Foto: Facebook/Savski nasip / screenshot\nOvog jutra trebalo bi da napolju boravite što kraće, a razlog tome je visoko zagađenje, koje raste iz sata u sat. Blicova aplikacija za merenje zagađenosti vazduha jutros je pokazala da je nivo zagađenja 167, a sada oko pola 10 nivo zagađenja je 178, što znači da kod svih sugrađana mogu da se jave posledice po zdravlje, blaže ili jače, a oni koji pripadaju osetljivim grupama mogu da se suoče sa ozbiljnim zdravstvenim tegobama.\nSlike i video snimci jutrašnjeg Beograda dele se društvenim mrežama, a sugrađani su mahom u neverici.\n"Ovde vidite stari Merkator, a u daljini vidite Ušće" opis je jedne objave na Fejsbuku.\nNišta bolje jutros nije bilo ni u Zemunu, gde se takođe nije mogao videti prst pred okom.\n- Srbija se nalazi pod uticajem anticklona. Upravo zbog toga, narednih dana vazduh će širom Srbije biti veoma zagađen, a u prilog tome ići će veoma stabilno vreme, veoma slab vetar i visok vazdušni pritisak, pa će se sve zagađujuće čestice, ložišta, izduvni gasovi nalaziti u najnižim slojevima atmosfere - rekao je za "Beograd na Blic" meteorolog Đorđe Đurić.\nPored toga što zagađen vazduh može da se vidi, on je jutros moglo da se i oseti. Ukoliko se pitate šta to "smrdi u vazduhu", u pitanju su mikrogrami koji, kako objašnjavaju stručnjaci, potiču najpre od sumpor-dioksida, koji je najviše skoncentrisan u uglju, ali i od ozloglašenih suspendovanih PM čestica, koje u tim slučajevima udišemo.


Riješiti problem otpada koji Limom stiže u Drinu | 058.ba\nSRNA - 29. avgusta 2014.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Ministarstva Republike Srpske i Srbije zadužena za ekologiju dogovorila su da što hitnije riješe gorući problem otpada koji rijekom Lim stiže u Drinu i zagađuje akumulaciju Hidroelektrane u Višegradu.\nMinistar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić rekla je poslije sastanka u Beogradu sa ministrom poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije Snežanom Bogosavljević-Bošković da je dogovoreno da 10. septembra bude održan sastanak u Priboju na kojem bi zajedno sa načelnicima opština na tom području, uključujući i saradnike oba ministarstva, riješili taj problem.\nGolićeva je podsjetila da je Republika Srpska do sada očistila više od 30.000 metara kubnih otpada koji je stigao plutajući niz rijeku.\n„Uzroci su i s jedne i druge strane Lima, iz Republike Srpske i Srbije, uključujući i Crnu Goru. Zajedno ćemo, nadam se vrlo brzo, riješiti ovaj problem“, izjavila je Golićeva novinarima.\nOna je rekla da je dogovoreno i aktiviranje već postojećih radnih grupa na konkretnim projektima kada je riječ o zbrinjavanju otpada i apliciranje prema određenim fondovima, kao što je IPA za 2015. godinu u okviru prekogranične saradnje.\n„Samo zajedničkim djelovanjem mislim da ćemo obezbijediti određena sredstva i rješavati, ne samo ovaj, već i neke druge probleme“, istakla je Golićeva.\nOna je dodala da je ovo primjer institucionalne regionale saradnje, navodeći da zemlje zapadnog Balkana ne mogu same, već moraju da se uključuju u zajedničke projekte.\nBoškovićeva je rekla da je sa Golićevom razgovarala o tome kako da se urgentno nađu moguća rješenja da se smanji dio otpada koji stiže Limom u Drinu.\nOna je navela da je na sastanku razgovarano o zajedničkim projektima kojima bi to pitanje bilo trajnije riješeno, a riječ je o smetljištima i nesanitarnim deponijama koje se nalaze na priobalju Lima.\n„Dogovorili smo konkretne mjere i akcije u narednom periodu, a prva mjera biće sastanak radnih grupa Srbije, Republike Srpske i Crne Gore koje će detaljno snimiti stanje na terenu i predložiti konkretne mjere“, naglasila je Boškovićeva.\nOna je rekla da su dogovorene i akcije za dugoročnu saradnju, jer je zaštita životne sredine i čuvanje rijeka imperativ za sve.\n„To su naši prirodni resursi koje smo posudili od generacija koje dolaze i saglasili smo se da je to zadatak za narednu saradnju“, dodala je Boškovićeva.\nOznake: HE na Drini, Lim, Rijeka Drina, Srebrenka Golić


Selektor Srbije Mladen Krstajić otkrio je dio planova u vezi sa timom za prijateljski meč sa Njemačkom.\n"Orlovi" gostuju u Volfsburgu u srijedu uveče, u prijateljskoj utakmici kojom će otvoriti novi kvalifikacioni ciklus.\nOvaj meč je "predigra" za početak kvalifikacija za EURO 2020. koje Srbija otvara u ponedjeljak, 25. marta, protiv aktuelnog prvaka "Starog kontinenta" Portugalije u Lisabonu.\n"Imamo sedmoricu povrijeđenih igrača koji nisu doputovali. To su odlični, isukusni fudbaleri. Matića nećemo imati ni za Portugaliju, kao ni Prijovića. Nedostaju i Tadić, Kostić, Kolarov i Mitrović, ostali su u Beogradu da probamo da ih oporavimo do četvrtka kako bi nam se priključili u Lisabonu. I Fejsa ima problema, vidjećemo na licu mjesta u Portugaliji kakva će biti situacija sa njim", rekao je Krstajić.\n"Momci koji će u srijedu izaći na teren sigurno će dati maksimum. Možda neki nemaju dovoljno iskustva, ali garantujem da želje ni kod koga ne manjka. Sastav za Nijemce? Što se tiče Luke Jovića i pitanja da li će biti u timu ili neće, mogu da vam kažem da će biti u timu. Počeće meč", dodao je selektor.\nSrbija je poslije neuspjeha na Mundijalu u Rusiji igrala dobro u premijernom izdanju Lige nacija, ali će kvalifikacije za EP biti znatno teži izazov za Krstajićevu selekciju.\n"Zasluženo smo se kvalifikovali na SP, ali sticajem nekih okolnosti nismo prošli u drugi krug. Ostvarili smo cilj da budemo prvi u grupi u Ligi nacija. Sljedeći cilj nam je plasman na Evropsko prvenstvo, probaćemo preko kvalifikacija, a ako u tome ne uspijemo, onda ćemo to probati da uradimo preko završnice u Ligi nacija. Jedno je sigurno, srpski fudbal ima perspektivu", dodao je selektor.\nPrijateljski meč između Njemačke i Srbije na programu je u sredu od 20.45 u Volfsburgu.\nreprezentacija Srbije Luka Jović Mladen Krstajić\nNastasić uz Milivojevića\nDok je Krstajić selektor, najbolje je da ne budem u reprezentaciji\nReprezentacija Srbije doputovala u Svetlogorsk


Bivši zvaničnik Stejt departmenta Tomas Kantrimen\nBivši američki diplomata i predsednik Upravnog odbora Uruženja za kontrolu naoružanja Tomas Kantrimen rekao je za Glas Amerike da je Vlada SAD upoznata sa aktivnostima trgovca oružjem Slobodana Tešića na crnom i sivom tržištu oružja više od dve decenije.\nDevet srpskih državljana i isto toliko firmi, povezanih sa Tešićem ili njegovim saradnicima, dodati su u ponedeljak na crnu listu Sekretarijata za finansije SAD.\n"Ono što je novo u saopštenju Sekretarijata za finansije je da on nije sankcionisan zbog odredjene trgovine oružjem, već je umesto toga potpao pod opšte antikoruptivne odredbe Magnicki zakona. To će dalje ograničiti sposobnost njegovih saradnika da posluju u SAD ili u američkoj valuti", kaže Kantrimen.\nSAD uvele sankcije devetorici srpskih državljana u vezi sa trgovinom oružjem\nO proširenju crne liste Sekretarijata za finansije u sredu je govorio i američki državni sekretar Majk Pompeo, koji je na konferenciji za novinare u Stejt departmentu rekao da je administracija ove nedelje preduzela istorijski broj novih akcija da bi podržala ugnjetavane širom sveta i preduzela mere protiv onih koji su za to odgovorni.\n"Američka vlada je od ponedeljka, u skladu sa Globalnim zakonom Magnicki, stavila na crnu listu dodatnih 68 pojedinaca i entiteta zbog korupcije i kršenja ljudskih prava. Podsetiću vas da taj Zakon omogućava Sjedinjenim Država da prozove odgovorne za korupciju i kršenje ljudskih prava, zamrzne njihovu imovinu i zabrani im da dođu u našu veliku zemlju. 68 pojedinaca i entiteta koji su sankcionisani ove nedelje dolaze iz Burme, Kambodže, Demokratske Republike Kongo, Letonije, Pakistana, Srbije, Slovačke i Južnog Sudana", rekao je Pompeo.\nSAD su u decembru 2017. odlukom predsednika Donalda Trampa već uvele sankcije Tešiću na osnovu Magnicki zakona - kojim Amerika sankcioniše one koji krše ljudska prava.\nSekretarijat za finansije još nije odgovorio na molbu Glasa Amerike da prokomentariše proširenje crne liste na pojedince i firme povezane sa Tešićem.


Vetar uzburkao srpsku elektriku 17 Avg 2009 - kWh\nProcenjuje se da se trenutno traže ili su već izdate, energetske dozvole za gradnju oko dve hilja de „vetromegavata“, a operatore sistema ozbiljno brine mogućnost ugrožavanja stabilnosti rada sistema. Primenom predviđenih feed in tarifa 500 MW vetroelektrana u mreži podiglo bi cenu struje u Srbiji za šest odsto\nO vetroelektranama u Srbiji, sve do nedavno gotovo da se i nije govori lo. A onda, od pre nekoliko meseci, in teresovanje privatnih investitora za gradnju ovih čistih izvora električne energije, kao da je odjednom buknulo. Procenjuje se da se trenutno traže ili su već izdate, energetske dozvole za gradnju oko dve hiljade „vetrome gavata“! Sada su se nekako svi našli u čudu. Jedni zbog tolikog interesovanja uglavnom inostranih ulagača, a drugi, stručniji deo začuđenih, zbog spoznaje činjenice da mnogo šta nedostaje da bi tako nešto moglo da se izvede i da na mrežu uđu ovi vrlo nestabilni proiz vođači energije. Oni bi, priključeni onako kako to laici misle, uveliko de stabilizovali elektroenergetski sis tem. Niko, razume se, ne spori potrebu korišćenja ovih izvora energije, na kojima Evropa u poslednje vreme veoma insistira, ali u Srbiji je do sada, izu zev dobre volje da se tim stremljenji ma izađe u susret, zaista malo šta urađeno. Predstoji mnogo posla, počev od uklapanja vetroelektrana i „za štite“ elektroenergetskog sistema od njihovog isprekidanog rada, do pra vednog načina plaćanja tako dobijene električne energije. Sve je to, za sada, u priličnoj magli. Zato neki stručnjaci vele da već izdate energetske dozvole za vetroelektrane, kao i novi zahtevi, za sada predstavljaju samo virtuelne megavate i da svemu tome valja vrlo ozbiljno i objektivno pristupiti, jer u ovom trenutku postoji mnogo otvore nih pitanja.\nIzvesno je da je i to bio jedan od razloga neusvajanja uredbe o podsti cajima za korišćenje obnovljivih iz vora energije na sednici Vlade Srbije početkom jula, iako je ranije najavlji vano da je pitanje dana kada će sve to srediti jedna dobra uredba. Sve je od loženo za naredni mesec, a sasvim mo guće i neki naredni. Tom uredbom tre balo bi da se stimuliše cena struje dobijena iz obnovljivih izvora, ali se još ne zna koja će to količina elekt rične energije imati tu stimulativnu cenu, kao ni ko će preuzeti troškove za skuplje kilovatsate iz obnovljivih izvora energije?\nBez ambicije da na to odgovori ali uz želju da tu temu najzad neko otvori, list „kWh“ je bio slobodan da bar neka od tih pitanja postavi i pokuša kroz činjenice da objasni kako to ve tar „ulazi u mrežu“ drugih zemalja i kakve su šanse i vajda od zauzdavanja „našeg vetra“.\nUmesto uvoznog gorivadomaći vetar\nVetroelektrane su u svetu posta le aktuelne posle saznanja u mnogim zemljama da uvoze mnogo goriva za proizvodnju električne energije i da bi ta zavisnost, uz domaći čisti vetar, mogla da se smanji. Ta postavka našla je i posebnu potvrdu u nedavnom pre kidu isporuke gasa Evropi prošle zime, zbog već poznatih problema u Uk rajini rekao je Martin Bergenkamp, predstavnik stručnog tima „Dženeral elektrika“ (GE), 28. maja u Privrednoj komori Srbije na prezentaciji svog rada „Zakonodavni i razvojni aspekti integracije vetroelektrana u elektro energetski sistem“. Izlaganje trojice stručnjaka „Dženeral elektrika“, u vezi sa vetroelektranama u PKS izazvalo je veliko interesovanje domaćih elekt roprivrednih poslenika.\nBergenkamp je napomenuo da bi celu tu stvar trebalo posmatrati i kroz primenu Kjoto protokola i izda vanje dozvola za emisiju ugljen diok sida. Međutim, on je napomenuo da je za samog vlasnika vetroelektrane ključ no pitanje koliko će novca dobiti za ovako proizvedenu električnu ener giju i koliko će takve investicije da budu sigurne za ulagače, bar u periodu od naredne dve decenije.\nOn navodi svoja iskustva da će veća sigurnost u pogledu cene tako dobijene električne energije biti jevtinija za zemlju i njenu ekonomiju, a da nasup rot tome, ako cena struje fluktuira, automatski se dodaje premija rizika i to značajno poskupljuje proizvodnju struje iz vetroelektrana. Za one, koji su poput Srbije van EU, rekao je Bergen kamp, posebno je važna i stabilnost va lute, ali i u okviru EU, jer je recimo i u samoj Velikoj Britaniji funta opala za desetak odsto, a slično se događa i sa švedskom krunom. To je direktno skop čano sa operativnim troškovima i to valja odmah urediti zakonskom regula tivom, odnosno vezati se za stabilnu valutu, na primer evro.\nIskustva ovog stručnjaka upućuju na to da je veoma važno voditi računa i o ljudima koji žive u blizini ovih vetroelektrana i na lokalnom i na nacionalnom nivou. U Nemačkoj se iz vetra proizvodi sedam do osam odsto električne energije (instalisano je 24 gigavata), što je četvrtina vršnog opterećenja i ona je po količini ova ko dobijene električne energije dru ga zemlja na svetu odmah posle SAD. Za razvoj vetroelektrana u Nemačkoj je zadužena posebna kancelarija, a ope ratori sistema dobili su podsticaje za servisiranje rada ovih elektrana i oni sada imaju veće interesovanje da kupuju specijalnu opremu, kojom mogu da podržavaju rad sistema u kome su vetroelektrane. Investitori, potro šači i kompanije koje isporučuju op remu sada, posle deset godina, imaju poverenje, ne samo u tržište ove energije, nego i u održivost ovakvog modela rada tržišta ne samo danas, nego i u narednih pet godina.\nStimulacije za obnovljivu energiju\nPostoje različiti načini defi nisanja cene ovako proizvedene elekt rične energije. Evropska komisija ima tendenciju da daje zelene sertifikate, a to podrazumeva obavezu da se koris ti određeni nivo obnovljivih izvora energije. Međutim, moram da kažem da nije dobro da imate stimulaciju za obnovljivu energiju, koju će da plaćaju poreski obveznici. Ta cena u Nemačkoj je distribuirana na sve potrošače i recimo i na mom računu za struju to je dva evra mesečno, odnosno to je nakna da za električnu energiju dobijenu iz obnovljivih izvora. Iz ovih izvora dolazi 15 odsto električne energije u Nemačkoj, a polovina je iz vetroelekt rana. Nemačka vlada smatra da građani sebi mogu da priušte ta dva evra za ove svrhe. Nemački primer povlašćenih cena primenjen je i u Danskoj, Španiji, pa čak i u Kini. Znači, ovakav jedan sis tem mora zakonski da se definiše i traje dvadeset godina. Ni vladi ni re gulatornim agencijama ne bi trebalo davati mogućnost da taj sistem menjaju, jer njihov uticaj na tu cenu znači do datnu neizvesnost, koju investitori nikako ne vole. Vetroelektrane bi trebalo da budu strateški planirane, kao i sama prenosna mreža i to mora zajedno da se radi kaže ovaj stručnjak i objašnjava da vlasnik vetro elektrane energiju predaje pre nosu, naravno kada ima vetra, a račun šalje operatoru sistema, koji energiju naplaćuje, a uz te račune i sredstva prikupljena od ona dva evra u svakom me sečnom računu za struju za ob novljive izvore, operator pro sleđuje vlasnicima ovakvih izvora. Oni nisu u obavezi da ta sredstva dalje investiraju u obnovljive izvore rekao je na kraju Bergenkamp.\nNjegov kolega iz struč nog tima „Dženeral elektrika“ Frank Fišer, pored toga što se osvrnuo na ponudu GE, koji ima najveće kapacitete za proiz vodnju vetroelektrana na svetu, govorio je i o nizu uslova, čije ispunjenje i oni, kao kompanija traže. Njihov partner treba da nađe povoljnu lokaciju za vet roelektranu, reši pitanje vlas ništva zemljišta, a posebno da traži da li je takvo zemljište pod naznakom „Natura 2000“, koja ima za cilj da zaštiti floru i faunu, kao i kolika je ta povr šina. Posebno je značajno da li na tom području postoje ptice, koje mogu da budu ugrožene ra dom vetroelektrana. Ti rezervati, kako je rečeno ovom prilikom, postoje i u Srbiji. Sve te okolnosti treba da budu dobro poznate, pre nego što se pristu pi gradnji vetroelektrana, jer su to ve oma značajni ograničavajući faktori. Nadalje mora da postoji veoma dobra povezanost sa prenosnom mrežom. On očekuje da će novi Zakon o energetici Srbije sva ta pitanja regulisati.\nVeliki prodor vetroelektrana\nStručni pristup radu, odnosno pla niranje i upravljanje rada mrežom kada su tu vetroelektrane čini se, najviše je zaokupilo prisutne elekt roprivredne poslenike. Nikolas Mi ler, iz Njujorka, takođe član stručnog tima GE izneo je u Privrednoj komori Srbije važne detalje, počevši od toga da je korišćenje vetra za proizvodnju električne energije bilo potpuno skrajnuto u elektroprivrednim kom panijama. O tome je intenzivno počelo da se razmišlja tek od 2002. godine i shvatilo se da one u sistemu mogu da budu kompatibilne sa drugim izvori ma. U poslednjih sedam godina, kako je naveo Miler, mnogo šta se promeni lo u pogledu integrisanja, planiranja rada vetroelektrana i upravljanja mrežama koje uključuju dosta obnovlji vih izvora. Jer, ni malo nije jednostav no adaptirati mrežu da prihvati jed nu vetroelektranu, pošto vetra nema u kontinuitetu.\nU Njujorku je, recimo, operator prenosa 2003. godine stavio limit da u mreži može da bude samo jedan od sto vetroelektrana od ukupno insta lisanih kapaciteta i mi nismo znali kako da isplaniramo mrežu za više vetroelektrana i 2004. godine počeli smo da obavljamo razne analize. Jer, pre pet godina industrija nije imala odgovarajuće alate, niti je bilo potrebnih mehanizama i metoda da se analizira šta se u tom slučaju događa sa pre nosnom mrežom. Alate i me tode, kako da mreža prihvati veći procenat vetroelektra na, smišljali smo u hodu. Pos tavili smo cilj da to bude 10 odsto od ukupno 33 hiljade me gavata instaliranih u Njujorku, odnosno 3.300 megavata. I za ključili smo da na tom nivou može da se radi sa vrlo malo problema, ali svakako ne i bez njih. Razne analize su pokazale da većina elektroenergetskih sistema može da prihvati i visoke nivoe vetroelektrana, ali da se to ne može uraditi bez promene načina na koji su ti sistemi funkcionisali de cenijama i potrebna su ozbilj na ulaganja da bi se koristili na način koji prihvata vetro elektrane rekao je Miler.\nOn je dalje rekao da su na činjene stotine strana raznih studija o povećanju i smanjenju energije vetra i potrebnom balansiranju koje to izis kuje sa ostalim resursima u sistemu.\nVeće učešće veći problemi\nObično me ljudi pitaju, koliko određeni sistemi mogu da prime vet roelektrana. Svi naši elaborati po kazuju da se nikada ne sme ići do kraja. Obično prvih pet odsto učešća vetro elektrana ne pravi probleme, ali sve se značajno menja ako je to 10 ili 20 od sto i to neizostavno iziskuje dodatne troškove u elektroenergetskom siste mu i rešavanje pitanje balansa ener gije. Ima tu puno problema, ali se oni ne rešavaju preko noći, a svakako tre ba učiti i na greškama drugih. Svaki sistem, koji planira da u svom sastavu ima i vetroelektrane, mora da ima i preciznu prognozu za energiju vetra za sledeći dan i potom se pravi dnev ni grafikon proizvodnje. Bez toga jed nostavno ste u magli i ne znate šta će se dogoditi i to može da predstavlja zaista veliki problem za rad elektro energetskog sistema. Te prognoze sada se prave na vrlo sofisticiran način i razvijaju se softveri , kako bi dispe čeri mogli pravilno da procene šta mogu da očekuju sledećeg dana. A ono što je u svemu tome korisno, svakako je činjenica da je energija vetra bes platna i u SAD ona na primer zamenjuje proizvodnju električne energije iz gasa. U Njujorku je na ovaj način umanjen trošak za gas i naftu potreban za pro izvodnju električne energije (ugalj se ne koristi) , na nivou od 430 miliona dolara godišnje! Vetar, dakle, koris timo da bismo štedeli novac za gori vo. Na fleksibilnost funkcionisanja mreže najviše utiču hidroelektrane, jer je njihov rad najkompatibilniji sa radom vetroelektrana. Danska i Nor veška su to vrlo dobro ukomponovale, a koliko znam i Srbija ima značajne ka pacitete u hidroelektranama. Fleksi bilnost elektroenergetskog sistema se svuda plaća rekao je na kraju ovaj ekspert „Dženeral elektrika“.\nDo 2020. 13 odsto evropske struje iz vetroelektrana?\nAndre Merlen, predsednik Među narodnog saveta za velike električne mreže CIGRE, izjavio je na savetovanju Srpskog nacionalnog komiteta CIGRE 31. maja na Zlatiboru, da bi u Evropi, već 2020. godine, čak dve trećine elek trične energije moglo da se proizvo di iz izvora koji su ekološki isprav ni, odnosno ne produkuju preterano štetne količine ugljen dioksida. A takva velika izmena će iziskivati i drastične promene u elektroenerget skim sistemima ne samo Evrope nego i – celog sveta.\nJer, ukoliko se, recimo, 2020. go dine u vetroelektranama bude proiz vodilo 13 odsto evropske električne energije, biće to pravi izazov za čitav energetski sistem, a naročito za usk lađivanje njegovog rada. Ovo, između ostalog, nameće potrebu da se radi sigurnog snabdevanja obezbede bolje veze među susednim elektroenerget skim sistemima, ali to isto čak i na globalnom nivou! Ovaj stručnjak pred viđa i relativno skoro povezivanje dalekovodima celih kontinenata Ev rope, Afrike i Azije. Ne mora da bude, ali teško je oteti se utisku da su baš vetroelektrane najveći razlog gotovo paničnog jačanja evropske električne mreže i njenog širenja u svim pravci ma: prema Rusiji, Africi i Aziji! Vidi se, dakle, da Evropa, ali i svet, ozbiljno računa na vetroelektrane i da njihovi razlozi, najpre, leže u tome što su, bar kadaje reč o razvijenim zemljama, praktično, već iskoristili sve raspoložive hidropotencijale.\nA, gde smo mi, realno gledano, u sve mu tome i šta nam valja činiti?\nLjubo Maćić, predsednik Saveta AERSa, izjavio je nedavno da na rast cena električne energije u Srbiji može uticati i uvođenje podsticaja za struju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije, kao što se događa i u drugim zemljama.\nPrimera radi, ukoliko bi se izgra dilo 500 MW u elektranama na vetar i ta električna energija plasirala pot rošačima u Srbiji po feedin tarifi iz sadašnje verzije predloga tog akta o cenama morala bi se povećati cena električne energije za sve potrošače za više od šest odsto, ne računajući ostale troškove koje sistem ima zbog isprekidanosti rada vetroelektrana!\nŠta je preče, jeftinije i efikasnije\nPribližavanjem Evropskoj uniji će se nametnuti i troškovi vezani za emisiju ugljen dioksida. Ipak, zahvaljujući povoljnim prirodnim resursima, Srbija još dugo može da ima nižu cenu električne energije od velikog broja drugih zemalja. kaže Maćić.\nRazume se, u Srbiji se ne odustaje od takvih ulaganja, pitanje je samo šta je preče, jeftinije i efikasnije. Praktično, počelo se i kod nas sa vet roelektranama jer, kako je nedavno za list „kWh“ izjavio Petar Škundrić, ministar rudarstva i energetike, sva ko ulaganje u elektroenergetiku regi ona dobro je došlo.\nNa pitanje ko će da pokrije tu raz liku u ceni kod proizvodnje skupe električne energije iz obnovljivih izvora, Škundrić je tada odgovorio da će to da uradi država, dok se ne postigne ekonomska cena električne energije u Srbiji!\nTakozvane Feed in tarife, odnos no podsticajna otkupna cena, treba lo bi da bude garantovana i nepro menljiva tokom perioda od 12 godina. Visina feed in tarife je formirana tako da svakom investitoru omogući da za 12 godina rada povrati uložena sredstva, uz pokrivanje svih opera tivnih troškova nastalih u tom pe riodu rekao je ministar Škundrić.\nKo i kako treba da podstakne proizvodnju čiste struje?\nU Ministarstvu rudarstva i ener getike procenjuju da Srbija ima poten cijal da iz energije vetra proizvede 2,3 milijarde kilovatčasova elekt rične energije godišnje, što čini oko sedam odsto sadašnje proizvodnje, a lokacije sa najvećom prosečnom go dišnjom brzinom vetra u Srbiji su Midžor, Suva Planina, Vršački Breg, Tupižnica, Krepoljin i Deli Jovan.\nPreliminarne analize su pokazale da bi vetroelektrane mogle biti iz građene i u Negotinu, Dolovu kod Pan čeva, Beloj Crkvi, Inđiji i Kovinu...\nPredlog dokumenta kojim se od ređuju feedin tarife je gotov i već je u proceduri. Na primer, komercijalna cena električne energije u Srbiji na veliko je ispod četiri evro centa po kilovat času, a cena struje iz malih hidrocentrala biće između sedam i devet evro centi. Cena električne energije dobijene iz energije vetra trebalo bi da bude 10,5 evro centi po kilovat času izjavio je Škundrić.\nNedavno nam je potvrđeno da je, na osnovu postojećih i dostupnih anali za i studija realni energetski poten cijal vetra u Srbiji procenjen na ins talisanu snagu od oko 1.300 MW.\nKada neko hoće da gradi vetroelekt ranu, ili bilo koju drugu elektranu, koja koristi ob novljive izvore energije, pre do bijanja energetske dozvole u obavezi je da obezbedi i mišljenje opera tora sistema od nosno EMSa. Na te zahteve moramo da odgovorimo u roku od mesec dana, što je vrlo kratak rok i još nije definisano šta to naše mišljenje sve treba da sadrži, niti kolika je obaveznost njegovog spro vođenja i koliko ono kasnije može da se menja kada dođe do same procedu re priključenja takve elektrane na mrežu. Pošto u međuvremenu mno go šta može da se promeni, dosta je teško naći to optimalno rešenje i zato smo uveli da se obavezno uradi i Analiza optimalnih uslova pri ključenja. Njoj se pored načina pri ključenja, sagledava i kako se taj pro izvođač električne energije ponaša u sistemu i koje su njegove obaveze u tom pogledu, kako se ne bi naruši la stabilnost sistema. Ova analiza nije zakonom obavezujuća, mi je pre poručujemo i u poslednje vreme svi investitori žele da se to uradi kaže Dragan Balkoski, koordinator za poslove priključenja u Direkciji EMSa za upravljanje prenosnim sis temom.\nPrva prijava Vetropark Inđija\nOn napominje da se prva prijava, koju su dobili još u januaru 2008. go dine, odnosila na Vetropark Inđija od 20 MW, potom je u septembru iste godine dato mišljenje za Vetropark Bela Crkva, snage 187,5 MW, u januaru ove godine za Vetroelektrane „Kovin“ Bavanište snage 188 MW... Među da tim mišljenjima bilo je onih koja su se odnosila na parkove snage od 300 MW (Vetropark Dolovo), pa čak i 400 MW (Vetroelektrane Vršac). Tre nutno se obrađuju zahtevi za davanje mišljenja za vetroparkove na Vlasi ni i u još nekim krajevima Srbije, van južnog Banata, gde je interesovanje za sada najveće. Do sada su, prema po dacima iz Ministarstva rudarstva i energetike, date četiri dozvole i to tri za velike vetroparkove koji se priključuju direktno na prenosnu mrežu, upravo u južnom Banatu: „Ba vanište“ 188,5 MW; „Bela Crkva“ 185 MW i „Dolovo“60 MW. Takođe, data je i dozvola za „Vršac“ 5 MW, koja se pri ključuje na distributivnu mrežu, jer je manja od 10 MW.\nMoglo bi da se kaže da je dobijanje ovih energetskih dozvola samo nešto čime je iskazana želja da se grade vet roelektrane i da predstoji još mnogo toga da se uradi i dobiju propisane dozvole, pa tek onda Agencija za ener getiku Republike Srbije (AERS) izdaje licencu za gradnju vetroparka. Dakle, ovo praktično nikoga ni na šta ne obavezuje.\nU okviru jedne studije, Evropska komisija nam je izašla u susret u vezi sa integracijom obnovljivih izvora u srpski EES i od obrađivača ove studije se očekuju preporuke, koje će se defi nisati zakonskim i podzakonskim ak tima i tako će se regulisati za šta je u radu prenosnog sistema odgovoran EMS, a za šta država. S druge strane i EBRD je donirala još jednu studiju u vezi za integracijom samo vetroelek trana u EES i mrežnim problemima. Ovako dobijena saznanja ubacivaćemo u naše buduće analize i preporuke, jer naša sadašnja davanja mišljenja, na koja nas obavezuje Zakon, uglavnom su načelna kaže Balkoski.\nKo će da koristi „zelene resurse“?\nZa dve godine, koliko traje energet ska dozvola investitor ima dosta toga da istraži i ispita, pre nego što do nese konačnu odluku i često se događaju odustajanja od gradnje vetroelektrana. Naš sagovornik ističe primer Grčke, gde je izdato energetskih dozvola za oko 10.000 MW, a snaga izgrađenih vet roelektrana je oko 1.000 MW. Dug je to period i ispreče se razni problemi. A, nisu to male pare naročito za pri vatne investitore. Vetropark od oko 300 MW staje bar 450 miliona evra! Takođe, mora da se nađe ko će da bude balansno odgovoran, odnosno ko će u sistemu za „zameni“ ove elektrane kada vetra nema. Za sada to je svakako EPS, ali ova energija može da se obez bedi i iz drugih sistema. Ta balansna energija je izuzetno skupa i ako je reč o tržišnim uslovima njene nabavke i ona može da donese dobru zaradu. A ne kao sada da se EPSov kWh na visokom naponu prodaje po limitranim cenama od 2,8 evro centi, a da se kilovatčas proizveden iz vetroelektrana prema nezvaničnim kazivanjima vrednuje oko 10,5 evro centi?! U vezi sa naglim rastom interesovanja za gradnju vet roelektrana na našem području dovo di se još jedna činjenica.\nU maju ove godine izašla je i nova direktiva EU kojom se omogućava da zemlje članice u graničnim zemljama sa EU grade kapacitete za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, odakle bi se ta zelena ener gija direktno prenosila kod njih. To bi se računalo kao kapacitet te zemlje EU, koja je inves tirala u gradnju takve elektrane. Na nedavnom sas tanku u Beču ljudi iz zemalja, koje se graniče sa EU su se pitali, a kakvu oni korist imaju od toga? Praktič no nikakvu, izuzev zapošljavanja ma log broja ljudi, a trošio bi im se taj zeleni resurs, koji će im kasnije biti i te kako pot reban za ispunja vanje propisane obaveze za proizvodnju ovakve ener gije, kada uđu u EU! S tim u vezi jasno se postavlja pitanje da li mi uopšte ovaj resurs treba da ustupamo ili da ga čuvamo za svoje potrebe napo minje Balkoski.\nZa vetroelektranu od recimo 188 megavata za validne rezultate merenja jačine vetra, svakako nije dovoljan samo jedan stub već ih je potrebno naj manje tri za merenje njegove brzine i to najmanje na tri različite visine napominje Tomislav Peruničić, samo stalni inženjer za obnovljive izvore energije Sektora za strategiju u Direk ciji EPSa za strategiju i investicije. Ako se postavi stub od 50 metara, merila bi se brzina na 10, 30 i 50 meta ra. Međutim, preporuka Svetske banke, koja većinu od tih firmi, koje se bave energijom vetra kreditira, nalaže izgradnju meteoroloških stubova vi sine 80 metara, zato što se i turbine obično nalaze na visini od oko 80 metara; mada se sada ide na 100 i više metara. Tako se dobijaju prave infor macije, a jedna studija EPSa završena 2002. samo je ukazala na oblasti gde postoji određeni potencijal vetra i gde je potrebno obaviti dodatna ispi tivanja kaže Peruničić.\nTo se odnosi na jugoistočnu Srbiju i deo južnog Banata, oko Vršca, a ko rišćeni su podaci sa glavnih meteoro loških stanica sa visine od 10 metara. Kasnije su neke kompanije postavile i svoje stubove za merenje parametara vetra, na visinama 50 i 60 metara. Koliko sam obavešten, jedino je urađena studija izvodljivosti po na šim zakonima za eventualnu izgradnju i potencijalni vetropark 15 puta po 3 MW (ukupno 45 MW) za planinski prevoj Popadija (opština Negotin). Najviše dosadašnjih zahteva za izda vanje energetskih dozvola skoncent risan je na gradnju vetroelektrana u Banatu. Jedan od glavnih razloga je što, pored solidnog potencijala vet ra, tu postoje i mnogo bolji pristupni putevi, nego u mnogim drugim krajevi ma Srbije. Ali, s obzirom na snage tih vetroparkova, koje trenutno iskazuju zainteresovani investitori, mnogi od njih morali bi da grade sopstvene dalekovode i to ne male kilometraže! Zato sam prilično skeptičan koli ko će se cela ova priča o gradnji tih nekoliko stotina pa i više megavata, ostvariti kaže Peruničić.\nDo novca samo zatvorenom finansijskom konstrukcijom\nPare od Svetske banke, ili neke druge mogu se dobiti, samo ako je za tvorena kompletna finansijska kons trukcija, sa jasnim feed in tarifama, sa dogovorenim plasmanom električne energije i svim ostalim ekonomskim parametrima. One procenjuju da li postoje uslovi za vraćanje kredita. Energetske dozvole za neke vetro elektrane investitori su već dobili, vreme protiče, a treba još mnogo toga da se uradi. Mislim da sve te priče o stotinama i stotinama megavata iz vetroelektrana nisu još realne, jer ne postoji dobra podloga za realiza ciju tih projekata u narednih godinu i više dana i opaske o virtuelnosti takvih megavata, za sada su prilično osnovane kaže Peruničić.


Euractiv Arhiva - Stranica 2 od 16 - Biznis i Finansije\nJaz u zaradama izmedju žena i muškaraca u Evropskoj uniji iznosi 16.2% u prilog muškaraca što znači da žene godišnje 59 dana rade besplatno. Drugim rečima, žene treba da rade 59 dana više od muškaraca da bi se prosečne plate izjednačile, objavila je Evropska komisija povodom 28. februara, dana jednakih plata koji se obeleževa po treći put.Jaz u zaradama izmedju žena i muškaraca u Srbiji na osnovu proseka plata je 3,3% u prilog muškaraca, a kada se uključe i drugi parametri raste na 11%, pokazalo je najnovije istraživanje Fondacije za razvoj ekonomske nauke (FREN) i Univerziteta “Amerikan koledž” iz Skoplja.\nEvropska komisija za jedinstveno tržišta telekomunikacija\nEvropska komesarka za digitalnu agendu Neli Kros (Neelie Kroes) zatražila je 26. februara formiranje jedinstvenog tržišta telekomunikacija kako bi se izbegle sumnjive prodaje frekvencija u članicama, a vlade zaustavile u daljem profitiranju od te aktivnosti. Ona je na Kongresu globalne mobilnosti u Barseloni, koji je najveća svetska konferencija telekomunikacionog sektora, rekla da 27 zemalja mora da ujednači pristup frekventnom opsegu mobilne telefonije i optičkoj mreži. Komesarka se nije otvoreno založila za jedno telo na nivou EU koje bi kontrolisalo podelu frekvencija, ali je nagovestila da bi to moglo da se desi u budućnosti čime je otvorila najosetljivije političko pitanje.\n27. februara 2013. 0 komentar\nDve trećine Nemaca za jednakost hetero i istopolnog braka\nDve trećine gradjana Nemačke smatra da bi bilo ispravno ukoliko bi pravno brak istopolnih partnera bio u potpunosti izjednačen sa brakom muškarca i žene. Ispitivanje javnog mnjenja čije rezultate objavljuje magazin “Štern” (Stern) pokazuje da je 74% Nemaca uvereno da bi tradicionalni brak u svakom pogledu trebalo izjednačiti sa homoseksualnim. U Nemačkoj je 2001. stupio na snagu zakon koji homoseksualanim parovima omogućava da stupe u, kako se zvanično zove, “registrovano partnerstvo”.\nU EU četvrtini dece preti rizik od siromaštva\nDeca u Evropskoj uniji podložna su većem riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti nego odraslo stanovništvo (18-64 godina) i stariji sugradjani (stariji od 65 godina). Opasnost je najveća za decu kojoj je na raspolaganju manje od dve trećine prosečne zarade u zemlji, koja nemaju osnovne uslove za život ili im roditelji ne rade puno radno vreme. U 2011. baš kao i u 2010. godini, 27% dece u EU je ispunjavalo jedan od ovih uslova, u odnosu na 24% odraslih i 21% starijeg stanovništva. Istraživanje je takodje pokazalo da rizik zavisi od obrazovanja roditelja kao i od toga da li deca potiču iz migrantskih porodica.\nTadić: Srbija zaslužuje pregovore za članstvo u EU\nSrbija zaslužuje da počne pregovore o članstvu s Evropskom unijom jer je ispunile sva politička merila i uslove i čini sve da se nadje kompromisno održivo rešenje za Kosovo, a EU ne bi smela da joj postavlja nove uslove, izjavio je 27. februara bivši predsednik Srbije Boris Tadić u Evropskom parlamentu u Briselu. U raspravi koju je ogranizovala grupa socijalističkih stranaka u EP, Tadić se založio za celovitost Bosne i Hercegovine koja, kako je ocenio, mora sama da reši aktuelne probleme bez mešanja sa strane. Tadić je takodje pokazao zabrinutost zbog izjava albanskih političara o stvaranju “Velike Albanije” i dodao da je u isto vreme protiv “Velike Srbije” ili “Velike Hrvatske”.\nby bifadmin 26. februara 2013.\n27.02.2013, Beogradski centar za ljudska prava, Beograd –\nBeogradski centar za ljudska prava u sredu, 27. februara, u Velikoj sali Medija centra (Terazije 3), u 11.00, predstavlja publikaciju „Povećanje efikasnosti i vidljivosti nezavisnih institucija za zaštitu ljudskih prava u Srbiji“.\n26. februara 2013. 0 komentar\nAntiduvanski lobi nezadovoljan finansijskom podrškom\nBura oko inicijative Evropske komisije da destimuliše pušenje u EU još se nije primirila iako bi novi propisi trebalo da stupe na snagu već sledeće godine. Branioci duvanske industrije naveli su 25. februara na javnom slušanju u Evropskom parlamentu da će nova pravila o duvanskim proizvodima samo doprineti ilegalnoj trgovini cigaretama i povećati barijere za poslovanje. Antiduvanski opredeljen deo javnosti i političara u EU očekuje da novi zakon smanji ogromne rashode za lečenje bolesti izazvanih duvanskim dimom koji se mere u desetinama milijardi evra.\nGrađani Srbije još godinu dana čekaju notare\nGradjani Srbije koji žele da overe ugovor o prometu nekretnine moraće još godinu dana da čekaju na tu uslugu na šalterima suda. Naime, predlogom izmena zakona o javnom beležništu predvidjeno je da u nadležnosti notara budu svi ugovori o raspolaganju nepokretnošću, a ne samo u slučaju kada je ugovorna strana poslovno nesposobna kako je dosad pisalo u zakonu. Ministar pravde Nikola Selaković opravdao je drugo po redu odlaganje nedovoljnim brojem pravnika koji su položili vrlo težak stručni ispit za notara.


Bez dve zarade nema podizanja kredita\nPrema istraživanju finansijskog portala Kamatica.com da biste kupili stan od 50m2 u Beogradu, po ceni od 1.400 evra, potreban vam je kredit od najmanje 66.500 evra, 3.500 evra depozita, 5.500 evra dodatnih troškova, morate pribaviti 20 dokumenata i utrošiti 45 dana. Uz to, otplaćivaćete kredit 30 godina, vratićete glavnicu od 66.500 evra, platićete kamatu od oko 70.000 evra i još 2.500 evra dodatnih troškova tokom perioda otplate. Za sve navedeno, prvi preduslov je da vaša primanja i primanja vašeg sadužnika budu ukupno oko 750 evra.\nU procesu kupovine stana, kupac u Srbiji je u obavezi da u proseku pribavi oko 20 dokumenata, za koje je uglavnom potrebno platiti troškove overe, odgovarajuće naknade ili takse. Za odobravanje stambenog kredita potrebno je pribaviti odgovarajuća dokumenta, od kojih većina mora biti overena od strane nadležnih državnih institucija. To iziskuje troškove, koji su u pojedinim slučajevima izuzetno visoki. Sem obaveznih dokumenata u vezi sa kupoprodajom nekretnine, koje u nastavku navodimo, poslovna banka od zajmotražioca može zahtevati i bilo koju vrstu dodatne dokumentacije. Neophodno je uz zahtev za kredit priložiti i sve dokaze o zaposlenju, prebivalištu, visini zarade, ugovoru sa poslodavcem i slično. Takođe, zavisno od toga gde je zajmotražilac zaposlen, mogu biti zahtevana dodatna dokumenta o poslovanju firme i izmirenju poreskih obaveza iste prema državi (najčešće se ovakvi zahtevi postavljaju zaposlenima u preduzetničim radnjama).\nVrlo čest slučaj je da se za kupovinu nekretnine angažuje agencija za promet nekretninama. Ovo posebno važi za veće gradove u zemlji, poput Beograda, Novog Sada, Niša, Kragujevca. Iako trošak agencije nije direktno vezan za kredit, već za sam proces kupovine nekretnine, on je direktno vezan za ukupan proces kupovine nekretnine i ubrajamo ga u ovu grupu troškova. Troškovi agencije su oko 3% vrednosti nekretnine i u konkretnom slučaju iznose oko 2.000 evra.\nMišljenje ovlašćenog procenitelja je obavezan dokument u okviru priloga dokumentacije koju podnosite poslovnoj banci za odobravanje svih vrsta stambenih kredita. Ovo je jedan od dokumenata koje morate pribaviti na samom početku procesa odobravanja kredita i prvi značajniji dodatni trošak za zajmotražioca. Uobičajeni troškovi procenitelja su uglavnom fiksni i kreću se između 10.000 i 12.000 dinara.\nVlasnički list je dokument koji će vam biti neophodan u nekoliko navrata tokom procesa podnošenja zahteva i odobravanja subvencionisanog stambenog kredita. Tarifa za pribavljanje jednog primerka ovog dokumenta nije značajnija, međutim, obzirom na njegovu validnost, koja je svega 5 dana, verovatno je da ćete u nekoliko navrata morati da isti dokument ponovo pribavljate. Procena je da je tokom procesa odobravanja kredita trošak pribavljanja vlasničkih listova oko 3.000 dinara.\nPredugovor o kupovini nekretnine je dokument koji kupac i prodavac sklapaju pri „kaparisanju“ nekretnine i jedan je od najvažnijih tokom procedure kupovine nekretnine. Sem što prodavcu plaća ugovoreni deo cene nekretnine, kupac će morati da plati i overu predugovora o kupovini nekretnine, koja se tarifira u zavisnosti od vrednosti nekretnine. Za vrednost prosečnog stana u Beogradu, overa predugovora se tarifira sa 10.000 do 20.000 dinara.\nU vezi sa predugovorom o kupovini nekretnine, vrlo je važno imati u vidu da se njime definišu rokovi za određene aktivnosti, a najvažnija među njima je plaćanje. Ukoliko se desi da rokovi budu probijeni, što je vrlo čest slučaj, obzirom da je prodavcu stana u interesu da što pre dobije novac za nekretninu koju prodaje, neophodno je sastaviti aneks ugovora, čija overa donosi oko 2.000 dinara dodatnih troškova. Zbog toga je veoma bitno da predugovorom definišete što realnije rokove sa prodavcem nekretnine, kako biste izbegli troškove overe aneksa ugovora.\nUz pretpostavku da korisnik stambenog kredita koristi hipoteku na nekretninu koju kupuje kao sredstvo obezbeđenja, što je i najčešći slučaj u praksi, neophodno je uspostaviti istu kroz podnošenje odgovarajuće dokumentacije i plaćanje pratećih naknada u nadležnim državnim institucijama. Za prosečan stan u Beogradu naknade za upis hipoteke se kreću oko 20.000 dinara.\nKruna odnosa kupca i prodavca nekretnine je Ugovor o prodaji nekretnine. Međutim, overa ovog ugovora je i jedan od najvećih dodatnih troškova koje kupac ima u odnosu sa prodavcem. Naime, za overu ugovora o kupovini stana plaća se naknada čija visina zavisi od vrednosti nekretnine. Za prosečan novoizgrađeni stan u Beogradu ova naknada se kreće oko 30.000 dinara.\nSubvencionisani stambeni krediti, ali i većina komercijalnih stambenih kredita podrazumeva da kredit bude osiguran u Nacionalnoj korporaciji za osiguranje kredita (NKOSK). Kupac nekretnine je u ovom odnosu dužan da plati naknadu u korist NKOSK-a, koja iznosi 30 evra i premiju osiguranja kredita, koja za stan vrednosti oko 70.000 evra iznosi 1.250 evra, što je oko 130.000 dinara. Osim premije osiguranja kredita, korisnik kredita je dužan da uplati i premiju osiguranja nekretnine kod nekog od licenciranih osiguravajućih društava. Troškovi ove premije osiguranja se kreću oko 5.000 dinara.\nNa kraju iscrpljujućeg procesa pribavljanja i overe dokumenata, sklapanja ugovora i formalnog odobravanja kredita dolazi dan isplate kredita. Stambeni kredit se uplaćuje na račun prodavca nekretnine. Međutim, čak ni ovaj deo procedure odobravanja kredita neće proći bez dodatnih troškova po korisnika. Na dan isplate kredita, poslovna banka naplaćuje naknadu za obradu zahteva kredita, koja se uobičajeno iznosi 0,5% i za kredit od 70.000 evra košta korisnika oko 350 evra ukoliko je reč o komercijalnom stambenom kreditu, odnosno, nešto manje od 300 evra ukoliko je reč o subvencionisanom stambenom kreditu.\nUz ovaj trošak, u praksi isplate kredita se javlja još jedan – kursna razlika. Naime, kupac sa prodavcem ugovara cenu nekretnine u evrima i prodavac očekuje dinarski iznos od koga će moći da kupi odgovarajući iznos strane valute. Međutim, poslovna banka isplaćuje stambeni kredit u dinarima po srednjem kursu, što korisnika kredita dovodi u situaciju da prodavcu mora nadoknaditi razliku između srednjeg i prodajnog kursa evra. Ovo je veoma značajan trošak i iznosi oko 1.100 evra na odobreni stambeni kredit od 70.000 evra.\nUobičajeno je da što zbog kreditne sposobnosti, što zbog prirode i svrhe kredita, stambene kredite uzima jedna osoba sa sadužnikom (bračnim partnerom ili članom porodice). Ova okolnost, međutim, povlači dodatne troškove, jer mnogi dokumenti koji se zahtevaju kao prilog za podnošenje zahteva za stambeni kredit će morati da se pribavljaju za svaku osobu pojedinačno. Tako, na primer, potvrda o neposedovanju nepokretnosti i potvrda o izmirenim porezima, koje su neophodne za subvencionisane stambene kredite, a kod pojedinih komercijalnih stambenih kredita i životno osiguranje korisnika kredita i sadužnika, mogu doneti troškove i do 5.000 dinara veće, ukoliko lice koje konkuriše za stambeni kredit ima i sadužnika.\nSem što se na strani kupca nekretnine i korisnika stambenog kredita najčešće pojavljuju dva lica, vrlo je čest slučaj i da se na strani prodavca nekretnine, tj. investitora, pojavljuje više od jednog lica. Naime, obzirom na vrednost investicije, veliki broj nekretnina u izgradnji finansiraju dva ili više lica. Ova činjenica znači da će poslovna banka koja odobrava stambeni kredit zahtevati da neki dokumenti budu overeni i potpisani od strane svakog pojedinačnog lica koje učestvuje u izgradnji nekretnine. Iako bi, logikom stvari, trebalo da troškove ovih dokumenata plaćaju investitori, odnosno lica učesnici u izgradnji, u praksi je najčešći slučaj da prodavac sa kupcem ugovara cenu nekretnine koja će se nakon odobravanja kredita naći na njegovom računu. Zbog toga, ovi troškovi u najvećem broju slučajeva padaju na teret kupca, od koga se očekuje da plati sve dodatne troškove vezane za odobravanje kredita. Ovakvi uvećani troškovi se pojavljuju kod overe ugovora i aneksa ugovora o zajedničkoj izgradnji i overe rešenja o odobrenju za izgradnju (građevinska dozvola). Takse za overu ovih dokumenata su oko 1.200 dinara za svako pojedinačno lice koje učestvuje u izgradnji nekretnine.\nNakon odobravanja stambenog kredita, tokom perioda otplate se pojavljuju troškovi o kojima se retko govori i koji su većini korisnika stambenih kredita nepoznati, bar dok ne dođe vreme za njihovu naplatu. Najveći među ovim troškovima su troškovi mišljenja procenitelja i troškovi osiguranja nekretnine. Troškovi mišljenja procenitelja se plaćaju na trogodišnjem nivou i rezultat su zahteva poslovnih banaka da se u ovom periodu vrši ponovna procena vrednosti nekretnine. Zbirni troškovi procenitelja u periodu otplate stambenog kredita odobrenog na 30 godina su oko 1.000 evra.Troškovi osiguranja nekretnine su takođe obavezan element tokom perioda otplate kredita. Godišnji troškovi osiguranja se kreću od 40-50 evra, što u zbirnom iznosu za stambeni kredit odobren na 30 godina iznosi između 1.200 i 1.500 evra.\nBlic štednja Kredit Kamata Banke\n"NOSIM SAMO LIČNI PRTLJAG" Carinici ga pitali ima li nešto da prijavi, a kad je negirao, pronašli pozamašnu sumu novca i sat od 60.000 DOLARA\n22:01 (FOTO) CRVENI KARMIN I ROZE SAKO Jovana i Željko Joksimović gledaju uživo finale LIGE ŠAMPIONA: Oglasili se sa stadiona, a jedan detalj su svi primetili\n21:42 "ZABRANITE PUTINA, NE PUŠKINA" Ruska novinarka je pobegla iz Moskve i ima jednu poruku za Zapad: Kako ste odbacili čitavu naciju?


O saradnji MUP-a i SIPA-e raspravljat će Narodna skupština RS-a - Klix.ba\nBiH O saradnji MUP-a i SIPA-e raspravljat će Narodna skupština RS-a\nO saradnji MUP-a i SIPA-e raspravljat će Narodna skupština RS-a\n30.12.2015. u 17:28\nInformacija Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a u vezi sa Sporazumom o međusobnom pružanju pomoći i operativnoj saradnji između tog MUP-a i Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) BiH naći će se pred Narodnom skupštinom RS-a.\nVlada RS-a upoznala se danas s Informacijom MUP-a o aktivnostima u vezi s doradom i potpisivanjem Sporazuma i zaključila da Informaciju prihvata, naveli su u Vladi i dodali da će upoznati Narodnu skupštinu RS-a s tim Zaključkom.\nMinistar unutrašnjih poslova RS-a Dragan Lukač rekao je danas u Banjoj Luci da saradnja policijskih agencija u BiH mora da bude zasnovana na zakonu.\nOn je istakao da neće nikome dozvoliti da od institucija RS-a, a posebno MUP-a, pravi kriminalne organizacije i da ih pretresa.\nObzirom da je Sporazum o međusobnom pružanju pomoći i operativnoj saradnji jučer potpisan u Istočnom Sarajevu, Lukač je informirao Vladu o tome, istakavši da je Vlada konstatirala da nema prepreka da saradnja bude nastavljena.\nDirektor Policije RS-a Gojko Vasić rekao je da mora da postoji povjerenje između policijskih agencija u BiH, te da se Sporazumom traži da svako radi svoj dio posla i u skladu sa zakonom.\nNarodna skupština RS-a podržala je početkom decembra zaključke Vlade RS-a da se zbog "neustavnog" djelovanja SIPA-e u Bosanskom/Novom Gradu prekida saradnja s ovom agencijom, Sudom i Tužilaštvom BiH.


Otvaranje izložbe „Zaštićeni prostori Beograda“ | Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda\nIzložba je posvećena prostorno kulturno-istorijskim celinama i hronologijom njihove zaštite . Od osnivanja Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda, 1960. godine do danas na području grada utvrđeno je ukupno 441 nepokretno kulturno dobra, od čega su 18 kulturna dobra koja imaju širi prostorni obuhvat – prostorno kulturno-istorijske celine.\nTo su prepoznati i evidentirani karakteristični ambijenti – prostori koji poseduju očuvane vrednosti koje ih determinišu: istorijsku urbanu matricu, konceptualno prostorno uređenje, karakterističnu namenu, sačuvanu arhitekturu i tipologiju gradnje, očuvane otvorene i zelene/parkovske površine.\nDanas u 15 časova vodimo vas u obilazak Astrononske opservatorije, a sutra u 12 časova u šetnju posvećenu beogradskim hotelima i kafanama. Okupljanje zainteresovanih je na ulazu u Astronomsku opservatoriju iz ulice Volgine br.7, odnosno ispred Kafane „?“.\nUkoliko u subotu bude loše vreme, dečja predstava „Veselo pozorje“ biće održana u sali Zavoda umesto ispred zgrade.\nOZNAKE: astronomska opservatorijaotvaranje izložbe Zaštićeni prostori Beogradaprostorno kulturno-istorijska celinaZavod za zaštitu spomenika kulture grada Beogradaastronomska opservatorijaZavod za zaštitu spomenika kulture grada Beogradaotvaranje izlobe Zaštićeni prostori Beogradaprostorno kulturno-istorijska celina


Peticija za promenu Zakona o Specijalnom sudu\nPredsednik Udruženja ratnih veterana bivše Oslobodilačke vojske Kosova Hisni Gucati najavio je organizovanje peticije za promenu Zakona o Specijalnom sudu, kako bi se to telo bavilo zločinima koje su na Kosovu počinili i Srbi.\nPripadnici OVK (Foto OVK)\nGucati je rekao da ta inicijativa "ima podršku svih političkih stranaka".\nPeticija će biti pokrenuta do kraja nedelje, rekao je Gucati i dodao da će nakon prikupljanja 10.000 potpisa zahteve predati predsedništvu i predsedniku kosovske skupštine.\nPredsednica Specijalnog suda Ekaterina Trendafilova prošlog meseca je boravila u Prištini i precizirala da je zakon vrlo jasan u pogledu kome će u Specijalnom sudu biti suđeno.\n"U zakonu piše da je individualna odgovornost na svakom ko je počinio zločin u okviru teritorije i vremenskog perioda koji je predviđen u zakonu. Nema neke ciljne ili etničke grupe za istragu. Bilo ko, bez obzira na državljanstvo i etničku pripadnost, može da odgovara", citirala je Trendafilova zakon.\nObjasnila je da Specijalizovane komore čekaju Specijalizovano tužilaštvo koje, podizanjem prvih optužnica, treba da pokrene prve sudske procese za zločine počinjene na Kosovu 1998. i 1999. godine.


Zaštitnik gradjana: Položaj radnika i dalje daleko od zadovoljavajućeg\nNedelja , 2018-04-29 | 13:16:59\nZaštitnik gradjana Zoran Pašalić ocenio je danas da je položaj radnika u Srbiji i dalje daleko od zadovoljavajućeg, jer se njihova prava krše i nisu dovoljno zaštićena.\n"Visoka nezaposlenost, rad 'na crno', ugroženo pravo na korišćenje godišnjih odmora i bolovanja, nedostatak socijalnog dijaloga sa predstavnicima zaposlenih, situacije u kojima se ostaje bez pravične naknade za rad ili bez doprinosa za zdravstveno, penzijsko i invalidsko osiguranje, pokazuju da se prava radnika u Srbiji krše i da nisu dovoljno zaštićena", naveo je Pašalić u saopštenju.\nOn je povodom 1. maja, Medjunarodnog praznika ocenio da je potrebno nastaviti rad na izjednačavanju položaja muškaraca i žena na tržištu rada da bi se, izmedju ostalog, omogućilo pravo na rad i ženama iz posebno ranjivih društvenih grupa - žrtvama nasilja, osobama sa invaliditetom, Romkinjama.\nPrema njegovim rečima, iako je zaštita trudnica i porodilja normativno obezbedjena u praksi se trudnice i porodilje i dalje suočavaju sa problemima.\n"Posebno su u teškom položaju trudnice i porodilje čiji su poslodavci prestali da postoje, a ženama nisu obezbedili odgovarajuću dokumentaciju. U tim situacijama uočljivo je odsustvo angažovanja i saradnje inspekcije rada, Poreske uprave, Nacionalne službe za zapošljavanje i jedinica lokalne samouprave", kazao je Pašalić.\nPozvao je zaposlene da povrede svojih prava prijavljuju Inspekciji rada, a ukoliko ta ili druge službe ne postupaju savesno, da podnose pritužbe zaštitniku gradjana.\nUkazao je i na potrebu da nadležni organi uspostave efikasnu saradnju i razmenu informacija, kao i na njihovu obavezu da preduzimaju sve potrebne mere prema poslodavcima koji ne izvršavaju svoje obaveze, kako bi omogućili radnicima da ostvare svoja prava i poboljšaju svoj materijalni položaj.\nDruštvo sudija kritikuje najavljene izmene krivičnog zakonika bez javne rasprave\nMinistarka pravde: Ubicama dece, trudnica i nemoćnih najoštrije kazne\nVulin: Proces jačanja i obnavljanja Vojske Srbije nastavlja se u 2019. godini\nSaobraćaj otežan od snega, kamioni čekaju na granici sa Madjarskom i Hrvatskom\nTradicionalno lomljenje česnice ispred Hrama Svetog Save u prisustvu patrijarha Irineja


Opozicija i budućnost režima\nVučićeva vlast je, u ovom trenutku, na vrhuncu moći. Naprednjacima još uvek u ušima odjekuje muzika izborne pobede, još uvek je tu slast ulaska u nove posede (ministarstva, agencije, gradske sekretarijate…), još uvek na hiljade činovnika drhti pred njima, bojeći se za radno mesto, još uvek ih urednici i novinari tretiraju kao božanstva, a mali i veliki tajkuni kravatom im lickaju čizme…\nReč je o poduhvatu koji zahteva vreme, strpljenje i upornost, a tih resursa kao da je najmanje kod naših ljudi. Ekipa okupljena oko NSPM već 20 godina radi na afirmaciji demokratskog i nacionalnog stanovišta u politici, i ponekad nam se čini kao da se stalno vraćamo na mrtvu tačku. No, daleko od toga da smo malodušni, te se i dalje trudimo da delujemo konstruktivno – kao uoči ovih izbora, kada smo ne samo apelovali na odgovornost i objedinjavanje demokratskih i nacionalnih snaga, već i aktivno radili na tome. Nažalost, prevladale su sujete i skriveni parcijalni interesi, a NSPM je ponovo postao meta napada naprednjačkih pseudopatriotskih propagandista. Uprkos tome što smo čak oćutali neke napade i propustili da preduzmemo ranije neke akcije, upravo zbog želje da ne ugrožavamo izborne šanse i ne povećavamo „zlu krv“ unutat tzv. patriotskog tabora.


U Njujorku će danas biti održana sednica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, na kojoj će biti razmatran najnoviji izveštaj generalnog sekretara UN Antonia Guteresa o radu UNMIK-a, a Beograd će predstavljati ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\n12:43 h > 8:21\nSednica SB UN o Kosovu (Foto novosti.rs)\nIzveštaj pokriva period od 16. oktobra 2017. do 16. januara 2018. godine.\nDačić će u svom izlaganju dati osvrt na Izveštaj generalnog sekretara UN, odnosno, izneće našu ocenu aktuelne situacije na Kosovu i Metohiji i delovanju UNMIK-a, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nGuteres je u redovnom izveštaju Savetu bezbednosti UN o Kosovu oštro kritikovao vlasti u Prištini, navodeći da su "nazadovali" procesi vezani za početak rada Specijalnog suda za zločine OVK i demarkaciju sa Crnom Gorom.\nKao jedan od najvažnijih događaja u protekla tri meseca, on je izdvojio ubistvo Olivera Ivanovića.\nGuteres je ukazao i da se tokom 2017. godine na Kosovo se vratilo 498 osoba, odnosno najmanje od 2000. godine.\nU izveštaju je naveo i da je u prethodna tri meseca na Kosovu vidljivo nazadovanje u ključnim oblastima, pre svega u nepristrasnoj primeni vladavine prava.\n"Nedavni pokušaji određenih poslanika da ukinu zakon o Specijalnom sudu i podriju kredibilitet te institucije je duboko razočaravajući. Pozivam političke lidere na Kosovu da pokažu punu privrženost pravdi i vladavini zakona", naveo je Guteres u izveštaju, koji je objavljen na sajtu SB UN.\nOn je dodao da je "formiranje Specijalnog suda i Tužilaštva ključni korak kojim Kosovo treba da pokaže iskrenu želju da podržava vladavinu prava".\nKao drugi ključni događaj u prethodna tri meseca, šef UN naveo je ubistvo jednog od lidera Srba sa severa Olivera Ivanovića, navodeći da je ovo ubistvo izazvalo "šok i bes" na Kosovu i širem regionu.\n"Brzo otkrivanje odgovornih i njihovo privođenje pravdi ključni su faktori za održanje momentuma ka trajnom miru. Pozdravljam uzdržanost političkih lidera posle ovog kukavičkog zločina, kao u odlučnost Beograda i Prištine da sarađuju i spreče raspirivanje političkih tenzija", naveo je Guteres.\nOn je, takođe, pozvao lidere u Beogradu i Prištini da nastave angažovanje i u 2018. godini u pravcu pune primene sporazuma postignutih u dijalogu uz posredovanje EU.\nGuteres je upozorio, posle dugo vremena, na sporost procesa povratka prognanih, navodeći da se tokom 2017. godine na Kosovo vratilo svega 498 osoba - najmanje od 2000. godine, od kada se o ovom problemu izveštavaju ambasadori Saveta bezbednosti.\nUz izveštaj generalnog sekretara UN priloženi su aneksi o radu Euleksa, ali i Specijalizovanih veća i Specijalizovanog tužilaštva Kosova u proteklom periodu.\nU izveštaju Specijalnog suda se kaže da se nastavlja istraga o izveštaju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope pod nazivom "Nehuman tretman ljudi i nelegalna trgovina ljudskim organima na Kosovu".\n"Bez obzira na pokušaje ukidanja ili menjanja specijalnog zakona, kancelarija specijalnog tužilaštva ostaje fokusirana na ispunjavanju svojih obaveza", navedeno je u aneksu.\n02.03.2021 SNF: Hram Hrista Spasa izgrađen na zakonit način (189)


Radojičić i Bocan-Harčenko: Dobra saradnja Moskve i Beograda - Sputnjik Srbija\n15:11 25 Septembar 2020\nUdarna vest: U Srbiji još 75 slučajeva virusa korona, jedna osoba preminula\nRadojičić i Bocan-Harčenko: Dobra saradnja Moskve i Beograda\n11:50 26.07.2019 (osveženo 12:01 26.07.2019) Preuzmite kraći link\nPrijateljstvo Rusije i Srbije, ali i saradnja Beograda i Moskve, bile su samo neke od tema današnjeg razgovora gradonačelnika Beograda Zorana Radojičića i ambasodora Rusije u Srbiji Aleksandra Bocan-Harčenka.\nOni su se saglasili da je saradnja Srbije i Rusije na visokom nivou, ali pričali su i o tome kako da se održi i unapredi u narednom periodu.\n„Sa prethodnim ambasadorom imali smo odličnu saradnju i očekuje se da će ona biti nastavljena i da će biti sve bolja i bolja i na ekonomskom i privrednom planu i u domenu kulture i sporta“, rekao je Radojičić novinarima nakon sastanka.\nDodaje i da su razgovarali o poseti gradonačelnika Beograda Moskvi, o tome kako može da se unapredi saradnja dva grada, kao i šta je to što Beogradu u ruskoj prestonici može da posluži kao primer za bolji razvoj.\nAleksandar Bocan Harčenko ulazi u auto na erodromu Nikola Tesla\n„Tokom boravka u Moskvi gradonačelnik Sergej Sobjanin je rekao da je važno verovati da su promene moguće i da mogu vrlo brzo da se ostvare i to sam dobro zapamtio“, naglasio je gradonačelnik i dodao da postoji želja da se Beograd razvija i da liči na Moskvu, koja je danas jedan od najlepših svetskih gradova.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko rekao je da Beograd postaje najlepša prestonica u regionu i u Evropi.\n„Pričali smo i o mogućnostima saradnje Moskve i Beograda. Ima dosta projekata u različitim sferama — privreda, ekonomski odnosi, trgovina i kultura, i očekujemo unapređenje saradnje“, rekao je Bocan-Harčenko.\nDodaje da Beograd i Moskva mogu da naprave snažan podsticaj za dalji razvoj saradnje i odnosa Rusije i Srbije.


Batut: Potvrdjeno šest slučajeva malarije medju migrantima\nBeta 4. avgusta 2016. 16:45\nInstitut za javno zdravlje Srbije „Milan Jovanović Batut“ saopštio je danas da je na sastanku Multisektorskog tima za nadzor nad vektorskim zaraznim bolestima potvrdjeno šest slučajeva malarije medju migrantima u Srbiji, ali da ne predstavljaju značajnu pretnju za dalji prenos bolesti.\nKako se navodi u saopštenju, u narednom periodu će se nastaviti intenzivan nadzor nad eventualnim novim slučajevima malarije, ali da opasnosti po stanovništvo nema jer se bolest prenosi isključivo ujedom komarca, a ne „sa čoveka na čoveka“.\nNa sastanku su razmatrane i informacije o epidemološkoj situaciji Groznice Zapadnog Nila u Srbiji i zaključeno je da se aktivnosti lokalnih samouprava na suzbijanju komaraca moraju intenzivirati.\nIstovremeno, ukazano je i na potrebu da se već sada napravi plan aktivnosti za tretiranje komaraca za narednu godinu.\nKako se navodi u saopštenju, svim zdravstvenim ustanovama upućeno je stručno – metodološko uputstvo o Zika virusu, a svi sportisti koji učestvuju a Olimpijskim igrama u Brazilu dobili su smernice kako da se ponašaju pre, za vreme i nakon povratka iz Rija.\n„Institut Batut raspolaže dovoljnim količinama testova za otkrivanje Zika virusa“, navodi se u saopštenju.


istraživanje – Page 3 – GayEcho\nLGBT populacija i osobe koje žive sa HIV-om spadaju u najdiskriminisanije grupe u Srbije, rečeno je danas u Beogradu na predstavljanju poslednjeg izveštaja Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u […]\nRoboti prepoznaju gej osobe?\nNaučnici tvrde da veštačka inteligencija može da prepozna seksualnu orijentaciju osobe analizirajući fotografiju lica. To su objavili autori studije Yilun Wang i Michal Kosinski sa Univerziteta Stanford. I naučnici kažu […]\nNaučnici sa Stenford univerziteta dokazali su da veštačka inteligencija može znatno preciznije da odredi seksualnu orijentaciju ljudi od samih ljudi. Novi kompjuterski alogritam je analizom fotogafije ispravno odredio seksualnu orijenaciju […]\nKo je u Srbiji bolji prema homoseksualcima i transseksualcima – policija ili prosveta?\nU Srbiji se diskriminacija, mržnja i nasilje prema LGBT osobama ne tolerišu, a partnerstvo policije i LGBT zajednice dopinelo je da se bezbednost i poštovanje ljudskih prava te populacije unapređuju […]\nNajluđe studije o gej ljudima\nPotrebno je proučavati LGBT osobe jer ne znamo bas sve o njima, ali ovo su ubedljivo najluđe studije sprovedene na ovu temu. Tri najluđe studije o LGBT zajednici: Većina žena […]\nNa koncertu Zdravka Čolića u Smederevu 2015. nepoznati mladić šutirao je i pesnicama udarao I. I. (27), a potom i njegovu drugaricu koja je probala da ga zaštiti. I. I. […]\nDa li ste ikada bili u prilici da vidite vaše prijatelje kako se ljube sa potpunim strancima u noći i pomislili kako vi nikada tako nešto ne biste mogli da […]\nU rubrici Radija Slobodna Evropa „Glasom mladih“ bavimo se mladima u regiji, njihovim željama, težnjama i problemima. Svake nedjelje govorimo o mladim uspješnim ljudima, onima kojima se još uvijek nije […]\nLekovima za rak protiv virusa HIV\nVeliki napredak u podizanju imunog sistema u lečenju raka pomoći će u traženju leka za HIV, tvrde naučnici, prenosi BBC. Polje imunoterapije otvara sve više mogućnosti, nakon što su u […]\nKrave sadrže potencijalni lek za HIV?\nNaučnici su otkrili da su krave idealno oružje za borbu protiv HIV-a jer je utvrđeno da mogu da proizvedu snažna antitela koja su otporna na ovaj virus. Ovo je prvi […]\nStatistika pokazuje da je 72 posto LGBT populacije Srbije izloženo psihičkom nasilju i verbalnom uznemiravanju zbog svoje seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, dok je 26 posto pretrpelo i fizičko nasilje. […]\nDoktor sa Harvarda Set Stefenus-Davidovic sproveo je istraživanje kako bi otkrio šta naše pretrage na internetu govore o našoj seksualnosti. Rezultati su objavljeni u njegovoj knjizi “Svi lažu“. On je […]\nNapredak u lečenju virusa HIV-a: “Sada znamo mnogo više”\nNauka rekla svoje: Otvoreni homofobičari su najverovatnije gej\nČesto imamo običaj da u šali kažemo da su homofobičari u stvari prikriveni homoseksualci, ali sada za tu izjavu imamo i naučno potkrepljenje. Studije su ponudile dokaz o vezi između […]\nNjujorška LGBT organizacija upozorila je da je ustanovljeno da je u prošloj godini zabeleženo 77 ubistava lezbejki, gejeva, biseksualnih i transrodnih osoba u Sjedinjenim Američkim Državama, više nego ikad u […]


Polovni Seacom skladišna oprema oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Seacom\nPolovna Seacom skladišna oprema na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Seacom skladišna oprema oglasa za prodaju na Mascusu. Seacom skladišna oprema oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Seacom skladišna oprema u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista polovnih Seacom skladišna oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Seacom skladišna oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Seacom skladišna oprema.


Kako da izgleda poslovni model za "novu normalnost"? | Kamatica\nPočetna > analiza > Kako da izgleda poslovni model za "novu normalnost"?\nTekst objavljen: 13.07.2020 12:10\nProšle jeseni, pripremali smo se za istraživanje o faktorima rasta malih i srednjih preduzeća, postavljajući pitanje šta to određene firme čini uspešnijim od drugih. Da li se faktor uspeha kompanije krije u sektoru delatnosti, veličini firme, ili regiona u kojem posluje? Ipak, posebno nas je zanimao recept koji bi mogao važiti za sve, te smo se opredelili za pogled kroz poslovni model koji firma primenjuje za pristup tržištu\nPokazalo se da digitalno osvešćene, finansijski pismene, izvozno orijentisane, i firme koje su okrenute saradnji, ostvaruju iznadprosečne stope rasta poslovnih prihoda, produktivnosti i profitabilnosti.\nDigitalno osvešćene kompanije su one koje u poslovanju koriste prednosti digitalizacije, poput korišćenja internet prodavnice (Web Shop) i mogućnosti elektronskog plaćanja.\nTo su kompanije koje imaju iskustva u digitalnom marketingu, koje su svesne značaja elektronske trgovine, u svetu i Srbiji, i značaja naprednih digitalnih veština za zaposlene. Rezultati rasta tih kompanija su značajno bolji od prosečne firme.\nSa druge strane, kroz prizmu finansijske pismenosti pokazuje se da kompanije koje koriste eksterne izvore finansiranja i kategorišu potraživanja prema verovatnoći njihove naplate, te vide potraživanja kao bitan deo svoje imovine, takođe pokazuju iznadprosečni rast.\nNa kraju, firme izvoznice, naročito one na daleka tržišta, pokazale su iznadprosečne rezultate u periodu pre krize. Neki od pokazatelja sofisticiranosti u poslovanju su se posebno istakli, poput posedovanja Web Shopa.\nBez obzira da li posluju samo na domaćem tržištu ili su izvoznici, firme koje koriste elektronsku trgovinu, ostvarile su bolje performanse. (USAID-ov Projekat Saradnje za ekonomski razvoj, 2020, Studija: Pokretači rasta).\nNismo ni slutili tada da će ubrzo neki od otkrivenih faktora rasta postati osnovne poluge “spasa“ poslovanja u globalnoj COVID 19 krizi. U martu 2020., ekonomija je zapala u „Great Lockdown“. Kompanije su se prilagođavale na različite načine.\nUSAID-ov Projekat Saradnje za Ekonomski razvoj je u saradnji sa Privrednom Komorom Srbije, pokrenuo istraživanje „Zajedno kroz krizu“, sa ciljem da u tri talasa, uradi monitoring efekata krize na privatni sektor u Srbiji .\nEfekti krize koje su privrednici najsnažnije osetili bili su primarno vezani za optimizaciju radne snage: prelazak na rad od kuće i ograničenje radnog vremena, ali i za nemogućnost pokrivanja osnovnih troškova poslovanja i nemogućnost fizičkog prisustva kupaca/klijenata.\nSlede ih problemi u naplati potraživanja, odlaganje i otkazivanje porudžbina i teškoće u transportu i logistici. Nalazi upućuju i na osetljivost privatnog sektora po pitanju likvidnosti. Apsolutna većina kompanija (91%) očekuje probleme u izmirenju obaveza u poslovanju.\nIako ova kriza, drugačija od svih, utiče i na stranu tražnje i stranu ponude, pojedini sektori privrede su snažnije pogođeni u prvom kvartalu krize , te se turizam i ugostiteljstvo izdvajaju kao najpogođeniji sektori, a odmah potom kreativna industrija i sektor saobraćaja i skladištenja.\nIpak, poslovanje pojedinačne firme, nije priča sama za sebe, već vertikalno i horizontalno povezana priča sa ostalim akterima u lancu kreiranja vrednosti. Istraživanje je pokazalo i da bi prestankom rada, dve trećine firmi uticalo na do 60 firmi iza sebe (dobavljača), i do 100 firmi ispred sebe (B2B kupaca).\nOko 60% kompanija je uključeno u međunarodne lance snabdevanja, bilo kao uvoznik i/ili izvoznik, te se očekuje da će stepen oporavka najznačajnijih trgovinskih partnera, EU na prvom mestu, značajno uticati na performanse firmi u Srbiji i da će se kriza u talasima preliti na gotovo celu privredu.Mesec dana nakon ukidanja vanrednog stanja kompanije pokazuju borbenost u sudaru sa krizom. Svaka druga kompanija izveštava o delimičnom oporavku nivoa proizvodnje/pružanja usluga.\nIako je kriza snažno uzdrmala poslovanje gotovo svim firmama, apsolutna većina njih uspela je da zadrži broj zaposlenih.Na putu oporavka, kompanije planiraju različite strategije, i imaju različita očekivanja o trajanju oporavka. Većina firmi veruje da će se oporaviti u periodu do godinu dana.Najteže pogođeni sektori (turizam, saobraćaj i skladištenje, i kreativna industrija) očekuju duže vreme oporavka. Najviše se pribojavaju eventualnog “drugog talasa” i ponovnog privremenog zatvaranja, čak dve trećine njih. Polovina firmi se pribojava pada tražnje za njihovim proizvodima/uslugama. A oko 40% firmi očekuje ograničenja povezana sa padom likvidnosti njihovog poslovanja, padom dostupnih izvora finansiranja, i/ili promene u politikama izvoza/uvoza.Nije jednostavno donositi zaključke o strategijama oporavka iz krize koja je zahvatila ceo svet, interaktivan i međuzavistan kao nikada do sada.Ipak, postoje neki modeli poslovanja koji se mogu izdvojiti kao oni koji firmu čine spremnijom da se izbori sa krizom. To su upravo oni modeli koji se odnose na digitalnu prisutnost.Istraživali smo da li i kakve strategije oporavka pripremaju kompanije u Srbiji; te koje su to naučene lekcije iz dosadašnjeg trajanja Covid 19 krize.\nDIGITALIZACIJA PRISTUPA TRŽIŠTU, NAJČEŠĆA JE ODABRANA STRATEGIJA;\n“Digitalna ekonomija je bitna za opstanak” je zajednički odgovor na pitanje dosadašnjih naučenih lekcija o prilagođavanju poslovnog modela. Neke kompanije su spremnije dočekale krizu (digitalno osvešćenije) i osnažile su već postojeće on line kanale poslovanja (njih 30%), ali i većina ostalih firmi ističe neke od digitalnih rešenja kao svoje viđenje oporavka. Trećina firmi planira da otvori nove kanale oglašavanja, digitalizuje svoje poslovne procese, i/ili prilagodi proizvodni portfolio digitalnom načinu poslovanja. Konačno, istraživanje pokazuje da je oko 13% firmi, kao svoj odgovor na krizu, otvorilo Web Shop, ili planira da to uradi.\nKada govorimo o digitalizaciji, ona nije sama po sebi cilj, nije ni čarobni štapić, niti je celokupna digitalizacija poslovanja moguća za sve kompanije. Iako oko 30% firmi delimično ili u potpunosti može preći na on line poslove, dve trećine firmi moraju zadržati poslovanje u okviru fizičkog prostora, zbog prirode svoje delatnosti.Ono što jeste važno jeste da firma pametno skroji svoje novo “strateško odelo“, koje odgovara njegovom poslovanju. Navike potrošača su se globalno promenile, i postoji mogućnost da se više neće vraćati na staro.Možemo zamisliti da kompanija sada, u uslovima “novog normalnog“, iznova otvara vrata i izlazi na tržište, obučena u “novo ruho“ i hodajući po novom „tlu“ navika potrošača.\n„Odelo“ firme bi trebalo da bude čisto i pametno skrojeno prisustvo na internetu. Ta „higijena“ digitalne prisutnosti odnosila bi se u prvoj liniji na posedovanje elektronske stranice, uključivanje digitalnog oglašavanja u marketinške strategije, te elektronske prodavnice i mogućnosti on line plaćanja u politike plasmana.U ovom slučaju „cipele“, kojima kompanija stabilno hoda, bi trebale biti osnažena finansijska pismenost: pametno upravljanje novčanim tokovima i potraživanjima i ispravno korišćenje eksternih izvora finansiranja.Istraživanje je pokazalo da polovina kompanija planira da izradi plan oporavka i potraži finansijsko savetovanje, kao i da se ozbiljnije pripremi za komunikaciju sa komercijalnim bankama.\nNešto manji broj planira sporazumno finansijsko restruktuiranje, i unapred pripremljeni plan reogranizacije. Firme su se suočile sa potrebom da ojačaju svoje znanje u oblasti finansija i spremne su da potraže odgovarajuću podršku i pomoć.Strategija oporavka od trenutne ili potencijalne krize likvidnosti se u najvećoj meri odnosi na odluku kompanija da bolje upravljaju novčanim tokovima (više od 70% firmi). Značajan je broj firmi koje planiraju da uvedu procene rizika klijenata, podsticanje tražnje kroz mogućnosti odloženog plaćanja, pregovaranje sa poveriocima o kasnijoj otplati duga/korišćenje avansnih plaćanja, kao i uzimanje kredita za likvidnost preko fonda za razvoj.Na kraju, nešto manje od trećine firmi planira ili pozajmicu od strane osnivača, ili uzimanje kredita od komercijalnih banaka, ili pak korišćenje kredita za likvidnost od komercijalnih banaka uz nacionalnu garantnu šemu.\nIako će u narednom periodu sektorske studije tek detaljnije analizirati uticaj Covid 19 krize na njihove poslovne performanse, za pojedine sektore može se indikativno zaključiti da su plodno tlo za okretno pivotiranje ka inoviranim poslovnom modelima, poput sektora proizvodnje i prerade hrane.\nPrehrambeni sektor, pored egzistencijalne uloge, naročito u doba krize, čini značaj udeo u ukupnoj dodatoj vrednosti ekonomije u Srbiji. U prethodnim mesecima, sektor hrane generisao je primere, kako pametno uvođenje digitalizacije u poslovne procese, može omogućiti jaču odbranu od krize. Neki proizvođači hrane su brzo reagovali, izmestili su svoju ponudu u „internetski etar“ u kojem se našao prosečan kupac: ažurirali su svoje web sajtove, uveli ili osnažili svoj digitalni marketing, otvorili su web shopove, ili se integrisali u neki od postojećih u saradnji sa svojim partnerima, omogućili su svakom kupcu opcije plaćanja koja je njemu svojstvena, te posebno ona koja se odnosila na beskontaktna plaćanja i dostavu. Tražnja je nekada prevazilazila kapacitete logistike. Naša poslednja istraživanja su pokazala da iako je prehrambeni sektor jedan od nosilaca elektronske trgovine, gde polovina firmi ima ili planira da uvede Web Shop, postoji prostor za dizanje svesti o značaju elektronske trgovine za industriju hrane.\nEfekti koji su ih posebno pogodili su upravo vezano sa poteškoće u logistici i distribuciji, ali i za pitanja likvidnosti. Iako detaljnije analize prevazilaze okvire istraživanja koje smo sprovodili, postoje indicije da je ovo jedan od sektora koji inoviranim poslovnim modelima može spretnije amortizovati krizu i/ili dobiti dugo očekivani sjaj kroz saradnju sa drugima, poput umrežavanje sa Start Up zajednicom i/ili korišćenjem blockchain tehnologija za implementacija sledljivosti proizvoda i unapredjenja logističkih kapaciteta. Iako je period pred nama još uvek neizvestan, postoje pretpostavke da industrija hrane ima svoje prednosti u odnosu na neke druge pogođene sektore, te da iako joj je proizvodnja neodvojivo vezana za fizičku prisutnost, put do kupca, širom sveta, (B2C ili B2B) može biti lakši i efikasniji putem interneta.\nVredno je truda razumeti prednosti i načine ulaska u svet elektronske trgovine, te je tim povodom USAID Projekat Saradnje za ekonomski razvoj, u saradnji sa eCommerce asocijacijom Srbije, pokrenuo “E commerce Akademiju“, skrojenu za sva mala i srednja preduzeća, ali i one koji upravo planiraju da uplove u preduzetničke vode.\nnova normalnost pandemija ekonomija preduzetništvo USAID Projekat


Beta 17. februara 2022. 10:40\nIsidora Kovačević, vlasnica i glavna urednica nedavno ugašenih „Podrinskih“, izjavila je da je Šabac postao najnebezbedniji grad u Srbiji, ne samo zato što odredjena grupa tuče i maltretira ljude, već zato što im to institucije dozvoljavaju.\nKovačević je za Novi magazin kazala da gradjane nema ko da zaštiti.\n„U prilog tome govori sve ono što se prethodnih meseci dešavalo u Šapcu nakon što ljudi koji su čekićem i motkama tukli sugradjane nisu procesuirani. Oni su u narednom periodu činili nova krivična dela. Nakon situacije na mostu, desio se miting vlasti protiv opozicije na kojoj su telesne povrede nanete trojici mladića. Onda su se pojavile poternice, što je ugrozilo bezbednost još troje ljudi“, rekla je ona.\n„Srpska napredna stranka (SNS) je bila uporna u nameri da vredja i targetira naše novinare, ali uporna i u izgovaranju da nećemo imati šanse da dobijemo sredstva na konkursu kada oni dodju na vlast. Štampali su pamflete, nelegalne novine u kojima su se nalazile fotografije tadašnjeg tima ‘Podrinskih’ i tekstovi u kojima su oni predstavljeni u negativnom kontekstu, pa sad i poternice na kojima se tražila moja glava ‘za miran san Šapčana’. Sad iz ove perspektive mogu slobodno kažem da ispunjavaju obećanja, ali samo ona koja nanose nekom štetu“, istakla je Kovačević.


Predsjednica Republike Srpske razgovarala sa predsjednicima političkih partija i šefovima klubova političkih partija zastupljenih u Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u Banjaluci sa predsjednicima političkih partija i šefovima klubova političkih partija zastupljenih u Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nSastanak je bio posvećen lokalnim izborima u Srebrenici i aktivnostima u vezi sa održavanjem izbora u Mostaru.\nPredsjednica Republike Srpske izjavila je da će političke partije iz Republike Srpske zajednički nastupiti na izborima u Srebrenici i Mostaru.\nPredsjednica Cvijanović je navela da je zajednička procjena učesnika sastanka da u Srebrenici kao jednom od strateški važnih mjesta, treba da postoji zajednički nastup na izborima.\n“Donijeli smo jasne stavove, kao što smo to imali i u prethodnom periodu. U narednih pet do sedam dana treba da se obave razgovori na lokalnom nivou i ti će razgovori imati podršku svih ovih političkih partija, nakon čega možemo da krenemo u promociju zajedničke kandidature”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Republike Srpske je navela da ovo predstavlja svojevrstan poziv političkim partijama u Srpskoj da u narednih nekoliko dana sjednu i da se postigne odgovorajući dogovor koji će biti pozdravljen od rukovodstva političkih partija.\nŠto se tiče Mostara, predsjednica Cvijanović je naglasila da je tu situacija nešto drugačija, s obzirom na to da su u toku određene pripremne aktivnosti koje se tiču održavanja izbora prvi put nakon mnogo godina.\n“Izrazili smo apsolutno nezadovoljstvo položajem srpske zajednice u Mostaru, ali i potrebu da se pod hitno riješi pitanje konstitutivnosti, stvarne, praktične i političke konstitutivnosti srpskog naroda u pojedinim kantonima i generalno u Federaciji BiH”, istakla je predsjednica Cvijanović.\n“Tu je maglovita situacija kada je u pitanju budućnost i šta to treba da uživa srpska zajednica. Ono što je važno jeste da kakvo god da bude rješenje i ishod ovih zakonodavnih aktivnosti koje su pred nama, posebno je važan naš zaključak na današnjem sastanku da mi želimo i ići ćemo sa zajedničkim nastupom i kad je u pitanju grad Mostar”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je poručila Srbima koji žive u Mostaru da znaju da uživaju podršku Republike Srpske, da su političke partije ovdje složne, da razumiju njihovu poziciju i da će na svaki mogući način, zakonodavnim i političkim sredstvima, nastojati da obezbijede njihovu bolju poziciju.\n“Želimo da Srbi u Mostaru budu dio traženja rješenja i funkcionisanja rješenja koje će biti postignuto i da ta pozicija mora biti ojačana”, naglasila je predsjednica Cvijanović.


Prva privatna televizija u Srpskoj počinje digitalno emitovanje VIDEO – Prnjavor.info\nPrva privatna televizija u Srpskoj počinje digitalno emitovanje VIDEO\n09.11.2017. Društvo, Video 0\nGeneralni direktor Radio-televizije Republike Srpske /RTRS/ Draško Milinović i zamjenik direktora Televizije K3 iz Prnjavora Branko Dakić potpisali su danas u Banjaluci ugovor kojim K3, kao prva privatna televizija u Srpskoj, počinje digitalno emitovanje programa.\nMilinović je istakao da je RTRS, štiteći pravo na svoju imovinu, uspjela da sa televizijom K3 dogovori ulazak u multipleks A, odnosno početak digitalnog emitovanje sa emisione lokacije Kozara.\n“Zadovoljstvo je što smo uspjeli da u skladu sa našim privremenim cjenovnikom, koji je odobrio Upravni odbor RTRS-a, postignemo dogovor i na ugovorni način definišemo odnos između privatne televizije i Javnog servisa Srpske”, rekao je Milinović na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn je istakao da je ovo jedini način da se u daljoj budućnosti uspostavlja digitalno emitovanje.\n“Ugovornim odnosom je definisana i određena vrsta naknade za digitalno emitovanje, odnosno za emisionu lokaciju i vjerujem da ćemo u budućnosti i sa ostalim privatnim televizijama u Srpskoj potpisivati ugovore koji će im omogućiti digitalno emitovanje”, naglasio je Milinović.\nGeneralni direktor RTRS-a podsjetio je da su digitalnim signalom u BiH u ovom trenutku pokrivena tri grada-Banjaluka, Sarajevo i Mostar, te da bi druga faza digitalizacije, kojom bi najveći dio BiH trebalo da bude pokriven digitalnim signalnom, trebalo da bude završena na proljeće ili ljeto naredne godine.\n“Vitalni interes RTRS-a je nastavak procesa digitalizacije, mi sigurno nećemo biti smetnja u ovom procesu, ali mora se zaštititi imovina RTRS-a po svim segmentima”, poručio je Milinović.\nOn je dodao da će RTRS insistirati na donošenju zakona o digitalnoj radiodifuziji BiH, kojim bi prvi put u BiH bila ozakonjena oblast digitalnog emitovanja.\nMilinović je naveo da je RTRS dokazala svoje tvrdnje da imovinu ne može da ustupi bilo kome bez naknade.\nOn je naveo da je Savjet Regulatorne agencije za komunikacije /RAK/ na posljednjoj sjednici uvažio žalbu RTRS-a, koja je podnesena zbog kazne Javnom servisu od 45.000 KM, te vratio slučaj na ponovno odlučivanje.\n“Mi smo nakon toga, umjesto zaključka, dobili rješenje RAK-a, kojim se traži da se zbog smetnji koje Televizija K3 trpi u digitalnom emitovanju, oni priključe u multupleks A. RTRS će i na to rješenje uložiti žalbu, jer smatramo da u BiH ne postoji ni jedan zakon koji definiše digitalno emitovanje”, rekao je Milinović.\nZamjenik direktora K3 Branko Dakić izjavio je da je početak digitalnog emitovanja veliki korak za ovu medijsku kuću.\nRegulatorna agencija za komunikacije ranije je tražila od RTRS-a da opremu u svom vlasništvu, bez naknade, ustupi na korišćenje Televiziji K3. Zbog nepoštovanja ove odluke, izrekli su kaznu od 45.000 KM RTRS-u i 15.000 KM generalnom direktoru, kao odgovornom licu.\nPostena rijec says:\n10.11.2017. at 13:07\nPa da…znaci i oni jadni koji nemaju nikakva primanja morace da uvode internet da bi gledali KANAL 3 ….SRAMOTA NEK VAS JE STID !!!!!\nPHILIPS Višnjić says:\n10.11.2017. at 10:16\nsve u interesu režima , da mogu promijeniti kanal kada im se ne sviđa , LAKU NOĆ


PUTUJ EVROPO: Srbija neće postati član ni 2025. godine – Gerila\nGerila > Svet > PUTUJ EVROPO: Srbija neće postati član ni 2025. godine\nPUTUJ EVROPO: Srbija neće postati član ni 2025. godine\nobjavljeno na Apr. 06, 2019 u 2:06 pm\nSrbija neće postati članica Evropske unije ni 2025. godine smatra devet od 12 kandidata francuskih političkih partija na predstojećim evropskim izborima, preneo je danas European Western Balkan.\nPooštrena izborna retorika, ali i potvrda da Francuska neće biti blagonaklona prema budućem proširenju EU, poruka je koja stiže iz Pariza, piše taj portal.\nPristupanje Srbije Evropskoj uniji – za ili protiv, tako je glasilo pitanje upućeno dvanaestorici kandidata za evropske poslanike koji su u televizijskoj debati “L’Émission politique” francuske državne televizije građanima predstavljali programe za evropske izbore u maju.\nDevet crvenih tastera, dva zelena i jedan uzdržan, rezultat je koji bi znake za uzbunu trebalo da uključi u Beogradu.\nJedina dva kandidata koji su se izjasnili da Srbiju vide u EU do 2025. jesu kandidat opozicione Socijalističke partije i kandidat centrističke partije Unija demokrata i nezavisnih. Doduše, ovakav rezultat ne treba da čudi s obzirom na to da iz Francuske u poslednje vreme glasno govore – Srbija i Zapadni Balkan neće u EU tako brzo i tako lako.\nMeđu onima koji su se u debati izjasnili protiv Srbije u EU bila je kandidatkinja vladajuće stranke predsednika Emanuela Makrona i bivša minsitarka za evropske poslove Natali Loazo koja je u martu bila u poseti Beogradu. Predsedniku Aleksandru Vučiću i tada je prenela sličnu poruku.\nTa istina, prema mišljenju političkog analitičara iz Fondacije za otvoreno društvo i člana BiEPAG Srđana Cvijića, deo je pooštrene predizborne retorike.\nUpravo poslednje istraživanje javnog mnjenja koje je sprovela britanska agencija “YouGov”, urađeno u sedam evropskih država (Nemačka, Francuska, Velika Britanija, Švedska, Norveška, Finska i Danska), pokazalo je da su Francuzi najskeptičniji po pitanju proširenja.\nČak 52 odsto ispitanika iz Francuske ne želi Srbiju u Evropskoj uniji.\nNerazvijena demokratija, rasprostranjena korupcija i percepcija da nove članice “otimaju” radna mesta Francuzima, samo su neki od razloga za stav francuskog javnog mnjenja, objašnjava Cvijić i dodaje da to Srbiji svakako neće pomoći da napreduje ka EU.\nMeđutim, Srbija nije jedina zemlja kojoj je od politike “štapa i šargarepe” ostao samo štap. Naime, Evropska komisija dala je obećanje Severnoj Makedoniji i Vladi Zorana Zaeva, da će, ukoliko reši spor oko imena države sa Grčkom, kao nagradu, dobiti otvaranje pristupnih pregovora. No, nakon što je rešenje za ime pronađeno, iz Evropske unije, odnosno Francuske, počeli su da stižu upozorenja da pregovori ipak neće početi kao što je to ranije obećano.\nNedoslednost i nespremnost EU da ispuni obećano u slučaju Severne Makedonije, prema mišljenju stručnjaka za Balkan sa Katoličkog instituta u Parizu Luika Tregure, lako može uticati i na rešavanje kosovskog pitanja.\nDodaje i da ljudi i vlade u regionu nisu glupi i da vide koje su realne okolnosti što se budućeg proširenja tiče.\nMeđutim, čini se da, odlučili se balkanski političari da budu poSlušni ili neposlušni đaci, šargarepa će, bar u narednom periodu, ostati skrivena u evropskom džaku.\nDevet “ne” za Srbiju u EU došlo je kao hladan, ali ne i iznenadan tuš. Zapravo, potvrdilo je ono što već godinu dana niko na Balkanu ne želi da čuje – proširenje Unije je među građanima EU nepopularno, a niko od evropskih političara nije spreman da postane žrtva tog političkog rizika.\nPutujući cirkus u Požarevcu: Autobusi ponovo dovoze ljubitelje Aleksandra Vučića\nOTKAZANA ŠETNJA DO PINKA – Lideri SzS položili venac sa fotografijom Olivera Ivanovića\nSprečen teroristički napad u Moskvi!


Ako je Rusija „Bangladeš“ — zašto je se plašite? - 19.04.2016, Sputnik Srbija\nDa je Rusija zaista „Bangladeš sa nuklearnim oružjem“, kako to kaže Olbrajtova, Amerikanci se ne bi toliko nervirali i Moskva im ne bi toliko smetala, kaže za... 19.04.2016, Sputnik Srbija\n20:46 19.04.2016 (Osveženo: 21:30 19.04.2016)\nDa je Rusija zaista „Bangladeš sa nuklearnim oružjem“, kako to kaže Olbrajtova, Amerikanci se ne bi toliko nervirali i Moskva im ne bi toliko smetala, kaže za Sputnjik analitičar Aleksandar Pavić.\nIzjave Medlin Olbrajt, bivše američke državne sekretarke, o Rusiji i Putinu su smešne i pokazuju nervozu američkih elita zbog velikog povratka zvanične Moskve na scenu, kaže za Sputnjik politički analitičar Aleksandar Pavić.\n„Ruska uloga u Ukrajini i Siriji je bila ubedljiva, mirotvorna i konstruktivna, pa je dobar deo javnosti u svetu, koji je možda imao drugačiju sliku o Rusiji, sada mogao da se uveri da ta zemlja nije onakva kakvom je predstavljaju Bi–Bi–Si i Si–En–En. To je unelo nervozu u redove američkih ’jastrebova‘“, objašnjava Pavić.\nKako kaže, takve izjave dolaze od strane onih koji ne mogu da se pomire sa tim da više ne postoji jednopolarni svet i koji vode povećanju tenzija.\n„Ovo je deo informativnog rata i korišćenja medijskih resursa radi širenja propagande i etiketiranja. Uostalom, treba se zapitati i kakvi su to mediji koji daju nekritičku platformu Medlin Olbrajt — osobi koja je jedan od arhitekata kvazi države Kosovo, legla droge i terorizma, nekome ko ima poslovne interese na Kosovu sa mafijom, ko sarađuje sa osvedočenim teroristima i trgovcima ljudskim organima, osobi koja je rekla da je smrt pola miliona iračke dece bila ’vredna‘ američke intervencije u Iraku“, kaže Pavić.\nDa je Rusija zaista Bangladeš kako to kaže Olbrajtova, Amerikanci se ne bi toliko nervirali i Moskva im ne bi toliko smetala, poručuje Pavić.\n„Bangladeš, ni sa nuklearnim naoružanjem, ne bi mogao da otvori vrata iznalaženju mirnog rešenja u Siriji. Ne zaboravimo da je pre ruske intervencije u Siriji upravo država čija je Olbrajtova bivša državna sekretarka podsticala krvavi raspad te zemlje podrškom teroristima. Ruska intervencija u Siriji sprečila je osnivanje još jedne terorističke države, posle one koju je Zapad osnovao 1999. godine na Kosovu, u čemu je Madlen Olbrajt igrala ključnu ulogu“, poručuje Pavić.\nI nezavisni politički analitičar Dmitrij Drobnicki za Sputnjik kaže da su u Rusiji navikli na takve negativne izjave i da ih se ne plaše. On je dodao da je Olbrajtova, iako politička penzionerka, i dalje veoma uticajna u američkoj Demokratskoj stranci.\n„Olbrajtova nije rekla ništa novo, uvek je imala slično mišljenje o Rusiji. Njeni stavovi su zasnovani na određenim američkim doktrinama koje sada nisu baš popularne — o jednopolarnom svetu i o američkoj nadmoći i izuzetnosti. Olbrajtova je doživela vrhunac karijere tokom devedesetih, kada je ruska spoljna politika bila u katastrofalnom stanju, i izgleda da joj niko nije rekao da je sada 2016. godina“, kaže Drobnicki.\nKako navodi, zabrinutost izaziva činjenica da je Olbrajtova velika prijateljica Hilari Klinton.\n„Nadamo se da će Klintonova, koje je bila zadužena za američku spoljnu politiku, ipak realno sagledavati stvari i imati u vidu da su devedesete iza nas. U tom smislu, mnogo je važnije da tražimo ko je bolji, a ne ko je gori, kao što je odgovorio Putin tokom ’Direktne linije‘ na pitanje: ’Da li su gori Hilari ili Tramp?‘“, kaže Drobnicki.\nBivša državna sekretarka Sjedinjenih Američkih Država Medlin Olbrajt izjavila je za nemački list „Prese“ da Rusija sve vreme provocira druge države, a zatim se oseća uvređenom. Prema mišljenju Olbrajtove, Rusija je počela operaciju u Siriji samo da bi skrenula pažnju svetske javnosti od Ukrajine i povećala svoj uticaj na Bliskom istoku.\n„Putin u rukama ima loše karte, ali ih veoma vešto igra“, smatra Olbrajtova i dodaje da predsednik Rusije svojim akcijama pokušava da diskredituje i podeli Evropsku uniju i protera NATO iz zone svog uticaja.\nOlbrajtova takođe smatra da Putin podržava nacionalizam u državi da bi, kako je navela, sakrio činjenicu da je Rusija zapravo „samo Bangladeš sa nuklearnim naoružanjem“.


Tanjug 24. maja 2019. 12:26\nBEOGRAD – Međunarodna konferencija povodom 70 godina postojanja Saveta Evrope pod nazivom „Primena instrumenata i standarda Saveta Evrope u oblasti medija i informisanja“ počela je danas u Jugoslovenskoj kinoteci.\nVažan skup u organizaciji Ministarstva kulture i informisanja i Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu okuplja profesionalce iz oblasti komunikacija i medija iz inostranstva i Srbije.\nKonferenciju je otvorio Aleksandar Gajović državni sekretar Ministarstva kulture i informisanja, naglasivši da je Svet Evrope ugledna organizacija koja istrajava u nastojanju da kroz svoj rad održi vrednost osnovnih ličnih i demokratskih prava i sloboda u Evropi.\n„Sama činjenica da danas, upravo Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije organizuje ovu konferenciju , sasvim dobro govori koliko Republika Srbija, njen predsednik i Vlada čvrsto stoje uz reč – sloboda. Uz slobodu informisanja i medija, baš kao i slobodu izražavanja , što sveukupno omogućava građanima Srbije da donose valjane odluke prilikom aktivnog odlučivanja i učestvovanja u demokratskim procesima“ kazao je Gajović.\nZa njega nema sumnje da ovakva Srbija koja teži istinskim vrednostima, na svom nepromenjenom evropskom putu, doprinosi opštem utemeljenju vladavini prava koja svo moramo da poštujemo.\n„Takav pristup Srbije globalnom razvoju na našem kontinentu, suočenog sa svakodnevnim izazovima i problemima, ključno ukazuje na spremnost da Srbija postane deo Evropske Unije.\n„Cilja nam je, između ostalog, da i na ovoj konferenciji predstavimo značajne istrumente i standarde u oblasti medija, čime bismo promovisali važan posao koji ova organizacija, a i države članice, preduzimaju u odbrani svake vrster civilizovanog izražavanja i istupanja“, kazao je Gajović.\nIrina Sahakjan, zamenica šefa Misije Saveta Evrope u Beogradu izrazila je zadovoljstvo što se ovako važan skup odigrava u srpskoj prestonici.\n„Rad na pomoći koju pruža Savet Evrope sadrži naročit legitimitet jer je zasnovan na Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima, sudskoj praksi Evropskog suda za ljudska prava, nalazima mehanizama za monitoring u okviru organizacije,brojnim preporukama, deklaracijama i smernicama njegovog Komiteta ministara, koji služe kao merila u zemljama članicama Saveta Evrope i drugde“, rekla je ona.\nTakođe je važno napomenuti da standarde Saveta Evrope koristi EU kao deo svojih pristupnih kriterijuma, takozvanih kopenhaških kriterijuma – pravila koja definišu da li neka zemlja može da pristupi EU. Ovo je naročito relevantno za zemlje kandidate za pristup, kao što je Srbija, dodala je Sahakjan.\nNa otvaranju konferencije je govorio i Nikolas Faje, zamenik šefa misije, Ambasada Francuske u Beogradu koji je napomenuo da su sloboda izražavanja, bezbednost novinara, medijski pluralizam i rad Javnog servisa među glavnim temama godinama unazad.\n„Veoma važan apsekt ove teme je poglavlje 23 u pregovorima Srbije za pristupanje Evropskoj Uniji.\n„Francuska ambasada spremna da pristupi konkretnoj primeni obaveza Srbije u toj oblastikako bi postigla medijski pluralizam, veću bezbednost novinara i slobodu informisanja. Zainteresovani smo i za proces izrade nove medijske strategije i njenu primenu u realnoj sferi“, rekao je on.


Odbornici o DES-u i EPK 2021. | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Odbornici o DES-u i EPK 2021.\nOdbornici o DES-u i EPK 2021.\nVIDEO K9: Finansiranje projekta Novi Sad - Evropska prestonica kulture 2021, izgradnja Žeželjevog mosta i konverzija duga preduzeća "DES" doo bile su najvažnije tačke današnje, 12. po redu sednice Skupštine grada.\nNa sednici Skupštine Novog Sada se govorilo o više tačaka dnevnog reda, a ona koja uzela najviše pažnje odbornika jeste ona u vezi sa finansiranjem projekta Novi Sad EPK 2021.\nKako je predviđeno, uskoro bi trebalo da bude formirana i Fondacija projekta Novi Sad Evropska prestonica kulture 2021. i nadzorni odbor koji će kontrolisati rad te fondacije, a kako je naveo gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, i nadzor i Fondaciju kontrolisaće Evropska unija.\n“Pa dobro idemo sa ovom prvom odlukom, odlukom o finansiranju EPK 2021. to je i naša obaveza, to nam je i program, nešto što je prirodno i što smo najavili da će se dešavati veoma brzo. Nakon toga nas očekuje osnivanje Fondacije Evropska prestonica 2021. kroz Kulturni centar i ulazimo u realizaciju onoga što smo najavili u našoj kandidaturi, odnosno i zbog čega smo i pobedili”, naveo je Vučević.\nVučević je istakao da će podržati predlog da se na čelu te Fondacije nađe predsednik Organizacionog odbora kandidature Novi Sad EPK 2021. Nemanja Milenković.\nOsim o Evropskoj prestonici kulture, govorilo se i o izgradnji Žeželjevog mosta. Naime, danas se pred odbornicima našla izmena unutar ugovora o izgradnji ovog mosta, a sve zbog gašenja ZIG-a i poveravanja poslova izgradnje novoj gradskoj upravi.\n“U pitanju je dokument koji će usvojiti danas skupština grada Novog Sada koji je u najvećoj meri tehničke prirode, jer ne postoji više Zavod za izgradnju grada, nego Uprava za građevinsko zemljište i investicije. Ali mi postavljamo pitanja nadležnima – kada će konačno novosadski Skadar na Bojani, dakle drumsko-želežnički most na mestu nekadašnjeg Žeželjevog mosta ugledati svetlost dana”, izjavio je radikal Đurađ Jakšić.\nJakšić je istakao da je most već trebalo da bude završen 2013. godine, te postavlja pitanje nadležnima kada će zaista most biti i završen.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je istakao da je, što se izgradnje mosta tiče, važno da izvođači radova ispune svoju obavezu i postavljene rokove.\n“Sredstva su obezbeđena i raduje me što je država iznad svega, samo je bitno da oni ispune što su najavili prilikom poslednjeg obilaska, kad je bila evropska komesarka za saobraćaj s nama, da će završiti do kraja 2017. godine”, naveo je Vučević.\nNa sednici je bilo reči i konverziji duga DES-a prema gradu u udeo u kapitalu grada u ovom preduzeću, gde je gradonačelnik istakao da će grad postati suvlasnik, te da je to urađeno kako bi grad pomogao preduzeću, s obzirom na to da su u DES-u zaposlene osobe sa invaliditetom.\nPrethodni tekstRasparčavanje Radosnog detinjstva\nSledeći tekstDeca zapalila beskućnika koji je juče preminuo