Vreme - Konferencija "Spoljna politika Srbije i unutrašnji održivi razvoj u svetlu novousvojenih razvojnih ciljeva UN": Igramo za pravi tim\nVREME 1297, 12. novembar 2015. / VREME\nKonferencija "Spoljna politika Srbije i unutrašnji održivi razvoj u svetlu novousvojenih razvojnih ciljeva UN":\nGrađani žele promene stavova i promenu kulture Mi iz Ujedinjenih nacija smo samo posrednik koji će pomoći Srbiji i njenim građanima da dostignu one ciljeve koje žele. Kada se generalni sekretar UN Ban Ki Mun obratio učesnicima sastanka na kome su usvojeni ovi ciljevi, rekao je da su to ciljevi važni za sve ljude i za celu planetu. Milenijumski ciljevi, koji su bili usvojeni 2000, bili su usmereni na smanjenje siromaštva, povećanje učešća u obrazovnom sistemu, kao i povećanje dobrobiti majke i deteta. Mi smo od tada pomagali srpskim vladama da postignu ove ciljeve, i uskoro će biti objavljen izveštaj koji dokumentuje kako se Srbija postavila prema ovim ciljevima, i šta je sve urađeno. Postoje oblasti na kojima je potrebno još rada – to je preneto i ugrađeno u ciljeve održivog razvoja, koji stupaju na snagu u januaru 2016, i taj posao će trajati do 2030. godine. Moram da kažem da je prilikom definisanja ciljeva održivog razvoja, koje je potrajalo dve godine na globalnom nivou, Srbija bila veoma aktivna u njihovom oblikovanju i formulisanju. To je bio veoma važan proces, jer ne samo da je pokazao da Srbija doprinosi globalnoj debati, nego i da građani Srbije imaju poruku koju žele da prenesu, i da se ta poruka čula na globalnom nivou. Taj proces je vođen na dva nivoa – u jednom delu procesa je učestvovala vlada Srbije prilikom pregovaranja ovih ciljeva u Njujorku, ali, ovde, u Srbiji, tim UN je radio sa zajednicom, komunicirao je i konsultovao se sa svim nivoima društva, kako bi se došlo do njihovih predloga, da bi se videlo šta oni žele da se događa u društvu do 2030. godine. Dve godine smo sprovodili konsultacije sa javnošću – sa organizacijama civilnog društva, sa mladima preko društvenih medija, sa think-tank organizacijama – o tome kako žele da izgleda naša budućnost u ovoj zemlji. Iz tih konsultacija je proizašao jedan veoma zanimljiv rezultat – ne samo da ljudi žele povećanje zaposlenosti, dobro upravljanje, već je jedna od njihovih želja i promena u stavovima i u kulturi. Ovo je jedinstven rezultat, koji smo videli samo u veoma malom broju zemalja na svetu. Sada smo te ciljeve utvrdili, oni su usvojeni, i sada treba da definišemo kako ćemo ih sprovesti – ne samo na nivou vlade, nego i na nivou celog društva. Jedinstvena stvar kod ciljeva održivog razvoja jeste da prvi put imamo globalnu agendu, i biće meren učinak svih zemalja u odnosu na ovih postavljenih 17 ciljeva. Ovo je velika šansa za Srbiju da pokaže koliki napredak može da napravi, ne samo u lokalnom, već i u globalnom kontekstu.\nVizija Vlade Srbije Kada sedite u UN, onda ne samo da vidite svet u celini, što jeste zadatak UN, već i u kontekstu mnogo dužih rokova i procesa u kojima se današnje globalno društvo razvija. Mislim da je to i najveći doprinos ovih ciljeva održivog razvoja, pogotovo za Srbiju. Srbija je jako okrenuta sebi, i zanimljivo je da je srpsko civilno društvo ovoliko učestvovalo u celom procesu. Mislim da to ima malo veze i sa tim koliko se sama Kancelarija UN u Srbiji angažovala, kao i sa tim da civilno društvo u Srbiji želi da razmišlja o tim procesima. Ako pogledamo diskurs u medijima, u javnosti, a u krajnjoj liniji i program rada vlade i akcioni plan koji je iz toga proizašao, činjenica je da smo jako usmereni na naše vrlo akutne probleme koje, ako ne rešimo, nema nam ni malo dužeg roka u našem razmišljanju. Naše ostvarenje Milenijumskih ciljeva je bilo dosta dobro, jer se uspeh merio u odnosu na već narušeno privredno i društveno stanje zatečeno krajem devedesetih godina. Kada smo na Vladi usvajali izveštaj o ostvarenju Milenijumskih ciljeva, na kraju tog izveštaja smo stavili jednu malu viziju, jer se Vlada još nije pozabavila time da ove ciljeve prevede u nešto što bi se moglo nazvati akcionim planom. U toj kratkoj viziji dat je izbor od 10 ciljeva – prvi, i, po mom mišljenju, najvažniji cilj jeste promovisanje jakog inkluzivnog i održivog ekonomskog rasta i dostojanstvenog zaposlenja za sve. Mislim da to jeste problem broj jedan u Srbiji, i, zanimljivo, on se pojavljuje kao cilj broj osam u ovih 17 ciljeva UN. Sledeći je smanjenje siromaštva (cilj broj jedan u 17 ciljeva UN), zatim, postizanje zdravog života za sve starosne grupe, što je jako važno za jedno društvo koje ubrzano stari. Dalje, obezbeđenje obrazovanja za sve, gde su podciljevi vezani za kvalitet možda još i važniji za Srbiju. Potom, postizanje rodne ravnopravnosti, unapređenje održive industrijalizacije, smanjenje nejednakosti unutar zemlje, kao i između zemalja, unapređenje održivih modela potrošnje i proizvodnje, promovisanje aktivnosti na svim nivoima u borbi protiv klimatskih promena, kao i postizanje miroljubivih i inkluzivnih društava vladavine prava.\nOtvorenost globalne privrede Postoji još jedan veliki svetski proces koji se zove otvorena uprava, otvorena vladavina, ili partnerstvo za otvorenu vladavinu. On je inaugurisan pre nekoliko godina, njemu je Srbija pristupila, a on se i te kako tiče procesa pridruživanja EU, ali i cilja broj 16. Gđa Udovički je pomenula da je delom promenjen Zakon o ulaganju. Jedan od podciljeva u cilju 16 govori o eliminaciji korupcije i eliminaciji svakog oblika davanja mita, nelegalnih tokova novca, i tako dalje. Od koga to zavisi, osim od represivnih mera države? To zavisi od toga kako je organizovan globalni biznis, globalna privreda. Da li ćete vi imati otvorenost na nivou jedne države ili nećete, i tako ugroziti stvarne investicije ili ne, zavisi od toga kako se vaši propisi odnose na ugovore. Jedan od ciljeva otvorene uprave, u čiju je strategiju već integrisan cilj 16, jeste otvoreno ugovaranje. To znači da svi ugovori koji se zaključuju između privatnih i javnih entiteta budu otvoreni za javnost, a na to mora pristati i veliki biznis. Jedino na taj način možete raditi na univerzalnoj eliminaciji korupcije. Sedamnaest ciljeva je postalo univerzalno zato što je verovatno nemoguće eliminisati korupciju i uspostaviti inkluzivni razvoj u Kongu, ako vi imate najveće investitore sa sedištima u evropskim zemljama ili Severnoj Americi koji su potpuno neodgovorni, i mogu da diktiraju hoće li biti otvorenog ili tajnog pregovaranja. Potrebno je da te zemlje, odakle dolaze investitori, u svojoj zemlji ustanove procese krivičnog gonjenja onih koji nude mito i korupciju u zemljama u razvoju, i da time kompenzuju nedostatak kapaciteta u tim zemljama. Svedoci smo skandala raznih kompanija, čak i na tržištima razvijenih zemalja, gde se putem prevare ili korupcije ostvaruje nelegalna konkurencija na svetskom tržištu.\nSrbija aktivno učestvovala u formulisanju ciljeva UN Agenda nije pravno obavezujući dokument, mi nećemo dobiti sankcije ako ne sprovedemo svako slovo i svaki cilj, ali ona ima veliku moralnu i političku snagu. Šefovi država i vlada skoro svih zemalja sveta od 25. do 27. septembra su na podijumu Ujedinjenih nacija govorili i podržali ovaj dokument, i obavezali se da će da ga sprovedu. To i piše u poslednjoj rečenici Agende: "Mi, lideri sveta, obavezujemo se da do 2030. godine sprovedemo ove ciljeve." Tako da to nije stvar koja treba olako da se prihvati, to je jedan značajan, izuzetno ambiciozan i transformativan dokument, koji je vrlo povezan sa samom Poveljom Ujedinjenih nacija. Srbija je veoma aktivno učestvovala u ovom procesu. Ideja za formulisanje ciljeva razvoja doneta je 2012. i podsticaj za usvajanje ovakve univerzalne Agende koja će da važi za sve zemlje sveta, ne samo nerazvijene, već i one najrazvijenije, bio je u činjenici da je u sprovođenju Milenijumskih ciljeva pre roka postignut cilj prepolovljavanja svetskog siromaštva. Mislim da je već 2007. ili 2008. konstatovano da je milijardu ljudi izašlo iz dubokog siromaštva. I to je dalo podsticaj, ta spoznaja da se nalazimo se u 21. veku, u eri ogromnih ekonomskih i tehnoloških dostignuća, i da je de facto moguće da svet reši problem siromaštva, gladi, bolesti, da je to rešivo, da ima dovoljno para za sve to. I zbog toga su lideri sveta 2012. u Riju rekli, hajde da formulišemo nove globalne ciljeve, i da vidimo iz kojih sredstava će se ti ciljevi finansirati. I ne samo da je naš predsednik Nikolić učestvovao te 2012. u Riju, nego je Srbija izabrana da bude članica obe radne grupe za formulisanje ciljeva, a takođe smo izabrani i u Komitet koji je trebalo da sačini izveštaj iz kojih sredstava će se sve finansirati i na koji način će ta sredstva biti mobilisana. Dakle, Srbija je bila učesnik u oba procesa, što nijednoj zemlji u regionu nije pošlo za rukom. Zbog toga mislim da smo dobili određeni spoljnopolitički plus, jer smo aktivno učestvovali u nečemu što je veoma važno. Pregovori o formulisanju ciljeva su bili veoma dugi i teški, bilo je 13 zasedanja, i bilo je veoma teško da 70 zemalja koje su učestvovale u radnim grupama postignu konsenzus. Mi smo, u principu, a što je u skladu sa našom spoljnopolitičkom orijentacijom, dosta pratili stavove EU, naravno, uvek vodeći računa o našim interesima. Bilo je tu puno rasprave o svim pitanjima, ne samo o cilju broj 16, koji je suštinski, jer ako nemate vladavinu zakonitosti, ako nemate dobro upravljanje, ako ne suzbijete korupciju, vi ne možete da imate rast. Ako imate korumpirano, loše vođeno društvo, podrivate sopstveni razvoj. Takođe, cilj broj 16 govori o razvoju, a mi znamo koliko su ratovi devedesetih godina sputali naš razvoj. Iz tih razloga je Srbija podržavala taj princip, ali se borila i za sve druge ciljeve. Na kraju, morao je da se postigne neki kompromis, i kada je postignut, kada je radna grupa 2014. godine iznela 17 ciljeva i 169 podciljeva, to je dato Generalnoj skupštini UN, a onda su sve 193 zemlje gledale da to izmene, posebno su razvijene zemlje rekle da je 17 ciljeva previše. Sada, kada su ciljevi usvojeni, postavlja se pitanje kako će biti sprovedeni. A da bi se to pratilo, važno je da budu utvrđeni neki statistički identifikatori, i da se utvrde do koje mere mi ostvarujemo napredak po pitanjima siromaštva, energetike, poljoprivrede... Nama će biti potrebna pomoć i kadrovi da se to sve vrlo precizno prati. Takođe, svaka država mora da primeni te ciljeve na svojim realnostima, a mi moramo da formiramo naše interne ciljeve, koji su realni, i koji odgovaraju našoj stvarnosti. To će biti zadatak radne grupe, koja će biti formirana ubrzo, za nekoliko nedelja, i mislim da smo jedna od retkih zemalja u regionu koja je pripremljena za ovaj proces.\nRelevantnim indikatorima do razvoja Mi smo dve godine bili u procesu o kome je govorio i g. Županjevac, na globalnom nivou, jer i mi pripadamo globalnoj mreži Fondacija za otvoreno društvo, gde smo se, pre svega, zalagali za cilj 16 – da efektivne institucije i pristup pravdi prvi put postanu deo agende globalnog razvoja. Razlog za to jeste što smo mi kao organizacija, a to je lako zaključiti po našim aktivnostima, sasvim uvereni da nema razvoja, da nema smanjenja nejednakosti ni unutar zemlje, niti u odnosu na druge zemlje ukoliko nemate efikasno upravljanje, inkluzivne institucije, odnosno institucije koje mogu da opslužuju svaki segment društva bez obzira na to kako se on formira po etničkom, socijalnom ili nekom drugom kriterijumu. Dakle, mi danas u svetu više i ne govorimo samo o održivom razvoju – mi govorimo o socijalnoj i uključivoj ekonomiji na svetskom, evropskom i na regionalnim nivoima. Zato, a pogotovo jer ovaj put ne govorimo o smanjenju siromaštva u narednih 15 godina, nego o razvoju, za nas je bilo izuzetno važno da efektivne institucije budu jedan od ciljeva, kao i pristup pravdi – uvek morate računati sa time da institucije neće odgovoriti na potrebe građana, već da morate pred drugim institucijama dobiti svoje zadovoljenje. Mi smo sve vreme učestvovali u pregovorima sa statističkim odeljenjem UN da bismo saznali kako da izmerimo da li su ciljevi dostignuti. To je ono što ima veze sa planovima vlade da ove ciljeve učini integralnim delom razvojnih politika Srbije, a da li taj razvoj teče ili ne mi nećemo znati, niti ćemo moći da kontrolišemo vladu, a vlada neće moći da se ispravlja ili da se hvali, niti da planira svoje politike, ako nema nekih indikatora. Mi nemamo istraživanja, nemamo dobre statistike na osnovu kojih planiramo sopstveni razvoj, a onda imamo politički voluntarizam, pa donosimo zakone i kažemo da, na primer, zakon koji podrazumeva uvođenje nekih institucija, neće izazvati nove finansijske izdatke. To je prosto nemoguće, i računajte da, kada već tako nešto piše u obrazloženju zakona, taj zakon ne može biti sproveden. Nadam se da će ovaj proces omogućiti vladi da upotrebom relevantnih indikatora zaista ostvarimo određene pomake u razvoju. Kada govorimo o značaju svih ovih 17 ciljeva – šta oni jesu u odnosu na vladu u Maliju, i u odnosu na vladu u Srbiji? Oni jesu ono što bih nazvala komplementarnošću za ono što te vlade ne poseduju; 169 podciljeva vam govori da određenom kombinacijom i ukrštanjem ovih ciljeva vi zapravo možete da ostvarite sopstveni razvoj, ako se već niste sami dosetili jer nemate kapacitete. Šta će neko izabrati, zavisi od svake pojedinačne zemlje. Hoću da govorim o indikatorima, jer mislim da je to najvažnije. To je ono što ćemo mi svečano predati u ruke Vladi, i pokloniti joj taj instrument. Kada je bilo reči na globalnom nivou o cilju broj 16, dakle, o efektivnosti institucija, mnoge velike zemlje su se suprotstavljale tome govoreći da to nije merljivo, bilo da je reč o vladi, ombudsmanu ili sudovima. Mi smo unutar tog procesa u toku 24 meseca razvili instrumente kojima smo dokazali, i o tome diskutovali sa statističkim odeljenjem UN, da to jeste merljivo, i to jedino pod uslovom da statistički podaci ne budu jedini indikatori, nego mora postojati i kvalitativni kriterijum. Da postoje i kvantitativni i kvalitativni pokazatelji. Ovom prilikom hoću javno da se zahvalim organima Republike Srbije koji su pristali da budu mereni – a to su Poverenik za informacije od javnog značaja, Zaštitnik građana, Komisija za zaštitu ponuđača, Agencija za borbu protiv korupcije i Poverenici za ravnopravnost – koji su nam pomogli da razvijemo tu metodologiju kojom smo dokazali da je moguće meriti da li je jedan organ efikasan i efektivan. Pri tome, treba reći da su pomenuti organi Republike Srbije već primenili te metodologije, koje omogućavaju da se izmeri kako output tako i njihova unutrašnja efikasnost, ali i poverenje građana u te institucije. Nepoverenje građana u javne institucije je problem na svetskom nivou, i mislim da smo apsolutno svi dužni da na tome radimo u godinama koje dolaze. Na sve napore vlade, pa i vlade u Srbiji, koji zaista donose rezultate, skoro da ćete unapred imati građane koji će reći da to baš i nije tako bilo, zato što nisu navikli da veruju institucijama. Upotreba kvantitativnih i kvalitativnih indikatora je zaista nešto što je jako važno u obnovi poverenja javnosti i građana u državu.\nMoramo se oslanjati na kapacitete izvan organa vlasti Postoje ozbiljna ograničenja u kapacitetu rada vlasti, trenutno kasnim na sastanak na kojem hoću da pitam gde stoji naš napor da uspostavimo sistem da redovnije komuniciramo sa civilnim društvom i akademskom zajednicom i stručnom javnošću. Mi to prosto ne stižemo i mislim da mogu da govorim i u ime svojih kolega u tom pogledu. Ja se radujem ovome što će gđa Jelinčić da nam pokloni, i koliko god imate gotovih proizvoda i spremnosti da nečime pomognete, javljajte se. Naravno, ponekad postoje stvari koje ne želimo da radimo, koje nisu politika vlade, ali i tamo gde jesu, postoje velika ograničenja u kapacitetu i mora da se radi na unapređenju, boljem menadžmentu, boljem službeničkom sistemu. Sada spremamo i izmene zakona, ali, od kada sam shvatila suštinu problema sa službeničkim sistemom, iskreno, i pri najboljoj političkoj volji, on se neće unaprediti bez nekoliko godina postojanja i rada. Kada je reč o dobrom upravljanju, što je jedan od targeta cilja broj 16, tu postoji jako mnogo dimenzija. U nekim dimenzijama mislim da je ova vlada puno pomerila stvari, u nekim je možda i manje, a negde se i nije pomerila unapred. Mislim da je činjenica da postoji jasan program rada kojeg se držimo, već veliko unapređenje. Moram da kažem da je ozbiljan negativni efekat iz prethodnih vlada i prethodnog načina rada bio upravo to što se lutalo prema nekakvim političkim prioritetima koji nisu čak ni bili nužno usklađeni međusobno, i strašno je mnogo i vremena i resursa na taj način rasuto. Još malo treba da unapredimo unutrašnje kapacitete, a onda zaista postaje vrhunski prioritet da se bolje sarađuje i oslanja na kapacitete izvan organa vlasti. Mi možemo da napravimo propis i da on bude načelno u redu, ali onda kada treba da se stvarno proveri kako će to izgledati u primeni, to mora da prvo prođe kroz test javnosti. Mi idemo u tom pravcu, postoji Zakon o sistemu planiranja, namera je tu i moramo da razmislimo kako da ga usvojimo na način na koji će biti sprovodiv.\nOdgovornost pojedinca za ostvarivanje ciljeva UN Na početku sam citirala generalnog sekretara UN da su ovi ciljevi stvoreni za ljude i za planetu. Interesantno je da on tada nije pomenuo države, jer je hteo da kaže da su to ciljevi za svakog od nas, i da svako od nas treba da preduzme određenu odgovornost u vezi sa njima, a vlade i države su samo instrumenti pomoću kojih će ljudi ostvariti ove ciljeve. Oni će biti ostvareni samo ako ih svako od nas shvati ozbiljno i preduzme nešto da bi se oni ostvarili. Ne možemo samo vlade učiniti odgovornima za ispunjavanje ovih ciljeva, moramo početi od sebe. Ako, na primer, uzmemo konkretan cilj dobrog zdravlja i dobrobiti, ako ne vodimo računa o sebi, onda nećemo imati dobro zdravlje. Kvalitetna bolnica je dodatak, ali je naša odgovornost da čuvamo svoje zdravlje. Još jedan cilj za koji većina ljudi zaboravlja da je reč o njihovoj vlastitoj odgovornosti jeste zaštita životne sredine i energetska efikasnost. Uglavnom se vlade zadužuju da se pobrinu za ove oblasti, ali to počinje od svakog od nas, od načina na koji se ponašamo svakog dana. Ako sve više i više ljudi počne da preuzima odgovornost, poguraće društvo ka promeni. Zbog toga civilno društvo ima izuzetno važnu ulogu, jer ono odražava ono što ljudi žele, a saradnja između vlade i civilnog društva je ključna da se ostvare ovi ciljevi.


Promocija vina Vinarije Rogan u vinskoj kući Bouquet – RTV Panonija\nHomeVestiPromocija vina Vinarije Rogan u vinskoj kući Bouquet\nPromocija vina Vinarije Rogan u vinskoj kući Bouquet\n29/03/2014 RTV Panonija Vesti 0\nOduvek su narodi vinu davali posebno mesto, a za mnoge ono predstavlja izraz radosti življenja. Vinom se nazdravlja u svim važnim prilikama i za razliku od nas koji ga još uvek smatramo alkoholnim pićem vino je u svetu priznato kao hrana. Vina poseduju istoriju dugu oko 8000 godina. Kako bi ljubiteljima vina i onima koji to tek treba da postanu omogućili da probaju što više različitih vrsta vina, vinska kuća Bouquet svake nedelje organizuje promocije sa degustacijama, a danas se tamo održava promocija vina Vinarije Rogan.\nSa setvom jarih okopavina treba što pre krenuti\nImunizacija dece u Srbiji neće biti liberalizovana kao u nekim drugim državama


PROTEST MATURANATA: Velike gužve u Beogradu, neke linije GSP preusmerene (Foto / Video) | Novosti.RS\nPROTEST MATURANATA: Velike gužve u Beogradu, neke linije GSP preusmerene (Foto / Video)\nsreda, 19. 06. 2019. u 16:17\nU Dispečerskom centru GSP navode da je Nemanjina ulica blokirana za saobraćaj od 14 sati\nU Beogradu su danas velike gužve i zastoji u saobraćaju zbog prostesta malih maturanata i radova na gradskim ulicama, pa su zato preusmerene i neke tramvajske i autobuske linije GSP-a.\nU Upravi saobraćajne policije kažu za Tanjug da je Nemanjina neprohodna zbog protesta, da su zastoji i gužve na Trgu Republike iz pravca Bulevara despota Stefana, kao i da su kolone vozila na Pančevačkom i drugim mostovima u Beogradu.\nU Dispečerskom centru GSP navode da je Nemanjina ulica blokirana za saobraćaj od 14 sati.\nKažu da je zato tramvaj 2L1 preusmeren sa Slavije u oba smera preko Resavske ulice, dok je tramvajska linija 9 podeljena, tako da saobraća na relaciji Blok 45 - Gospodarska mehana i Banjica - Slavija.\nPROČITAJTE I: SAZNAJEMO: Otac jednog maturanta stoji iza krađe testa iz matematike\nZa Tanjug su rekli da su Terazije bile blokirane za autobuski saobraćaj od 13.25 do 13.45 zbog protesta, te da su preusmerene autobuske linije 78 i 83.\nVelike su gužve i u Beogradskoj ulici, na uglu sa Bulevarom kralja Aleksandra, zbog kvara na semaforu.


Mihajlović: Građevinske dozvole u roku od 28 dana - BGnekretnine blog\nMihajlović: Građevinske dozvole u roku od 28 dana\ngrađevinska dozvola, građevinska industrija, lokalna samouprava, Ministarstvo građevinarstva, Zakon o planiranju i izgradnji\nNovosti 028 Nov 2014\nNovi zakon o planiranju i izgradnji koji će omogućiti izdavanje građevinskih dozvola u roku od 28 dana, tokom decembra biće usvojen u Skupštini Srbije rekla je danas ministarka za građevinarstvo, saobraćaj i infrastrukturu Zorana Mihajlović.\nDodala je da je ministarstvo pripremilo i dva podzakonska akta, tako da će zakon o planiranju i izgradnji stupiti na snagu odmah, prvog dana donošenja.\n- Do kraja januara 2015. godine, očekujem da će zaposleni u lokalnim samoupravama već moći da kažu - da, mi možemo da izdamo dozvolu u roku od 28 dana - rekla je Mihajlović.\nOna je naglasila da se do sada za građevinsku dozvolu čekalo od 200 do 700 dana, a u Beogradu 316 dana. Prema njenim rečima, građevinska dozvola će od sada moći da se izda u tako kratkom roku zato što će potencijalni investitor za sve što mu treba dolaziti na jedan šalter koji će se nalaziti u zgradama opština lokalnih samouprava. Mihalović je kazala da će investitor, bilo da je u pitanju fizičko lice ili velika nacionalna kompanija, doći na šalter da preda idejni projekat, a da će sve ostalo uraditi zaposleni u lokalnoj samupravi.\n- Lokalna samouprava sada po službenoj dužnosti počinje da prikuplja sva ona dokumenta, koja je do sada prikupljao investitor, a bilo je potrebno oko 30 dokumenata za koja se išlo od šaltera do šaltera - navela je ona.\nNakon što dobije sva dokumenta, investitor predaje glavni projekat, a u roku od pet dana od tada, dobija i građevinsku dozvolu.\n- Kada zakon počne da se primenjuje ne bi trebalo da bude ni jedan bespravno izgrađen objekat... i sigurna sam da će smanjiti i korupciju - ocenila je ona.\nMihajlović je izrazila očekivanje i da će zakon ojačati i unaprediti građevinsku industriju koja sada u bruto društvenom proizvodu učestvuje sa četiri odsto, a ona očekuje da će 2017. godine dostići nivo od osam odsto.


Ražnatović kritikovao selektora Đorđevića | N1 Srbija\nRažnatović kritikovao selektora Đorđevića\n19.07.2015. |09.09 >09.14 |\nPoznati košarkaški menadžer, vlasnik agencije "Beobasket" i prvi čovek Mega Leksa Miodrag Ražnatović kritikovao je odluku selektora reprezentacijke Srbije da na pripreme nacionalnog tima pozove Stefana Pota.\nIme mladog plejmejkera se nije našlo na prvobitnom spisku od 24 kandidata, ali je Đorđević posle odustajanja Stefana Jovića (povreda) odlučio da pruži šansu igraču rumunskog Asesofta.\n"Postoji trener koji objavi spisak od 24 igrača, koji potom skrati i odluči se za 18. Onda usled povrede pozove igrača koji nije bio u 24! I onda se svi mi zapitamo čemu uopšte služi spisak od 24. Više nego neozbiljno", napisao je Ražnatobić na svom Tviter prodilu i potom dodao:\n"To je stvar principa! Velika ljubav prema rumunskoj košarci i davanje istoj primat nad bavarskom je pak pitanje ličnog afiniteta i to ne treba komentarisati".\nRažnatovićje očigledno aludirao na činjenicu da je Pot dobio prednost u odnosu na plejmejkera Bajerna iz Minhena Vasilija Micića.\nkošarkaška reprezentacija srbije miodrag ražnatović Aleksandar Đorđević Stefan Jović stefan pot\nPred mundobasket su mnogi postavljali isto pitanje u vezi Jovića, kao što danas rade za Pota. Na kraju ispade da se Đorđević dobro razume u svoj posao. Ostavite Saleta da na miru "zida" tim, zna on dobro zašto je zvao malog Stefana a ne Vasu ili nekog drugog. Ima sigurno boljih igrača od Pota trenutno, ali postoji mogućnost da mali "eksplodira" baš na ovom prvenstvu, Sale ima mozga, to je dokazao, na Mundobasketu zaradio kredit da mu se niko ne meša u posao bar narednih 10 godina.\nSamo da mi neko objasni - kako ista osoba može biti agent (u Srbalja popularno nazvan menadžer) i prvi čovek nekog kluba? Pokušao sam pronaći sličan primer bilo gde u svetu i u bilo kojoj sportskoj grani, makar da je vlasnik zastupničke agencije "samo" član uprave nekog kluba - ne, nisam našao.. Selektor stavlja "na panj" svoje ime i prezime pri svakom odabiru igrača i zato jeste i mora biti, jedini koji odlučuje. Generali nakon bitke su, po meni, uvek poželjni jer - čak i zlonamerna, svaka kritika sadrži i konstruktivan deo (osim kada istu iznose članovi SNS, ali to je politika pa, nećemo o tome).\nZasto se uopste prenose izjave ovakvih ljudi? Ko je on da sastavlja reprezentaciju Sasi Djordjevicu?


Kragujevčani spremni da pomrse račune šampionu - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nKragujevčani spremni da pomrse račune šampionu\nAleksandar Milosavljević 07.03.2014., 13:34\nJelen Superliga Srbije nastavlja se u subotu i nedelju utakmicama 18. kola, a kragujevački Radnički će na svom „Čika Dači“ dočekati aktuelnog prvaka države ekipu Partizana.\nDomaćini su u prva dva kola protiv dva odlična takmaca osvojili po bod, a onaj drugi u Kruševcu protiv Napretka uz tri postignuta gola i stizanja dva gola prednosti u drugom poluvremenu u gostima, kao da je dao krila „Đavolima“. Sada sa mnogo više pritajenog optimizma čekaju meč sa Partizanom i nadaju se da mogu i oni da zakinu koji bod šampionu. Tenziju podiže i navijačka grupa „Crveni đavoli“ koja će sutra proslaviti 25 godina od osnivanja.\n„Osvojili smo na startu dva boda u dva meča sa odličnim protivnicima, a sada imamo na redu mečeve sa dva velikana našeg fudbala. To je prilika za nas da pokažemo da li smo stasali kao ekipa i da li možemo da odigramo dobar fudbal, a samim tim i ostvarimo naše ciljeve – da se što pre izvučemo iz opasne zone. Sa druge strane dolazi nam Partizan sa potpuno drugim ambicijama, sa timom koji je jedan od najboljih u poslednjih nekoliko sezone i ja očekujem da navijači vide pravi fudbalski spektakl i uživaju u fudbalu. Sve osim poraza za nas je uspeh“ – rekao je u najavi ovog meča trener Radničkog Radmilo Ivančević.\nSlično razmišlja i najiskusniji fudbaler i najbolji strelac domaće ekipe Darko Spalević.\n„Atmosfera u ekipi je fenomenalna. Dolazi nam šampion Srbije, ali mi smo se ove nedelje spremali za taj meč i ako budemo odigrali kao drugo poluvreme protiv Napretka, nadam se da ćemo osvojiti bod, a možda i sva tri.“\nDarko Spalevićfk radnički 1923Radmilo Ivančević\nPrethodna vest Juve želi Realov trojac\nSledeća vest Radonjić: Pobedom protiv Krke korak bliže prvom mestu (VIDEO)\nJuve želi Realov trojac\nRadonjić: Pobedom protiv Krke korak bliže prvom mestu (VIDEO)


Carinska unija Balkana za šest meseci? - Jutarnji GLASnik\nHomeEKONOMIJACarinska unija Balkana za šest meseci?\nCarinska unija ili jedinstven ekonomski prostor zemalja Zapadnog Balkana mogao bi zaživeti za otprilike šest meseci, a već na sajmu u Mostaru verovatno će biti potpisan sporazum, pišu banjalučke Nezavisne novine\nCarinska unija ili jedinstven ekonomski prostor zemalja Zapadnog Balkana mogao bi zaživeti za otprilike šest meseci, a već na predstojećem sajmu u Mostaru verovatno će biti potpisan sporazum kojim bi se zemlje članice obavezale da u tom smeru počnu s usklađivanjem procedura i dokumenata, pišu banjalučke Nezavisne novine.\nCarinska unija država Zapadnog Balkana, Srbije, BiH, Crne Gore, Makedonije, Kosova* i Albanije bila je tema prošlonedeljnog sastanka premijera u Sarajevu u okviru pripremnog sastanka za samiti lidera tih zemalja i EU, koji će biti održan u Trstu, jula ove godine.\nTim povodom juče je u Beogradu održan sastanak predstavnika Spoljnotrgovinske komore BiH i Privredne komore Srbije, na kojem je dogovoreno da se krene u komunikaciju i s ostalim komorama kako bi taj proces jedinstvenog tržišta što pre zaživeo u praksi.\nS obzirom na to da carinska unija u okviru CEFTA već praktično postoji, zemlje Zapadnog Balkana u narednom periodu radiće na tome da, recimo, fitosanitarni sertifikat iz Banjaluke vredi u svim zemljama ili da privrednik iz Skoplja bez ikakvih peripetija i problema može da radi u Sarajevu.\nTakođe, dokumentacija potrebna za transport robe bila bi svedena na minimum, a cilj je da roba praktično bez ikakvog zadržavanja na granicama prolazi kroz region, što naravno za sobom povlači veću mobilnost ljudi, zaposlenost, investicije…\n„To je moguće. Verujem da za šest meseci možemo završiti taj posao. Plan je da to jednostavno bude tržište u kojem bi se kao u jednoj državi radilo, trgovalo. Inicijativa je politički usklađena i nakon potpisanog sporazuma nadležna ministarstva trebala bi da daju zeleno svetlo da se krene u to i počnu usklađivati zdravstveni i svaki drugi sertifikati“, rekao je Nemanja Vasić, potpredsednik Spoljnotrgovinske komore BiH.\nIako od same najave od pre nekoliko meseci stvaranje tzv. carinske unije deluje kao utopija, izgleda da se u praksi, ipak, nešto dešava, a iz razgovora s ljudima direktno uključenim u taj proces može se zaključiti da je zasad EU najviše zainteresovana da pomogne i, kako reče jedan od sagovornika, „EU će to sigurno izgurati“.\n„Očigledno je da se nešto na brzinu dešava oko Zapadnog Balkana. Verovatno se radi na tome da od ovog prostora prave malu EU i u tom kontekstu to bi bilo dobro zbog većeg tržišta. Ako mi imamo preduzeće u BiH koje može da računa na tržište od 15 ili 20 miliona ljudi to je dobra stvar“, rekao je Goran Radivojac, profesor Ekonomskog fakulteta u Banjaluci.\n„Carinska unija bi bila kvalitativni iskorak zato što se ona ne bi odnosila samo na regulisanje trgovine u okviru ove integracije, nego i trgovinu s ostalim, trećim zemljama“, rekao je nedavno Predrag Bijelić, profesor Ekonomskog fakultata u Beogradu i savetnik pri STO.\nFoto: RTV, Izvor: Tanjug/ Novosti\nTags:MOSTAR, ZAPADNI BALKAN\nPremijer Slovačke uz radnike Folksvagena prilikom štrajka, naše u Fijatu čeka epitet da su lenji i nezahvalni


MyCity » Ishrana, trening, teretana » Anoreksija sve češća i u Srbiji\nBeograd -- Poremećaj ishrane kada se unosi veoma mala količina hrane može izazvati ozbiljne posledice, a najčešće pogađa tinejdžerke.\nPoslednjih decenija pojavila se svest o štetnosti gojaznosti i idealizacija mršavosti, koje su uticale da se promene navike u ishrani. Međutim, sada borba protiv anoreksije postaje novi trend u svetu. Evropske zemlje utrkuju se koja će napraviti bolju promotivnu kampanju, dok se u Srbiji tvrdi da anoreksija još uvek nije uzela tolikog maha u modnom svetu.\n"Rekla bih da taj poremećaj još uvek nije zabeležen kod naših manekenki, s tim što bih naglasila da taj problem nekako sada svi vezuju samo za manekenke. On je jako prisutan u životu mladih devojaka, naravno i da manekenski poziv ima veze sa sa tim", kaže Slađana Tesla iz modnog studija Klik.\nPoslao: 06 Okt 2007 20:59\nPoslao: 07 Okt 2007 02:43\nPazi za ovkao ozbiljnu temu umesto psihologa i psihijatra navode reci neke iz modne industrije


Karijerno osnaživanje – Onasnazivanje\nTrening “Karijernog osnaživanja” održan je u saradnji sa Agencijom HR ROAD u Sigurnoj kući Sombor tokom jula meseca 2015.godine. Cilj treninga je bio podizanje nivoa samopouzdanja i motivisanje žena za aktivno traženje posla.\nTokom dva dana radionice učesnice su aktivno participirale u svim praktičnim vežbama i diskusijama, a sa treninga su ponele kompletno sređene radne biografije, kao i motivaciona i propratna pisma za neke od pozicija na koje planiraju da konkurišu za posao.\nJedna od tema treninga bila je i kako se ponašati na razgovoru za posao, a najzanimljiviji segmenat ovog dela radionice bila je simulacija intervjua za posao.\nRadionicu „Karijernog osnaživanja“ vodio je Uglješa Atanacković sertifikovani konsultant Nacionalne agencije za regionalni razvoj, kao i Evropske banke za obnovu i razvoj.\nUčesnice dvodnevne obuke su sve segmente treninga ocenile visokim ocenama, a kao najpozitivniji aspekt su istakle da je sve stečeno znanje na radionici i praktčno provereno, te primenjljivo u stvarnim životnim okolnostima.


STATISTIKA I ČINJENICE: Migranti koštali državu 7 milijardi samo 2017. godine (FOTO) | Vesti Dana\nDrržave evropskog kontinenta se susreću sa novim velikim izazovom, a to su masovna migracije i ogromni troškovi socijalne pomoći. Iako talasi migranata preplavljuju države na evropskom kontinentu debate na ovu temu su izuzetno retke.\nMigracija u Holandiji imala je 3 faze, iako je uvek predstavljana kao nešto što donosi ekonomski boljitak realnost pokazuje sasvim drugačiju situaciju i migracija stvara brojne probleme po budžet ove zemlje. Troškovi migracije se mere u milijardama evra uskoro će preći novac uložen u vojsku.\nNakon poslednjeg svetskog rata Holandija je primala privremene migrante za „poslove koje Holanđani ne žele da rade“ to jest za poslove koje lokalno stanovništvo nije htelo da obavlja zbog niskih plata. Ipak prvi talas migranata se nije završio kao privremeni nego kao stalni, a stranci su u Holandiju doveli i svoje porodice.\nDrugi talas migranata došao je iz bivših kolonija pretežno iz Surinama i Indonezije, dok sadašnji treći talas iz Azije i Afrike opravdava se navodnom potrebom za većom radnom snagom i kako bi migranti zaradili penzije za Holanđane kojima pada natalitet.\nŠta je sa troškovima migracije\nIstraživanje profesora Jana Van de Beek-a sa univerziteta u Amsterdamu pokazalo je da ne-evropski migrati koštaju holandiju u proseku 7.2 milijarde evra godišnje. Ovo blizu vojnog budžeta za 2017. koji je te godine iznosio 7.9 milijardi, a očekuje se da troškovi nastave da rastu zbog novog priliva migranata.\nIako državni zvaničnici izbegavaju temu troškova masovne migracije, nužno je pratiti troškove sistema socijalne zaštite jer će država u jednom trenutku doživeti kolaps pod težinom troškova i poreza – navodi profesor.\nZašto su troškovi toliko veliki? Zbog toga što su određene grupe u većinski na socijalnoj pomoći.\nStatistika pokazuje ukupan broj ljudi po etničkoj grupi koji žive od socijalne pomoći prema podacima za 2014. godinu.\nNa vrhu skale su Holanđani, zatim Turci, Marokanci, Somalijci, Iračani, Sirijci, Avganistanci, Iranci, Eritrejci i na kraju Poljaci. Statistika pokazuje da je skoro 70% Somalijskih migranata na socijalnoj pomoći.\nOvo potvrđuje da argument da su migranti potrebni da bi se popunila radna mesta jednostavno nije utemeljen. Pored toga statistika pokazuje da među migrantima postoji jedna grupa koja je više nego vredna, a to su Poljaci. Oni su na socijalnoj pomoći manje nego Holanđani.\nOd ukupne populacije Holandije 16% se nalazi na socijalnoj pomoći, a od tih 16% Holanđani čine samo 2%. Sistem socijalne zaštite u Holandiji jednostavno nije dizajniran da ima 16% nezaposlenih koji žive na račun poreskih obveznika koji rade – zaključuje Van de Beek.\nSa sadašnjim trendom migracije procenjuje se da će Holanđani postati manjina u svojoj zemlji u narednih 40 godina.


Za Banju "Dvorovi" 200.000 KM, za RK "Borac" 100.000 KM\nNaslovna/Društvo/Za Banju “Dvorovi” 200.000 KM, za RK “Borac” 100.000 KM\nVlada Republike Srpske obezbijediće 200.000 KM novčane pomoći za normalizaciju finansijskog stanja u Јavnoj ustanovi Banja "Dvorovi" u Bijeljini, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću nakon današnje sjednice.\nBanja “Dvorovi”, koja je osnovana 1986. godine sa zadatkom polivalentnog korištenja geotermalne energije ima 57 zaposlenih radnika i svih godina postojanja, najveći prihod ostvaruje od zdravstvenih usluga iz domena fizikalne medicinske rehabilitacije, a, osim toga, bavi se i pružanjem turističko-ugostiteljskih usluga.\n“Prethodnih godina, u interesu pacijenata, na teret ustanove pružabi je znatno više usluga u odnosu na ugovoreni iznos sa Fondom zdravstvenog osiguranja Republike Srpske”, navedeno je u saopštenju.\nIz Vlade napominju da je u prethodnih desetak godina, pruženo besplatnih usluga medicinske rehabilitacije u iznosu od preko 1.200.000 KM, što se odrazilo na sveukupno stanje u ustanovi.\n“Takođe, rukovodstvo u ustanovi se suočava sa velikim problemima i kašnjenjima u izmirenju obaveza, te su bilansi u ustanovi opterećeni značajnim iznosima zakonskih zateznih kamata i poslovanjem sa gubitkom”, dodaje se u saopštenju.\nU Vladi podsjećaju da je u decembru 2010. godine Banja “Dvorovi” pretrpjela veliku štetu u poplavama,kao i u maju 2014. godine, ali u mnogo većoj razmjeri, kada su svi objekti banje pretrpjeli znatna oštećenja koja još nisu sanirana.\nVlada Republike Srpske danas je odobrila jednokratnu finansijsku pomoć od 100.000 KM Rukometnom klubu “Borac m:tel” Banjaluka.\nVlada Republike Srpske zadužila je danas Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da obezbijede 69.523 KM za sanaciju štete u Osnovnoj školi “Radoje Domanović” Osječani kod Doboja.\nOva škola, koju pohađaju 272 učenika raspoređena u 20 odjeljenja, oštećena je u nevremenu 8. juna. U objektu centralne škole zaposleno je 58 radnika.\nVlada Srpske zadužila je Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da obezbijede 93.600 KM /sa PDV-om/ za prvu fazu radova na izgradnji školskog objekta za Područno odjeljenje Gornji Teslić, koje je u sastavu Osnovne škole “Ivo Andrić” Đulići.\nUkupna sredstva potrebna za izgradnju novog objekta, prema dokumentaciji koju je dostavila škola, iznose 316.529 KM, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nU sastavu škole se trenutno nalaze tri područna odjeljenja, od kojih je najbrojnije Područno odjeljenje u Gornjem Tesliću.\nZahtjev škole, koji je upućen resornom ministarstvu, odnosi se na izgradnju novog objekta na mjestu gdje se nalaze dvije škole koje su u lošem stanju i koje je neophodno srušiti.\nOsnovnu školu “Ivo Andrić” Đulići pohađa 466 učenika raspoređenih u 27 odjeljenja, a u objektu centralne škole zaposleno je 38 radnika.\nVlada Republike Srpske usvojila je informaciju o sprovedenim aktivnostima na projektu “Podsticanje obnovljivih izvora energije” – komponenta izdavanje dozvola i licenci u Republici Srpskoj, te informaciju o strateškim aktivnostima koje sprovodi opština Gradiška.\nVlada Republike Srpske odobrila je na današnjoj sjednici u Banjaluci 2.913.245 KM za uplatu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje i osiguranje od nezaposlenosti za 1.083 radnika iz 79 preduzeća.\nRiječ je o radnicima koji su u procesu stečaja preduzeća ostali bez posla ili su ispunili uslov za starosnu penziju, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nFondu PIO Republike Srpske je u vezi s tim raspoređeno 2.887.526 KM, od čega 2.095.791 KM za izmirenje doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje za radnike Industrije konfekcije “Novoteks” iz Trebinja, Drvne industrije “Omar” Kneževo, “Fruktona” Banjaluka, Opšte zemljoradničke zadruge “Kalinovik” iz Kalinovika, Јavno-komunalnog preduzeća “16. oktobar” iz Pelagićeva, preduzeća za proizvodnju i preradu metalnih konstrukcija i servisne opreme “Metalrad” iz Modriče i MDP UNIS Istočno Sarajevo ZDP Tvornica kotrljajnih ležajeva sa Sokoca.\nIznos od 791.735 KM raspoređen je za uplatu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje za 115 radnika iz 69 preduzeća koji su se prijavili na Јavni poziv Fonda PIO do 31. jula ove godine, u skladu sa rješenjem Vlade Srpske od 11. januara 2018. godine, koji sa uplatom navedenih sredstava stiču uslove za starosnu penziju.\nZavodu za zapošljavanje Republike Srpske raspoređeno je 25.718 KM za uplatu doprinosa za osiguranje od nezaposlenosti za radnike preduzeća u stečaju – Trudbenik FPA iz Doboja, “Dekorativa” iz Gacka i ODP “Klaonica i fabrika za preradu mesa” sa Han Pijeska, a doprinos za penzijsko i invalidsko osiguranje biće izmiren u narednom period.\nVlada Republike Srpske donijela je odluku o isplati 500.000 KM nerazvijenim i izrazito nerazvijenim jedinicama lokalne samouprave.\nZa 14 nerazvijenih opština – Bratunac, Vlasenica, Donji Žabar, Kostajnica, Ljubinje, Nevesinje, Pelagićevo, Petrovac, Petrovo, Ribnik, Rogatica, Han Pijesak, Šamac i Šipovo, dodijeljeni su iznosi od 13.375 KM do 16.300 KM, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nZa izrazito nerazvijene opštine – Berkovići, Vukosavlje, Istočni Drvar, Istočni Mostar, Istočni Stari Grad, Јezero, Kalinovik, Kneževo, Krupa na Uni, Kupres, Lopare, Novo Goražde, Osmaci, Oštra Luka, Rudo, Srebrenica, Trnovo, Čajniče i Šekovići, dodijeljeni su iznosi od 13.640 KM od 16.300 KM.\nVlada je na današnjoj sjednici prihvatila informaciju o potrebi izgradnje i opremanja medicinskog kampusa u Banjaluci, koji podrazumijeva Medicinski fakultet, Centar za obrazovanje i istraživanja, Fakultet zdravstvene njege i Srednju medicinsku školu, te o sanaciji i rekonstrukciji objekata Maternitea i Klinike za infektivne bolesti Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske.\n“Vlada zadužuje Ministarstvo finansija i Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite da pokrenu inicijativu prema Evropskoj investicionoj banci za obezbjeđenje 100 miliona evra za izgradnju i rekonstrukciju tih objekata”, navedeno je u saopštenju.\nRukometni klub Borac Vlada RS Željka Cvijanović\nDavor Dragičević: 7. aprila više nikoga neću čekati (VIDEO)\nDavor Dragičević: Milorade, zapamti jednom za svagda, ti nisi Republika Srpska! (VIDEO)\nCvijanović: Krajnje vrijeme da se prestane manipulisati građanima


Novi Zakon o udžbenicima - korak napred, dva koraka nazad | Libertarijanski Klub Libek\nNovi Zakon o udžbenicima - korak napred, dva koraka nazad\nPonedeljak , 08.12.2014.\nSituacija u sferi obrazovanja u Srbiji je dosta sumorna: đaci postižu slabe rezultate na PISA testiranju (oko 40% njih je funkcionalno nepis...\nSituacija u sferi obrazovanja u Srbiji je dosta sumorna: đaci postižu slabe rezultate na PISA testiranju (oko 40% njih je funkcionalno nepismeno) i Srbija neće učestvovati u narednom ciklusu testiranja, afere sa plagiranim doktorskim radovima nisu adekvatno rešene, afera Indeks još nije dobila sudski epilog… Dodatni nemir su uneli skorašnji studentski protesti (pa i okupacija pojedinih fakulteta), kao i štrajk prosvetnih radnika. Nedavno je izmenjen Zakon o visokom obrazovanju, a sada je predložen i novi Zakon o udžbenicima koji se trenutno nalazi na javnoj raspravi.\nOvaj Zakon je napisan sa željom da se prevaziđu neki od problema koji su u vezi su sa tržištem udžbenika. Najveći pojedinačni problem je, kako se navodi u Obrazloženju nacrta zakona, nizak kvalitet udžbenika. Drugi razlog za donošenje nove regulative je usklađivanje sa Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, u delu gde Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja preuzima ingerencije vezane za predlaganje udžbenika na odobravanje.\nOvaj zakonski predlog se sastoji od dobrih i loših rešenja, ali i propušta da odgovori na nekoliko važnih pitanja.\nMeđu dobrim delovima predloga zakona se mogu izdvojiti sledeće mere:\nUdžbenici od sada moraju da imaju elektronski dodatak uz štampani tekst. Iako on u nekim izdanjima do sada jeste bio prisutan, to nije bilo pravilo za sve pa se očekuje da će to dovesti do većeg kvaliteta udžbenika jer će uneti dozu inovativnosti i obogatiti sadržaj. Pored toga, novina je i određivanje maksimalnog broja strana za udžbenike, što bi trebalo da doprinese rasterećivanju i sažimanju preopširnog gradiva.\nObaveza za licenciranjem koje je do sada bilo neophodno je izostavljena (čak 77 izdavačkih kuća je dobilo licencu). Obzirom da prema Obrazloženju zakona nije došlo do povećanja kvaliteta udžbenika, to znači da je sistem licenciranja izdavača doživeo neuspeh i da je predstavlja samo nepotreban administrativni teret i trošak za izdavače.\nSistem finansiranja udžbenika za osnovnu školu se značajno menja. Do sada su knjige dobijali svi đaci na početku školske godine neselektivno, bez analize kojim đacima su iz budžeta finansirani udžbenici potrebni. Na ovaj način dolazilo je do rasipanja resursa jer su udžbenike dobijali i đaci koji nisu imali potrebu za finansijskom podrškom, te su sredstva korišćena neefikasno. Ovaj sistem je prvo uveden u pojedinim lokalnim samoupravama, pre svega kao politička mera, pa je zatim isto tako uveden na teritoriji cele Republike, dok su troškovi ostali podeljeni između budžeta lokalnih samouprava i budžeta Ministarstva prosvete. Novopredloženi model predviđa podelu udžbenika finansiranih iz budžeta samo onim učenicima koji su slabijeg imovinskog stanja, odnosno kojima je potrebna takva podrška. To je ujedno i pravednije i efikasnije. Zakon predviđa da bi Ministarstvo prosvete trebalo bliže da odredi koji uslovi bi trebalo da budu zadovoljeni da bi se dodelio “besplatni” udžbenik. U narednoj godini je predviđena suma od 730 miliona dinara za te potrebe, što je identično sumi koja je izdvojena ove godine za taj program.\nNedostatak udžbenika za srednje stručne škole je do sada bio veliki problem za pojedine škole ili smerove, jer usled malog broja đaka izdavači nisu bili finansijski zainteresovani za kreiranje ovih knjiga. Predlog zakona predviđa da od sada udžbenike mogu da predlože ne samo izdavači, nego i udruženja onih škola koje bi ih koristile, što bi trebalo da popravi situaciju sa dostupnošću adekvatnih udžbenika.\nSa druge strane, od loših strana ovog predloga zakona se mogu izdvojiti:\nOdluku o korišćenju udžbenika donosi nastavničko veće, i ti udžbenici su obavezni za sve nastavnike i đake tokom perioda od naredne 4 godine, nakon čega se udžbenici ponovo biraju. Ovo je značajno ograničavanje rada nastavnika: oni sada moraju da rade po udžbenicima koji možda ne odgovaraju njihovim metodama i načinima prenošenja znanja. Lako je zamisliti situaciju u kojoj se pojavljuju novi, inovativni udžbenici, pored postojećih, klasičnih. Nastavnici koji bi želeli da rade po novom udžbeniku od sada to neće smeti, već će biti primorani da se prilagode većini. Imajući u vidu starosnu strukturu zaposlenih i nedostatak odgovarajućeg sistema motivacije, ovakav scenario je vrlo verovatan.\nDodatan problem predstavlja ograničenje raznovrsnosti udžbenika u opticaju: da bi neki udžbenik mogao da bude u upotrebi, potrebno je da se za njega odluče škole sa po najmanje 15% od ukupnog broja đaka. Time se značajno ograničavaju izbor i konkurencija među izdavačima, jer će teorijski biti moguće da se u upotrebi nađe najviše 6 udžbenika. Ova kvota će naročito pogoditi nove izdavače i nova izdanja udžbenika, jer je postavljeni prag izuzetno teško preskočiti i obezbediti 15% tržišta. Rezultat smanjene konkurencije ide na ruku jedino velikim proizvođačima udžbenika, dok će inovacije biti dramatično obeshrabrene što će se oslikati na nižem kvalitetu udžbenika. Četvorogodišnji period u kome se izabrani udžbenici moraju koristiti osigurava plasman izabranih izdavača i u tom vremenskom periodu ih štiti od konkurencije koja bi mogla da ponudi kvalitetnije i pristupačnije udžbenike.\nUvodi se ograničenje cene udžbenika, odnosno biće određena maksimalna cena udžbenika i to samo za srednje stručne škole. Cenu će određivati Komisija na osnovu određenih parametara kao što su prosečni troškovi izrade udžbenika i prosečna marža izdavača. Ograničavanje cena u ekonomiji može biti relevantno ili nerelevantno, na gore (maksimalna) ili na dole (minimalna cena). Nerelevantno ograničavanje nema uticaj na tržišne učesnike, dok relevantno ograničavanje ima. Želja zakonodavca nije obrazložena, ali se može pretpostaviti da je ograničenje cene vezano za mogućnost zloupotrebe monopolskog položaja izdavača usled malih tiraža koji obeshrabruju učešće većeg broja izdavača.\nSa obzirom na predviđene parametre, može se pretpostaviti da će doći do relevantnog ograničavanja cene. Pored trenutnog nedostatka motivacije izdavača da proizvode udžbenike za srednje stručne škole, jer im to nije isplativo, ovakvo ograničavanje cene moglo bi dodatno da obeshrabri sve koji pomisle da se oprobaju na tom tržištu. Umesto da udžbenici budu relativno skuplji ali i dostupni, njih neće ni biti (u tom slučaju javni izdavač je obavezan da izradi te udžbenike, što će se na kraju pokrivati subvencijama države ili iz prihoda izdavačkog preduzeća).\nDa bi se izbeglo stvaranje ili zloupotreba monopola na ovim tržištima, rešenje je da se smanje barijere pri ulasku na tržište (na primer, da se izbaci već pomenuta obaveza od 15% učešća na tržištu ili to da odabrani udžbenici moraju da se koriste najmanje 4 godine). Podsticanje učešća udruženja srednjih stručnih škola u kreiranju udžbeničkih sadržaja, uz postojeće rešenje da đaci ne moraju da poseduju udžbenike – ali da su oni dostupni u bibliotekama škola, takođe bi moglo da dovede do zadovoljavajućeg funkcionisanja tržišta.\nVećina rešenja iz ovog predloga zakona ide u dobrom smeru, međutim, treba odgovoriti i na njegova loša rešenja. Moguće ispravke idu u smeru veće individualizacije odgovornosti i obaveza nastavnika prilikom odabira udžbenika. Nastavnicima treba omogućiti da sami odaberu koje udžbenike će njihovi đaci koristiti, a ne da im se to nameće preglasavanjem na nastavničkom veću. Posebno je negativan uticaj postavljanja visokog praga od 15% đaka koji bi morali da koriste neki udžbenik kako bi on mogao da bude u upotrebi – ovaj prag bi trebalo značajno smanjiti (na primer, u Hrvatskoj iznosi 10%) ili u najboljem slučaju – ukinuti. Vremenska obaveza korišćenja odabranog udžbenika tokom 4 godine predstavlja još jedno ograničenje – to znači da u tom periodu neće biti rada na novim udžbenicima nego će oni tek po isteku tog perioda biti dopunjeni ili će biti kreirani novi. Ograničavanje cena jedne kategorije udžbenika je poseban problem i neće dovesti do rešavanja problema, nego do njihovog gomilanja. Zato je potrebno ukazati na posledice ovih zakonskih odredbi kako bi one tokom javne rasprave bile izmenjene.


EKSKLUZIVNO: Šešelj Natašu Jovanović šalje Kod Vučića!\nKao grom iz vedra neba u Srpskoj radikalnoj stranci odjeknula je vest da generalna sekretarka i Šešeljeva ratoborna mezimica Nataša Jovanović posle tri decenije napušta stranku! A učlanila se u radikale, verovali ili ne, pre i samog Vučića! Šta se zapravo iza ovoga krije?\nOni koji ne znaju za dil Šešelj-Vučič i koji ne znaju kakve dilove „vojvoda“ pravi, pomislili su da je u pitanju rascep u redovima radikala. Ali, kako saznaje Direktno.rs, nekadašnji crveni četnički vojvoda, a danas Vučićev pešadinac, svestan da on lično a ni radikali formalno nikada neće biti vlast, odlučio je da pogura svoju mezimicu i pošalje je kod Vučića kako bi se domogla neke državne funkcije. Kad se priča oko njenog „odlaska“ od Šešelja malo slegne i zaboravi, za nekoliko nedelja, a najviše nekoliko meseci, eto radikalne radikalke u Vučićevoj vlasti! Nataša Jovanović FOTO: Printscreen/YouTube\nNataša Jovanović godinama je bila jedan od najekstremnijih poslanika u poslaničkoj grupi u kojoj su sedeli šefovi i ideolozi Vojislav Šešelj, Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić. Nataša Jovanović korišćena je kada je trebalo da se izgovori nešto toliko ekstremno ili prosto da to čak niko, ni od njih trojice nije hteo.\nU vremenu kada su Vučić i Nikolić napustili radikale, a pre Šešeljevog povratka iz Haga i njegovog dila sa novim gospodarom Srbije, Nataša Jovanović se u svom stilu medijski obračunavala sa izdajnicima ideologije Srpske radikalne stranke i velikosrpskog nacionalizma. Vojislav Šešelj FOTO: Printscreen/YouTube\nO tome šta je sve izgovorila o Vučiću i Tomi, kako ih je klela i proklinjala – mogla bi se knjiga napisati, ali uređivačka politika našeg portala je takva da nisu dozvoljene psovke, i uvrede po nacionalnioj i verskoj pripadosti ili seksualnoj orijentaciji, pa Jovanovićevu ne možemo citirati. Aleksandar Vučić FOTO: Printscreen/Instagram\nAli stvari su se promenile. Crveni četnički vojvoda pristao je da bude Vučićeva pešadija i da služi njegovom režimu, pa se otvorila mogućnost da nekoga, ponegde pogura. A koga će, ako neće svoju mezimicu Natašu Jovanović?\nPrethodni tekstJUG SE DIGAO: Vučić panično odjurio da smiruje ljude, bliži mu se kraj!\nSledeći tekstSRBI NAJUGROEŽNIJI U SVOJOJ ZEMLJI: U Aptivu Turci i Rumuni imaju 3 puta veće plate nego radnik iz Leskovca!


Bezobzirnih vozača bilo i proteklog vikenda: Pijani sedali za volan, na trežnjenju završila četvorica · gradski.online\nKIKINDA- Na ulicama i putevima Kikinde i pet opština Severnobanatskog okruga, ni proteklog vikenda bezobzirni vozači nisu se ustručavali da u alkoholisanom stanju sednu za volan rizikujući sopstvene i tuđe živote.\nIz saobraćaja je zbog upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola isključeno deset vozača. Od tog broja, četvorica su zadržana u trajanju do 12 časova, jer je izmerena količina alkohola u organizmu prelazila granicu od 1,20 mg/ml alkohola u organizmu.\nProteklog vikenda dogodile su se četiri saobraćajne nezgode, u kojima je jedno lice zadobilo lakše telesne povrede. Pričinjena materijalna šteta se procenjuje na oko 290.000 dinara.\nDo nezgoda je došlo zbog alkohola, radnje vozilom i neustupanja prvenstva prolaza. Zbog učinjenih saobraćajnih prekršaja, zahtevi za pokretanje prekršajnog postupka podneti su protiv 18 učesnika u saobraćaju i izdato je 116 prekršajnih naloga.\nOtkrivena su 22 prekršaja nekorišćenja sigurnosnog pojasa, 80 prekršaja prekoračenja dozvoljene brzine kretanja vozila i 24 ostala prekršaja.\nPrethodnoŽAK slavio u Nakovu: Derbi rešio kapiten Vladimir Radivojac, “Polet” nije iskoristio penal\nSledećeRetko se dešava streličarima “Apola”: Sara Zamurović i njene klupske kolege, u Kragujevcu bez medalja


Vodič za lošu nauku | Medijska pismenost\nNaslovi članaka se obično osmišljavaju kako bi primamili gledaoce da kliknu na članak i pročitaju ga. U najboljem slučaju, ovi članci previše uprošćavaju nalaze istraživanja. A u najgorem, oni ih predstavljaju senzacionalistički i netačno.\nPogrešno tumačenje rezultata\nNovinski članci ponekad iskrivljuju ili pogrešno tumače, namerno ili ne, nalaze istraživanja radi dobre priče. Ako je moguće, pročitajte izvorno istraživanje i ne oslanjajte se, radi informacije, na članak koji se zasniva na njemu\nMnoga preduzeća zapošljavaju naučnike da sprovode i objavljuju istraživanja. Istraživanje treba analizirati imajući ovo na umu, iako ih ta činjenica nužno ne obesnažuje. Istraživanje može, takođe, da bude netačno prikazano radi lične ili finansijske dobiti.\nNipošto nemojte da pomešate korelaciju i uzročnost. Korelacija dve varijable ne znači automatski da jedna uzokuje drugu. Globalno zagrevanje se pojačalo od 19-og veka, a broj pirata se smanjio, ali odsutnost pirata ne uzrokuje globalno zagrevanje.\nTeorije u istraživanju samo su– teorije. Pazite na reči kao što su „može“, „mogao je i mogao bi“ i slično, jer je malo verovatno da istraživanja pružaju čvrste dokaze za bilo kakve zaključke kojima su prethodili.\nU eksperimentima, što je manji uzorak, manje je poverenje u rezultate dobijene od tog uzorka. Napravljeni zaključci moraju da se razmatraju imajući ovo na umu iako se u nekim slučajevima mali uzorci ne mogu izbeći. Uzrok sumnja može da bude činjenica da je veliki uzorak bio moguć, ali je izbegnut.\nU humanim eksperimentima, istraživači biraju pojedince koji su reprezentativni za određenu širu populaciju. Ako se uzorak razlikuje od populacije kao celine, onda i zaključci mogu da budu značajno različiti.\nOdsustvo kontrolne grupe\nU kliničkom testiranju, rezultati testiranja subjekata treba da se uporede sa „kontrolnom grupom“ kojoj se ne daje sredstvo koje se testira. Grupe takođe treba da budu raspoređene nasumice. U opštim eksperimentima, kontrolni test treba da se koristi tamo gde su sve varijable kontrolisane.\nNema testiranja „na slepo“\nKako bi se sprečila pristrasnost, subjekti ne bi trebalo da znaju da li su u eksperimentalnoj ili kontrolnoj grupi. Kod duplog testiranja „na slepo“, čak ni istražitelji ne znaju u kojoj se grupi nalaze subjekti dok se testiranje ne završi. Obratite pažnju – testiranje „na slepo“ nije uvek izvodljivo ili etičko.\nOvo se odnosi na biranje podataka u eksperimentu koji podržavaju zaključak istraživanja i ignorisanje onih koji to ne čine. Ukoliko je zaključak u nekoj istraživačkoj tezi donet na osnovu odabira rezultata, a ne na osnovu svih rezultata, to onda stvara zabludu.\nRezultati treba da budu ponovljivi u nezavisnom istraživanju i testirani u odnosu na širok spektar uslova (gde je to moguće) kako bi obezbedili njihovu opštost. Izuzetne tvrdnje zahtevaju i izuzetne dokaze – odnosno mnogo više nego samo jednu nezavisnu studiju!\nČasopisi i citati\nIstraživanja koja se objavljuju u velikim časopisima prolaze postupak kritičke revizije, ali još uvek mogu da sadrže nedostatke pa ih treba ocenjivati imajući ovo na umu. Slično tome, veliki broj citata ne znači uvek da je istraživanje visoko cenjeno.


"Parni Valjak" bez napadača na Zvezdu? - Sportske.net\n"Parni Valjak" bez napadača na Zvezdu?\nStručni štab aktuelnog šampiona Srbije susreće se sa velikim problemima pred "večiti derbi" pošto napadači nisu trenirali u četvrtak i pitanje je hoće li biti u konkurenciji za tim.\nRemi u derbiju nije opcija za BrašancaDileme pred "večiti derbi" - Koje postave će izvesti Grof i Tomić?Debitant sudi "večiti derbi"?Partizan - Nepravda prema Trbojeviću!Partizan - Palo isključenje zbog "sukoba interesa"\nAktuelni šampion Srbije u subotu će drugi put u tekućoj sezoni gostovati Crvenoj zvezdi koja je uoči početka plej-ofa obezbedila bolju startnu poziciju na tabeli i prednost domaćeg terena u "večitom derbiju".\nRanije danas pisali smo o problemima sa kojima se susreću treneri dveju ekipa uoči subotnjeg okršaja, a poslednji trening Partizana pokazao je da stručni štab crno-belih praktično nema napadača za duel sa Zvezdom.\nBugarski internacionalac Valeri Božinov nije odradio današnji trening zbog povrede prednje lože i već sada se može konstativati da Ivan Tomić neće moći da računa na njega za duel sa Crvenom zvezdom.\nPrepodnevni trening u SC Teleoptik u Zemunu propustio je i golobradi Dušan Vlahović, momak koji je na prethodnom "večitom derbiju" postao najmlađi debitant u istoriji te fudbalske svetkovine.\nTalentovani napadač dobio je u sredu udarac na treningu pa je danas bio pošteđen napora pa je tako i njegov nastup protiv lidera na tabeli došao pod znak pitanja, predma niko ni ne očekuje da Ivan Tomić "baci u vatru" Dušana Vlahovića čak i da bude spreman za meč.\nJedini napadač koji se u datom momentu u potpunosti oseća spremnim da počne utakmicu sa Crvenom zvezdom je Beko Fofana ali internacionalac iz Obale Slonovače nema nijedan nastup još od sredine februara kada je počeo prolećni deo sezone.\nPored kadrovskih problema u navalnom redu trener Partizana neće moći da računa ni na Alena Stevanovića što se moglo zaključiti na osnovu viđenog u "Zemunelu". Današnji trening Alena Stevanovića sastojao se od trčanja i svega nekoliko vežbi sa loptom ali odvojeno od ekipe.\nHoće li do subote situacija biti promenjena ostaje nam da vidimo, ali već sada možemo da kažemo da će Partizan ući u subotnji derbi oslabljen neigranjem nekog od najiskusnijih igrača.


Peru: Policija zaplijenila tonu i po kokaina i uhapsila državljanina BiH Smaila Šikala – Haber.ba\nPolicija u Peruu zaplijenila je tonu i po kokaina i uhapsila članove kriminalne grupe, među kojima je jedan od ključnih igrača Smail Šikalo, državljanin BiH, piše “Avaz.ba“.\nOn je, kako pišu južnoamerički mediji, bio povezan s grupom “Amerika”, kojom šefuju Srbijanci. Plan trgovaca bio je da pošiljka stigne morskim putem do Evrope, gdje bi na ulici ta vrijednost premašila 80 miliona dolara.\nGrupa je imala prepoznatljivu marku, tako da su poručioci iz inozemstva mogli identificirati njihovu drogu – mnogi paketi označeni su logom BiH.\nTeme:državljanin BiH, hapšenje, kokain, Peru, Smail Šikalo, zaplijena\nKo je danas uhapšen u Sarajevu zbog prostitucije i droge: Romel Jusufi označen kao vođa grupe, radi se o sinu vlasnika pekare “Aneks”\nVelika akcije policije u Sarajevu, ima uhapšenih


Na Svetski dan slobode medija, predlažem da se svim novinarima u Srbiji obezbedi beneficirani staž i najbolji mogući uslovi rada u kojima će nastaviti da se bore za otkrivanje istine, saopštio je danas predsednik Pokreta SNAGA SRBIJE Bogoljub Karić.\n„Srbija obiluje obrazovanim i talentovanim ljudima u medijima koji odlično rade svoj posao zato se osim beneficiranog radnog staža zalažem i za to da medijske kuće i svi oni koji se bave tim poslom budu oslobođeni PDV-a na opremu koja im je neophodna za njihov rad i usavršavanje“, dodao je Karić.\nUveren sam da je novinarstvo danas najteži ali i najplemenitiji posao koji je sprečio mnoge krize i ratove, otkrio najveće svetske afere i razobličio delovanje najsnažnijih centara moći i zato je današnji dan dragocen da se podsetimo zašto je sloboda štampe jedna od najvećih tekovina demokratskih društava, kazao je Karić.\nNikada neću zaboraviti kako su maskirana lica upala u redakciju „televizije otvorenih očiju“ - kako je tada narod zvao BK televiziju - koja je profesionalno, pošteno i fer izveštavala o događajima u Srbiji i čitavom svetu.\nTaj upad bio je veliki šok i stres za tadašnje zaposlene BK televizije, prekinut je životni san i talas stvaralaštva čitave jedne grupe mladih novinara, kamermana, tehničara...koji su verovali u televiziju na kojoj su radili i u vrednosti koje su propagirali kroz svoj rad.\nBio je to nezapamćen i brutalan napad na profesionalnu i mladu redakciju koja je se pridržavala novinarskih kodeksa i pokušavala da nametne vrednosti porodične i pristojne Srbije - rekao je Bogoljub Karić, ocenjujući da se takvo vreme „medijskog, ekonomskog i pravnog terorizma“ nikada neće vratiti u Srbiju.\nPovratak televizije otvorenih očiju na medijskom nebu\nPersa Minjović: Širom Srbije organizovati panele koji će se baviti ženskim pitanjem radi osnaživanja uloge žene


Toyota povlači 2,8 miliona vozila širom svijeta - Klix.ba\nbiznis Toyota povlači 2,8 miliona vozila širom svijeta\nToyota povlači 2,8 miliona vozila širom svijeta\n14.11.2012. u 19:14\nJapanska kompanija za proizvodnju automobila Toyota povlači 2,8 miliona vozila širom svijeta zbog problema sa vodenom pumpom i upravljanjem, što je najnoviji udar na reputaciju kompanije.\nNajveći japanski proizvođač automobila navodi da nisu prijavljene povrede, niti nesreće, ali da je primljeno oko 400 žalbi u Japanu zbog problema sa vodenom pumpom, kao i određeni broj žalbi u vezi sa problematičnim upravljanjem vozilima.\nKompanija je prošlog mjeseca na globalnom nivou povukla 7,43 miliona vozila, uključujući popularne modele Camry i Corollu, zbog rizika od požara usljed kvara na električnim podizačima stakala, prenijela je agencija France Press.\nOvaj najnoviji opoziv obuhvata određeni broj vozila proizvedenih između avgusta 2000. i decembra 2011. u Japanu, kao i između 2000. i 2009. u inostranstvu, uključujući popularni hibrid Prius, na kom su primijećena oba kvara.\nU najgorem slučaju, problem sa upravljanjem može da dovede do toga da vozač izgubi kontrolu nad vozilom, dok bi kvar na vodenoj pumpi mogao da zaustavi vozilo, navodi kompanija Toyota.\nPortparol kompanije je potvrdio da dosada nije bilo nesreća ili povreda zbog ovih problema.\nOko 1,5 miliona vozila obuhvaćenih opozivom prodato je u Japanu, a ostatak širom svijeta, uključujući SAD i Evropu.\nOvo je najnoviji je udarac Toyoti nakon što je u posljednjih nekoliko godina povukla milione vozila zbog kvarova, što je nanijelo veliku štetu nekada sjajnoj reputaciji firme, poznatoj po bezbjednosti.\nJapanska firma uspjela je da vrati poziciju najvećeg svjetskog proizvođača automobila u prvoj polovini 2012, preuzevši je od američkog giganta General Motorsa.\nprije 13h 54m 43\nprije 12h 58m 66\nprije 18h 1m 104\nprije 53m 24\nprije 17h 5m 8


Ninočkin blog - Ninočka\nKoje promene se u telu dešavaju u predmenopauzi i menopauzi i kako te promene prevazici uz što manje zdravstvenih i estetskih problema? Koža kao najveći organ trpi velike promene vezane za gubitak estrogena, a one se vide u strukturi i funkcijama kože. 👉 Šta pad estrogena radi koži: - Dramatično smanjenje kolagena (istanjivanje kože i pojava bora), - Smanjenje hyaluronske kiseline (gubitak jedrosti i svežine), - Slabljenje barijerne funkcije (suvoća i gubitak vlage, preosetljivost), - Slabljenje elastičnih vlakana (opuštanje kože), - Slabija otpornost na UV zrake (ubrzano fotostarenje). U najranijoj fazi menopauze, prvih pet godina količina kolagena, kao glavnog potpornog činioca strukture kože, smanjuje se za 30%, a potom nastavlja da opada po stopi od 2%...\nby\tSalon Ninočka\nEfikasno deluje na redukciju celulita i zatezanje kože. Duž tela vacum tehnikom mehanički se izvlači celulit bliže površini kože i ubrzava proces njegove eliminacije iz organizma. Vacum nežno odiže deo epidermisa od potkožnog masnog tkiva, pojačava prokrvljenost tretiranog dela i time utiče na redukciju i eliminaciju masnih naslaga. Ovim tretmanom se poboljšava mikrocirkulacija, vraća se tonus tkivu, redukuje celulit, postiže lep oblik butina i stražnjice....\nMezoterapija je savremena anti age metoda tokom koje se svi sastojci neophodni da bi koža bila zdrava i lepa ubrizgavaju u središnji deo kože mezoderm po kojem je i dobila ime. Kako bi se usporilo starenje, a već nastale bore ublažile kožu lica potrebno je redovno negovati, a tretman za podmlađivanje koji se preporučuje kao deo redovne nege je i mezoterapija. Mezoterapija se koristi od 1952. godine kada ju je prvi put primenio M.Pistor u Francuskoj. Od tada pa do danas s obzirom na rezultate koji se postižu, spada u omiljene tretmane ženama i muškarcima širom sveta....\n🔹 Estetski pedikir obuhvata: Oblikovanje noktiju Sečenje zanoktica Poliranje noktiju Turpijanje peta i Lakiranje 🔹Medicinski pedikir podrazumeva: Potapanje u morsku so Oblikovanje noktiju Tretman za zadebljanja na petama Uklanjanje žuljeva Uklanjanje kurjeg oka Rešavanje problema uraslog nokta Poliranje noktiju i Sečenje zanoktica ...\nNajbolji ANTICELULIT plan\nU zavisnosti od vrste i faze u kojoj se celulit nalazi biramo idealnu kombinaciju za Vas. PRVA faza: [Nemate izražen celulit ni kada stojite ni kada ležite ili se on tek nazire.] Rešenje: Limfna drenaža je idealna za Vas. Ona pospešuje protok limfe, a time i cirkulaciju krvi. Najefikasnija je prevencija nastanka celulitu i održavanja dobrog stanja kože. DRUGA faza: [Vaše noge su otekle i teške, a uvećane masne ćelije počinju da pritiskaju krvne i limfne sudove. Zbog toga dolazi do slabijeg snabdevanja tkiva kiseonikom i hranljivim materijama. To dovodi do nakupljanja toksičnih materija koje otežani krvotok ne može da eliminiše.] Rešenje: Kompjutersko eliminisanje celulita Ručne anticelulit masaže Limfna drenaža TREĆA faza: [Možete da...


Podrška udruženjima potrošača - Privredna štampa\nVlada FBiH donijela je Odluku o usvajanju Programa utroška sredstava „Tekući transferi neprofitnim organizacijama – podrška udruženjima potrošača” utvrđenog Budžetom FBiH za 2016. godinu Federalnom ministarstvu trgovine.\nKorisnici sredstava su udruženja potrošača sa sjedištem u Federaciji BiH, a bit će izabrani u skladu sa Odlukom o kriterijima i postupku finansiranja i sufinansiranja neprofitnih organizacija – udruženja potrošača.\nBudžet FBiHUdruženje potrošačaVlada FBiH\nEfikasnije zaštiti novinare!\nU Izvještaju Savjetu ministara BiH o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u BiH Ministarstvo je navelo da je potrebno…\n"We are developers" u Beču\nNajveća IT-konferencija u Evropi održava se 11. i 12. maja u bečkoj „Marx Halle“. Organizatori očekuju 3.000 učesnika, a konferenciju…\nBLSE: Prošlosedmični promet iznosio 3.064.338 KM\nNa prošlosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 3.064.338,61 KM, kroz 259 transakcija. Od ukupnog prometa sa fondovima…


SAMA donirala medicinske aparate i opremu Klinici za pedijatriju vrednosti 40.000 dolara - Serbian American Medical Association\nSAMA donirala medicinske aparate i opremu Klinici za pedijatriju vrednosti 40.000 dolara\n“Moja firma sa poslovnim partnerima, organizovala je donatorsko veče, na kojem smo prikupili oko 40.000 dolara. To je bio zajednički poduhvat svih nas – i Srba i Amerikanaca i nije bilo teško za jedno veče sakupiti taj novac, neophodan za opremanje ovog odelјenja. Nadam se da će i ubuduće biti lјudi, koji će na ovakav način, moći da izdvoje par sati svog vremena i nešto novca za dobar cilј“, rekao je Antonije Kelјević.\nSrpsko američko medicinsko udruženje – neprofitna organizacija (SAMA) osnovali su 2009. godine Srbi i Amerikanci, među kojima je i nekoliko medicinskih radnika. U organizaciji SAMA svu su volonteri i kažu da nastoje da na minimum svedu troškove angažovanja prilikom odnatroskih akcija. Naglašavaju da rade transparentno i da su sve realizovane donacije i projekti objavljeni na internet stranici www.serbianama.org. Iz ove organizacije poručuju da će i ubuduće pomagati zdravstvenim ustanovama u Srbiji, kao i da svake godine organizuju nekoliko donatorskih događaja u Vašingtonu, Čikagu i Torontu. Nadaju se da će u budućnosti organizovati donatorske događaje i u ostalim severnoameričkim gradovima.


Naime, on je prilikom graničnih provera dao na uvid i pokušao izaći iz BiH s falsifikovanom putnom ispravom Republike Hrvatske.\nPasoš je glasio na drugo ime, a dodatnim proverama utvrđeno da ga potražuje Interpol kao ukraden dokument.\nBudući da osoba nije posedovala drugi identifikacioni dokument, daljnjim operativnim radom i putem Zajedničkog centra za policijsku saradnju u Trebinju, došlo se do stvarnog identiteta osobe te je utvrđeno da se radi o pomenutom N.B. i da je višestruki povratnik u obavljanju krivičnih dela, prenosi Srpskainfo.\nZbog postojanja osnova sumnje da je počinjeno krivično delo falsifikovanja isprave, o događaju je obavešten tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo.\nPrema njegovom nalogu, državljanin Srbije je uz izveštaj o krivičnom delu predat tužiocu ovog tužilaštva na daljnje postupanje, a falsifikovani pasoš je privremeno oduzet, piše Klix.\nDETALJI SKANDALA "PIPKANJA STJUARDESE" Počela istraga kako je granični policajac u avion uneo četiri piva\n"DOLETEO" DILER Uhapšen muškarac zbog prodaje droge i teških krađa


Tadić o Milanoviću: Značajno što Vučića naziva onim što on u stvari jeste - Infobrif\nObjavljeno 9.01.2020. u 09:15 poslednja izmena 9.01.2020. u 08:46\nPredsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić izjavio je, povodom izbora Zorana Milanovića za predsednika Hrvatske, da je značajno što je na čelo bar jedne EU države došao čovek koji predsednika Srbije Aleksandra Vućića „naziva onim što on u stvari jeste“, piše list Danas.\n„To je posebno značajno u okolnostima u kojima godinama svedočimo tome da ga većina lidera EU proglašava velikom demokratom i aplaudiraju mu samo zarad servilnosti po pitanju Kosova. To što je Milanović ratnog kabadahiju nazvao ratnim kabadahijom je put ka normalizaciji politike u regionu, koje nema bez nazivanja stvari pravim imenom“, rekao je Tadić za Danas.\nTadić je kazao da naš region funkcioniše po principu „spojenih sudova“, te da kao što su populisti došli na vlast u svim zemljama regiona na istom talasu, tako će i da odu.\n„Verujem da pobeda Milanovića i pobeda socijaldemokratije nad desnim populizmom u Hrvatskoj mogu biti okidač pozitivnog domino efekta i da ta pobeda može prekinuti trend apatije kod glasača, koji su nametnuli desni populisti u svim zemljama u regionu“, rekao je Tadić.\nAleksandar VučićBoris TadićHrvatskaZoran Milanović


Radnici Konjuha ponovo na magistrali: Naredne sedmice protest u Sarajevu – Radio Feral\n05/08/2011 Mirza Musanovic\t0 Comments\nUkoliko se do tada ne ispuni minimum njihovih zahtjeva, protestovaće pred zgradom Vlade Federacije BiH.\nRadnici živiničkog Konjuha jučer su ponovo blokirali magistralni put Sarajevo – Tuzla, na raskrsnici Križaljka u Živinicama. Jednosatna blokada tek je upozorenje, naveli su radnici, ističući da će naredne sedmice, ukoliko se do tada ne ispuni minimum njihovih zahtjeva, pješke krenuti ka Sarajevu, gdje bi, prema najavama, trebali održati protest pred zgradom Vlade Federacije BiH.\nNaime, „stolari iz Živinica” već mjesecima traže od fabričke uprave i Vlade Tuzlanskog kantona ispunjenje nekoliko minimalnih, ali jako bitnih, zahtjeva. Do sada je jedino premijer TK-a Sead Čaušević ispunio obećanje i dogovorio prolongiranje odluke o isključenju električne energije fabrici, dok su ostali zahtjevi neispunjeni. Prema riječima predsjednika Sindikata radnika Konjuha Mevludina Trakića, riječ je 15 miliona maraka kredita od Razvojne banke, neophodnog za kupovinu sirovina, isplati dvije od deset zaostalih plata, te veći angažman MUP-a i Tužilaštva TK-a kada su u pitanju krivične prijave protiv bivših čelnika fabrike Eldina Brčaninovića i Muharema Hadžića.\nTakođer, sindikalisti su zatražili da fabrička uprava već u petak isplati po 200 maraka grupi od 60 radnika, koji ranije nisu dobili pomoć, pod obrazloženjem da nisu u proizvodnji, nego u fabričkoj upravi.\n← KLAS: OD SUTRA NIŽE CIJENE POLUBIJELOG I NARODNOG HLJEBA\nNA PODRUČJU TUZLANSKOG KANTONA JOŠ OKO 3,3 POSTO TERITORIJE POD MINAMA →


Protest „Jedan od pet miliona“: Potrebno je šire, nacionalno veće (video) - Sputnjik Srbija\nProtest „Jedan od pet miliona“: Potrebno je šire, nacionalno veće (video)\n20:22 11.05.2019 (osveženo 21:02 11.05.2019) Preuzmite kraći link\nFunkcioner Narodne stranke Vuka Jeremića advokat Vladimir Gajić rekao je da je svestan da opozicija ne uživa poverenje građana, te da je zato Srbiji potrebna šira opoziciona forma, neka vrsta demokratskog nacionalnog veća, u kome bi bili akademici, profesori, studenti i kompetentni pojedinci.\nGajić je to rekao na večerašnjem protestu „Jedan od pet miliona“ u Beogradu, na kojem se pored njega obratio i glumac Hadži Nenad Maričić.\nGajić je rekao da je stajao kod Miloševe česme i pre 30 godina i da se od tada ništa suštinski nije promenilo.\n„Sada znamo šta je propušteno 5. oktobra i šta je trebalo da bude 6. oktobra“, rekao je Gajić i naveo da jedan od prvih koraka treba da bude lustracija.\nIako broj učesnika protesta pada, namerni su, kako su rekli, da nastave sa njima.\nUčesnici su zatim, od Terazijske česme, krenuli u tradicionalnu šetnju do takozvane „slobodne zone“ u Pionirskom parku, preneo je Tanjug.


"Ne smijemo dozvoliti da naši potomci ratuju" - Klix.ba\n"Ne smijemo dozvoliti da naši potomci ratuju"\n16.6.2009. u 12:19\nBalkan je na pravome putu, ali još uvijek nije u potpunosti stabiliziran, izjavio je premijer Crne Gore Milo Đukanović i naglasio da Evropa ne smije ponoviti grešku devedesetih godina kada se prekasno posvetila problemima.\nTa greška, kako je naveo u intervjuu austrijskom državnom radiju, dovela je do NATO-ove intervencije prije 10 godina.\nBombardiranje je razlog zašto je NATO u Crnoj Gori daleko manje popularan od Evropske unije, rekao je Đukanović, ali je ocijenio da i pored toga Crna Gora treba što prije ući u zapadni vojni savez.\n"Generacija moga djeda je vodila rat, generacija moga oca je vodila rat, i moja generacija je vodila rat. Ne smijemo dozvoliti da i generacije naših potomaka vode rat. Kako imamo dovoljno iskustva da sami sebi nismo nikakav pouzdan garant za stabilnost, onda moramo koristiti druge mehanizme, a to je članstvo u NATO-u", objasnio je on svoje stajalište.\n"Nažalost, u prošlosti smo pokazali da u regiji nema pouzdanih mehanizama koji garantiraju stabilnost tog dijela Evrope. Izvan sumnje je da nestabilnost te regije znači i nestabilnost čitave Evrope, jer porezni obveznici EU-a još uvijek plaćaju za sanaciju posljednje nestabilnosti na Balkanu. Ako je ta dijagnoza ispravna, onda se stabilnost na Balkanu mora ojačati. To je moguće samo integracijom, i to integracijom svih zemalja zapadnog Balkana u EU i NATO”, ocijenio je Đukanović.\nŠef crnogorske vlade upozorio je EU da zbog ekonomske krize u Evropi ne smije odustati od daljeg širenja.\nDrugačije urediti interventni zakon u FBiH\n16.06.2009. u 12:21


''Demostat'': Vode Ivanić i Vukota - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\n”Demostat”: Vode Ivanić i Vukota\nHome /Politika, Republika Srpska/”Demostat”: Vode Ivanić i Vukota\nSavez za pobjedu saopštio je rezultate predizbornog istraživanja koje je realizovao beogradski ”Demostat”. Prema istraživanju, kandidati Saveza za pobjedu Vukota Govedarica i Mladen Ivanić su u ozbiljnoj prednosti u odnosu na kandidate SNSD-a Željku Cvijanović i Milorada Dodika. Saopštenje prenosimo u cjelosti:\n”U proteklih nekoliko mjeseci, u javnosti Republike Srpske pojavio se veliki broj različitih rezultata istraživanja pred Opšte izbore, zakazane za 7. oktobar.\nSva pomenuta istraživanja plasirana su od strane stranaka koje su trenutno na vlasti u Republici Srpskoj i njima bliskih organizacija, i sva su imala nekoliko upadljivih zajedničkih obilježja. Svako od objavljenih istraživanja imalo je suštinske nedostatke, jer negdje nije navedena veličina uzorka, negdje je sakriven period realizacije istraživanja, a svugdje je nedostajao naziv istraživačke kuće koja iza istraživanja stoji. Redovno su korišćeni zvučni epiteti poput „renomirana agencija iz inostranstva“ ili „jedna međunarodna organizacija“, ali su prikrivani stvarni autori i naručioci.\nSavez za pobjedu, odlučan da raskrsti sa mnogim lošim praksama koje je nametnuo SNSD i njegovi politički partneri, i u ovom segmentu političkog djelovanja pristupa drugačije.\nStoga, javno saopštavamo rezultate istraživanja koje je, za potrebe stranaka okupljenih u Savez za pobjedu i zajedničkih kandidata na predstojećim izborima, realizovano u periodu od 14. do 23. avgusta 2018. godine, na reprezentativnom uzorku od 1.510 ispitanika. Istraživanje je realizovao beogradski „Demostat“, ugledna i profesionalna istraživačka agencija sa velikim iskustvom u ispitivanju javnog mnjenja. Istraživačkim timom je rukovodio sociolog Srećko Mihailović.\nPrema dobijenim rezultatima, oba zajednička kandidata Saveza za pobjedu za individualne funkcije imaju ozbiljno vođstvo u odnosu na svoje protivkandidate.\nTako je podrška naroda Vukoti Govedarici u trci za predsjednika Republike Srpske za 7% veća u odnosu na podršku Željki Cvijanović, dok Mladen Ivanić ima 9% prednosti naspram Milorada Dodika u trci za člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske.\nU sklopu istog istraživanja, utvrđeno je i da su stranke koje čine aktuelni opozicioni blok u prednosti u odnosu na koaliciju okupljenu oko SNSD-a i u novom sazivu Narodne skupštine Republike Srpske će imati većinu”, navodi se u saopštenju.\nDodik i odlazeća administracija…\nMasovna predizborna zapošljavanja u Vladi RS


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Kvalitet najmoćnije oružje poljoprivrednika\nSIMOVIĆ PORUČIO 13. 10. 2017. 14:54 >> 14:24 1\nKvalitet najmoćnije oružje poljoprivrednika\nNajmoćnije oružje poljoprivrednika, u uslovima globalizacije koja donosi rastući pritisak konkurencije, je kvalitet, saopštio je ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja, Milutin Simović i dodao da Crna Gora ima brojne proizvode vrhunskog kvaliteta i prepoznatljivosti.\nOn je, na konferenciji za novinare na poljoprivrednom gazdinstvu porodice Dabović u Nudolu u Nikšiću, kazao da vinogradarski region Nudo predstavlja najbolji primjer održivog i promišljenog korišćenja komparativnih prednosti jedinstvenih potencijala kojima raspolaže Crna Gora.\nOn je, kako je saopšteno iz ministarstva, predstavio i Studiju o rejonizaciji vinogradarskih geografskih proizvodnih područja Crne Gore, prema kojoj je Nudo postao vinogradarski region i to najmanji u Evropi.\n"Poređenja radi, svojom površinom od 409 hektara, hiljadu puta je manji od najmanjeg vinogradarskog regiona u Francuskoj. Značajno je napomenuti da upravo iz ovih najmanjih regiona dolaze i neka od najpoznatijih svjetskih vina", kazao je Simović.\nOn je kazao da karakteristike Nudolskog regiona čine to područje jedinstvenim i posebnim za dobijanje oznake vinogradarskog geografskog regiona.\n"Okružen visokom planinama, u dolini rijeke Zaslapnice, na manje od 20 kilometara vazdušne udaljenosti od Bokokotorskog zaliva, nudolski region predstavlja pravi dragulj i za poznavaoce vina i za sve brojnije turiste", kazao je Simović.\nIz ministarstva su naveli da je nosilac gazdinstva Dragan Dabović, dok na gazdinstvu aktivno rade njegova supruga Jovanka, sin Aćim i ćerka Andrijana.\nGazdinstvo generacijama u svom posjedu ima vinograd površine 1,7 hektara, sortimenta Vranac i Žilavka sa pet hiljada čokota. U zakup uzimaju još površinu sa dvije hiljade čokota Žilavke. Godišnje proizvedu blizu deset hiljada jedinica vina i oko 500 litara lozove rakije.\nSimović je kazao da je zadovoljan činjenicom da su Dabovići prepoznali značaj i korist od povezivanja poljoprivrede sa turizmom, kroz pružanje usluga vinskog turizma.\n"Sve veći broj turističkih grupa, naročito tokom ljetnje sezone, posjeti ovo gazdinstvo, na kojem pored vina mogu uživati u domaćim jelima spremljenim od proizvoda koji se proizvode na gazdinstvu", rekao je Simović.\nOn je predstavio rezultate četiri javna poziva za dodjelu podrške investicijama za preradu na gazdinstvima, razvoj ruralnog turizma i adaptaciju planinskih katuna i investicijama u vinogradarstvu i vinarstvu.\nPoljoprivredno domaćinstvo Dabović, kako je naveo Simović, koristilo je bespovratnu podršku ministarstva za adaptaciju vinarije, nabavku repro materijala za podizanje vinograda, mehanizacije i opreme za vinarstvo, u ukupnom iznosu od 16,5 hiljada eura.\nOve godine predstavnici tog gazdinstva su konkurisali na dva javna poziva.\n"Ukupne investicije u ovoj godini po osnovu ovog javnog poziva iznosiće 750 hiljada eura, a podrška Ministarstva 375 hiljada eura. Od 90 odobrenih aplikacija najviše je iz sjevernog regiona 48 odsto, zatim središnjeg 44 odsto i iz primorskog regiona osam odsto", rekao je Simović.\nOn je, predstavljajući rezultate ovogodišnjeg javnog poziva za podršku investicijama za razvoj ruralnog turizma, saopštio da se iz godine u godinu bilježi sve veći broj korisnika podrške za razvoj ruralnog turizma, što jasno ilustruje da poljoprivredni proizvođači sve više uviđaju značaj i prepoznaju korist u uvezivanju poljoprivrede i turizma.\n"Ukupne investicije su oko 220 hiljada eura, a odobreno je 108 hiljada eura bespovratne podrške. Realizacijom ovog poziva biće adaptirana 23 objekta i nabavljena namjenska oprema za turizam i ugostiteljstvo. Ovim investicijama uvećaće se smještajni kapaciteti za 111 ležajeva i 338 sjedećih mjesta", saopštio je Simović.\nOn je dodao da će 12 poljoprivrednih proizvođača, odnosno 50 odsto od ukupno odobrenih, prvi put započeti pružanje turističkih i ugostiteljskih usluga.\nPrema riječima Simovića, sve veće je interesovanje poljoprivrednika i za podršku investicijama u adaptaciju planinskih katuna.\nOn je saopštio da će realizacijom 43 odobrene aplikacije kroz ovogodišnji javni poziv biti investirano 113 hiljada eura, uz podršku Ministarstva od 57 hiljada eura.\n"To će unaprijediti uslove za boravak na katunima, uslove za povećanje broja grla, a samim tim i uvećanje proizvodnje. Biće adaptirano 37 koliba, regulisano vodosnabdijevanje za četiri domaćinstva i rekonstruisana tri pojila za stoku", kazao je Simović.\nSimović je, sumirajući rezultate četiri javna poziva za podršku, naveo da njihova realizacija znači ukupnu investiciju u iznosu od 1,2 miliona eura.\n"Za realizaciju ovih investicija, Ministarstvo je obezbijedilo bespovratnu podršku u iznosu 660 hiljada eura. Ukupno je podržano 188 korisnika i to 51 odsto iz sjevernog, 44 odsto iz centralnog i pet odsto iz primorskog regiona", kazao je Simović.\nIz ministarstva su naveli da je Studija o rejonizaciji vinogradarskih geografskih proizvodnih područja Crne Gore finansirala Evropska unija (EU) u iznosu od 300 hiljada eura, a izradio je Centar za istraživanje, eksperimentisanje i obuku u poljoprivredi iz Barija.\nSimović je objasnio da je realizacija projekta trajala dvije godine i da je cilj bio izrada nove rejonizacije vinogradarskih geografskih proizvodnih područja Crne Gore i obezbjeđivanje uslova za uspostavljanje sistema geografskog označavanja vina u skladu sa evropskim propisima.\nStudija je, kako je kazao, urađena po najsavremenijoj evropskoj metodologiji.\n"Rejonizacija vinogradarskih geografskih proizvodnih područja u svijetu ima primarnu ulogu u smislu isticanja posebnosti vina različitih vinogradarskih područja. Od ovog projekta direktan interes imaju svi proizvođači, jer mogućnost isticanja geografskog označavanja u skladu sa međunarodnim standardima stvara dodatnu vrijednost i omogućava bolji plasman svim proizvodima iz ovog sektora", rekao je Simović.\nU skladu sa tom rejonizacijom, vinogradarska geografska proizvodna područja Crne Gore dijele se na četiri regiona - crnogorski basen Skadarskog jezera, crnogorsko primorje, Nudo i potencijalni region crnogorski sjever.\nOd investicija u poljoprivredu posao za 4 hiljade farmera\nPenzionerima jagnjad po povoljnim cijenama


Početnici u poslovanju mogli bi da uštede i do 250.000 dinara godišnje po radniku sa minimalnom zaradom, a zbog poreskih olakšica uvedenih setom zakona, koje je usvojila Skupština Srbije, privreda će biti rasterećena za oko 11,6 milijardi dinara, saopštila je Vlada Srbije.\nTa novina, dodaju, odnosi se na zaradu osnivača preduzetničke radnje i zarade do devet novozaposlenih osoba, koje, takođe, moraju da budu tek svršeni srednjoškolci, studenti ili osobe sa evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje.\nPrimena mere počinje u oktobru 2018. godine i važiće za preduzetnike u režimu isplate lične zarade, navode u Vladi. U nastavku borbe za smanjenje nezaposlenosti, navode u Vladi, olakšice za zapošljavanje novih radnika ostaće na snazi do kraja 2019. godine i to tako što će preduzetnici imati pravo na povraćaj plaćenog poreza i doprinosa od 65 odsto do 75 odsto.\nU Vladi kažu da će se najveći efekat izmene Zakona o porezu na dohodak, kojim je povećan neoporezivi deo zarade, odraziti na oko 350.000 radnika u Srbiji koji primaju minimalnu zaradu. Ta poreska olakšica uvešće progresivnost u oporezivanju i rasteretiti privredu za oko 11,6 milijardi dinara.


sverc robe : strana 2 : Južne vesti\nPokušao da prošvercuje 60 reflektora\n13:09, 19. 9. 2015.\nU automobilu jedanog turskog državljanina carinici na Graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada pronašli su 60 reflektora, iako je vozač automobile rekao da nema ništa da prijavi.\nŠvercovali auto-delove i nasrnuli na carinika\n13:39, 24. 7. 2015.\nBugarski bračni par uhvaćen je na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada sa gomilom rezervnih auto-delova i auto-kozmetike, koju nisu prijavili.\nŠvercovali robu iz Turske za vlasnike butika\n13:56, 8. 7. 2015.\nZbog sumje da su skoro dve godine organizovano vozili vlasnike butika iz Srbije u Istanbul kako bi švercovali robu, zbog čega su oštetili budžet Srbije za 8 miliona dinara, policija je uhapsila dvojicu Nišlija i Piroćanca.\nU auto-servisu tone sirćeta, rakije i vina\n17:00, 24. 5. 2015.\nProtiv vlasnika jednog svrljiškog auto-servisa biće podneta krivična prijava, jer je policija u njegovoj radnji pronašla različitu robu vrednu 4 miliona dinara i dva automobila sa falsifikovanim brojem šasije.\nVranjanac uhvaćen u švercu cigareta\n11:49, 25. 3. 2015.\nKod sela Moštanica na putu Vranje-Leskovac u autu mladića iz Vranja pronađeno je 7.500 paklica cigareta sa kosovskim markicama. Carinici i policija zaplenili i cigarete i automobil.\nSprečen šverc susamovog namaza iz Kurdistana u Švedsku\n16:28, 9. 2. 2015.\nCarinici iz Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja blizu Niša sprečili su šverc 300 kilograma susamovog namaza koji je švedski državljananin pokušao da iz Kurdistana, preko Turske i Bugarske, preveze u Švedsku, i to bez ikakve dokumentacije.\nNa Končulju sprečen šverc nakita\n11:55, 8. 8. 2014.\nCarinici su na administrativnom punktu Končulj, između Bujanovca i Gnjilana, sprečili nelegalni unos zlatnog i srebrnog nakita čija se vrednost procenjuje na preko 4.000 evra.\nMakedonka u cipelama švercovala testosteron\n16:11, 5. 6. 2014.\nCarinici na graničnom prelazu Preševo sprečili su 4. juna u autobusu na liniji Makedonija-Švajcarska pokušaj krijumčarenja 100 ampula testosterona sakrivenih u zimskim cipelama u ručnom prtljagu.\nŠvercovali cigarete u Vlasotincu\n14:40, 28. 4. 2014.\nJedan Nišlija i jedan Vranjanac uhapšeni su u Vlasotincu dok su švercovane cigarete prebacivali iz jednog vozila u drugo.\nVozio pijan i švercovao duvan i parfeme\n10:33, 5. 3. 2014.\nJedan Nišlija je zadržan na trežnjenju, jer je vozio svoj “volvo” sa 1,49 promila alkohola u krvi, a pritom je u njegovom vozilu pronađena i veća količina duvana i bočice parfema.\nŠvercovao skoro 14 kilograma marihuane\n15:19, 14. 1. 2014.\nCarinici na Graničnom prelazu Preševo, sprečili su jednog makedonskog državljanina da prokrijumčari oko 14 kilograma marihuane.\nRezani duvan švercovali vozom\n13:54, 14. 1. 2014.\nU dve odvojene akcije carinici su u vozovima na terminalu Preševo pronašli 24 kilograma rezanog duvana i sprečili pokušaj krijumčarenja.\nRezani duvan švercovali poštom\n12:35, 5. 1. 2014.\nU kombiju brze pošte "BEX" iz Šapca, na auto-putu Beograd-Niš kod naplatne rampe Nais, policija pronašla preko pola tone rezanog duvana čija je prodaja zabranjena.\nOtkriveni nelegalni magacini sa švercovanom robom\n23:45, 10. 7. 2013.\nNiška policija, u saradnji sa Poreskom upravom, uhapsila je 4 osobe zbog pokušaja da iz zapečaćenog magacina kroz prozor iznesu zaplenjenu robu, za koju se sumnja da je švercovana iz Bugarske.\nSprečen šverc cigareta na Gradini\n16:43, 5. 7. 2013.\nCarinici su na graničnom prelazu Gradina u autobusu turske registracije koji saobraća na liniji Sjenica-Istanbul pronašli 360 boksova cigareta sakrivenih u torbama u prtljažniku.\nKrijumčarili lekove protiv leukemije\n12:38, 29. 5. 2013.\nCarinici na Gradini sprečili su pokušaj krijumčarenja lekova za lečenje leukemije vrednih oko 7 miliona dinara u kamionu poljskih registarskih oznaka kojim je prevožen krompir iz Grčke u Litvaniju.\nBujanovac: Švercovali cigarete sa Kosova\n10:17, 21. 12. 2012.\nVranjanski policajci lišili su slobode dvojicu Bujanovčana, dok se za dvojicom još uvek traga, zbog sumnje da su radi dalje prodaje, sa Kosova uvezli oko 6 hiljada boksova cigareta.\nŠvercovali cigarete za niško tržište\n13:01, 4. 6. 2012.\nDve osobe iz Bujanovca uhapšene su zbog krijumčarenja 15.500 paklica cigareta sa Kosova i Metohije namenjenih za niško tržište.\nŠvercovao zmije u autobusu\n16:57, 10. 4. 2012.\nU torbi jednog putnika na graničnom prelazu kod Dimitrovgrada carinici su pronašli veliki broj zmija otrovnica.\nŠvercovali zlato u pelenama\n13:26, 3. 4. 2012.\nCarinici na graničnom prelazu kod Dimitrovgradu pronašli 800 grama zlata skrivenog u pampers peleni.\n20:16, 21. 1. 2021.\nProtestna šetnja Nišlija kao još jedan vid nezadovoljstva zbog bahate vožnje i tragičnog udesa\n18:31, 21. 1. 2021.\nOtvaranje bioskopa, sportski turniri i promocija knjige u sklopu obeležavanja Dana grada Vranja\n17:42, 21. 1. 2021.\nDrugi poraz niškog Radničkog na pripremama u Turskoj\n17:30, 21. 1. 2021.\nJoš 1.648 novoobolelih od kovida u Srbiji, na jugu od posledica virusa preminulo petoro ljudi\n17:15, 21. 1. 2021.\nU centru Leskovca rezane grane na kojima stanuju retke sove, zaštitari tražili da se seča obustavi\n10:09, 20. 1. 2021.\n09:10, 20. 1. 2021.\nSudarili se autobus i automobil na niškom Bulevaru\n15:48, 19. 1. 2021.\nOtvoreno 6 punktova za masovnu vakcinaciju u Nišu, do 14 sati 196 ljudi primilo kinesku vakcinu\n16:51, 20. 1. 2021.\nKrivična prijava za službenike koji su lažirali ispravnost vozila na tehničkom pregledu u Leskovcu\n13:52, 15. 1. 2021.\n15:10, 16. 1. 2021.\nČetvrti protest Nišlija protiv bahate vožnje, građani zatražili promenu zakona