Mondijal - Ko se sve kvalifikovao, ko je veoma blizu i kako bi mogli da izgledaju šeširi? - Sportske.net\nMondijal - Ko se sve kvalifikovao, ko je veoma blizu i kako bi mogli da izgledaju šeširi?\nUčešće na Svetskom prvenstvu u Rusiji do sada je obezbedilo osam reprezentacija. Koga ćemo sve gledati naredne sezone na Mondijalu?\nBliži nam se Svetsko prvenstvo u fudbalu, glavni događaj za one prave ljubitelje fudbala.\nPočinje 14. juna, igra se u Rusiji, na 12 stadiona, trajaće nešto duže od mesec dana, a svi se mi iskreno nadamo da ćemo tamo gledati i reprezentaciju Srbije koja je na korak od plasmana.\nKo se do sada sve plasirao u Rusiju?\nPored domaćina koji će igrati sigurno u grupi A, plasman su do sada obezbedili i Brazil, Iran, Japan, Meksiko, Belgija, Južna Koreja i Saudijska Arabija.\nDakle, osam ekipa, a u naredne dve nedelje ćemo dobiti i veliki broj reprezentacija koje će popunjavati mesta na Mondijalu.\nU kvalifikacijama u Aziji je gotova treća runda, preko nje smo dobili četiri učesnika Svetskog prvenstva - Japan, J. Koreju, Iran i Saudijsku Arabiju.\nDa li će Azija imati i petog učesnika, saznaćemo nakon Interkontinentalnih kvalifikacija, a do njih bi mogle da dođu samo dve ekipe koje će igrati plej-of. U dva međusobna duela 5. i 10. oktobra sastaće se Sirija i Australija, pobednik ide u Interkontinentalne kvalifikacije o kojima će kasnije biti reči.\nKvalifikacije su bile sastavljene iz tri runde, a trenutno je na programu treća runda u kojoj imamo 20 timova raspoređenih u 5 grupa po četiri reprezentacije.\nPobednici svake grupe će se plasirati u Rusiju, a zanimljivo da dva kola pre kraja niko nije obezbedio plasman.\nU grupi A vodi Tunis i u poslednja dva kola igra protiv timova koji su već eliminisani, pa je veliki favorit za plasman na Mondijal.\nSlična situacija je u grupi B gde je Nigerija prva sa tri boda više u odnosu na Zambiju, a baš u narednom kolu igraju u Nigeriji ove dve reprezentacije, 7. oktobra i već tada bi sve moglo da bude rešeno.\nU grupi C je situacija veoma napeta, Obala Slonovače vodi sa 7 bodova, Maroko ima 6, Gabon ima 5. U poslednja dva kola sastaju se Mali-Obala Slonovače i Maroko-Gabon, odnosno Obala Slonovače-Maroko i Gabon-Mali.\nRekli bismo da je Obala Slonovače favorit.\nNeizvesno je i u grupi D, Burkina Faso, Kape Verde i Senegal će voditi veliku bitku. Prve dve reprezentacije imaju po 6 bodova, Senegal ima 5, a Južna Afrika samo 1, s tim što poslednje dve reprezentacije imaju utakmicu manje.\nAko moramo da navedemo pobednika ove grupe, najveće šanse dajemo Senegalu.\nGrupa E je nešto manje neizvesna, tu je samo Kongo otpao, a Egipat koji je prvoplasirani trenutno sledeću utakmicu igra upravo protiv njih, pa bi mogao da reši pitanje ukoliko pobedi, mada dosta toga zavisi od Ugande i Gane.\nMeksiko se već plasirao u Rusiju, Trinidad i Tobago ispao od šest reprezentacija koje su se našle u poslednjem krugu ovih kvalifikacija.\nOstalo je još dva kola, Kostarika je skoro sigurna za Rusiju, potreban im je jedan bod protiv Hondurasa ili Paname.\nTreći učesnik koji će ići direktno je neizvestan, biće to Panama, SAD ili Honduras. SAD dočekuje Panamu u sledećem kolu, to je meč koji će najverovatnije odlučiti ekipu koja će se plasirati u Rusiju.\nČetvrta ekipa ide u Interkontinentalne kvalifikacije.\nBrazil je već obezbedio plasman u Rusiju na dva kola pre kraja, a od ostalih niko nije siguran. Urugvaj je blizu, kao i Kolumbija, a Peru, Argentina i Čile će se boriti za dodatno mesto. Argentina dočekuje Peru u sledećem kolu, ukoliko pobedi gledaćemo je najverovatnije u Rusiji.\nVeoma je neizvesno, a mi očekujemo da se pored Brazila u Rusiju plasiraju i Urugvaj, Kolumbija i Argentina, dok bi u interkontinentalne kvalifikacije išla ekipa Perua ili Čilea.\nOvde je sve jasno, Novi Zeland se plasirao dalje i igraće Interkontinentalne kvalifikacije.\nOne daju dva učesnika Svetskog prvenstva. Prvog učesnika dobićemo između dve reprezentacije, četvrtoplasirane iz Severne i Srednje Amerike i petoplasirane ekipe iz Azije (Sirija ili Australija). Drugi par činiće Novi Zeland i petoplasirana ekipa iz Južne Amerike koja će biti veliki favorit u ovom duelu.\nDakle, ukoliko favoriti budu slavili u narednim mečevima, za očekivati je da ovaj baraž igraju:\nAustralija - Panama/SAD\nNovi Zeland - Peru/Čile/Argentina\nTrenutno prvoplasirane ekipe su:\nFrancuska, Švajcarska, Nemačka, Srbija, Poljska, Engleska, Španija, Belgija (već obezbedila plasman) i Hrvatska. Od ovih ekipa očekujemo da budu prvoplasirane, a pored njih, 8 drugoplasiranih će igrati baraž, pa će četiri dodatne ekipe na Svetsko prvenstvo, što će biti ukupno 14 timova iz Evrope, uključujući domaćina Rusiju.\nTu možemo očekivati Portugal, Severnu Irsku, Island, Italiju, Švedsku, možda čak i Crnu Goru ili Bosnu i Hercegovinu.\nDakle, ovo su timovi koji su se plasirali na Svetsko prvenstvo:\n- Rusija, Brazil, Iran, Japan, Meksiko, Belgija, Južna Koreja i Saudijska Arabija.\nOvo su timovi koji nisu daleko od plasmana:\n- Kostarika, Tunis, Nigerija, Egipat, Urugvaj, Kolumbija, Francuska, Nemačka, Srbija, Poljska, Engleska, Španija.\nKoga još očekujemo na SP:\n- Obala Slonovače, Senegal, SAD, Panama, Argentina, Peru, Švajcarska, Hrvatska, Italija, Portugalija, Island, Švedska.\nTo je spisak od 32 reprezentacije koje mi očekujemo na SP, naravno, dosta toga će zavisiti i od baraža u Evropi, a daleko više ćemo znati za narednih desetak dana.\nUkoliko pomenute 32 reprezentacije prođu na Svetsko prvenstvo, šeširi bi u ovom trenutku izgledali ovako:\nPrvi šešir: Rusija, Nemačka, Brazil, Portugalija, Argentina, Belgija, Poljska, Švajcarska.\nDrugi šešir: Francuska, Kolumbija, Španija, Peru, Meksiko, Engleska, Urugvaj, Italija.\nTreći šešir: Hrvatska, Kostarika, Island, Švedska, Iran, SAD, Egipat, Tunis.\nČetvrti šešir: Srbija, Senegal, Japan, Nigerija, Obala Slonovače, Saudijska Arabija, Južna Koreja, Panama.


Sednica SO Severna Mitrovica: Formiran Odbor za politiku i finansije i Radna grupa za izmene i dopune Poslovnika o radu SO - Radio Kontakt Plus\n17:05, 12.03.2018Izvor: Radio Kontakt Plus\nKOSOVSKA MITROVICA - Druga redovna sednica SO Severna Mitrovica počela je minutom ćutanja povodom smrti lidera Građanske inicijative SDP i odbornika u ovom skupštinskom sazivu Olivera Ivanovića. Odbornici su na današnjoj sednici izabrali članove skupštinskog Odbora za politiku i finansije, kao i Radne grupe za dopunu i izmenu Poslovnika o radu Skupštine opštine Severna Mitrovica.\nPredsedavajući SO Severna Mitrovica Dejan Gurešić rekao je da će na narednoj sednici, koja je zakazana za sredu, 14.mart, biti izabrani i članovi Odbora za zajednice, obzirom da današnjoj sednici nisu prisustvovali odbornici iz redova goranske zajednice.\nOdbornica iz redova Srpske liste Dušica Đinović dala je ostavku na ovo mesto iz ličnih razloga, a umesto nje postavljena je Danijela Vujičić.\nOdbornik GI SDP Marko Jakšić predložio je da se u dnevni red današnjeg zasedanja uvrsti i tačka o bezbednosnoj situaciji na teritoriji ove opštine, a koja se, kako je rekao, nakon ubistva lidera SDP Olivera Ivanovića, pogoršala.\nMeđutim, dogovoreno je da o bezbednosnoj situaciji, kao i o tome dokle se stiglo sa istragom o Ivanovićevom ubistvu, bude reči na četvrtoj sednici, krajem marta.\nGradonačelnik Goran Rakić najavio je da bi toj sednici trebalo da prisustvuju predstavnici nadležnih istražnih organa – kosovske policije I Euleksa.\nDanašnjoj sednici prisustvovalo je 14 od ukupno 19 odbornika.


Potpisan ugovor o nabavci vakcina - Nedeljnik Vreme\nProizvodnja vakcine u Novartisu\n"Novartisova" vakcina bi u Srbiju trebalo da stigne za 25 dana\nZavod za zdravstveno osiguranje potpisao je 12. novembra ugovor sa švajcarskom farmaceutskom kompanijom "Novartis" o nabavci tri miliona doza vakcina protiv novog gripa. Istoga dana odluku o nabavci novih vakcina potvrdio je, u ime Vlade, i ministar zdravlja Tomica Milosavljevic. Kako je ranije najavljeno, "Novartisova" vakcina bi u Srbiju trebalo da stigne 25 dana nakon potpisivanja ugovora, a vakcinacija bi trebalo da počne sredinom decembra, kada bude stiglo prvih 500.000 doza.\nPelcovanje će biti vršeno u Domovima zdravlja, a distribucija vakcina će kako tvrde nadležni, biti ravnopravna za sve. Prednost za vakcinisanje imaće najugroženije kategorije stanovništva: sve osobe starije od šest meseci, hronični bolesnici, deca i trudnice.\nVirus pod mikroskopom, foto Novartis\nMinistar zdravlja Tomica Milosavljević je izjavio za "Blic" da je u Srbiji od novog gripa do sada obolelo između 20.000 i 30.000 građana. Do 11. novembra uveče u Zavodima za javno zdravlje širom Srbije potvrđeno je 266 slučajeva oboljevanja od novog gripa, od kojih je, kod osam pacijenata, bolest završila smrtnim ishodom. Većina obolelih je starosti od sedam do 19 godina. U bolnici je zbrinuto 508 ljudi zbog simptoma sličnih gripu, 13 je u ozbiljnom stanju, i oni su na intenzivnoj nezi priključeni na respiratore.\nDan pošto je proglašena epidemija novog gripa, nijedan grad nije posegao za drastičnim merama jer za tim, kako kažu, za sada i nema potrebe.\nNa pitanje zbog čega je Srbija proglasila epidemiju, ali ne i druge zemlje u okruženju, ministar zdravlja je odgovorio da je, pre svega, poštovan domaći zakonski okvir, odnosno Zakon o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, koji precizno predviđa proglašenje epidemije u Srbiji ako u 13 mesta u zemlji postoje prijavljene epidemije i ako na toj teritoriji živi više od 50 odsto stanovnika Srbije.\nMinistar je naveo da, s druge strane, postoje i međunarodni pravilnici, kao što je Međunarodni zdravstveni pravilnik, prema kojem u ovakvim okolnostima nijedna zemlja nema pravo da zatvara granice i koji predviđa obavezu zemlje da ako to učini mora da objasni u roku od 24 časa zbog čega je uvela tu meru.\nMilosavljević je podsetio da se proglašenjem epidemije u Srbiji stavljaju u prvi plan četiri mere – stvara se zakonski osnov za vanrednu vakcinaciju, jasno se kaže da svi delovi društva moraju da učestvuju sa svim raspoloživim sredstvima, ako za tim ima potrebe, da se epidemiološki nadzor sprovodi još strože i jasno se kaže da je za zabranu skupova nadležan jedan od 23 instituta za javno zdravlje u Srbiji.


Korak bliže Evropskoj uniji – novi pravilnik o deklarisanju, označavanju i reklamiranju hrane - Bojović Drašković Popović & Partners\n14.10.2013. Bilteni, Opšta regulativa\nPočetkom oktobra donet je novi Pravilnik o deklarisanju, označavanju reklamiranju hrane („Sl. glasnik RS“, br. 85/2013) koji je stavio van snage do tada važeći Pravilnik o deklarisanju i označavanju upakovanih namirnica („Sl. list SCG“, br. 4/2004, 12/2004 i 48/2004), osim odredbe člana 30. tog pravilnika koji se tiče obaveza u vezi sa označavanjem nutritivne vrednosti proizvoda. Početak primene određenih odredbi novog Pravilnika, u delu koji se odnosi na navođenje podataka o sastojcima koji mogu da izazovu alergije i/ili intolerancije, odložen je za 1. januar 2014. godine.\nPravilnikom je predviđeno da se ambalaža originalnog pakovanja proizvedena do dana njegovog stupanja na snagu, odnosno do 5. oktobra 2013. godine, može koristiti za pakovanje hrane najkasnije 18 meseci od dana njegovog stupanja na snagu, odnosno do 5. aprila 2015. godine, a hrana upakovana u takvu ambalažu može da se nalazi u prometu do isteka roka trajanja. Ovakvo izuzimanje od primene učinjeno je kao odgovor na potrebu proizvođača i trgovaca za postojanjem određenog perioda prilagođavanja na novodoneti propis i činjenicu da nije ni praktično a ni ekonomski isplativo da se već proizvedene ambalaže povlače sa tržišta radi usklađivanja sa novim Pravilnikom.\nVeć se na prvi pogled primećuje da se novi Pravilnik detaljnije i opširnije bavi deklarisanjem, označavanjem, ali i reklamiranjem i to ne samo upakovanih namirnica, već hrane uopšteno. Opseg Pravilnika proširen je i na neupakovanu hranu, koja se definiše kao hrana koja se stavlja u promet bez prethodnog pakovanja ili se pakuje na mestu prodaje u prisustvu krajnjeg potrošača ili bez njega. Takođe, za razliku od definicije upakovanih namirnica u ranije važećem Pravilniku, definicija upakovane hrane je precizirana tako da predstavlja proizvod namenjen krajnjem potrošaču i objektima javne ishrane, koji se sastoji od hrane i ambalaže u koju je hrana upakovana pre stavljanja u promet, bilo da ambalaža zatvara ili samo delimično zatvara hranu (što ranije nije bilo precizirano), ali na takav način da sadržaj ne može biti promenjen bez otvaranja ili vidnog oštećenja ambalaže.\nOdgovornost za deklarisanje hrane je izričito regulisana novim Pravilnikom i to tako da ne ostavlja prostor za bilo kakve dileme u pogledu odgovornog lica:\nza upakovanu hranu, to je subjekt u poslovanju hranom pod čijim se nazivom, odnosno poslovnim imenom hrana stavlja u promet, ili uvoznik ukoliko taj subjekt nije registrovan u Republici Srbiji, a\nza neupakovanu hranu, to je subjekt u poslovanju hranom koji pakuje hranu na mestu prodaje krajnjem potrošaču.\nNajupadljiviju promenu predstavljaju odredbe koje se odnose na sastojke hrane koji mogu da izazovu alergije i/ili intolerancije. Ovi sastojci su detaljno navedeni u Prilogu 1. ovog Pravilnika i u odnosu na ostale sastojke proizvoda, propisano je da ovi sastojci moraju da budu jasni i čitljivi, naglašeni drugačijim fontom, stilom ili bojom pozadine, kako bi se jasno razlikovali od ostalih sastojaka sa spiska sastojaka.\nDetaljnija regulacija ove materije uz brojne priloge Pravilnika odražavaju tendenciju srpskog zakonodavca za usklađivanjem svojih propisa sa rigoroznim standardima i regulacijom Evropske Unije u oblasti bezbednosti hrane. Budući da se primena dela odredbi ovog Pravilnika odlaže za početak 2014. godine, a da se ambalaža proizvedena do njegovog stupanja na snagu, a u skladu sa ranije važećim Pravilnikom, može koristiti najkasnije do 5. aprila 2015. godine, pravi i puni efekat Pravilnika biće očigledan tek pred kraj 2015. godine.


Predavanje Srđana Marlovića „Bastion Trnovac - istočni čuvar Herceg Novog“ 24.jula u pavilijonu Gradske muzike\nU PAVILJONU GRADSKE MUZIKE U HERCEG NOVOM U PETAK 24.JUNA BIĆE ODRŽANO PREDAVANJE ARHITEKTE SRĐANA MARLOVIĆA\n„ Bastion Trnovac - istočni čuvar Herceg Novog“, naziv je predavanja kojeg će u Paviljonu Gradske muzike u Herceg Novom, u petak 24.juna sa početkom u 20.30h, održati ugledni arhitekta i arhitekta konzervator Srđan Marlović.\nPodnaslov: U PAVILJONU GRADSKE MUZIKE U HERCEG NOVOM U PETAK 24.JUNA BIĆE ODRŽANO PREDAVANJE ARHITEKTE SRĐANA MARLOVIĆA\nTizer: „ Bastion Trnovac - istočni čuvar Herceg Novog“, naziv je predavanja kojeg će u Paviljonu Gradske muzike u Herceg Novom, u petak 24.juna sa početkom u 20.30h, održati ugledni arhitekta i arhitekta konzervator Srđan Marlović.\nFoto Srđan Marlović\n- Srednjevijekovni bastion Trnovac, u doba Mletačke republike poznat pod imenom bastion Sv. Jeronima, štitio je utvrđeni Herceg Novi sa istoka. Do sada se o njemu malo znalo. Žiteljima Herceg Novog, ovaj lokalitet je poznatiji kao Paviljon Gradske muzike, koji je podignut na ruševinama utvrđenja, kazao je Marlović.\nPosjetioci će premijerno imati priliku da saznaju nove istorijske momente u istoriji grada i bastionu, njegovom urbanističkom i arhitektonskom razvoju i putem velikog broja istorijskih gravira, mapa, planova i druge bogate grafičke dokumentacije.\nSrđan Marlović, arhitekta i arhitekta konzervator iz Herceg Novog, dobitnik je preko 20 nagrada na domaćim i međunarodnim arhitektonskim konkursima. Laureat je pet međunarodnih nagrada koje dodjeljuju strukovne organizacije za izvedena arhitektonska djela i nacionalni predstavnik Crne Gore za Veliku nagradu Evropske unije za arhitekturu „ Mies Van Der Rohe“.\nBavi se očuvanjem, rehabilitacijom i obnovom graditeljske baštine, ali i savremeninm arhitektonskim projektovanjem. Marlović je značajne uspjehe ostvario i na poljima heraldike i veksilologije i autor je većeg broja grbova i zastava crnogorskih gradova.\nOrganizaciju programa, potpisuje Ksenija Matović, koordinator programa kulture u Paviljonu Gradske muzike. Podršku programu dala je Opština Herceg Novi.\nTagovi: Paviljon Gradske muzike\nPredavanje arheologa Željka Starčevića na temu Suvomeđe\n„ Čuvari kamena“, naziv je programa koji će u Paviljonu Gradske muzike, biti upriličen u petak 28.januara sa početkom u 19 časova, na kojem će arheolog Željko Starčević, ukazati na značaj očuvanja suvomeđe, kao dijela kulturne baštine i kulturnog pejzaža.


Vučić prisustvovao svečanom puštanju u rad rekonstruisane deonice pruge Vinarce – Đorđevo – Info Centar Juga\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas svečanom puštanju u rad rekonstruisane deonice pruge Vinarce – Đorđevo, u dužini od 15 kilometara, poslednje na „južnoj“ deonici, na međunarodnom železničkom Koridoru 10 između Niša i Preševa, ukupne dužine 161 kilometar.\nModernizacijom tog dela pruge, na kojoj je brzina za vozove povećana sa 50 na 120 kilometara na čas, završene su sve tri predviđene deonice na Koridoru, ukupne dužine 46,5 kilometara, uz finansiranje iz ruskog kredita. Radovi na deonici Vinarce – Đorđevo, čija vrednost iznosi približno 9,5 miliona dolara, okončani su pre previđenog roka.\nRadove na sve tri deonice, u vrednosti od 30,4 miliona dolara, izvodila je kompanija Ruskih državnih železnica „RŽD internešenel“, sa domaćim podizvođačima. Vučić se ovom prilikom zahvalio građanima Jablaničkog okruga na ogromnoj podršci koju je dobio.\nSvečanosti su prisustvovali i potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, v. d. generalnog direktora Infrastrukture Železnice Srbije Dušan Garibović, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović i otpravnik poslova Ambasade Ruske Federacije Denis Kuznedeljev.\nU okviru projekta je rekonstruisano 11 putnih prelaza, od čega su četiri u samom gradu, a samo za uređivanje tih prelaza utrošeno je 400.000 dolara. Kroz rekonstrukciju 4 putna prelaza, rešen je veliki problem bezbednosti učesnika u saobraćaju na ovim mestima, jer su prelazi obezbeđeni automatskim sistemom osiguranja sa polubranicima. Podjednako je važno to što će zahvaljujući izvedenim radovima, brzina kretanja vozova biti povećana sa 50 na 120 kilometara na sat, a Grad Leskovac će dobiti još tri para putničkih vozova, što znači da će biti i češćih polazaka sa Železničke stanice u Leskovcu . Imajući u vidu i znatno jeftiniju cenu vozne karte u odnosu na druge vidove prevoza, očekuje se da će putovanje vozom ponovo biti jedan od najpopularnijih načina za prevoz putnika. To znači da Vlada Republike Srbije, zahvaljujući konstantim investicijama, vraća poverenje građana u Železnicu i vozove, koji su nekada bili nezaobilazno transportno sredstvo za Leskovčane i građane Srbije.\nModernizacija „tri južne deonice“ iz ruskog kredita prva je velika rekonstrukcija na ovom delu železničkog Koridora 10 nakon 50 godina, s obzirom na to da je poslednji generalni remont pruge od Niša do Preševa rađen 60-ih godina prošlog veka.\nVučić obišao gradilište mosta u Grdeličkoj klisuri


ČIŠĆENJE SNEGA I PODELA INDUSTRIJSKE SOLI – Stari grad\nStari grad » Vesti » ČIŠĆENJE SNEGA I PODELA INDUSTRIJSKE SOLI\nČIŠĆENJE SNEGA I PODELA INDUSTRIJSKE SOLI\nGradska opština Stari grad, Odeljenje za komunalne poslove i komunalnu inspekciju, od danas, 24. januara 2011. godine angažovala je 11 omladinaca na čišćenju snega i leda sa trotoara, prilaza oko zdravstvenih stanica i vrtića. Pored toga, od sutra, 25. januara nastaviće se podela industrijske soli po Mesnim zajednicama.\nTako se u MZ „ Dorćol“ u Dubravačkoj 6, po 300 kilograma soli može preuzeti ponedeljkom, četvrtkom i petkom od 9 do 11 časova, dok se utorkom so deli u periodu od 12 do 14 časova, a sredom od 8.30 do 10.30 časova.\nU Mesnoj zajednici „ Dunav“ , Gundulićev venac 41, so se može podići svakim danom od 12 do 14 časova, dok u mesnoj zajednici „ Skadarlija“ , Cetinjska 32 ponedeljkom, četvrtkom i petkom so se može preuzeti od 12 do 14 časova a utorkom i sredom od 9 do 11 časova. So građani mogu preuzeti i u Mesnoj zajednici „ Varoš kapija“, Maršala Birjuzova 58 i to ponedeljkom, četvrtkom i petkom od 9 do 11 časova, a utorkom i sredom od 12 do 14 časova. Osim Mesnih zajednica, građani so mogu preuzeti i u GO Stari grad, Makedonska 42 od ponedeljka do nedelje od 8 do 20 časova.\nPrevious PostPrevious PROGLAŠENI NAJLEPŠI NOVOGODIŠNJI IZLOZI\nNext PostNext KONTEJNERI ZA ELEKTRONSKI OTPAD U TRGOVAČKOJ ŠKOLI


Poziv poljoprivrednicima da konkurišu za kredit Svetske banke | Kolubarske\nLazar Gojković i Jelena Blagojević (foto: Đorđe Đoković)\nDržavna sekretarka Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Jelena Blagojević, posetila je Valjevo i razgovarala sa predstavnicima grada.\nJedna od tema je bila realizacija kredita Svetske banke za poljoprivredu, vrednih 50 miliona dolara. Reč je o projektu za konkurentnu poljoprivredu koji se realizuje na osnovu sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Po tom sporazumu će poljoprivednici, odnosno korisnici ovog granta imati učešće od samo 10 posto.\n- Veoma je važno da lokalna samouprava kao i Poljoprivredna stručna služba informišu građane o pozivu koji će biti objavljen krajem aprila, a to je projekat koji radimo sa Svetskom bankom, popularno nazvan 50:40:10, gde su 50 posto bespovratna sredstva, 40 posto su kredit koji će mali i srednji poljoprivrednici moći da podignu kod komercijalnih banaka po povoljnim uslovima i 10 posto je učešće. Ono što je vama važno za lokalnu samoupravu jeste da se krajem godine očekuje usvajanje programa IPARD 3 programa, gde postoji jedna nova mera 6, a to je ulaganje u ruralnu javnu infrastrukturu. Tu će lokalne samouprave moći da iskoriste povraćaj od 100 posto prihvatljivih troškova i to je nešto što je veoma važno za grad Valjevo. Prvi poziv koji će biti objavljen krajem aprila se odnosi na primarnu poljoprivrednu proizvodnju, tako da će tu apsolutno svi sektori biti pokriveni i ratarstvo, povrtarstvo, stočarstvo, apsolutno sve - rekla je Jelena Blagojević.\nIzjava za medije (Foto: Đorđe Đoković)\nGradonačelnik Valjeva Lazar Gojković je rekao da godinama slušamo koliko je važna poljoprivreda kao oblast i koliko je bitno da Grad ulaže u poljoprivredu. "Smeo bih slobodno da kažem da smo mi prešli sa reči na delo i da smo dokazali koliko nam je to bitno", rekao je Gojković i dodao da to pokazuje iznos od 73,1 milion dinara, koliko je opredeljeno u ovogodišnjem budžetu grada Valjeva za poljoprivredu.\nNakod sastanka sa predstavnicima grada Valjeva, državna sekretarka je obišla Udruženje odgajivača "Ovca i vuna" i poljoprivredno gazdinstvo Jelene Pavlović u Gornjoj Bukovici.\nPodaci Zavoda za javno zdravlje Pre 4 sati 25 minuta\nGost-post dr Slobodan Ilić Pre 9 sati 10 minuta\nShit happens Pre 6 sati 41 minuta\nSaopštenje Infrastruktura železnice Srbije Pre 6 sati 35 minuta


Bravo za zrenjaninske naprednjake: Em u gradu i dalje nema pijaće vode, em će da popiju tužbu od investitora! – Gerila\nGerila > Društvo > Bravo za zrenjaninske naprednjake: Em u gradu i dalje nema pijaće vode, em će da popiju tužbu od investitora!\nobjavljeno na Sep. 05, 2018 u 2:13 pm\nOtvorenim pismom javnosti obratio se investitor zrenjaninskog prečistača vode, javnosti poznat kao “Grupa Zillio“ d.o.o., objasnivši da je odlučio da svoja prava brani i ostvari pred nadležnim sudovima jer postrojenje za prečišćavanje vode još uvek nije pušteno u rad.\nKoga će tužiti iz saopštenja nije jasno, ipak navode da su spremni da postrojenje prodaju „ispod cene koštanja“. A koja je cena koštanja to javnost ne zna kao ni zašto bi pogon, za koji tvrde da valja, bio dat ispod cene.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO) OVAJ JE DNO ČAK I ZA STANDARDE SNS: BIZON, MOLER I ĐUBRE ZAJEDNO PLJUJU OLIVERA IVANOVIĆA\n-Fabrika je spremna za rad od avgusta 2017. i u nju je ugrađena oprema najpoznatijih svetskih proizvođača. Imajući u vidu razmere problema, pristali smo da prodamo fabriku i ispod cene koštanja pod uslovom da bude u dogovorenom i u vrlo kratkom roku. Svakim danom se troškovi gomilaju a datuma rešenja problema nema na vidiku. Spremni smo da svoja prava branimo na sudu – navode u Zilio doo, sa sedištem u Beogradu.\nPROČITAJTE JOŠ: POSTOJI SNIMAK NA KOME ČELNICI KORIDORA PRIMAJU MITO: INŽENJER KOJI JE NAPUSTIO FIRMU OTKRIVA NEPOZNATE DETALJE\nNajveće žrtve loših procena i postupaka zrenjaninske vlasti su građani Zrenjanina, smatra opoziciona Liga socijaldemokrata Vojvodine koja je zbog obraćanja javnosti investitora zatražila hitnu sednicu lokalnog parlamenta.\n-Odbornička grupa Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina zahteva hitno sazivanje vanredne sednice Skupštine grada na kojoj će odbornici biti upoznati sa svim bitnim detaljima u vezi sa problemima sa funkcionisanjem postrojenja za prečišćavanje vode – navode u LSV.\nU zrenjaninskoj javnosti ovaj investitor – koga čine Gruppo Zilio ogranak Beograd, Gruppo Zilio doo Novi Sad i Synertech doo Beograd koje zastupa Nenad Obradović – je odavno doveden u pitanje. Pre svega jer su firme osnovane pola godine do godinu dana pre zaključenja ugovora o gradnji zrenjaninskog prečistača bez referenci u poslovima sa vodom, zbog indicija da je ugrađivana oprema različitih a ne samo italijanskih proizvođača, počev od danskih do kragujevačkih delova kao i zbog činjenice da je ceo projekat kreiditiran i prezadužen, dalje da ne može, po važečim zakonima, da dobije dozvolu za rad. Poslednja cifra koja se spominje je 8 miliona evra, koliko je “investitor” naveo da košta postrojenje koje već godinu dana ne-prečišćava zabranjenu zrenjaninsku vodu. Nejasno je i da li je bilo pregovora u Vladi Srbije o otkupljivanju fabrike i ko bi sad trebao da razreši “zrenjaninski čvor”.\nTagovibanatčedomir janjićgrupo zilionaprednjacinema pijaće vodenesposobna vlastnesposobnipogon za prečišćavanje vodesnssrpska napredna strankatužbavodavojvodinaziliozrenjanin


Pajtić: Lista za evropsku Vojvodinu ima apsolutnu većinu | Autonomija\nPajtić: Lista za evropsku Vojvodinu ima apsolutnu većinu\nLista „Za evropsku Vojvodinu, DS, G17 plus – Boris Tadić“ osvojila je 41 mandat u drugom krugu pokr…\nLista „Za evropsku Vojvodinu, DS, G17 plus – Boris Tadić“ osvojila je 41 mandat u drugom krugu pokrajinskih izbora, dok je Srpska radikalna stranka (SRS) osvojila pet mandata, rekao je večeras potpredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić. Pajtić je novinarima rekao da su različite grupe građana osvojile pet mandata, Mađarska koalicija četiri, dok je narodnjačka koalicija DSS-NS osvojila dva mandata. Po jedan mandat osvojili su Liga socijaldemokrata Vojvodine, Liberalno demokratska partija i Socijalistička partija Srbije.\nPrema preliminarnim rezultatima DS-a, Lista za evropsku Vojvodinu u novom sazivu pokrajinskog parlamenta imaće aspolutnu većinu, odnosno 64 od 120 poslaničkih mesta. SRS će imati 25 mandata, Mađarska koalicija devet, po šest poslanika imaće koalicija Zajedno za Vojvodinu i koalicija Demokratske stranke Srbije i Nove Srbije, a četiri mandata imaće koalicija SPS-PUPS. LDP će imati jednog poslanika, a preostalih pet mesta ispunjavaće različite grupe građana.\nU Vojvodini je danas održan drugi krug izbora za 60 poslanika pokrajinskog parlamenta koji se biraju po većinskom sistemu. Drugi krug održan je u svih 60 izbornih jedinica jer u prvom krugu niko od kandidata nije dobio potrebnu većinu. Najviše predstavnika u drugom krugu imala je koalicija „Za evropsku Vojvodinu, DS-G17 plus – Boris Tadić“, koju je predstavljao 51 kandidat za poslanika, i SRS sa 39 kandidata.\nMađarska koalicija imala je 11 kandidata, koalicija „Zajedno za Vojvodinu – Nenad Čanak“ dva kandidata, a po četiri koalicije DSS-Nova Srbija i SPS-PUPS, Liberalno demokratska partija jednog kandidata i Grupa građana „Zajedno za bolju Suboticu“ i „Pokret vršačka regija – evropska regija“ ukupno osam kandidata.\nNa izborima za Skupštinu Vojvodine po proporcionalnom izbornom sistemu, koji su održani 11. maja, lista „Za evropsku Vojvodinu“ osvojila je 23 mandata, SRS 20, „Zajedno za Vojvodinu“ i Mađarska koalicija po pet mandata, DSS-NS četiri mandata, a lista SPS-PUPS tri poslanička mesta.


Neobične teksas jakne koje treba da imate u svakoj sezoni - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nSlaže se uz sve odevne kombinacije i stilove i što je najbitnije – klasičan model nikada ne izlazi iz stila! Međutim, ko kaže da se morate držati samo jednostavnih modela i silueta? Mi kažemo da treba da eksperimentišete i da osvežite vaš stajling nekonvencionalnim modelom teksas jakne za koju smo sigurni da će vam postati omiljena.\nModa se neprestano širi, a dizajneri imaju inspiracije na pretek, što dokazuje i veliki broj različitih teksas jakni koje možemo pronaći u ponudi brendova koje volimo. Dugačke, kratke, predimenzionirane, tamne, svetle, asimetrične... Mogli bi ovako da nabrajamo u nedogled koliko ih ima. Zato smo u galeriji izdvojili nekoliko naših favorita, kako bismo vam dokazali da teksas jakna ne mora da bude dosadna i ista kao i svaka druga.\nPronađite vašu omiljenu teksas jaknu i zasijajte u svakoj sezoni!\nkako nositi teksas jaknu\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Zara prvi put predstavlja ovakvu kampanju\n13. oktobar 2018. Moda - Trend\nNajlepše haljine sa animal printom iz high street ponude\nLeopard uzorak ili tigrove šare – gotovo da ne postoji žena koja u svom ormaru nema bar jedan komad sa ovim motivima.\n12. oktobar 2018. Moda - Trend\n10. oktobar 2018. Moda - Trend\nNordijski komfor u novoj kampanji Zara Home\nNova kolekcija Timeless Essentials Zara Home posvećena je kašmiru i vuni.\n01. oktobar 2018. Moda - Trend\n19. septembar 2018. Moda - Trend\nZara haljina sa printom zmijske kože je hit Instagrama\nAko pratite modna dešavanja u svetu, verovatno znate da je jedan od najvećih trendova za sezonu jesen/zima – animal print.\n12. septembar 2018. Moda - Trend\nFrancuski jesenji stil: najveći trendovi na Pinterestu\nFrancuskinje se smatraju damama koje prirodno imaju dobar osećaj za modu, zbog čega se njihov stil kopira svuda širom sveta.\n11. septembar 2018. Moda - Trend\nTrendi brokat: materijal koji daje luksuznu notu stilu\nDa li postoji raskošniji materijal od brokata?


U radu je analiziran odnos vladavine prava i političke korupcije. Autor najpre razmatra pojam korupcije i ukazuje na teškoće u iznalaženju opšteprihvaćene definicije kako na teorijskom, tako i na normativnom planu. Analiza zatim biva usmerena na političku korupciju i naročito na njene posledice u demokratskim sistemima vlasti. U tom kontekstu je razmotreno pitanje da li demokratija predstavlja pravi odgovor na izazove korupcije, a ukazano je i na vezu između demokratije i vladavine prava. Autor ističe da je pojam vladavine prava teško odrediti i, ukazavši na njegove istorijske korene, izlaže dva osnovna teorijska pristupa u vezi s tim. Istraživanje je posebno usmereno na one elemente vladavine prava koji su u neposrednoj vezi sa problemom političke korupcije. Nakon toga se autor bavi normativnim okvirom za borbu protiv političke korupcije u Srbiji. On ističe da složenosti ove problematike značajno doprinosi i to što se, pored odsustva vladavine prava, kao osnovni uzroci korupcije u Srbiji navode nepoverenje u institucije, opšte siromaštvo i urušavanje osnovnih moralnih vrednosti. Razmotreni su zatim osnovni strateški dokumenti za borbu protiv korupcije i zakonski akti koji se odnose na problematiku finansiranja političkih aktivnosti stranaka. Učinjen je osvrt i na ustavno rešenje da je narodni poslanik „gospodar“ svog mandata. Autor zaključuje da za uspešnu borbu protiv korupcije, a sâmim tim i protiv političke korupcije, nije dovoljno uspostaviti normativni i institucionalni okvir, već je neophodno stvoriti društvene, političke i kulturne uslove za suštinsku vladavinu prava. Jednom reči, potrebna je prećutna društvena saglasnost da se svi sukobi, pa i oni koje stvara politička korupcija, rešavaju u okviru postojećih zakona, postupaka i institucija.\nfinasiranje političkih aktivnosti\nPERIODIKA Srpska politička misao 4/2013 УДК 343.352:34.01 13-32


Nova britanska strategija: Suprotstaviti se čitavom spektru pretnji koje dolaze iz Rusije - 16.03.2021, Sputnik Srbija\nBritanski premijer Boris Džonston objavio je planove za radikalni preokret spoljne i odbrambene politike Velike Britanije. Rusija je u novoj odbrambenoj... 16.03.2021, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, boris džonson, velika britanija\n14:11 16.03.2021 (Osveženo: 14:29 16.03.2021)\n© Sputnik / Aleks Maknoton / Uđi u foto-galerijuVestminsterska palata i most u Londonu\nBritanski premijer Boris Džonston objavio je planove za radikalni preokret spoljne i odbrambene politike Velike Britanije. Rusija je u novoj odbrambenoj strategiji navedena kao ozbiljna pretnja Velikoj Britaniji i zemlja će se boriti protiv čitavog spektra pretnji koje potiču iz Rusije.\nNova spoljna politika Velike Britanije polazi od predrasude da se povratak na supersile u stilu Hladnog rata verovatno neće dogoditi, dok će uticaj „srednjih sila“ verovatno rasti.\nKako se navodi u strategiji, Velika Britanija poštuje narod, kulturu i istoriju Rusije. Međutim, dok se odnosi sa njenom vladom ne poboljšaju, Britanija će „aktivno obuzdavati i braniti se od čitavog spektra pretnji koje dolaze iz Rusije“ i preduzimaće mere za obuzdavanje Moskve.\nLondon je istovremeno obećao da će preko NATO-a objediniti vojne, diplomatske i obaveštajne napore zapadnih zemalja radi rešavanja problema u ovoj oblasti.\n„Preko NATO-a ćemo obezbediti jedinstveni odgovor Zapada, kombinujući naša vojna, diplomatska i obaveštajna sredstva u podršku kolektivnoj bezbednosti. Pridržavaćemo se međunarodnih pravila i normi i držaćemo Rusiju odgovornom za njihovo kršenje, radeći sa našim međunarodnim partnerima“, kao što je bilo u vezi sa „slučajem Skripalj“, navodi se u sveobuhvatnom pregledu bezbednosti, odbrane i spoljne politike Velike Britanije.\nPrema pregledu strategije, „Rusija je najoštrija pretnja u regionu NATO-a“ i Londonu će za reagovanje na ovaj problem pomoći saradnja sa EU i NATO-om.\nU strategiji se precizira da Alijansa mora biti spremna da se nosi sa izazovima kao što je visokoprecizno oružja velikog dometa, sajber-operacije i oružja za operacije u svemiru, kao i sa „neprijateljskom aktivnošću čija je svrha provera granice između mira i rat i naša (zapadne zemlje) odlučnost da damo odgovor“.\n„Takođe ćemo podržavati druge (države) u zoni Istočne Evrope, i ne samo tamo, za poboljšanje njihove prilagodljivosti pretnjama na državnom nivou. To se odnosi i na Ukrajinu, gde ćemo nastaviti da stvaramo potencijal njenih oružanih snaga“, dodaje se u pregledu.\n14 Mart, 13:05\nGovoreći o Kini, Britanska vlada smatra da sve veći uticaj Kine na međunarodnoj sceni predstavlja najvažniji geopolitički faktor u savremenom svetu.\n„Rastuća međunarodna pozicija Kine je najznačajniji geopolitički faktor u savremenom svetu sa velikim posledicama na britanske vrednosti i interese i za strukturu i oblik međunarodnog poretka“, navodi se u dokumentu.\nKina se u dokumentu naziva autoritarnom državom sa vrednostima koje se razlikuju od evropskih. Istovremeno se primećuje pozitivna uloga Kine za svetsku ekonomiju.\n„Kina i Velika Britanija imaju koristi od bilateralnih investicija i trgovine, ali Kina od svih zemalja takođe predstavlja najveću pretnju za ekonomsku bezbednost Velike Britanije“, ističe se u pregledu.\nOdnosi sa Sjedinjenim Američkim Državama i dalje su najvažniji bilateralni odnosi za Veliku Britaniju, navodi se u strategiji.\n„Odnosi sa Sjedinjenim Američkim Državama ostaće naši najvažniji bilateralni odnosi, od suštinskog značaja za ključne saveze i grupe kao što su NATO i ‘Pet očiju’. SAD će takođe ostati naš najveći bilateralni trgovinski partner i investitor. Ojačaćemo našu saradnju u tradicionalnim oblastima kao što su bezbednost i obaveštajne službe, a pokušaćemo da je zajedno ojačamo u onim oblastima za koje je to najvažnije, na primer, u borbi protiv ilegalnih finansija“, ističe se u dokumentu.\nU strategiji se ističe da Velika Britanija namerava da poveća svoj nuklearni potencijal za 40 odsto.\nRadi se o planovima za povećanje broja nuklearnih bojevih glava „Trajdent“ sa 180 na 260, što ukazuje na kraj postepenog razoružanja koje je trajalo tri decenije.\n13 Mart, 18:01\nU pregledu se napominje da je ova strategija rezultat promena u bezbednosnom okruženju i postojanja šireg spektra tehnoloških i doktrinarnih pretnji.\nBritanski premijer Boris Džonson odlučio je da revidira odredbe strategije u februaru 2020. godine. U radu su učestvovali vladini i nevladini stručnjaci iz oblasti spoljne politike, nacionalne bezbednosti, stručnjaci iz oblasti globalnih izazova i pretnji.\nOvo je najveća revizija nacionalnih strategija od kraja Hladnog rata. Revizija uključuje procenu borbene sposobnosti oružanih snaga, kao i nivo obučenosti specijalnih službi. Premijer je u novembru 2020. objavio glavne odredbe strategije za narednih 30 godina, a u utorak je objavljen dokument na 100 stranica o spoljnoj politici Velike Britanije za narednih 30 godina.\nU naredne četiri godine vlada će izdvojiti dodatnih 16,5 milijardi funti za odbranu i naoružanje, što je rekordan iznos u poslednjih 30 godina.\nKremlj: Rusija nije nikome protivnik ni pretnja


Konferencija za štampu u OO DS u Knjaževcu – Knjaževačke vesti\nHome / Ds / Konferencija za štampu u OO DS u Knjaževcu\nDanas je u prostorijama demokratske stranke u Knjaževcu predsednik opštinkog odbora Dragan Mančić zakazao konferenciji za novinare povodom nedavno održanom sastanku predsednika Skupštine opštine Miodraga Ivkovića sa meštanima Štitarca i Vidovca.\nNa konferenciji za novinare predsednik odbora Dragan Mančić kazao je da u Skupštini opštine postoji kompletno nepoznavanje funkcionisanja lokalne samouprave.\n”Inspirisani smo sastankom koji je predsednik SO Ivković mr Miodrag održao sa žiteljima Štitarca i Vidovca. Ivković mr Miodrag kaže da je problem nastao kao rezultat nepoznavanja i nesporazuma. Žitelji jedne mesne zajednice nisu u obavezi da poznaju akte, ali bi upravo on trebalo da im skrene pažnju i da im kaže kako se dolazi do formiranja saveta mesne zajednice. Skupština opštine donosi odluku o mesnim zajednicama, a fomiranje saveta definiše statut MZ.\nu nastavku teksta detaljnije\nNext: Knjaževac : FKMS radiju potreban novinar-voditelj, tonac, montažer


Ocena ustavnosti Sektorskog kolektivnog ugovora br. 05-3185 od 12. juna 2018. godine - Constitutional Court\nOcena ustavnosti Sektorskog kolektivnog ugovora br. 05-3185 od 12. juna 2018. godine\nbr. predmeta KO 139/18\nKO139/18, Podnosilac: Opština Srbica, ocena ustavnosti Sektorskog kolektivnog ugovora br. 05-3815 od 12. juna 2018. godine\nKO139/18, rešenje doneto 30. septembra 2020. godine i objavljeno 12 novembar 2020. godine\nKljučne reči: institucionalni zahtev, opštinski budžet, jubilarne plate, kolektivni ugovor, neprihvatljiv zahtev\nU okolnostima konkretnog slučaja, opština Srbica osporava Sektorski kolektivni ugovor (SKK) koji su Ministarstvo zdravlja i Federacija sindikata zdravstva potpisali dana 12. juna 2018. godine. Ovim ugovorom je u njegovom članu 17. utvrđena isplata jubilarnih nagrada zdravstvenim radnicima, a takođe je utvrđeno da pripadajuće iznose isplaćuje poslednji poslodavac. Podnosilac zahteva pred Sudom osporava ovu odredbu, navodeći da je ista u suprotnosti sa stavom 3. člana 124. [Organizovanje i funkcionisanje lokalne samouprave] Ustava i stavom 3. člana 18. (Poverene nadležnosti) Zakona br. 03/L-040 o lokalnoj samoupravi. Podnosilac zahteva navodi da obavezivanje opštine da isplaćuje jubilarne nagrade predstavlja dodatni finansijski teret za opštinu suprotno ustavnim i zakonskim garancijama, na osnovu kojih, između ostalog, organ koji delegira nadležnost preuzima i obavezu pokrivanja finansijskih troškova.\nU vezi sa navodima podnosioca zahteva, Sud je takođe razmotrio i stanovišta (i) Ministarstva zdravlja; (ii) Federacije sindikata zdravstva i (iii) Ministarstva finansija. Prvo, odnosno Ministarstvo zdravlja je pre svega argumentovalo (i) da SKK proističe iz Opšteg kolektivnog ugovora Kosova od 18. marta 2014. godine; (ii) da obaveze isplate jubilarnih nagrada proističu iz Opšteg kolektivnog ugovora a ne iz osporenog SKK-a; i (iii) da na osnovu Zakona o lokalnoj samoupravi okolnosti konkretnog slučaja nisu povezane sa nadležnostima delegiranim na opštinski nivo, već sa sprovođenjem Zakona br. 03/L-212 o radu i Opšteg kolektivnog ugovora Kosova.\nPrilikom ocene navoda podnosioca zahteva, Sud je prvo naglasio da zahtevi koji su podneti Sudu na osnovu stava 4. člana 113. [Jurisdikcija i ovlašćene strane] Ustava, moraju ispunjavati sledeće ustavne kriterijume: (i) opština mora da ospori ustavnost zakona Skupštine ili akta Vlade; i (ii) opština mora da argumentuje da osporeni zakon ili akt povređuje opštinske odgovornosti ili umanjuje njene prihode. Shodno tome, Sud je naglasio da prilikom ocene prihvatljivosti predmetnog zahteva, najbitnije pitanje predstavlja ocena da li se u okolnostima konkretnog slučaja pred Sudom osporava “akt Vlade”.\nSud je u tom kontekstu naglasio (i) da se u okolnostima konkretnog slučaja osporava ugovor koji su potpisale dve strane, i to, s jedne strane, Ministarstvo zdravlja i, s druge strane, Federacija sindikata zdravstva, odnosno Kolektivni ugovor koji je potpisan na nivou ogranka, kao što je utvrđeno Zakonom o radu; (ii) da je Ministarstvo zdravlja samo jedna od strana u Ugovoru, odnosno osporenom aktu, i samim tim, isti ne proističe iz odlučivanja Vlade, već je rezultat bilateralnog sporazuma zasnovanog na Zakonu o radu i Opštem kolektivnom ugovoru Kosova; i (iii) da na osnovu uporedne analize ustava u regionu i sudske prakse odgovarajućih ustavnih sudova, ustavni sudovi ne mogu razmatrati takve sporazume pre nego što se pravna sredstva iscrpe u redovnom postupku, osim ako dotični ustavi izričito utvrđuju nadležnost ustavnih sudova za ocenu ustavnosti kolektivnih ugovora ili ako isti omogućavaju odgovarajućim ustavnim sudovima da ocenjuju “druge akte” koji nisu nužno kvalifikovani kao akti Vlade. Na osnovu napred navedenih zapažanja, Sud je utvrdio da podnosilac zahteva ne osporava “akt Vlade”, kao što se zahteva stavom 4. člana 113. Ustava i da sledstveno tome nije potrebno oceniti da li je Kolektivni ugovor možda ugrozio opštinske odgovornosti ili umanjio njene prihode, pošto prvi kriterijum kumulativnog testa definisanog gore navedenim članom nije ispunjen.\nNa kraju, na osnovu svoje sudske prakse u vezi sa slučajevima podnetim na osnovu stava 4. člana 113. Ustava, Sud je takođe naglasio da bi čak i u slučaju da je opština Srbica podnela zahtev za ocenu ustavnosti SKK-a u svom svojstvu pravnog lica i na osnovu stava 7. člana 113. Ustava, zahtev bio neprihvatljiv zbog neiscprljivanja pravnih sredstava, iz razloga što je (i) na osnovu stava 9. člana 90. Zakona o radu, za rešavanje različitih sporova od strane predstavnika poslodavaca, zaposlenih i Vlade u svojstvu socijalnih partnera, nadležan Ekonomsko-socijalni savet; i (ii) na osnovu stavova 1. i 2. člana 32. SKK-a, sporovi između stranaka se prvobitno rešavaju putem “konsultacije i međusobnog dijaloga” a u suprotnom putem “nadležnog suda u Prištini”.\nShodno tome i zaključno, na osnovu stavova 1. i 4. člana 113. [Jurisdikcija i ovlašćene strane] Ustava, člana 40. (Tačnost podneska) Zakona i stava 1. pravila 73. (Podnesak u skladu sa članom 113.4 Ustava i članovima 40. i 41. Zakona) Poslovnika, zahtev podnosioca je proglašen neprihvatljivim za razmatranje u meritumu.


Defanzivac se vratio ranije nego što je očekivano iz Srbije, razlog jeste povreda - ali nije da je to Inter zahtevao.\nUoči duela sa Mađarskom pojavila se informacija da je Kolarov otišao zbog zahteva tima iz Milana, ali prema svemu sudeći kapiten "orlova" nije bio prinuđen da napusti reprezentaciju.\nPuno se o Aleksandru Kolarovu pričalo i u domaćoj javnosti, pojavila se informacija kako je Fudbalski savez Srbije tri sata pred utakmicu godine sa Škotskom dobio dopis od Intera da zbog toga što se nije oporavio Kolarov ne bi trebalo da igra.\nIz istog razloga je navodno dan pred meč sa Mađarskom i otišao iz reprezentacije kapiten, ali razlog odlaska ipak nije zahtev kluba.\n- Srpski reprezentativac se vratio u Italiju nakon što je učinio sve da igra za Srbiju u finalu plej-ofa protiv Škotske. Kolarov je pokušao do kraja, nije bilo zabrane od strane Intera, kao štro to pišu u Srbiji. Ovih dana treniraće odvojeno da bi se oporavio od problema sa mišićem koji ga je primorao da propusti poslednji prvenstveni meč sa Atalantom, piše italijanski "Skaj".\nRazlog definitivno leži u povredi srpskog fudbalera, a u medijima se još spominje kako Kolarov preisituje ostanak u reprezentaciji zbog reakcije javnosti nakon što je napustio reprezentativni skup.\nVIŠESPRATNICE PONOVO PRETE STARIM ZGARADAMA Podeljena mišljenja oko REKONSTRUKCIJE prostora između Slavije i parka Manjež


Dodavanje poštanskog sandučeta na veb lokaciji radi očuvanja konteksta e-pošte - Office podrška\nDodavanje poštanskog sandučeta na veb lokaciji radi očuvanja konteksta e-pošte\nSharePoint u sistemu Microsoft 365 Office za preduzeća Office 365 Small Business SharePoint Server 2019 SharePoint Server 2016 SharePoint Foundation 2013 SharePoint Server 2013 Enterprise Još... Manje\nKorišćenje e-pošte odličan je način za rad i komunikaciju sa timom. Dodavanje poštanskog sandučeta na lokaciju može pomoći tako što obezbeđuje centralno mesto za čuvanje e-pošte i dokumenata kojima je moguće pristupiti i koje uređuju oni sa odgovarajućim dozvolama lokacije.\nPružit ćemo proces koji će vam pomoći pri tranziciji postojećih lokacija poštanskog sandučeta na lokaciji uMicrosoft 365 grupi u septembru, 2017. Ako trenutno koristite funkciju poštanskog sandučeta na sajtu u SharePoint , trebalo bi da razmotrite promene u Microsoft 365 grupe umesto da biste podržali scenarije e-pošte. Više informacija potražite u članku Korišćenje Microsoft 365 grupa umesto poštanskih sandučića lokacije.\nDa biste počeli sa poštanskim sandučetom sajta, prvo treba da dodate aplikaciju poštanskog sandučeta na sajtu.\nNapomena: Kada ste kreirali poštansko sanduče na veb lokaciji, ne možete promeniti njegovu e-adresu. Pošto e-adresa za poštansko sanduče na veb lokaciji je ime za prikaz lokacije, kada imenujete lokaciju, odaberite ime koje će funkcionisati kao e-adresa.\nKada dodate aplikaciju, možete da promenite vezu „poštansko sanduče“ na traci za brzo pokretanje tako da je dostupno ako nameravate često da koristite poštansko sanduče. Kada prvi put otvorite poštansko sanduče, biće vam zatraženo da podesite opcije jezika i vremenske zone.\nSavet: Želite da saznate više o tome kako da iskoristite poštanske sandučiće na veb lokaciji u organizaciji? Pogledajte Pregled: Koristite poštansko sanduče lokacije za saradnju sa timom. Postoji i velika objava bloga o poštanskim sandučićima lokacija.\nDodavanje aplikacije poštanskog sandučeta na Veb lokacija\nPostoje dva načina za dodavanje aplikacije poštanskog sandučeta lokacije na lokaciju. Najbrži način je da kliknete na pločicu Zadrži kontekst e-pošte u veb segmentu Prvi koraci uz lokaciju.\nKada kliknete na ovu pločicu, kliknite na dugme Dodaj je na ekranu koji sledi.\nAko lokacija ne koristi veb segment Prvi koraci uz lokaciju, drugi način da dodate aplikaciju poštanskog sandučeta lokacije je tako što ćete uraditi sledeće.\nNa stranici Sadržaj lokacije kliknite na dugme Dodaj aplikaciju.\nNa stranici Vaše Aplikacije izaberite stavku Poštansko sanduče na veb lokaciji.\nKada dodate aplikaciju poštanskog sandučeta na veb lokaciji, možda ćete želeti da promeniti njenu lokaciju na traci za brzo pokretanje. Zatim, kada je prvi put otvorite, bićete upitani da podesite poštansko sanduče na veb lokaciji.\nPromena povezivanja poštanskog sandučeta na traci za brzo pokretanje (opcionalno)\nKada dodate aplikaciju poštanskog sandučeta na veb lokaciji na svoju lokaciju, može biti korisno da uključite vezu do nje na traci za brzo pokretanje, tako da postane pristupačna osobama koje koriste lokaciju. Nakon prvobitnog instaliranja podrazumevano je uključena na traci za brzo pokretanje u okviru Nedavno.\nMeđutim, ona može imati više smisla ako joj date „trajno“ mesto na traci za brzo pokretanje.\nNapomena: Veze za brzo pokretanje se uvek mogu ukloniti ili prerasporediti. Koraci uključeni u ovaj odeljak jednostavno pomeraju vezu Poštansko sanduče iz naslova Nedavno.\nDa biste premestili vezu u aplikaciju poštanskog sandučeta na veb lokaciji na traci za brzo pokretanje:\nPrevucite vezu Poštansko sanduče na lokaciju na kojoj želite da bude navedena na traci za brzo pokretanje.\nKliknite na X sa desne strane na vezi Nedavno vezu da biste je uklonili sa trake za brzo pokretanje.\nNapomena: Ako su druge veze navedene ispod Nedavno, možda ima više smisla da ih ostavite na traci za brzo pokretanje, nego da ih uklonite.\nPodešavanje poštanskog sandučeta na sajtu\nPošto dodate aplikaciju poštanskog sandučeta na veb lokaciji na svoju lokaciju, sledeći korak je da podesite samo poštansko sanduče na veb lokaciji. Potrebno je da uradite izvršite ovaj korak.\nKada je poštansko sanduče na veb lokaciji kreirano, ponovo kliknite na poštansko sanduče na traci za brzo pokretanje, a zatim na stranici Exchange Centar administracije odaberite stavku Jezik i Vremenska zona.\nKliknite na dugme Sačuvaj da biste dovršili podešavanje poštanskog sandučeta na veb lokaciji.\nMože potrajati i do 30 minuta da biste dovršili ovaj proces podešavanja. Kada je poštansko sanduče na veb lokaciji potpuno konfigurisano, e-poruka se šalje svima na listama lokacije Podrazumevani vlasnici i Podrazumevani članovi. Dok čekate, možete da nastavite da koristite svoju lokaciju.\nNapomena: Ako imate više domena, poštansko sanduče lokacije koristi domen naveden kao podrazumevani domen.\nAko osoba koja će koristiti poštansko sanduče na sajtu takođe koristi Outlook, postoje neka dodatna razmatranja za podešavanje. Da biste videli koje verzije programa Outlook podržavaju i da biste razumeli kako da dodate korisnike u SharePoint grupe da biste im pristupili poštansko sanduče na lokaciji u programu Outlook, pogledajte članak Korišćenje Microsoft 365 grupa umesto poštanskih sandučića lokacije.\nDa li želite da delite poštansko sanduče na veb lokaciji sa drugima? Kliknite na dugme Deli u gornjem desnom uglu lokacije, a zatim unesite imena ili e-adrese osoba koje želite da pozovete.\nKorišćenje poštanskog sandučeta na veb lokaciji radi koordinacije e-pošte tima


Niška Banja se priprema za slavu: Koncert Topalka na Svetog Iliju\nNaslovna Društvo Niška Banja se priprema za slavu: Koncert Topalka na Svetog Iliju\nZa Svetog Iliju Niška Banja tradicionalno postaje glavna turistička atrakcija ovog dela Srbije.\nKao i svake godine, i ove, na ulicama će se naći veliki broj prodavaca, zabavljača i ugostitelja.\nNa centralnoj bini biće priređen kulturno-umetnički program, a kao glavni gost krsne slave Gradske opštine Niška Banja najavljuje se pevač Milan Toplako, koji je u centralnom delu banje i prošle godine uveseljavao publiku.\nDan posvećen Svetom Iliji Tesvićaninu ili u narodu poznatijem kao Sveti Ilija Gromovnik\nNiška Banja godinama unazad slavi ovaj dan zahvaljujući crkvi Svetog Ilije koja je podignuta 1934 godine.\nObeležavanje slave, 2. avgusta obično započinje liturgijom u crkvi Svetog Ilije u banji, zatim nastavlja svečanom akademijom u amfiteatru stacionara Niške Banje i završava kulturno-umetnički program na šetalištu.\nPrethodni tekstTerme cara Konstantina kod Niša od proleća otvorene za javnost\nSledeći tekstLepote Srbije i Dobrila u spotu turske avio-kompanije


SSSS: Uključiti socijalne partnere u krizne štabove\n01.dec 2020 11:18 AM\nČlanovi Predsedništva informisali su o situaciji u grani odnosno teritoriji, o broju zaraženih, koliko se primenjuju i poštuju mere zaštite zdravlja i bezbednosti na radnom mestu. Opšti utisak je da se o radnicima dovoljno ne brine, da među njima ima veliki broj zaraženih, ali da se o tome ne govori, te da sindikat mora da insistira na što većim merama zaštite radnika i, eventualno, donošenju konkretnog pravilnika o koroni.\nPredsednik SSSS Ljubisav Orbović informisao je prisutne o Anketi o koroni koju je Savez u novembru sproveo među svojim članstvom, a koja je pokazala da je u mnogim firmama sprovedena vrlo kvalitetna zaštita radnika. U većini se, uglavnom, sprovode sve preventivne mere, počev od merenja temperature, nošenje maski, upotrebe dezinfekcionih sredstava, prevoza zaposlenih, dok ima, nažalost, i preduzeća koja to manje poštuju.\nPored adekvatne zaštite na radnom mestu, problem predstavljaju i naknada zarade zaposlenima koji privremeno odsustvuju sa rada zbog potvrđene bolesti COVID-19 ili zbog mera izolacije i samoizolacije. Nisu svi radnici u istom položaju, jer se nekima isplaćuje 100%, a nekima 65 ili 60% zarade. Predsednik Orboviće je podsetio da je SSSS tražio tražio da se donese uredba, kojom bi se zaposlenima u realnom sektoru obezbedilo pravo na novčanu naknadu zarade u visini od 100% osnova za naknadu zarade.\nNa sednici su, takođe, usvojena pravila o radu Sekcije žena i Sekcije mladih SSSS, a članovi Predsedništva su informisani o ekonomskoj politici Vlade Republike Srbije za 2021. godinu.


Susret mladih i Evrope u Novom Pazaru - Blace Info Press\nAutor: Gorica Šegović · 21. decembra 2016.\nKatarina Mihajlović, učenica Škole za tekstil i dizajn iz Leskovca dobitnica je prve nagrade na likovnom konkursu za kalendar razvojnog programa Evropski PROGRES za 2017. godinu, na temu „Evropa: mudar izbor“, dok su drugo i treće mesto pripali Sandri Grbić iz novovaroške gimanzije „Pivo Karamtijević“ i Milanu Veličkoviću iz gimnazije „Svetozar Marković“ iz Surdulice. Ramunas Janušauskas, šef za informisanje, komunikacije i medije Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji i gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac uručili su laptop i tablet računare i mobilne telefone, kao nagrade za 12 najboljih đaka čiji se radovi nalaze na starnicama kalendara. Gimanzija „Pivo Karamtijević iz Nove Varoši proglašena je za najbolju školu po broju i kvalitetu poslatih radova i nagrađena je kompjuterom i projektorom.\nRad Katarine Mihajlović koji je osvojio I mesto\n„Kvalitet našeg života direktno zavisi od našeg okruženja, a vi ste svojim likovnim radovima potvrdili da svi imamo isti cilj – tolerantno, ekološki čisto okruženje gde su lični i društveni razvoj prioritet”, rekao je Ramunas Janušauskas na svečanoj dodeli nagrada koja je danas održana u Novom Pazaru. Kako je dodao tokom deset godina koliko Evropska unija u partnerstvu sa Vladom Švajcarske podržavaju ovaj likovni konkurs, stasale su dve generacije srednjoškolki i i srednjoškolaca koji na kreativan način prikazuju svoje viđenje Evropske unije i evropskih vrednosti.\nOvogodišnja tema „Evropa: mudar izbor“ podstakla je mlade umetnike i umetnice iz 30 srednjih škola jugoistočne i jugozapadne Srbije da predstave svoje stavove o Evropskoj uniji koristeći kao smernice teme obrađene u „Evropskom dnevniku“ – priručniku za srednje škole. Prema pristiglim radovima Evropa je mudar izbor jer bi članstvo u EU doprinelo boljem očuvanju životne sredine, boljim uslovima rada i života poljoprivrednika, većim mogućnostima za putovanja, obrazovanje i naučno tehnološki razvoj u društvu bez diskriminacije sa jednakim prilikama za sve.\nStranice kalendara Evropskog PROGRESa za predstojeću godinu pored prva tri nagrađena rada krasiće i radovi Jane Mihajlović, iz Leskovca, Kristine Jović iz Aleksinca, Lisine Dulaj iz Bujanovca, Anice Petrović, iz Leskovca, Nikole Nikolova iz Surdulice, Luke Boškovića iz Raške, Milene Filić iz Leskovca, Sadmira Hamidovića iz Sjenice i Milana Todorovića iz Surdulice.\nObraćajući se studentima na predavanju koje je organizovano u okviru kampanje „Evropa to si ti“, koju EU i Vlada Švajcarske podržavaju preko Evropskog PROGRESa, Ramunas Janušauskas je istakao da mladi u Evropi, u zemljama članicama isto kao i u zemljama koje to teže da budu, imaju puno prilika da usavrše svoja znanja i ostvare svoje potencijale.\n„Ovde ćete danas saznati kako možete da dobijete školarinu, kako da se steknete stručnu praksu, ili naučite novi jezik u nekoj od zemalja EU. Nadam se da će vas kampanja inspirisati da iskoristite mnoštvo mogućnosti koje Evropa pruža, a oni koji istraju i uspeju biće nosioci razvoja ovog kraja, ali i regiona i Evrope”, rekao je Janušauskas.\nPredstavljajući mogućnosti koje EU pruža studentima, član Tima Evropa Teo Taraniš je naglasio da su, kako pokazuje dosadašnje iskustvo, mladi u Novom Pazaru zainteresovani za teme koje se tiču procesa evropskih integracija.\n„Važno je, međutim, taj proces približiti mladima kako bi bolje razumeli koje su to konkretne koristi koje mogu da ostvare, a upravo je to cilj kampanje „Evropa to si ti“. Programi za mlade u oblasti obrazovanja i volontiranja, pre svega Erazmus plus i Evropski volonterski servis, su samo jedan deo onoga što mladi iz ovog regiona mogu da iskoriste”, rekao je Taraniš.\nKroz niz aktivnosti i događaja koji će biti organizovani u okviru kampanje u jugoistočnoj i jugozapadnoj Srbiji do juna 2017. godine, mladi i opšta populacija imaće priliku da saznaju više o evropskim integracijama i kako one mogu pozitivno da utiču na njihov lični razvoj, ali i na razvoj njihove zajednice.\nRamunas Janušauskas, šef za informisanje, komunikacije i medije Delegacije EU posetio je i mladog preuzetnika Almedina Muratovića koji je uz podršku EU i Vlade Švajcarske preko Evropskog PROGRESa dobio mašine za šivenje i pokrenuće svoju proizvodnju bebi i dečje konfekcije.\n„Sa sopstvenom proizvodnjom, kvalitetom i iskustvom u radu na mašinama za šivenje, mogu da budem konkurentan na tržištu, a planiram da zaposlim i svoje sugrađane“, rekao je ovaj dvadeset šestogodišnji Novopazarac koji je dobio opremu vrednu skoro 10.000 evra.\nEvropska unija i Vlada Švajcarske kroz Evropski PROGRES zajedno sa Vladom Republike Srbije podržavaju više inicijativa koje podstiču zapošljavanje u 34 slabije razvijene opštine u Srbiji. Almedin Muratović je jedan od 22 mlada preduzetnika i preduzetnice kojima je pružena podrška u visini od oko 180.000 evra, kako bi započeli svoj biznis, a dugoročno doprineli otvaranju novih radnih mesta i podizanju konkurentnosti lokalne ekonomije.\nGradonačelnik Nihat Biševac je istakao zadovoljstvo što je upravo Novi Pazar, po starosti svojih građana najmlađi grad u Srbiji, domaćin manifestacijama koje okupljanju mlade i pružaju im mogućnost da kroz evropske programe, kao što je Evropski PROGRES, prošire svoja znanja, steknu praktična iskustva, započnu poslove. „Mi se nadamo da ćete znanje iskoristiti da unapredite svoje gradove i opštine i tako doprinesete približavanju evropskim standardima na svakom planu”, zaključio je Biševac.\nSledeća vest U sportskoj hali Čika Duško Jovanović u Blacu počeo turnir u malom fudbalu – Blace 2017\nPredhodna vest Prokuplje: Održana sednica Opštinskog veća


Izetbegović predstavio “Agendu SDA 2026” – SDA Banovići\nIzetbegović predstavio “Agendu SDA 2026”\nPredsjednik SDA Bakir Izetbegović predstavio je na današnjoj konvenciji te stranke u Sarajevu “Agendu Stranke demokratske akcije Bosna i Hercegovina 2026”, dokad bi trebalo, kako je rekao, dovršiti historijsku misiju SDA.\nNakon izlaganja o počecima te stranke, Izetbegović je naveo da to znači Bosnu i Hercegovinu učiniti stabilnom i sigurnom evropskom zemljom, članicom EU i NATO-a, državom vladavine prava i efikasne borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije, državom moderne i efikasne administracije, kvalitetne saobraćajne i energetske infrastrukture, razvijene privrede koja garantuje solidan standard života za svoje građane, zemljom pomirenih naroda i zadovoljnih ljudi i onih koji u njoj tek stasavaju i planiraju svoju budućnost.\n– U narednih osam godina je potrebno postići porast BDP-a od pet posto godišnje, rast industrijske proizvodnje od pet posto godišnje, porast izvoza od sedam posto godišnje, pokrivenost uvoza izvozom od minimalno 80 posto, te investiranje u saobraćajnu, energetsku, telekomunikacijsku infrastrukturu, izgradnju stambenih i privrednih objekata i poljoprivredu od najmanje 12 milijardi KM – rekao je Izetbegović.\nDodao je da i broj turističkih noćenja u istom periodu treba povećati sa 2,6 miliona u 2017. na pet miliona u 2026., što bi sve skupa dovelo do rasta budžeta i fondova za 50 posto i time do porasta prosječne plate sa sadašnjih 850 KM na 1.450 KM u 2026., porasta prosječne penzije sa sadašnjih 360 KM na 610 KM, te kupovne moći za 40 posto.\n– Računamo da bi sa sadašnjih 791.000 zaposlenih mogli doći skoro do milion čime bi se broj nezaposlenih u 2026. sveo na 250.000 – naglasio je Izetbegović.\nPriznao je da izneseno nekome može izgledati nerealno i neizvedivo, ali da treba podsjetiti sebe i narod i glasače šta je sve izgledalo nerealno i neizvedivo u proteklih 28 godina pa je vjerom u uspjeh i predanim radom kadrova SDA pretvoreno u realnost.\n– Predizborni slogan američke Demokratske partije je bio “Yes, We Can” ili “Da, mi možemo”, nećemo preuzimati tuđe slogane ali ćemo danas kazati “Boga mi, i mi iz SDA itekako možemo” – poručio je predsjednik SDA.\nNa Konvenciji SDA, koja je nakon Izetbegovićevog obraćanja zatvorena za javnost, trebao bi biti izabran kandidat te stranke za člana Predsjedništva BiH.\nDžaferović kandidat SDA za Predsjedništvo BiH\nKonstituirajuća sjednica OO SDA Banovići


Završen sistem za navodnjavanje Zasad i Petrovog polja | Hercegovina Press\nZavršen sistem za navodnjavanje Zasad i Petrovog polja\nU Trebinju je završena prva faza radova na izgradnji sistema za navodnjavanje, u okviru koje su izgrađene pumpne stanice u Zasad i Petrovom polju, cjevovod dužine od oko devet kilometara i rezervoar za navodnjavanje područja Zubaca.\n“U ovu fazu uloženo je oko 6 mil KM, od kojih je resorno ministarstvo izdvojilo 85 odsto sredstava, a Grad Trebinje 15 odsto”, rekao je Mile Banjac iz Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Republike Srpske.\nOn je dodao da će sistem biti u funkciji sredinom februara.\nU toku su aktivnosti koje bi trebale da obezbijede nastavak ovog projekta – njegovu drugu fazu, kojom bi mogućnost da navodnjavaju poljoprivredne površine dobili svi vlasnici ovih površina na području zubačkog platoa i Gomiljanskog polja, kao i sela Mrkonjići u Popovom polju i Mosko.\nZamjenik gradonačelnika Trebinja Mirko Ćurić istakao je da su puštanjem u rad prve faze sistema za navodnjavanje velikom broju poljoprivrednika omogućeni dosta bolji uslovi za bavljenje poljoprivredom.\nOn je rekao da će u narednom periodu biti izrađen i pravilnik, kojim će biti jasno definisano na koji način se sistem može koristiti, kako se ne bi došlo u situaciju da ovako važan projekat ne funkcioniše.\n“Ove aktivnosti će biti završene do početka sezone navodnjavanja”, rekao je Ćurić.\nDirektor HET-a Gordan Mišeljić rekao je da je ovo preduzeće od početka ovog projekta uključeno u njegovu realizaciju i to kroz izradu projektne dokumentacije i finansiranje manjeg dijela primarne i gotovo cijele sekundarne mreže.\n“Ovaj sistem koristi vodu iz dovodnog tunela za Hidroelektranu ‘Dubrovnik’ i iz korita rijeke Trebišnjice“, pojasnio je Mišeljić.


Naslovnica Posavina Doboj Sorensen: BiH predstoji mnogo posla na evropskom putu\nDoboj – Šef Delegacije EU u BiH Peter Sorensen rekao je danas da je važno da sve cjeline u BiH podjednako usvajaju odgovarajuću legislativu, uključujući antikorupcijske zakone, radi približavanja evropskim standardima. Sorensen je rekao novinarima u Doboju, …\n… gdje je boravio povodom obilježavanja 9. maja – Dana Evrope, da BiH predstoji mnogo posla u ispunjavanju obaveza na evropskom putu.\n“Projekat EU je prosperitet i budućnost zemalja članica, ali i zemalja koji pretenduju da budu u njenom članstvu”, rekao je Sorensen.\nPredstavnik Direkcije za evropske integracije BiH Jesenka Hadžajlija rekla je da je grad Doboj adekvatno mjesto za oblježavanje Dana Evrope, jer je “u centru svega i simbolizuje BiH u malom”.\nDirektor Centra za promociju evropskih vrijednosti “Europlus” Dijana Đurđević rekla je da ovaj centar od 2005. godine provodi oko 10 projekata, koje je finansirala EU, a koji se odnose na razvoj u oblastima obrazovanja, informisanja građana o procesu evropskih integracija, te rada i zapošljavanja.\nObilježavanje 9. maja – Dana Evrope u Doboju organizuju ovaj grad i Centar za promociju evropskih vrijednosti “Europlus”, u saradnji sa Delegacijom EU u BiH i Direkcijom za evropske integracije BiH.\nNa manifestaciji su predstavljeni projekti “Centar za cjeloživotno učenje” i “Obrazovanjem do zapošljavanja u lokalnoj zajednici”, koje finansira EU, a provodi Centar za promociju evropskih vrijednosti “Europlus”.


Reciklaža - dobar i siguran posao, još uz pomoć države\nReciklaža – dobar i siguran posao, još uz pomoć države\nM. K. 9. oktobra 2016. 20:00\n„Naša postrojenja rade sa 50 odsto kapaciteta, a ogromne količine otpada koje sakupe komunalna preduzeća završavaju na deponijama, dok naši recikleri ne mogu da napune postrojenja. Zato je sakupljanje otpada najslabija karika u lancu reciklaže“, tvrdi Cvejanov.\n„Setimo se pre nekoliiko godina je Žoze Manuel Barozo doneo papir našem premijeru Vučiću na kojem je životna sredina bila obeležena crvenom bojom, a sada smo izašli iz te crvene boje i na poslednjem Odboru za energetiku u Briselu prepoznat je i pohvaljen napredak u oblasti zaštite životne sredine“, naveo je Radović.\n„Ako se neko odluči za reciklažu, to jeste pravi posao jer pre svega može da računa na podršku Republike Srbije koja će kroz novi zeleni fond biti u mogućnosti da svim kompanijama koje učestvuju u tom procesu obezbedi izvesno, predvidivo i održivo poslovanje“, ističe Radović.\nNikola Egić, direktor kompanije „Božić i sinovi“ potvrđuje da su šanse za uspeh u poslu s reciklažom veće nego u nekom drugom i za to navodi dva razloga.\ndobar posaopomoć državereciklaža\nGotovo pola od 100 najvećih firmi u VB bez klimatskog plana\nFejsbuk placa milione zbog diskriminacije američkih radnika


KAPITEN Maja Ognjenović: Kineskinje su moćne, ali nisu nepobedive\nKapiten ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Maja Ognjenović rekla je da je Kina moćna ekipa, ali da veruje da ona i njene saigračice mogu do pobede u predstojećem meču na Olimpijskim igrama.\nMaja Ognjenović i Brankica Mihajlović\n"Kineskinje su dobra i moćna ekipa, igraju odbojku koja nijednoj evropskoj ekipi ne odgovara, ali sigurno nisu nepobedive. Igrali smo dosta puta sa njima, i pobeđivale i gubile... Olimpijske igre su turnir na koji nijedna ekipa nije došla slučajno, a pogotovo ne one koje su jedne od glavnih konkurenata za medalju. Sigurna sam da možemo da im pariramo", rekla je Ognjenović.\nOdbojkašice Srbije su na Igrama u Riju počele sa dve pobede, protiv Italije i Portorika, a u trećem kolu su poražene od selekcije SAD. Taj duel igrao se u 15 časova po lokalnom vremenu.\n"Nije mnogo uticao i ne bi smeo da utiče, pre svega što smo znali da je SAD dobra ekipa. Možda ostaje žal jer smo u nekim trenucima gubile lake poene i što nam je u završnici falilo malo više hrabrosti. Sistem tamkičenja je takav da se igra svaki drugi dan i nema vremena da se žali i da se tuguje, jer nas očekuju dve jako teške ali i bitne utakmice protiv Kine i Holandije", rekla je Ognjenovićeva.\nBlokerka Srbije Stefana Veljković rekla je da je poraz od SAD dobra opomena.\n"Došao je da se malo i psihički i fizički probudimo, pogotovo što sledeće dve utakmice igramo rano ujutru. Nije bilo ni malo lako protiv Amerike, ne kažem da nismo imale dobru igru, ali one su bolje funkcionisale u nekim elementima. Biće teško i u poslednje dve utakmice, ali verujem da ćemo dobro odigrati", rekla je Veljkovićeva.\nDuel Srbije i Kine na programu je u petak od 14.30 po našem, odnosno od 9.30 po lokalnom vremenu.\n"Dobro se poznajemo, igrale smo mnogo puta sa njima, igraju brzo, ali nadam se da ćemo uspeti da ih savladamo... Možda i bolje što nam je teška grupa, da se ne opuštamo previše, da je lakša možda bi bilo drugačije", rekla je Veljković.


Nove tehnologije strateški prioritet Srbije - PKS-RPK Novi Sad\nSrbija se nalazi na dobrom putu primene novih tehnologija, ali je neophodno da ih građani još više prihvate i koriste, jer živimo u svetu koji se očigledno uveliko promenio, ocenjeno je 2. novembra 2016. godine na otvaranju konferecije „BIZIT“.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić ukazala je da se trenutno među prvih šest najuspešnih kompanija u svetu nalazi pet koje se bave savremenim tehnologijama, a da je pre deset godina situacija bila potpuno obrnuta i da je među prvih deset bio samo Majkrosoft koji je iz ove oblasti.\n– Očigledno je da se svet uveliko promenio. Vlada Srbija je shvatila značaj savremenih tokova, što se videlo i u ekspozeu premijera Aleksandra Vučića koji je ukazao da je razvoj novih tehnologija među strateškim prioritetima Vlade – naglasila je Matić.\nOna je kazala da je u toku donošenje Strategije i zakona koji treba da doprinesu daljem razvoju novih tehnologija, i ujedno definišu mere koje su potrebne u digitalnoj transformaciji zemlje.\nNema straha od smanjenja broja radnih mesta\nU tim merama, kako je ukazala, jesu podsticaji domaćih patenata i proizvodnja sopstvenih proizvoda, ali i da se IT koristi u što više drugih grana industrije.\nKao jedna od ključnih mera jeste razvoj kadrovskih potencijala, dodala je Matićeva ukazujući da je digitalna transformacija Srbije počela, što se vidi iz brojki, jer 99,1 odsto preduzeća ima internet, ali samo 22,6 odsto zapošljava stručnjake iz ove oblasti.\nOna je istakla da su neophodne mere kako bi se kod građana podstaklo poverenje u nove tehnologije, u cilju da ih više koriste.\n– Novi zakon o elektronskom dokumentu uvodi novinu – elektronski potpis u Klaudu koji će omogućiti da na lakši način potpisuju elektronska dokumenta sa bilo kojeg uređaja povezanog na internet. U zakonodavnom smislu približili smo se pravilima EU. Transformacija će dovesti i do rasta BDP-a. Ne treba se plašiti smanjenja broja radnih mesta zbog uvođenja novih tehnologija, jer za svako zatvoreno radno mesto otvoriće se novo – rekla jee Matićeva.\nDirektor Direkcije za e-upravu u Minsitarstvu državne uprave i lokane samouprave Dušan Stojanović rekao je da se država trudi da bude motor digitalne transformacije i da se nalazi na dobrom putu, na šta ukazuje rang na svetskim listama.


Upravni sud odbacio tužbu Beotaksija : Nadlanu.com\nUpravni sud odbacio tužbu Beotaksija\nObjavljeno 1. avg 2012. / 10:53:58\nBEOGRAD, 1. avgusta 2012. (Beta) - Upravni sud odbio je kao neosnovanu tužbu udruženja samostalnih taksista Beotaksi protiv Komisije za zaštitu konkurencije zbog poništavanja odluke o ukidanju popusta na rezervaciju vožnje telefonom.\nKako se navodi u saopštenju, Upravni sud je ocenio da je Komisija za zaštitu konkurencije pravilno utvrdila da je ništavna Odluka o primeni jedinstvene cene taksi usluga od 28. 11. 2006, kojom su ukinuti svi oblici popusta koje su taksisti primenjivali u Beogradu.\nKomisija je pravilno zaključila da se tom odlukom narušava konkurencija jer su se taksi udruženja dogovorila o ukidanju svih popusta na rezervaciju taksija telefonom, što predstavlja sporazum o utvrdjivanju uslova trgovine, koji ukida cenovnu konkurenciju, navodi se u obrazloženju presude.\nUpravni sud je ocenio i da je Komisija za zaštitu konkurencije pravilno odredila relevantno tržište i meru koju su dužni da preduzmu učesnici u sporazumu kojom se otklanjaju štetne posledica zabranjenog sporazuma.\nKomisija za zaštitu konkurencije utvrdila je krajem 2007. godine da su beogradska taksi udruženja napravila kartelni sporazum odlukom o ukidanju popusta na poziv i zabranila primenu te odluke.


Zlatni ključ grada Smedereva ruskom pesniku Vjačeslavu Kuprijanovu - 18.08.2021, Sputnik Srbija\nZlatni ključ grada Smedereva ruskom pesniku Vjačeslavu Kuprijanovu\nPesnik, prozaista, esejista i prevodilac Vjačeslav Kuprijanov jedan od majstora ruskog slobodnog stiha dobitnik je ovogodišnjeg „Zlatnog ključa grada Smedereva“... 18.08.2021, Sputnik Srbija\nKuprijanov čiji poetski opus čine knjige „U prvom licu“, „Život teče“, „Dozvolite da završim misao“ i mnoge druge prevođen je na mnoge evropske jezike, između ostalog i na srpski, a njegova zbirka „Vučji zov“ dobila je i nagradu Evropske kuće poezije u Banja Luci 2017. godine.„Dodeljivanjem nagrade ovom pesniku, uspostavlja se veza sa nekim prethodnim dobitnicima. Kuprijanov spada u veliku četvorku ruskog slobodnog stiha, među kojima je i jedan od prethodnih dobitnika ovog priznanja, Vladimir Burič. Takođe, Kuprijanov je sa nemačkog prevodio poeziju austrijskog pesnika Eriha Frida, koji je drugi nosilac ovog priznanja“, rekla je Tatjana Lazarević Milošević, predsednica odbora za dodelu nagrade „Zlatni ključ grada Smedereva“ koja se od 1985. godine dodeljuje autorima iz celog sveta, za celokupan pesnički opus. Praktičar slobodnog stiha čiji su koreni u drevnim ruskim spisima Vjačeslav Kuprijanov iz plejade velikih ruskih pesnika izdvaja se po opredeljenosti za slobodni stih čiji je najznačajniji teoretičar – ali i praktičar. Prema njegovom mišljenju, najdublje korene slobodnog stiha treba tražiti u drevnim ruskim spisima i crkvenoslovenskom jeziku. Upravo ta izdvojenost ruske sakralne književnosti, smatra on, i predstavlja otežavajuću okolnost u razvoju i prijemu ovakve vrste poetskog izražavanja u okvirima današnjih govornih pravila. Kuprijanov veruje da je u doba produbljene krize vrednosti, a u odbrani svega ljudskog – slobode, prostora emotivnog disanja, teritorije zdravog smisla – najprimerenije koristiti sredstva bliska savremenom senzibilitetu: humor, iznenadni paradoks, ironičnu intonaciju. Srbija u Kuprijanovoj poeziji Od pesnika koji su uticali na njegove umetničke stavove i književni ukus, sam Kuprijanov izdvaja Puškina, Jesenjina, Majakovskog, Tarkovskog, Harmsa, Zabolockog i Hlebnjikova, kao i Brehta i Rilkea koje je čitao u originalu. Svojim učiteljima smatra Mihaila Zenkeviča, Arsenija Tarkovskog i Arkadija Štejnberga. Među njima su i jermenski, litvanski, estonski pesnici i nekoliko istaknutih savremenih srpskih autora sa kojima neguje čvrste umetničke i prijateljske veze. U nastavku pročitajte pesmu Vjačeslava Kuprijanova posvećenu Srbiji...SRBIJA *Srbija je u srcu osećam je kao geler zaostao u grudima iz ne zna se više kog rata*Ostaju imena Izet Sarajlić (u mom pamćenju on je svakako Srbin Sreli smo se na Varšavskoj pesničkoj jesenii on me je uvrstio u grupu Beogradske pesničke škole)*Miodrag Pavlović (Kad smo on i ja nastupali na festivalu poezije u Kembridžu ispostavilo se da smo jedini pesnici iz socijalističkih zemalja te nas stoga nije snimala Evrovizija) *Vasko Popa (sreli smo se u Beogradu u hotelu Moskva pili kafu što je već dovoljno da se za svagda zapamti) *Ivan Lalić (sreli smo se u Engleskoj festival je bio na obali mora on me je i pozvao u Srbiju po prvi put) I još draga imena gradova Vršac Sremski Karlovci Mrčajevci Negotin neko tamo i mene pamti *Dragi gradovi a uvek se nalaze na nekakvoj granici\nkultura, poezija, vjačeslav kuprijanov, smederevska pesnička jesen\n© Foto : PromoVjačeslav Kuprijanov\nPesnik, prozaista, esejista i prevodilac Vjačeslav Kuprijanov jedan od majstora ruskog slobodnog stiha dobitnik je ovogodišnjeg „Zlatnog ključa grada Smedereva“, prestižne nagrade festivala poezije „Smederevska pesnička jesen“.\nKuprijanov čiji poetski opus čine knjige „U prvom licu“, „Život teče“, „Dozvolite da završim misao“ i mnoge druge prevođen je na mnoge evropske jezike, između ostalog i na srpski, a njegova zbirka „Vučji zov“ dobila je i nagradu Evropske kuće poezije u Banja Luci 2017. godine.\n„Dodeljivanjem nagrade ovom pesniku, uspostavlja se veza sa nekim prethodnim dobitnicima. Kuprijanov spada u veliku četvorku ruskog slobodnog stiha, među kojima je i jedan od prethodnih dobitnika ovog priznanja, Vladimir Burič. Takođe, Kuprijanov je sa nemačkog prevodio poeziju austrijskog pesnika Eriha Frida, koji je drugi nosilac ovog priznanja“, rekla je Tatjana Lazarević Milošević, predsednica odbora za dodelu nagrade „Zlatni ključ grada Smedereva“ koja se od 1985. godine dodeljuje autorima iz celog sveta, za celokupan pesnički opus.\nPraktičar slobodnog stiha čiji su koreni u drevnim ruskim spisima\nVjačeslav Kuprijanov iz plejade velikih ruskih pesnika izdvaja se po opredeljenosti za slobodni stih čiji je najznačajniji teoretičar – ali i praktičar.\nPrema njegovom mišljenju, najdublje korene slobodnog stiha treba tražiti u drevnim ruskim spisima i crkvenoslovenskom jeziku. Upravo ta izdvojenost ruske sakralne književnosti, smatra on, i predstavlja otežavajuću okolnost u razvoju i prijemu ovakve vrste poetskog izražavanja u okvirima današnjih govornih pravila.\nKuprijanov veruje da je u doba produbljene krize vrednosti, a u odbrani svega ljudskog – slobode, prostora emotivnog disanja, teritorije zdravog smisla – najprimerenije koristiti sredstva bliska savremenom senzibilitetu: humor, iznenadni paradoks, ironičnu intonaciju.\nSrbija u Kuprijanovoj poeziji\nOd pesnika koji su uticali na njegove umetničke stavove i književni ukus, sam Kuprijanov izdvaja Puškina, Jesenjina, Majakovskog, Tarkovskog, Harmsa, Zabolockog i Hlebnjikova, kao i Brehta i Rilkea koje je čitao u originalu. Svojim učiteljima smatra Mihaila Zenkeviča, Arsenija Tarkovskog i Arkadija Štejnberga.\nMeđu njima su i jermenski, litvanski, estonski pesnici i nekoliko istaknutih savremenih srpskih autora sa kojima neguje čvrste umetničke i prijateljske veze.\nU nastavku pročitajte pesmu Vjačeslava Kuprijanova posvećenu Srbiji...\nSrbija je u srcu\nosećam je kao geler\nzaostao u grudima\niz ne zna se više kog rata\n(u mom pamćenju on je svakako Srbin\nSreli smo se na Varšavskoj\ni on me je uvrstio\nu grupu Beogradske pesničke škole)\n(Kad smo on i ja nastupali\nna festivalu poezije u Kembridžu\nispostavilo se da smo jedini\npesnici iz socijalističkih zemalja\nte nas stoga nije snimala\n(sreli smo se u Beogradu\nu hotelu Moskva pili kafu\nšto je već dovoljno\nda se za svagda zapamti)\n(sreli smo se u Engleskoj\nfestival je bio na obali mora\non me je i pozvao u Srbiju po prvi put)\nI još draga imena gradova\nVršac Sremski Karlovci Mrčajevci Negotin\nneko tamo i mene pamti\na uvek se nalaze na nekakvoj granici


Usvojena UN rezolucija o seksualnom zlostavljanju koje čine mirovnjaci | Autonomija\nSavet bezbednosti je odbio da prihvati jedan egipatski amandman koji bi ublažio tekst\nSavet bezbednosti UN usvojio je u petak uveče rezoluciju u kojoj se osuđuje seksualno zlostavljanje koje čine pripadnici mirovnih snaga UN.\nGlasanje u Savetu bezbednosti UN je odgovor na izveštaj generalnog sekretara Ban Ki Muna o 69 prijavljenih slučajeva u 2015. godini, u kojem se spominju i zemlje čiji su vojnici učestvovali u seksualnom zlostavljanju maloletnika.\nRezolucija koju su predložile SAD izglasana je sa 14 glasova za i jednim protiv (Egipat). Savet bezbednosti je odbio da prihvati jedan egipatski amandman koji bi ublažio tekst.\nPrema rezoluciji, odobrava se vraćanje celih vojnih ili policijskih kontingenata mirovnih snaga, ako postoje „verodostojni dokazi o rasprostranjenom i sistematskom seksualnom iskorišćavanju ili zlostavljanju.


Zgrada Parlamentarne skupštine je morala odgovoriti vrlo složenim funkcionalnim zahtjevima, ali i vizuelnim kriterijima. U vrijeme završetka njene izgradnje zgrada Skupštine Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine bila je u ovom dijelu Evrope jedina građevina takve namjene projektirana u stilu moderne.\nNakon oslobođenja Sarajeva 1945. godine Zamaljsko antifašističko vijeće Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH), kao preteča buduće Narodne skupštine, bilo je smješteno u zgradi današnje Centralne banke u Titovoj ulici. Zbog naraslih potreba Narodne skupštine Bosne i Hercegovine 1952. godine izgrađen je objekat u sarajevskom naselju Bistrik, no ubrzo je procijenjeno da ni njegovi kapaciteti ne mogu dugoročno zadovoljiti potrebe ove institucije. Stoga je već 1954. godine odlučeno da počnu pripreme za izgradnju nove skupštinske zgrade na lokalitetu Marindvora koji je odranije planiran kao budući administrativno-politički centar grada.\nIste godine raspisan je konkurs za dostavljanje arhitektonskih rješenja buduće zgrade Narodne skupštine Narodne Republike Bosne i Hercegovine na kojem je pobijedio projekat arhitekte Juraja Neidhardta. Na osnovu ovog projekta uskoro je izrađen i investicioni plan koji je 1956. godine i prihvaćen.\nIako su konkretne pripreme za izgradnju skupštinske zgrade na Marindvoru u Sarajevu počele još 1954. godine, ona je izgrađena tek 28 godina kasnije. Razlozi za tako dugo prolongiranje izgradnje bili su dvojaki. S jedne strane, nesumnjivo su na odgađanje izgradnje uticali ekonomski razlozi, budući da se radilo o veoma ambicioznom građevinskom poduhvatu. S druge strane, u međuvremenu se pojavila i ideja o izgradnji objekta u kojem bi bili smješteni svi republički organi uprave. Tako je 1964. godine odlučeno da se pristupi izradi investiciono-tehničke dokumentacije za izgradnju objekta u kojem bi bili smješteni svi republički organi uprave, a koji bi bio izgrađen neposredno uz buduću zgradu skupštine. Soliter ovakve namjene je, prema tadašnjim planovima, trebalo da bude instalaciono i tehnički povezan sa zgradom skupštine, a planirano je bilo i formiranje zajedničke službe, koja bi administrativno-tehnički opsluživala Skupštinu, Izvršno vijeće i ostale republičke organe uprave.\nMeđutim, uprkos svemu, ponajviše iz ekonomskih razloga, početak izgradnje zgrade Skupštine, sada već Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine, odgađan je sve do 1978. godine. U međuvremenu se razbolio i autor projekta zgrade Skupštine Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine, tako da je gradnju zdanja na Marindvoru nastavio profesor Hamdija Salihović.\nDanašnja zgrada Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine je završetkom izgradnje 1982. godine postala sjedište Skupštine tadašnje Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine. Budući da se radilo o skupštini koja je imala složenu organizacionu strukturu, u okviru koje je djelovao veliki broj vijeća i komisija, ova zgrada morala je odgovoriti vrlo složenim funkcionalnim zahtjevima, ali i vizuelnim kriterijima. U vrijeme završetka njene izgradnje zgrada Skupštine Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine bila je u ovom dijelu Evrope jedina građevina takve namjene projektirana u stilu moderne.\nBitno je napomenuti da je konačni izgled skupštinske zgrade u izvjesnoj mjeri odstupao od prvobitnog projekta, koji je na anonimnom konkursu 1954. godine osvojio prvu nagradu. Današnja zgrada je za cijeli jedan sprat viša, a napravljene su i naknadne izmjene izgleda same fasade. Vjerovatno najveće odstupanje od projekta nastalo je izostavljanjem segmentnog oblika nad glavnom dvoranom, koji je u obliku ljuske trebalo da simbolizira okupljanje. Uprkos svemu, izgrađeni objekti skupštinske zgrade i republičkih organa uprave ipak su zadržali najvažnije elemente prvobitne ideje i vizije.\nInače, zgrada Skupštine koncipirana je po principu kontrapunkta kao, prema Neidhardtovim riječima, "najkvalitetnijeg elementa arhitektonskog oblikovanja". Osmišljena je kao zgrada "sa strukom", odnosno "organski shvaćena arhitektura", što je, prema mišljenju autora projekta, bio upravo suprotan oblikovni koncept u odnosu na neboder Izvršnog vijeća, koji je svojom oblikovanom dvodjeljivošću u formi dva moćna obeliska trebalo likovno da simbolizira Bosnu i Hercegovinu s njene dvije regionalne cjeline.\nCentralni unutrašnji prostor zgrade Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine modeliran je kao polivalentan, s višeznačnim prostorno-likovnim i plastičnim karakteristikama. Ovaj prostor smatran je jednim od najljepših ove vrste u Bosni i Hercegovini i regionu, a prema kazivanjima savremenika, bio je jedan od najzahtjevnijih zadataka i preokupacija autora, inače nesklonog jednovalentnim arhitektonskim oblicima.\nZgrada Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i danas je jedna od najmonumentalnijih i najreprezentativnijih građevina u ovoj zemlji. Ovaj objekat svojom blizinom i funkcionalnom povezanošću sa Zgradom prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine, u kojoj je smješten veliki broj institucija Bosne i Hercegovine, čini jedinstvenu arhitektonsku kompoziciju i administrativnu cjelinu smještenu u centralnom dijelu Sarajeva.\nČetverospratna građevina dužine 107 metara, korisne površine od oko 25000 kvadratnih metara i danas zadovoljava potrebe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i svih njenih tijela i službi, a u njoj su čak smješteni i pojedini organizacioni dijelovi Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i drugih institucija Bosne i Hercegovine. Osim Velike sale za zasjedanja koja raspolaže s 526 mjesta i dodatnih 112 mjesta na galeriji za posjetioce i novinare, te 17 mjesta za prevodioce, u zgradi se nalaze i Bijela sala sa 180 mjesta u kojoj zasjeda Predstavnički dom, te Plava sala sa 126 mjesta u kojoj zasjeda Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nZa vrijeme ratnih dešavanja u Bosni i Hercegovini (1992.–1995.) zgrada Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine nalazila se praktično na prvoj liniji fronta, što je uzrokovalo velika oštećenja i njene fasade i unutrašnjosti. To je svakako bio jedan od razloga zbog kojih prvi poslijeratni saziv Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine nije zasjedao u skupštinskoj zgradi. Prvi radovi na obnovi oštećenog zdanja počeli su u jesen 1996. godine, i to obnavljanjem kupole. Početne radove na obnovi zgrade Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine finasirala je Evropska komisija i njihova svrha bila je ograničena na zaštitu od padavina i vlage i stavljanje bar dijela oštećenog objekta u kakvutakvu funkciju zbog rastućih potreba institucija Bosne i Hercegovine.\nTek drugi poslijeratni saziv Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine počeo je ponovo koristiti skupštinsku zgradu. U njoj je 26. novembra 1998. godine održana prva sjednica jednog od domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, tačnije konstituirajuća sjednica drugog saziva Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Cjelokupan rad stručne službe ove institucije, koju je u tom periodu činilo svega desetak zaposlenih, odvijao se u dvije kancelarije. Ostatak zgrade koji je bio u funkciji koristile su druge institucije Bosne i Hercegovine.\nU martu 2004. godine okončana je obnova Bijele sale. Time su nakon 12 godina stvoreni uslovi da se zasjedanja domova ponovo održavaju u za to namijenjenim i projektiranim prostorima. Sve do 22. marta 2004. godine, kada je u renoviranoj sali održana zajednička sjednica oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, sjednice njenih domova održavane su u salonu na prvom spratu zgrade, koji je prije rata služio za potrebe protokolarnih i svečanih događaja.\nObnova Bijele sale imala je i svojevrsno simboličko značenje budući da su zasjedanja u njoj predstavljala i iskorak ka etabliranju i jačanju ove zakonodavne institucije Bosne i Hercegovine. Troškove obnove snosila je Evropska unija na osnovu sporazuma o finansiranju "Obnova 2000 – Evropa za Sarajevo".\nGodinu i po kasnije, 30. septembra 2005. godine, uz pomoć Vlade prijateljske Kraljevine Norveške, konačno je obnovljena i Velika sala u zgradi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sala u kojoj je prije rata zasjedala Skupština Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine, za vrijeme oružanih sukoba, pretrpjela je ogromna oštećenja. Na odluku Vlade Kraljevine Norveške da na ovaj način pomogne institucionalnu obnovu Bosne i Hercegovine u velikoj mjeri uticalo je zalaganje i volja tadašnjeg predsjednika Parlamenta Kraljevine Norveške Jorgena Kosma, uz svesrdnu pomoć tadašnjeg norveškog ambasadora u našoj zemlji Henrika Ofstada. Oni su zaslužni za niz ranijih donacija norveške vlade uz čiju su pomoć uređene prostorije arhive, uredski prostori, te uvedena internet-mreža u zgradu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nPosljednja obnovljena sala Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Plava sala, stavljena je u funkciju u septembru 2008. godine, a njena obnova u potpunosti je finansirana budžetskim sredstvima Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nMeđutim, dugo se, zbog objektivnih okolnosti i nedostatka neophodnih finansijskih sredstava, moralo čekati i na obnovu vanjskog izgleda zgrade Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zapravo sve do 29. maja 2008. godine kada je potpisan Sporazum između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju rekonstrukcije i obnove fasade zgrade. Ovim je Kraljevina Norveška još jednom dala snažnu podršku poslijeratnoj obnovi i jačanju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Duga i obuhvatna obnova zgrade, koja je trajala 11 godina, završena je tek početkom 2009. godine, kada je okončana sanacija njene fasade. Tokom obnove urađene su određene izmjene na fasadi, koje su bile u funkciji moderniziranja i poboljšanja izgleda zgrade.\nBudući da su u međuvremenu obnovljene obje zgrade upravno-administrativnog kompleksa u centru Sarajeva, u čijem sastavu je i zgrada Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, tek kada su u maju 2010. godine okončani radovi na obnovi Trga Bosne i Hercegovine, ova arhitektonska cjelina konačno je vratila svoju kompaktnost i potpunu vizuelnu upečatljivost. Obnova trga finansirana je iz budžeta institucija Bosne i Hercegovine i obuhvatala je isključivo zahvate koji su bili potrebni da bi se trgu vratio njegov prijeratni izgled, kako ga je projektirao arhitekta Dušan Džamonja. Ovim je Bosna i Hercegovina vlastitim sredstvima obnovila trg koji nosi njeno ime, a Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine dobila ambijent dostojan uloge koju ova institucija treba da ima u bosanskohercegovačkom društvu.\n– Grupa autora


Navaljni pozvao pristalice da se ne obeshrabre: Izbori su evidentno pokradeni\nSvet Autor:Beta/ AFP21. sep. 202116:453 komentara\nRuski opozicionar Aleksej Navaljni pozvao je svoje pristalice da se ne obeshrabre uprkos pobedi vladajuće partije na parlamentarnim izborima, ocenivši da su izbori "ukradeni" zbog činjenice da je bilo masovne pronevere.\nNavaljni i njegovi saveznici, koji nisu mogli da učestvuju na izborima pošto je vlast njihov pokret klasifikovala kao ekstremistički, usvojili su strategiju prema kojoj su ohrabrivali Ruse da glasaju za kandidate najbolje plasirane da pobede kandidate vlasti.\nOn je rekao da borba protivnika Kremlja nije sprint, nego „dugi i teški maraton“.\nOpozicija smatra da su rezultati onlajn glasanja u Moskvi falsifikovani, čime je omogućeno da se preokrene nepovoljan trend za Jedinstvenu Rusiju primećen prilikom prebrojavanja papirnih listića.\nIzborna komisija je odbacila te optužbe, ocenivši da su izbori bili „transparentni“.\nBild: U Minhenu eksplodirala bomba iz Drugog svetskog rata, troje povređenih\nRusija gomila vojsku kod Ukrajine, Stoltenberg - Moskva će platiti visoku cenu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Razbijena sajber kriminalna grupa\n16. 05. 2019. 17:58 >> 17:58 0\nUKRALI PREKO 100 MILIONA DOLARA\nSudski postupci su pokrenuti protiv osumnjičenih u Gruziji, Ukrajini, Moldaviji i u SAD, dok je pet ruskih državljana još u bjekstvu, saopštila je Evropska policija Evropol na konferenciji za novinare u svom sjedištu u Hagu. Operacija je omogućila da se rasformira velika mreža koja obuhvata šest zemalja, uključujući i Njemačku i Bugarsku.\nKako je navedeno, u istrazi su sarađivale policije više zemalja. U kompleksnoj policijskoj operaciji sprovedene su istrage u SAD, Bugarskoj, Gruziji, Moldaviji i Ukrajini, prenio je BBC.\nMeđu ruskim državljanima koj su u bjekstvu je i osoba koja je kreirala malver Goznim i nadgledala razvoj tog malvera, uključujući i njegovo iznajmljivanje drugim sajber kriminalcima. Tužilac iz Pitsburga u SAD Skot Brejdi nazvao je operaciju međunarodnom akcijom bez presedana.\nMalver koji je omogućio sajber kriminalcima iz istočne Evrope da na daljinu preuzmu kontrolu nad tako zaraženim kompjuterima i izvlače novac iz bankovnih računa žrtava, a na meti su bile kompanije i institucije u svim sektorima u Americi, prenosi agencija AP. Među žrtvama su bile i advokatska kancelarija u Vašingtonu, crkva u Teksasu, firma za namještaj u Kaliforniji i kasino u Misisipiju.\nUmjesto da traže izručenje svih 10 optuženih, što može da traje godinama, čak i za zemlje koje imaju ugovore sa SAD, tužioci će prvo pokrenuti postupke protiv njih u istočnoevropskim zemljama kao što su Ukrajina, Moldavija i Gruzija, prenosi AP.\n"To predstavlja promjenu u načinu procesuiranja sajber kriminala", rekao je Brejdi u intervjuu za AP uoči konferenciji za novinare u Hagu sa predstavnicima drugih zemalja.


Dodik o dešavanjima u Crnoj Gori | Info | Politika\n24. September, 18:16\nDodik o dešavanjima u Crnoj Gori: "SPC dokazala svoju snagu, Đukanović neprijatelj Srba" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDodik o dešavanjima u Crnoj Gori: "SPC dokazala svoju snagu, Đukanović neprijatelj Srba"\n05.09.2021. / 10:04\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da se pokazalo da je Srpska pravoslavna crkva jaka i da će ustoličenje mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija biti završeno.\nDodik je rekao da se narod u Crnoj Gori pokazao i kroz borbu protiv otimanja svetinja, a da je ovo vrhunac dokaza prava Crkve na prostoru Crne Gore.\nOn je napomenuo da je situacija u Crnoj Gori usložena prije nekoliko dana, da predsjednik Milo Đukanović opstruiše.\n"Uzaludno je suprostavljanje", rekao je Dodik za Televiziju Pink.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik smatra da je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović neprijatelj Srba i da je ovo njegova gubitnička politika.\nDodik je rekao da je Đukanović uradio sve što je mogao da spriječi ustoličenje mitropolita Joanikija i da je ovo njegov maksimum.\nOn je naveo da je kraj Đukanovića bio sa izgubljenim izborima, a da su dešavanja pri ustoličenju njegov simboličan kraj.\nOn je istakao da se dokazalo na nema snagu u Crnoj Gori koju je nekada imao što je rezultat ulaska u sukob sa SPC.\nDa nije ušao u sukob sa Crkvom, Dodik smatra da bi Đukanović imao vlast još nekoliko mandata.\n"NJegov poriv da radi protiv srpskog nacionalnog bića doveo je do svega toga. Politika Đukanovića nema nikakvu podršku", rekao je Dodik.\nDodik je rekao da je odnos sa Đukanovićem završio prije petnaestak godina, kada mu je ponudio saradnja Republike Srpske sa Crnom Gorom na osnovu sa sporazuma o paralelnim vezama.\nĐukanović se, kako je pojasnio Dodik, ismijavao sa tim i rekao da bi potpisao da je u pitanju crnogorska republika, te dodao kako nikada nije dobio zvaničan odgovor.\n"Protiv porodice Dodik vodi se psihološki rat"\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao da se protiv njega i njegove porodice vodi jedna vrsta psihološkog rata.\nDodik je rekao da situacija ista kao što se dešava i predsjedniku Srbije Aleksandu Vučiću.\n"Ovo je nepodnošljivo što se dešava", rekao je Dodik za Televiziju Pink.\nDodik je na sve ono što mu spočitavaju ponovio da je bio bogat čovjek i prije ulaska u politiku.\nOn je naveo kako su mu u sve te optužbe upleli djecu, kao što to čine i Vučiću u Srbiji.\nDodik: Mjesto stradanja pretvoreno u smetljište, napraviti monument kod Banjaluke


'Mislim da je meč Čelsi – Barselona bio namešten'\nIzvor: B92, 09.Maj.2020, 20:12\n"Mislim da je meč Čelsi – Barselona bio namešten"\nIako je prošlo više od decenije, i dalje se priča o jednoj od najvećih krađa u novijoj istoriji fudbala.\nNa nju se još jednom osvrnuo Gus Hidink, tadašnji menadžer Čelsija, koga je Barselona te 2009. godine na Stamford bridžu eliminisala golom Andresa Inijeste u 94. minutu.\nKao glavni krivac i tada, a i danas smatra se norveški arbitar Tom Hening Ovrebo, koji u više navrata nije svirao penal za "plavce", iako je u najmanju ruku bilo elemenata.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << "To je bilo najgore suđenje koje sam ikada video. Sudija me je iznenadio jer je imao savršene mečeve u prošlosti", rekao je Hidink za holandski "Ziggosport".\nČak je izneo ozbiljne sumnje u regularnost i namere UEFA te sezone u Ligi šampiona.\n"To je jedini slučaj za koji mislim da je meč namešten. U to vreme, Mančester junajted se već kvalifikovao za finale. UEFA nije želela isto finale kao i godinu dana ranije. Nemam dokaza, ali bilo je vrlo sumnjivo. A sada sam ljut", poručio je Hidink.\nGodinu dana ranije Mančester junajted je u finalu u Moskvi pobedio Čelsi posle boljeg izvođenja penala, a 2009. se na krov Evrope u Rimu popela Barselona trijumfom nad "crvenim đavolima" u finalu rezultatom 2:0.


INTERVJU sa direktorom Direkcije regionalnih cesta USK: Dobra cestovna infrastruktura – preduslov za razvoj privrede | Krajina.BA\nINTERVJU sa direktorom Direkcije regionalnih cesta USK: Dobra cestovna infrastruktura – preduslov za razvoj privrede\nIZVORUnsko-sanske novine KRAJINA\nAdnan Pozderac, direktor Direkcije Regionalnih cesta USK\nKRAJINA: Vaše imenovanje na dužnost direktora Direkcije za ceste uslijedilo je, čini se, u dosta zahtjevnom vremenu. Imate li jasnu viziju šta konkretno možete uraditi u području za koje ste sada nadležni?\nADNAN POZDERAC: Vjerujem da je i Vama kao i većini stanovnika Unsko-sanskog kantona poznato da u proteklom periodu nije bilo obezbijeđeno redovno održavanje regionalnih cesta na području USK kojima upravlja ova Direkcija, a što se odrazilo i na sigurnost svih učesnika u saobraćaju. Ovakvo zatečeno stanje diktiralo je i prioritete u radu. Nakon imenovanja na ovu poziciju i usvajanja Plana i Programa rada odmah smo pokrenuli zakonom propisani postupk izbora izvođača radova za redovno održavanje cesta koji je trenutno u završnoj fazi i vjerujem da ćemo ga vrlo brzo privesti kraju.\nDobra cestovna infrastruktura preduslov je za razvoj privrede, pa će pored radova na održavanju regionalnih cesta prioritet Direkcije u narednom periodu biti i iznalaženje dodatnih sredstava za investiciona ulaganja na najfrekventnijim regionalnim cestovnim pravcima Unsko-sanskog kantona.\nKRAJINA: Direkcija za ceste USK-a duži je period bila “zakočena” u različitim procesima, počev od imenovanja upravljačkih struktura, pa i do realizacije značajnih projekata. Čini se da je usvajanjem Programa rada za ovu godinu, došlo do pomicanja naprijed. Recite nam kako sada stvari stoje u ovoj instituciji i koji su to bitni projekti koji će biti započeti u realizaciji ove institucije?\nADNAN POZDERAC: Tačno je da je u prethodnom periodu bilo određenih problema u funkcionisanju ustanove. Međutim, nakon provedenih procedura i imenovanja novih upravljačkih struktura stvorene su pretpostavke za nesmetano obavljanje poslova i zadataka zbog kojih je Direkcija i osnovana.\nOd značajnijih projekata čija se realizacija očekuje u narednom periodu, treba svakako izdvojiti nastavak radova na izgradnji obilaznice Bužim. Značajna sredstva i ove godine planirali smo za rekonstrukciju i modernizaciju regionalne ceste R408 (Kulen-Vakuf – Martinrod), zatim projekat rješavanja odvodnje regionalne ceste u naselju Stijena, i dr. I ove kao i prethodnih godina obezbijeđena su sredstva za sanaciju nekoliko klizišta na području Unsko-sanskog kantona.\nOvim završavamo i ovaj kratki intervju, a direktoru Adnanu Pozdercu želimo puno sreće u daljnjem radu u Direkciji Regionalnih cesta Unsko-sanskog kantona.\nPrethodni članakOvo je najrazgibaniji deda koga ste ikada vidjeli\nNaredni članakJuniori Sloge iz Bosanske Otoke, predstavnici USK-a: Izvršen ždrijeb parova završnice juniorskog Kupa FBiH