 2019. 07:21\nVAŠINGTON – Američki predsednik Donald Tramp je najavio da će svoj drugi sastanak sa severnokorejskim liderom Kim DŽong Unom imati u Vijetnamu, 27-28. februara, i istovremeno je sam sebi odao priznanje za sprečavanje velikog rata na Korejskom poluostrvu.\nPred kompletnim Kongresom, americki predsednik je takođe obećao da će na granici s Meksikom izgraditi zid koji je uzrok duboke stranačke podele.\nPrema njegovim rečima, pokušaji „smešnih stranačkih istraga“ iz redova Demokratske stranke mogu naštetiti američkom napretku.\n„U prošlosti, većina ljudi u ovoj sali glasala je za zid, ali pravi zid nikada nije izgrađen. Naložiću da se izgradi“, rekao je Tramp u svom drugom govoru o stanju nacije.


EP ograničio pristup ruskoj delegaciji, ne i Čižovu - 03.06.2015, Sputnik Srbija\nEP ograničio pristup ruskoj delegaciji, ne i Čižovu\nStalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov izjavio je da Evropski parlament njemu i još jednom diplomati nije ograničio pristup, ali jeste ostalim... 03.06.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, vladimir čižov\n14:30 03.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Sergej Subotin / Uđi u foto-galerijuVladimir Čižov\nStalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov izjavio je da Evropski parlament njemu i još jednom diplomati nije ograničio pristup, ali jeste ostalim članovima ruske delegacije.\n„Radi se o netačnoj interpretaciji formulacije [šefa Evropskog parlamenta Martina] Šulca. To jest, ja i još jedan diplomata imamo slobodan pristup, a ostali personal predstavništva nema i za njih će zahtevi za ulaz biti pojedinačno razmatrani“, objasnio je Čižov.\nMoskva će odgovoriti analogno na „represivne odluke“ EU\n3 Jun 2015, 11:34\nPrema njegovim rečima, na isti način, pojedinačno, razmatraće se i zahtevi ruskih parlamentaraca za ulaz u Evropski parlament.\n„U Evropski parlament redovno odlazim, ali ne svaki dan. Ali moji saradnici su tamo praktično svakodnevno pošto se u EP održava niz otvorenih sednica i interesantnih stvari, pa se ta odluka može odraziti na rad predstavništva“, naveo je Čižov.\nOn je istakao da je reč o ličnoj odluci Martina Šulca, koju je on saopštio odmah posle njihovog razgovora.\n„U suštini, to je evidentno politizovana, neosnovana i ničim neopravdana odluka“, istakao je Čižov i dodao da je ta odluka izazvala „podvojene reakcije“ među samim evroparlamentarcima.\n„Tako je švedski poslanik Ana-Marija Koraca-Bilt tu Šulcovu odluku u listu „Politiko“ ocenila kao neosnovanu i antidemokratsku“, naveo je ruski diplomata.


CeMI kreirao aplikaciju za mlade :: Društvo\n07.12.2018 10:30 | Postavio/la: Mirjana Dragaš\nCentar za monitoring i istraživanje razvio je mobilnu i web aplikaciju posvećenu informisanju mladih o njihovim pravima, posebno onim koja se tiču pitanja zasnivanja radnog odnosa, saopšteno je iz te organizacije.\nNavodi se da je aplikacija nastala u okviru projekta Smart Start – Aktivni mladi za održive promjene, koji CeMI realizuje uz podršku Ministarstva sporta.\n„Mobilna i web aplikacija je dizajnirana kao besplatan servis za sve mlade u Crnoj Gori, i dostupna je na web stranici www.smart-start.me, ili preko digitalne distributivne platforme Google Play. Cilj ove aplikacije je da prava mladih po pitanju radnog odnosa i zapošljavanja budu dostupna u formi koja je prilagođena mladima“, kaže se u saopštenju.\nIz CeMI-ja su kazali da su na aplikaciji dostupne i informacije o političkom sistemu Crne Gore i EU integracijama.\n„Sadržaj aplikacije će biti upotpunjen korisnim materijalima sa prethodnih obuka koje je CeMI organizovao za mlade o mogućnostima zaposljenja, razvoja biznis ideja, itd. Aplikacija nudi mapu omladinskih organizacija, i korisnih linkova za dodatno informisanje učenika, te omogućava i periodično postavljanje online anketa kako bi se pojačala interakcija sa mladima i unaprijedilo njihovo povezivanje“, navodi se u saopštenju.\nKako su pojasnili, mapa omladinskih organizacija nije konačna, i u narednom periodu se očekuje njeno intenzivno širenje.\n„CeMI će, sa sadržajem i prednostima ove aplikacije, neposredno upoznati crnogorske srednjoškolce, posebno u okviru aktuelnih vršnjačkih radionica, gdje će biti formulisane ideje za poboljšanje politika za mlade, dok će iste uskoro biti dostupne na spomenutoj aplikaciji“, najavljeno je iz te organizacije.\nEraković: Jačanje kadra, nabavka opreme i smanjenje lista čekanja prioriteti KCCG\nŚutra u Kijevu sabor autokefalne Crkve bira svoga poglavara, tomos će Vartolomej uručiti na Badnji dan


Vučić je, na polaganju kamena temeljca za kampus, rekao da i ova investicija pokazuje da odnosi izmedju Srbije i SAD mogu da budu neuporedivo bolji.\n"Mi smo mali da bi menjali budućnost SAD, ali verujem da možemo u skladu sa našom veličinom da doprinesemo da SAD bude za nijansu još uspešnija", rekao je Vučić. Prema njegovim rečima, danas se vraća osmeh na lice Srbije.\n"Donosimo osmehe ne samo za do sada zaposlenih 3.135 judi i novih 1.000 koji će biti zapolene u kampusu, već vrahacmo osmeh na lice celoj Srbiji", naglasio je Vučić.\nPredsednik Srbije i predsednik korporacije NCR Majkl D. Hejford prethodno su položili kamen temeljac za izgradnju najsavremenijeg tehnološkog kampusa, koji podiže američka kompanija NCR na Novom Beogradu.\nZatim su temeljac položili i na digtalan način polaganjem šaka na digitalnu "crnu kocku".\nVučić kaže da veruje da zajedničkim radom možemo da stvorimo uslove za bolju budućnost našeg naroda.\nVučić je istakao da je Srbija podržala taj projekat sa 14 miliona evra, kao i da su Srbiji potrebne nove tehnologije i pamet, koja će sve da doživaljava kao izazov koji treba rešiti, a ne kao problem.\nKaže da je pisac Vilijam Gibson stvorio izraz "sajber spejs" svojevremeno rekao da je budućnost već ovde, samo nije ravnomreno rasporedjena.\n"Sa NCR i sa ovim kampusom i sa našom pameću mi činimo baš ono čemu Gibson teži, rasporedjujemo ravnomerno budućnost i uzimamo deo koji nam pripada. I učestvujemo u njenoj izgradnji i izbegavamo najgori scenario za svaku državu da zaostanemo u budućnosti i samim tim iz nje budemo izbačeni", naglasio je Vučić.\n"Ssto više ovakvih mesta otvorimo i što više razvijamo svoju pamet i upotrebljavamo za rešavanje konkretnih situacija i izazova, to će nam i budućnost biti bliža onome što Mičio Kaku, tvorac čuvene knjige Fizika budućnosti, zove bajkom i mestom na kojem je sve moguće", istakao je predsednik Srbije.\n"To je put kojim je Srbija definitvno krenula i od kojeg više nećemo da skrenemo", rekao je predsednik Srbije.\nVučić je takodje obelodanio da je Srbija prvi put uvrštena na listu svetskih destinacija za softvere, naučne inovacije i tehnologije - peti smo u svetu po broju talaneta za softvere i blokčejn, a jedini u regionu.\nI na to me moramo da radimo na imamo više takvih ljudi.\n"Sa ponosom mogu da vam dam još jednu informaciju, da u gimnazijama do 17. maja primamo prijave za specijalizovana odeljenja - za internet, za softverske tehnologije i do sada je prijavljeno 1.630 mladih ljudi", rekao je Vučić.\n"Srbija želi da ulaže u svoju pamet i hoće projekte, da sa kompanijama poput NCR nagrađujemo i razvijamo našu pamet".\n"Voleo bih kada bismo imali više takvih primera. Hvala Vam Marija što volite Srbiju, na energiji, trudu i znanju koje ste uložili u pomoć Srbiji", poručio joj je predsednik.\nVerujem da će i ovo što ćete ovde da izgradite biti nesto čime će se Srbija odužiti i NCR-u i vama lično i SAD, jer ćemo moći da doprinesemo i napretku kompanije, pa i SAD, poručio je Vučić.\nImajući sve u vidu, predsednik je rekao da je uveren da ćemo doživeti iznenadjenje, ravno onom od pre jednog veka, kada su i pored članka u Njujork tajmsu da su "leteće mašine nemoguće", braća Rajt uspela da polete.\n"Uspećemo i mi da poletimo i da stignemo do visina o kojima sanjamo", poručio je Vučić i dodao da je zato kampus na Novom Beogradu važan.\n"Želimo još više američkih kompanija. Ovo je američka kompanija koja zapošljava najveći broj ljudi u Srbiji i na tome sam im zahvalan. Ali, zahvalan sam i našim ljudima, pre svih mladima koji ovde rade i koji su podiogli Beograd i Srbiju na pijadestal i pokazali da može da se takmiči sa svetom i da bude uspešnija od mnogih", rekao je predsednik.\nOn se obratio američkim partnetima iz kopmanije obećavši im da će košarkaška reprezentacija Srbije da se bori i da u Kini na svetskom prventstvu.\n"Verujem, pošto smo dve najbolje košarkaške nacije u svetu, nadam se da ćemo i u savremenih tehnologijama i modernim uslugama, moći da napravimo saradnju i budemo najuspešniji u svetu. A, iz ovog kampusa dobijamo nov vrednost, novo znanje i drugačiju budućnost", podvukao je predsednik.


Međunaordni aerodrom Hamid Karzai u Kabulu.\nTurska sarađuje sa Katarom i SAD oko funkcionisanja aerodroma u Kabulu i pregovara sa talibanima, rekao je šef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu u utorak, 7. septembra, dodajući da je glavno pitanje bezbjednost na aerodromu.\nOn je dodao za mrežu NTV da je 19 turskih tehničara u Kabulu i da pregovaraju sa Katarom u vezi sa aerodromom, prenosi agencija Reuters.\nTurska je poručila talibanima da neće učestvovati u misiji na aerodromu ako njene jedinice nisu uključene u poslove bezbjednosti. Čavušoglu je dodao da talibani mogu da osiguraju bezbjednost izvan aerodroma, ali da im treba pouzdaniji mehanizam unutar objekta.\n"Privatna bezbjednosna kompanija mogla bi se iskoristiti za ovu misiju, ako talibani insistiraju da u Afganistanu nema stranih trupa", rekao je Čavušoglu.\nUprkos ogromnoj evakuacijskoj operaciji, hiljade ljudi koji su željeli napustiti Afganistan nisu uspjeli da se ukrcaju na letove. Talibani su ranije obećali da će svima koji žele da odu dati siguran prolaz. Aerodrom u Kabulu je ponovo otvoren 5. septembra za domaće letove i međunarodnu humanitarnu pomoć, zahvaljujući tehničkom timu iz Katara.\nPonovno otvaranje aerodroma bio je jedan od visokih prioriteta za talibane koji pokušavaju uspostaviti red nakon što su 15. augusta zauzeli Kabul.\nima koji žele da odu dati siguran prolaz.


Ljudi u redu za prodavnicu, Debrecin, Mađarska, 16. mart\nPregled tekstova i vijesti za 4. april, 2020.:\nU S. Makedoniju organizovano iz inostranstva stiglo 2.207 državljana\nU Severnu Makedoniji je do danas (4. april) organizovano iz inostranstva vraćeno 2.207 njenih državljana, objavilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nMađarska uspostavila fond za borbu protiv Covida-19\nVlada Mađarske ustanovila je poseban fond pomoći od dvije milijarde dolara za borbu protiv korona virusa.\nKomesarijat za izbeglice i migracije saopštio je da su od uvođenja vanrednog stanja 15. marta zbog pandemije korona virusa svi migranti koji su se zatekli na teritoriji Srbije, a bili su van prihvatnih centara, smešteni u centre koje od tada obezbeđuje Vojska Srbije.\nBeogradska Arena biće adaptirana za privremenu bolnicu\nU beogradskoj "Štark areni" počinje priprema kako bi taj prostor bio adaptiran u još jednu privremenu bolnicu na teritoriji glavog grada, izjavio je predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević.\nNa vojni aerodrom u beogradskom naselju Batajnica u subotu ujutru (4. april) sleteo je i jedanaesti avion sa medicinskom opremom, tehnikom i zaštitnim sredstvima koje je po dogovoru predsednika Srbije i Rusije Aleksandra Vučića i Vladimira Putina uputila Ruska Federacija, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nCrna Gora: Novih 23 oboljelih, stigla vrijedna medicinska oprema\nNove 23 osobe su pozitivne na korona virus u Crnoj Gori, saopštio je Institut za javno zdravlje. Novooboljeli su registrovani u Podgorici (14), Nikšiću (3) i Baru (6). Većina novooboljelih su kontakti prethodno poznatih slučajeva, saopštili su nadležni.


Lider SNSD-a Milorad Dodik predložio je da sutra ili u nedjelju, 3. novembra, održi sastanak sa liderima SDA i HDZ-a BiH Bakirom Izetbegovićem i Draganom Čovićem i da iz ranije utvrđenog Sporazuma o formiranju vlasti na nivou BiH bude promijenjen član koji se odnosi na rok sprovođenja ovog dokumenta.\n"Hajde da kažemo da, umjesto 30, rok za formiranje novog saziva Savjeta ministara treba da bude 10 dana. Razgovaraću sada sa Čovićem i dogovoriti ovu priču, a da li to hoće Izetbegović? Ovo je veoma konkretno, iako i ranije nigdje nije pomenut godišnji nacionalni plan /ANP/, a dogovoreno je formiranje novog saziva Savjeta ministara. Nakon ovih 10 dana i posebne sjednice Narodne skupštine, ako rok ne bude ispoštovan, onda me ne trebate zvati", rekao je Dodik danas novinarima u Banjaluci.\nOn je istakao da Izetbegović ništa drugo nije ni mogao da kaže nego da nema ulaska BiH u NATO bez pristanka Republike Srpske koja je donijela odluku o vojnoj neutralnosti.\n"Ne volim da ga komentarišem jer stalno nešto pokušava da nametne, neku svoju pamet na probleme koje sam prouzrokuje. Pojavljuje se kao portparol Predsjedništva BiH i međunarodne zajednice i objašnjava šta ko radi, što je degutantno, ali je to njegov problem", dodao je Dodik.\nOn je podsjetio da je ranije sa ambasadorima zemalja Kvinte dogovoreno da se riješe određena pitanja u BiH i bude postignut kompromis i da će o svemu razgovarati savjetnici.\n"Oni su tražili tada da se nastavi sa reformom odbrane, a Republika Srpska je zainteresovana da bude smanjen broj vojnika u Oružanim snagama. Moji savjetnici se sa mnom konsultuju o barem 50 pitanja dnevno, a jedno od njih je i o sjednici Savjeta bezbjednosti koja je posvećena BiH. Kada smo dobili prijedlog govora stalnog predstavnika BiH u UN Svena Alakaja rekli smo da se neće obraćati i da za to nema saglasnosti, a ukoliko se obrati onda znači da nema BiH", naveo je Dodik.\nPrema njegovim riječima, bilo kakve konsultacije koje se budu zahtijevale, neće se više desiti, jer nisu poštovane procedure, a Izetbegović i Mirko Šarović /lider SDS-a/ nisu ljudi koji o tome mogu da govore.\n"Prva rečenica u dokumentu mora da glasi – ovaj dokument ne može se tumačiti kao godišnji nacionalni plan i osnova za aktivaciju Akcionog plana za članstvo /MAP/. To je ono što smo rekli i ima u stenogramu mog sastanka sa ambasadorima Kvinte. Onda kažu `neće Željko Komšić`, dobro neće on, a nakon toga Izetbegović kao spasava situaciju jer je sam zabrljao i što se mene tiče ne treba da postoji BiH", rekao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, odluka o vojnoj neutralnosti biće poštovana sve dok je ne promijeni Narodna skupština Republike Srpske, za šta ne postoji spremnost.\n"Ne treba nama Izetbegović nešto da govori o NATO-u. BiH je tako konstituisana da se ništa ne može bez glasa iz Republike Srpske i vjerovatno je ovo za njega iznenađenje jer je ranije imao bjanko glasove za razliku od sada. ANP neće biti prihvaćen, niti bilo ko radi na njegovom usvajanju. Nema dokumenta koji se zove ovako, samo neka radna verzija koju je izmislio NATO", naveo je Dodik.\nOn je naglasio da politička racionalnost nalaže da u BiH bude postignut dogovor o pitanjima koja nisu sporna i da pitanje članstva u NATO bude ostavljeno sa strane.\n"Niko ne može natjerati rukovodstvo Republike Srpske da prekrši odluku Narodne skupštine. Za nas je to važnije od bilo kakve odluke na nivou BiH. Moja odgovornost je Republika Srpska i predstavljam je na nivou BiH. Sada im je strategija da skrše Dodika i njegove i da predaju ANP kojim se aktivira MAP, a to znači put ka članstvu u NATO za šta nismo zaintersovani. Misle da nam je primamljiv Savjet ministara i zato ćemo sve učiniti, pa mi nismo Šarović i ostali da tako radimo", zaključio je lider SNSD-a.


Usvojen budžet za 2019. – Radio Požega 94.7 FM\nDanašnja, 19. po redu, sednica SO Požega počela je jutros u 10 sati uz prisustvo 42 od 52 odbornika. Na početku zasedanja Gordana Stević, šefica odborničke grupe Zajedno za Požegu – Milovan Mićović, iznela je niz primedbi, izmedju ostalog i na to što se skupštinska sednica sa obimnim dnevnim redom održava na drugi dan Svetog Nikole, na prisustvo privatnog obezbeđenja u zgradi Skupštine opštine i istakla da je na političkoj sceni u Požegi već dugo vremena prisutno „silovanje demokratije“. Zbog svega toga odbornička grupa Zajedno za Požegu i Srpski pokret Dveri napustili su sednicu tako da je u sali ostalo 32 odbornika.\nSamostalni odbornik dr Tihomir Marjanović takođe je izneo niz primedbi među kojima je i da sednici ne pristvuje niko iz Odeljenja za budžet i finansije, a na dnevnom redu je rebalans budžeta za ovu i usvajanje budžeta za 2019. god. Odbornik Duško Dolović istakao je da je budžet realan i ostvarljiv, pohvalio je to što je za vodovodnu meržu izdvojeno 57 miliona dinara i što lokalna samouprava brine o zdravlju Požežana i ekologiji. Takođe je pohvalio i dobar trend u podršci sportu za koji je lokalna samouprava za narednu godinu odvojila 23 miliona dinara.\nU nastavku sednice odbornici SO Požega usvojili su predloženi budžet za 2019. godinu u iznosu od 920 miliona dinara sa 32 glasa za. U kraćem ekspozeu predsednik opštine dr Milan Božić istakao je da je budžet krajnje realan, razvojni i sa izraženom socijalnom komponentom. Takođe je istakao da nijedan amandman nije podnet na predlog budžeta iako se nacrt budžeta nalazio na sajtu opštine Požega.


Očišćena divlja deponija u naselju Muzička kolonija\nSvakodnevno se radi na tome da se, kako u gradu, tako i u mesnim zajednicama, očiste sve površine koje su pretrpane smećem i dosadašnje akcije uklanjanja divljih deponija su bile uspešne.\nKomunalni otpad jedan je od najvećih ekoloških problema modernog društva. Veliki deo smeća koje proizvode domaćinstva završava na divljim deponijama gde ostaje stalni izvor zagađenja zemljišta, vode i vazduha. Povodom uspostavljanja ekološki bezbednog i efikasnijeg sistema upravljanja komunalnim otpadom Gradska opština Obrenovac u saradnji sa svim javnim preduzećima i komunalnim službama, nastavlja sveobuhvatnu akciju uklanjanja divljih deponija.\nPrema rečima Milorada Jankovića, zamenika predsednika Skupštine Gradske opštine Obrenovac, akcija čišćenja divljih deponija nastavljena je u naselju Muzička kolonija gde, kako kaže, deponiju stvaraju sami meštani bez obzira što imaju kante za komunalni otpad.\n– Na prostoru oko dečjeg igrališta i terena fudbalskog kluba ”Crvena zastava” u naselju Muzička kolonija je ogromna deponija koju stvaraju građani bez obzira što imaju kante i uredno plaćaju iznošenje smeća. Ovim čišćenjem ćemo urediti ovaj prostor, ali ćemo, takođe, pokušati da prostor ogradimo kako bismo onemogućili dalje bacanje smeća – rekao je Milorad Janković.\n– Čistili smo po svim mesnim zajednicama kao i po gradu. Moram da napomenem da su baš na ovom prostoru ispisane dve prijave za počinioce, i da su kazne do 50 hiljada dinara za fizička lica, dok su za pravna lica još više. Nagrade za one koje slikaju počinioce su pet hiljada dinara, a veliki problem sa divljim deponijama je što se one stalno obnavljaju. Zato ćemo na raznim mestima uskoro postaviti kamere – najavio je Branislav Vilotić iz Kabineta predsednika Gradske opštine Obrenovac.\nJavno komunalno preduzeće ”Obrenovac” je zahvaljujući novim mašinama koje je kupilo u prethodnom periodu od početka godine očistilo 18 velikih i preko 50 manjih divljih deponija širom Obrenovca. Sledeće lokacije koje će biti čišćene u okviru ove akcije su deponije u Stublinama, Piromanu, Broviću, Krtinskoj, Velikom Polju i Ratarima.


Formiranjem Lokalnih akcionih grupa lakše do evropskih fondova - KruševacGrad\nFormiranje Lokalnih akcionih grupa, čiji je cilj bolji pristup fondovima Evropske unije, bila je tema brojnih sastanaka koje je Agencija za regionalni razvoj Rasinskog okruga organizovala na području našeg Okruga, te sastanka održanog u Čačku, koji ima iskustvo u formiranju pomenutih grupa\nAgencija za regionalni razvoj je, kako navode njeni predstavnici, uz uz podršku Grada Kruševca, koji je predstavljao pomoćnik za poljoprivredu Marko Knežević, u prethodnom periodu obišla sve opštine našeg Okruga kako bi predstavnike sa lokala jos jednom upoznala sa mogućnostima formiranja Lokalnih akcionih grupa i prednostima koje bi one donele. Istaknut je značaj međuopštinskog povezivanja, predloženi su načini i metode za ispitivanje potreba i prioriteta mesnih zajednica, a podeljena je brošura o trenutnom stanju LAG-ova u Srbiji, LEADER pristupu, primerima dobre prkase te koracima u formiranju istih.\nNa sastanku u Naučno tehnološkom parku u Čačku učestvovali su predstavnici svih lokalnih samouprava iz Rasinskog okruga te predstavnici privrede, turističkih organizacija, civilnog sektora, a mogli su da saznaju detalje o iskustvima formiranih lagova: Čačak – Gornji Milanovac i Dragačevo – Jelica- Zapadna Morava.\n– Tada su, takođe, podeljena iskustva o funkcionisanju LAG-ova u zemljama u okruženju, sa fokusom na Sloveniju. Objašnjeni su koraci u formiranju LAG-a, izazovi sa kojima su se suočavali, predstavljeni su rezultati i planovi za dalje funkcionisanje – kaže vršilac dužnosti direktora Agencije za Regionalni razvoj Rasinskog okruga Stefan Ribać.\nOn napominje da iskustva iz zemalja u okruženju ukazuju da su LAG -ovi efikasni u podsticanju održivog razvoja te da je neophodno je umrežiti nosioce lokalnih aktivnosti oko zajedničkih projektnih i multisektorskih aktivnosti, odnosno definisati potencijale, izazove, prednosti i ciljeve, koji bi doprineli poboljšanju ekonomske konkurentnosti određenog područja, teritorije.\nPredstavnica ARRRO Sonja Jevremovic, inače menadžerka projekta “Transfer znanja i iskustva za bolji pristup fondovima EU“ u okviru koga se pomenute aktivnosti sprovode, napominje da LAG treba da doprinese i jačanju dijaloga i saradnje između različitih ruralnih aktera, koji često nemaju ili imaju malo iskustva u saradnji.\n– LAG treba da poveže javne i privatne partnere, da bi bila dobro uravnotežena grupa koja bi predstavljala interese postojećih lokalnih grupa koje dolaze iz različitih socio – ekonomskih sektora određene teritorije. Na nivou odlučivanja, privatni partneri i udruženja treba da učestvuju najmanje sa 50 odsto u lokalnom partnerstvu. Samo saradnjom, umrežavanjem na regionalnom i međunarodnom nivou, možemo unaprediti svoju konkurentsku poziciju i raspoložive fondove EU učiniti dostupnijim u implementaciji različitih projekata ( u oblasti poljoprivrede, infrastrukture, turizma, kulture, ekologije, obrazovanja…) – napominje ona.\nPomenuti projekat se sprovodi uz podršku Razvojne agencije Srbije.\nFoto: Agencija za regionalni razvoj Rasinskog okruga\n18.08.2020 0 599\n21.06.2020 0 146\n06.06.2020 0 342\n05.06.2020 6 531\n19.05.2020 0 328\n22. oktobra 2021., 12:05


KULTURNO LETO NA PALILULI UPRKOS KORONI – FokusVesti\nu NASLOVNA, RITAM GRADA 16.09.2021\t62 Pregleda\nCentar za kulturu „Vlada Divljan“ u Beogradu, uz svesrdnu pomoć Gradske opštine Palilula, uprkos svim aktuelnim ne baš blagonaklonim okolnostima za kulturu i događaje s publikom uspeo je da nakon prošlogodišnje pauze, i ove 2021. godine, uspešno realizuje manifestaciju „Kulturno leto na Paliluli“.\nPosetioci su mogli da pogledaju pozorišne predstave za decu i odrasle, prisustvuju koncertima, filmskim projekcijama na otvorenom i književnim večerima. Baš te književne večeri, bile su veoma zanimljive posetiocima koji su zdušno podržali naše poznate pisce poezije i proze. Posebno je značajno to što su sve vreme trajanja programa veoma strogo poštovane mere opreza koje je propisao Krizni štab i Vlada Republike Srbije. Maske su bile obavezan rekvizit među posetiocima.\nKnjiževni segment veoma bogatog i raznolikog programa „Kulturno leto na Paliluli“, počeo je 18. avgusta. Otvorio ga je direktor Centra za kulturu „Vlada Divljan“ gospodin Ljubiša Đurović koji je tom prilikom istakao:\n„Važno je da sačuvamo duh kulture na Paliluli, u Beogradu, i u Srbiji. Ovo je manifestacija koja ima karakter otvorenosti za nove, ali i već dobro poznate autore. Želimo da svi koji imaju šta da poruče, to i učine sa scene redovnim posetiocima Centra za kulturu, jer je naša misija pre svega uzvišena, služi svim dobronamernicima i promoviše istinski trajne vrednosti. Dobro nam došli, dragi naši prijatelji, poklonici kulture i lepih reči“.\nJedan od onih koji su bili zaduženi da čuvaju vatru kulturnog života Palilulaca, i ove sezone je bio urednik i voditelj programa Karlo Astrahan koji je brižljivo dovodio naše pisce sa aktuelnim naslovima koje je publika sa oduševljenjem prihvatala. Karlo Astrahan nam priča:\n„Kada je reč o „Kulturnom letu na Paliluli“ to je na neki način deo mene, mog stvaralačkog i organizacionog bića. Tačno je da je GO Palilula, uz nju CZK „Vlada Divljan“ i direktor Đurović pružili sve od sebe da se uopšte održi ovako velika i kompleksna manifestacija, ali meni je pre svega drago da je taj njihov napor prepoznala publika koja je redovno dolazila prostor Centra i pažljivo slušala pisce, analizarala zajedno s njima nove knjige i zadovoljno odlazila kući. Moj doprinos nije mnogo bitan, ja sam samo bio srećan da se sve ovo dešava, uprkos koroni.“\nKnjiževni deo Kulturnog leta na Paliluli je počeo 18. avgusta promocijama novih knjiga Valentine Novković i Gorana Matića. Publika je bila oduševljena rečima Valentine Novković, koja je priznala da ima blagu tremu ali da je srećna što napokon može oči u oči sa svojim čitaocima da razgovara i razmenjuje lepe misli. Takođe, Goran Matić, čuveni poeta Zemunac, bez mnogo napora je uspevao da prisutnima u sali priredi veoma dirljive trenutke dokazujući tako da je jedan od najomiljenijih pesnika današnjice.\nNakon sedam dana, već 25. avgusta, svoje stvaralaštvo je predstavila Mirjana Marković, književnica iz Sremske Mitrovice. Nadahnuto je odgovarala na brojna pitanja publike o romanu „Dug“ koji je nedavno objavila a sada i predstavila. Obećala je da će, ako je ponovo pozovu dogodine, rado doći s novom knjigom koju već priprema.\nVeć 1. septembra, program je doživeo pravu kulminaciju, promocijom knjige Aleksandra Đukanovića „Zemlja“. Za ovu promociju zbirke kratkih priča vladalo je veliko interesovanje. Povremeno je ova svečanost kulture ličila na časove istorije koji su oplemenjeni veoma kvalitetnom i maštom protkanom književnom naracijom.\nPosle nedelju dana, Danijela Glišić je podsetila posetioce „Kulturnog leta na Paliluli“ na svoju zbirku priča „Dažd“. U tome joj je svesdno pružio i svoju književnu podršku Zoran Škiljević sa novom zbirkom priča pod nazivom „U svom svetu“. Treba li reći da su posetioci nakon skoro dva sata druženja sa piscima otišli kući zadovoljni?\nKao šlag na tortu, poslednje veče, ali samo u sezoni 2021. godine, bilo je posvećeno stvaralaštvu Maje Delesedro i Ljiljane Karadivnović – Janjić. Ove dve uzvišene poetese uspele su da svojim stihovima razneže prisutne posetioce, a novim knjigama poezije potvrdile da su autorke na koje se itekako računa. Manifestaciju je zatvorio direktor CZK „Vlada Divljan“ gospodin Ljubiša Đurović, koji je u svom izlaganju istakao da je presrećan što je sve prošlo u najboljem mogućem redu i pozvao sve da se okupe ponovo, već dogodine u mnogo boljim okolnostima na „Kulturnom letu Palilule 2022.“\nTekst: Dejan Grujić\nPrethodna: VOJISLAV RADOJKOVIĆ: SELJAK\nSledeća: MILOVAN ANĐELIĆ: Protivnik sudbine


Koliko bi Belorusiju koštao raskid saveza sa Rusijom - 19.08.2020, Sputnik Srbija\nBelorusija bi izgubila 25 odsto bruto domaćeg proizvoda ako bi izašla iz saveza sa Rusijom, izjavio je u intervjuu državnoj novinskoj agenciji Belta pomoćnik... 19.08.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, minsk, izbori i protesti u belorusiji, izbori\n14:53 19.08.2020 (Osveženo: 15:30 29.10.2021)\n© AP Photo / Sergei GritsMiting pristalica Aleksandra Lukašenka\nBelorusija bi izgubila 25 odsto bruto domaćeg proizvoda ako bi izašla iz saveza sa Rusijom, izjavio je u intervjuu državnoj novinskoj agenciji Belta pomoćnik predsednika Belorusije Valerij Beljski.\n„Pretpostavimo da se u državi realizuju obećanja koja je dala Svetlana Tihanovska. Na primer: `Smatram, da Belorusiji nije potrebna Savezna Država`. Moguć zaključak bi bio gubitak pozicije na ruskom tržištu i momentalni prelazak na cene nafte i gasa koje važe za inostranstvo. Kooperacija sa Rusijom čini više od 50 odsto bruto domaće proizvodnje, skoro polovina te cifre bi bila otpisana sa našeg računa“, rekao je Beljski.\nRad privatnih kompanija\nVećina beloruskih privatnih kompanija će nastaviti da radi na novim tržištima, saopštio je pomoćnik predsednika države Valerij Beljski.\n„Štrajk kao formu političkog protesta su izabrali radnici državnih kompanija, kojima se, prema odluci predsednika, pruža pomoć. Većina privatnih kompanija nastavlja rad, držeći se novih tržišta, koja su izgubila konkurente u periodu virusa korona“, izjavio je on.\nBeljski smatra da je puna angažovanost stanovništva Belorusije podstakla građane da ne brinu o tome da će izgubiti posao.\n„Potpuna zaposlenost je uvek bila ekonomski cilj predsednika i formirala je mišljenje kod građana da će uvek biti posla. Dobar ili loš posao, nije važno, važno je da će ga biti. Izgubljen je osećaj da ćemo ostati bez sredstava za život“, navodi Beljski.\nViše od 150 policajaca je bilo ranjeno tokom protesta posle predsedničkih izbora u Belorusiji, saopštio je Beljski.\nProtesti su okupili najaktivniji deo društva, ali nema potrebe da se procenjuje njihov broj.\n„Mnogi sada govore: `Pogledajte, na mitinzima za promene je većina ljudi`. Kada su bili mirni protesti i niko im se nije suprotstavio prema procenama demonstranata bilo je oko 200.000 ljudi, što je tri odsto (stanovništva Belorusije). Prema informacijama zvaničnika, na protestima je bilo 40.000 demonstranata“, navodi Beljski.\nU Belorusiji nema nijednog ruskog vojnika


Crna Gora traži da BiH prizna granice | Trebinje Live\nCrna Gora traži da BiH prizna granice\nOdbor Skupštine Crne Gore za međunarodne odnose i iseljenike razmatrao je pitanje Sutorine, koje je aktuelno u BiH.\nOdbor je donio nekoliko zaključaka kojima se preporučuje da „BiH radi dobrih odnosa s Crnom Gorom treba dati saglasnost i ratifikovati sporazum o međudržavnoj granici u najkraćem roku", saznaje „Avaz".\nAmbasada BiH u Podgorici zaprimila je pismo Miodraga Vukovića, predsjednika Odbora, u kojem se obavještava da je 30. januara 2015. godine održano kontrolno saslušanje potpredsjednika Vlade Crne Gore i ministra spoljnih poslova i evropskih integracija Igora Lukšića i ministra unutrašnjih poslova Raška Konjevića u vezi sa Sutorinom.\nOdbor je zaključio da je „razgraničenje i utvrđivanje granice između Crne Gore i BiH završeno na pravno valjan i pravedan način i da se očekuje da ugovor o granici uskoro bude prihvaćen i ratifikovan.\nU Odboru smatraju da je razgraničenje između dvije države završena stvar i preporučuju državnim organima da se proces dovede do kraja. Konstatirano je da su Vlada Crne Gore i Savjeta ministara BiH prihvatili prijedlog ugovora koji je u potpunosti usaglašen.\nZaključeno je da su se dvije zemlje međusobno priznale u postojećim granicama te da prilikom priznavanja nijedna od strana nije istakla bilo kakvu rezervu, piše "Avaz".


Nova vlada u Kijevu mora da ubrza reforme\nBeta\t 15. aprila 2016. 11:25\nFrancuski predsednik Fransoa Oland i nemačka kancelarka Angela Merkel pozvali su danas novu ukrajinsku vladu da “ubrza reforme”, posebno o oblasti borbe protiv korupcije, kao i da postigne “brzi napredak” i kada je u pitanju mirovni proces na istoku zemlje.\n“Neophodno je da nova dinamika koja se stvorila smenom vlade da brze i konkretne rezultate”, saopšteno je u Parizu posle telefonskog razgovora Angele Merkel, Olanda i predsednika Ukrajine Petra Porošenka.\nOland i Merkelova su “dali podršku ukrajinskim vlastima u bržem sprovodjenju unutrašnjih reformi, posebno u oblastima modernizacije zemlje, borbe protiv korupcije i reforme pravosudja”, navodi se u saopštenju iz Jelisejske palate.\nPredsednik ukrajinskog parlamenta Volodimir Grojsman izabran je juče za premijera Ukrajine, na predlog šefa države Petra Porošenka.\nDosadašnji premijer Arsenij Jacenjuk ponudio je u nedelju ostavku zbog sporih reformi i korupcionaških afera. Njegova vlada je u februaru preživela glasanje o poverenju, ali su dve partije zatim izašle iz vladajuće koalicije.


Džej Ar Smit igra za Lejkerse u Orlandu - ATA Stars\nHome/cVesti - sportovi/Košarka/Džej Ar Smit igra za Lejkerse u Orlandu\nLos Andjeles Lejkersi angažovali su košarkaša Džej Ar Smita za utakmice u Orlandu, u nastavku sezone u NBA ligi.\nDžej Ar Smit je doveden kao zamena za Ejverija Bredlija, koji je odlučio da propusti takmičenje u Orlandu iz straha za zdravlje njegove porodice.\nSezona u NBA ligi prekinuta je 11. marta zbog pandemije korona virusa, a nastaviće se 30. jula na Diznijevom imanju u Orlandu, na kome će igrati 22 od 30 ekipa.\nPovezana vest: U Cedeviti neprijatno iznenađeni odlaskom Maljkovića\n„Nećemo od njega da tražimo da dodje i da bude Ejveri Bredli. On dolazi da bude Džej Ar Smit. On će popuniti poziciju više nego da popuni ulogu. Odsustvo Ejverija je veliki gubitak za nas, ali dolazi Džej Ar, a imamo i mnogo igrača na toj poziciji koji mogu da urade isto“, rekao je trener Lejkersa Frenk Vogel.\nPovezana vest: Luka Mitrović: Počastvovan sam\nSmit (34) nije igrao u NBA ligi od novembra 2018. godine, ali u njega ima poverenja velika zvezda Lejkersa Lebron Džejms. Tokom četiri godine u Klivlendu zajedno su osvojili titulu 2016. godine i igrali u četiri uzastopna NBA finala.\nSmit je igrao 15 sezona u NBA ligi, ali je van takmičenja otkako su ga Kavalirsi otpustili, u prvoj sezoni od odlaska Džejmsa u Lejkerse. Trenirao je sa Lejkersima u februaru, ali se klub odlučio za Diona Vejtersa.\nPovezana vest: Vilijams na promociji 11 od 11\nVogel je rekao i da se nada da će centar Dvajt Hauard biti sa ekipom u Orlandu.\nBy ATA Stars Redakcija|2020-07-02T12:27:17+01:00jul 1st, 2020|Košarka|0 Comments