RTS :: Kako podeliti vodu\nSrbija danas Kako podeliti vodu\nKako podeliti vodu\nsreda, 07. dec 2011, 07:45 -> 08:03\nMeštani Borovca godinama se spore oko prava na korišćenje vode. Za seoski vodovod, građen pre više decenija, dokumentacija je nepotpuna, a sudski spor bez viljivog rešenja.\nIako nije učestvovao u izgradnji seoskog vodovoda, Milutin Radovanović iz zaseoka borovac, u kosjerićkom selu Varda, nesmetano je, u dogovoru sa komšijama, koristio višak vode.\nKada je pribavio saglasnost da vodu zahvata i sa samog izvora, starim korisnicima, porodici Jovanović, i njemu, mučna suđenja postala su svakodnevnica, a slavine i kod jednih i kod drugih sve suvlje.\nSporan je postao i cevovod koji se pruža preko Radovanovićevog imanja.\n"Kad smo cev ukopali da prikačimo vodu po rešenju, oni su hteli svađu. Ja nisam hteo, sklonio sam se i hoću da rešimo sve zakonskim putem", kaže Milutin Radovanović.\nMilorad Jovanović kaže da korišćenje vode nije problem kada ima dovoljno vode, ali u letnjim mesecima voda često nestaje.\nI dok i jedni i drugi čekaju odluku suda, republički vodoinspektor naložio je i Jovanovićima, jer je Radovanović u postupku dobijanja građevinske dozvole, da pribave vodne akte u skladu sa zakonom. Oni su dugo bili u uverenju da, samim tim što su sa mesnom zajednicom učestvovali u izgradnji vodovoda 63, imaju potrebne papire, kakve ne samo da nema ovaj vodovod, nego i većina od oko 400 seoskih vodovoda u Kosjeriću.\n"Organ nadležan za postupanje po njihovom zahtevu doneo je rešenje i odbio zahtev kao neosnovan, jer isti seoski vodovod ne ispunjava minimalne tehničke uslove sa građevinskog aspekta i s obzirom na podelu vode", kaže Vesna Tošić, stručna saradnica za vodoprivredu OU Kosjerić.\nDakle, valjanu dokumentaciju, po važećem Zakonu, moraju svi pribaviti, što iz Direkcije za vodu savetuju korisnicima seoskih vodovoda širom Srbije, kako ne bi dolazilo do problema poput ovoga u Vardi.


ZAVRŠEN MITING SNS Saobraćaj ponovo krenuo centrom, Brankov most i dalje ZATVOREN - MediaSfera\nMiting SNS završen je oko 20.30 sati, nakon čega su centar grada i glavne saobraćajnice postepeno počele da se otvaraju za voziča.\nUčesnici mitinga otišli su sa Trga Nikole Pašića i uskoro se očekuje uspostavljanje redovnog saobraćaja u tom delu grada. Beogradska ulica je prohodna, a Bulevarom kralja Aleksandra saobraćaj se odvija, ali nešto usporenije, javljaju reporteri „Blica“.\nNa Brankovom mostu i Bulevaru Mihajla Pupina saobraćaj još nije uspostavljen, navode taksisti. Iz Novog Beograda do centra grada i obratno moguće doći na samo dva načina, tramvajima ili peške.\n– Polako su počele da se puštaju saobraćajnice, Bulevar kralja Aleksandra i Ulica Kneza Miloša opet su pušteni za putnička vozila, dok je na Novom Beogradu saobraćaj još obustavljen – navode u „Beogradskom taksiju“.\nNa Gazeli nema većih zadržavanja, kao ni na auto-putu, dok na Pančevačkom mostu zastoji standardni za petak uveče, dodaju taksisti.\nGradski prevoznik je tokom trajanja mitinga uveo izmene na linijama 24, 26, 37, 44, 55 i EKO1 do 22 sata. Ove izmene će, kako navode u GSP, biti na snazi do 24 sata.\n– Čekamo da policija skloni oznake za zabranu saobraćaja i da ljudi sa mitinga polako stignu do svojih autobusa – navode u GSP.\nGde su sve parkirani autobusi…\nAutobusi koji su stigli iz svih krajeva Srbije, kako su nam rekli u “Beogradskom taksiju”, parkirani su kod Ušća, u Bulevaru kralja Aleksandra, od Liona ka Cvetkovoj pijaci, u Ustaničkoj ulici…\nRanije danas organizovani autobusi ka Beogradu krenuli su iz svih putnih pravaca Srbije. Te je tako, kako piše portal N1, naplatna rampa Nais kod Niša radila povećanim kapacitetom kako bi se ubrzao protok brojnih autobusa sa juga naše zemlje. Kako se navodi iz Niša je došlo najmanje 6.000 ljudi, a sa Kosova i Metohije je krenulo 155 autobusa, od toga 70 sa severa srpske pokrajine.\nDruštvene mreže su proteklih dana bile usijane od komentara i objava kako su građani iz skoro svih delova Srbije, koji su pre svega zaposleni u državnim, lokalnim i javnim preduzećima, bili primorani da dođu na ovaj mitnig, a postojala je i “tarifa” – cenovnik od 1.000 do 3.000 dinara, koliko bi pojedinac dobio za dolazak na ovaj skup.\nKako piše portal N1 kada je u pitanju broj ljudi koji je prisustvovao ovom skupu, “tražene su” duple kvote u odnosu na januar i doček ruskog predsednika Vladimira Putina. Reporteri ove televizije kažu da im je jedan od učesnika mitinga polio mikrofon vodom.\nNarodni poslanik i urednik Nove srpske političke misli Đorđe Vukadinović rekao je za N1 da je Budućnost Srbije od početka propagandna akcija SNS-a u funkciji veličanja lika i dela i kulta Aleksandra Vučića.Vukadinović smatra da je jedini smisao ovog mitinga, ali i onog u Novom Sadu, pokazivanje mišića – da se pokaže da je njih više.\nTagoviBudućnost Srbije miting Skupština Srbije SNS


NetTV Plus | Uslovi kupovine\nPretplatnik kao vlasnik naloga je odgovoran za bezbednost i adekvatno korišćenje svojih aktiviranih uređaja. Ako znate ili sumnjate da se vaš nalog koristi od strane trećih lica, ili sumnjate ili postanete svesni bilo kojeg drugog kršenja bezbednosti, morate nam odmah reći, a takođe mora da se osigura da se ovakvi uređaji blokiraju što pre. Ako verujemo da je došlo, ili se proverom utvrdi da je došlo ili će verovatno biti povreda sigurnosti možemo suspendovati vaš nalog čime svi aktivirani uređaji neće moći da koriste bilo koji deo usluge. NetTV Plus zadržava pravo da zatraži dodatnu verfikaciju ili dokumentaciju od Pretplatnika u slučaju vezivanja više STB ili SmartTV apliakcija na jednom nalogu.\nNetTV Plus nije odgovoran za sadržaj programa emitovanih u okviru programskih paketa na koje se Pretplatnik pretplaćuje, kao ni za zatamnjenja određenih programskih sadržaja. NetTV Plus ne garantuje Pretplatniku da vlasnik programa neće prestati sa emitovanjem programa, ni da usluga koja pristupa servisu je bez grešaka. NetTV Plus nije odgovoran za štetu ili povredu prava koje usled zloupotreba Pretplatnika pretrpi drugi Pretplatnik ili bilo koje treće lice ili sam Pretplatnik. Pretplatnik je odgovoran NetTV Plus-u, drugom Pretplatniku i svakom trećem licu koje pretrpi štetu usled zloupotreba Pretplatnika u korišćenju usluga NetTV Plus-a. Kao takav, Pretplatnik prihvata da neki od kanala može biti prekinut tokom određenih programa ili neće biti dostupan, a takvi prekidi i/ili raspoloživost kanala ne daje korisniku nikakvo pravo na povraćaj ili kompenzaciju.\nPrihvatanjem Opštih uslova, Pretplatnik je dao izjavu da je upoznat sa svrhom obrade podataka i dao je saglasnost i prihvatio da NetTV Plus podatke o Pretplatniku može:


Novosti / 14.10.2016\nPredstavljanje projekta „KAKO POBEDITI HOČKINOV LIMFOM“\nLipa je uz podršku srpskih eminentnih hematologa osmislila i realizovala program edukacije koji se sastoji iz pet video snimaka i tim povodom smo organizovali organizuje konferenciju za štampu u Press centru UNS-a. Beograd.\nMaterijali će biti objavljeni na na web sjatu udruženja a cilj je da dođu do što većeg broja ljudi kako bi se upoznali sa najvažnijim informacijama vezanim za Hočkinov limfom.\nCilj konferencije je poboljšanje informisanosti pacijenata i njihove okoline o tome šta je Hočkinov limfom, kao i načinima na koje se treba boriti protiv ove opake, maligne bolesti. Putem edukacije biće pruženi saveti vezano za svakodnevna pitanja, kao što je ishrana ili ostvarivanje prava iz zdravstvenog i penzionog osiguranja, a sa ciljem osnaživanja psiho-socijalne podrške obolelima i članovima njihovih porodica.\nU Srbiji se svakodnevno otkriju nova 2 do 3 slučaja obolelih od limfoma, oko 1.000 na godišnjem nivou, a od Hočkinovog limfoma 4 puta manje, oko 200 obolelih godišnje.\nTerapija postoji, a efikasan lek za borbu protiv ove opake bolesti je registrovan u Srbiji i nalazi se na spisku prioritetih lekova koji je utvrdila Centralna komisija za lekova RFZO, radi stavljanja na Listu lekova kroz modele posebnih ugovora i nadamo se da će uskoro biti dostupan svim pacijentima u Srbiji kojima je potreban.\nTo što je lek na listi je pozitivna vest za Lipu i pacijente koje okuplja, ali je za njih svakako važno da ulazak lekova na listu bude uređen na sistemski način tako da bude predvidiv, transparentan i rukovođen jasnim i poznatim kriterijumima.\nU osmišljavanju ovog projekta učestvovali su eminentni stručnjaci, lekari iz Srpske limfomske grupe i iz kliničkih centara širom Srbije - prof. Milena Todorović-Balint, hematolog KC Srbije, doc.dr. Miodrag Vučić, načelnik hematologije KC Niš, Prof. dr Predrag Đurđević, hematolog KC Kragujevac, kao i dr Boško Anđelić, hematolog KC Srbije.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Održana osma sednica Odbora za koordinaciju inspekcijskog nadzora\nDanas je u Palati Srbija održana osma sednica Odbora za koordinaciju inspekcijskog nadzora kojoj je predsedavao Željko Ožegović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave. U radu sednice su učestvovali članovi Odbora, koje čine predstavnici inspekcijskih službi pri resornim ministarstvima, predstavnici USAID Projekta za bolje uslove poslovanja, Gradske uprave grada Beograda i Stalne konferencija gradova i opština.\n„Došlo je do pozitivnih promena u odnosima privrede i inspekcija i naši napori su dali rezultate. Ne treba na tome stati, imamo još mnogo posla i siguran sam da ćemo ovako dobrim tempom da nastavimo sa radom“, istakao je Željko Ožegović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave.\nNakon usvajanja dnevnog reda i zapisnika sa prethodne sednice Odbora, prešlo se na razmatranje planova inspekcijskog nadzora za 2017. godinu, tokom čega je predstavnik poljoprivredne inspekcije održao prezentaciju primera dobre prakse. Usledilo je razmatranje postupka usaglašavanja posebnih zakona sa Zakonom o inspekcijskom nadzoru i prezentacija još jednog uspešnog primera predstavnika tržišne inspekcije.


Ministar Zoran Đorđević u Zrenjaninu, planira se obnova zgrade Centra za socijalni rad - Zrenjaninski\nMinistar Zoran Đorđević u Zrenjaninu, planira se obnova zgrade Centra za socijalni rad\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Zoran Đorđević, posetio je danas Zrenjanin, i obišao zgradu Centra za socijalni rad, čije renoviranje se planira.\nDomaćin ministru bio je gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić sa saradnicima, a održan je radni sastanak u gradonačelnikovom kabinetu. Nakon sastanka ministar Đorđević obišao je i zdanje Centra za socijalni rad, gde ga je direktorica Olivera Lisica, sa saradnicima, upoznala sa radom ove ustanove.\n-Danas smo imali dva kvalitetna sastanka, jedan u Gradskoj upravi, drugi u Centru za socijalni rad, koji su bili veoma operativni. Ministar je imao priliku da se upozna sa problemima na ovom terenu, a naši ljudi dobili su značajne informacije o planovima ministarstva. Moram i da podsetim da je u ovogodišnjem budžetu predviđeno 190 miliona za razna socijalna davanja na teritoriji Grada Zrenjanina, na šta sam veoma ponosan, jer uspevamo da zadovoljimo dosta potreba naših sugrađana koji su socijalno ugroženi – istakao je gradonačelnik Janjić, po završetku posete ministra Đorđevića.\nO svojim utiscima sa sastanka u Zrenjaninu i planovima ministarstva kojim rukovodi, u obraćanju medijima govorio je ministar Zoran Đorđević\n-Mi smo ove godine dali oko pet miliona dinara više kada su u pitanju namenski transferi, što je dobar podsticaj za rad lokalne samouprave. Što se tiče renoviranja zgrade Centra za socijalni rad, mi se kao ministarstvo ne bavimo građevinskim radovima, već smo to prebacili u nadležnost Kancelariji za javna ulaganja. Dogovoreno je da Centar za socijalni rad i lokalna samouprava zajednički apliciraju kod te kancelarije za uređenje objekta centra. Najpre sa spoljne strane, a zatim i što se tiče enterijera – naglasio je ministar Đorđević. On je upoznao lokalnu samoupravu i zaposlene u Centru za socijalni rad, sa planovima ministarstva za bolji položaj korisnika usluga ustanova socijalnog staranja, posebno onih iz mlađih kategorija.\nTagovi“Zrenjaninski” gradonačelnik Čedomir Janjić Ministarstvo rada Zoran Đorđević\nBili smo na svadbi Jelene i Vojislava a evo ko se još venčao (Foto)\nZbog radova na mreži jedno selo bez gasa


Put ka dobroj istraživačkoj priči - pratiti trag novca - BH novinari\nPut ka dobroj istraživačkoj priči – pratiti trag novca\nSarajevo, 26.02.2021.- Biti istraživački novinar/ka u lokalnoj zajednici je postalo opasno zanimanje, posebno ukoliko svoj posao radite profesionalno i odgovorno i ne želite da kreirate i objavljujete naručene promotivne tekstove nosioca vlasti, već da ukažete na sve društvene anomalije i probleme sa kojima se suočavaju građani/ke. Ovo je naglašeno tokom radionice o istraživačkom novinarstvu za novinare/ke iz lokalnih zajednica koja je održana danas u organizaciji Udruženja BH novinari putem Zoom platforme.\nIstraživačko novinarstvo zahtijeva mnogo vremena i resursa i podrazumijeva da jedna ili više osoba iz redakcije danima, a nekad i mjesecima radi na jednoj priči, što malo bh. redakcija može sebi da priušti kaže edukatorica Zinaida Đelilović, novinarka magazina Žurnal. „Iskreno govoreći, nije ni svaki novinar, a ni medij spreman da se suoči sa problemima koji ih mogu snaći nakon što objave neku istraživačku priču, posebno ukoliko pišete o kriminalu i korupciji. Dosta kolega se povlači u tim momentima, ne žele čak ni da prijavljuju prijetnje i napade, ali smatram da je bitno izaći u javnost, pričati o onome što nam se dešava jer to može uticati na tu osobu da to više nikada ne uradi“, ističe Đelilović.\nNovinarka Radio Slobodna Evropa Dragana Erjavec smatra da je za novinare veoma bitno da znaju da čitaju i razumiju zakone, da se služe javnim dokumentima, jer je to sveto pravilo u istraživačkom novinarstvu, koje sa jedne strane novinarima/kama daje sigurnost, a priči vjerodostojnost. „Kada radite istraživačke priče često se dešava da je potvrda polazne sumnje sakrivena u milion papira koje tražite iz javnih institucija, firmi, ustanova i analiziranjem prikupljenje dokumentacije pronalazite važne veze, puteve novca, dokaze koje je potrebno klasificirati i predstaviti javnosti na što razumljiviji način“, naglašava Erjavec.\nSličnog mišljenja je i Zinida Đelilović, koja smatra da je za svaku priču ključno birati dobre sagovornike, eksperte u svojim oblastima, a onda sve prikupljeno upoređivati sa zakonskim odredbama ukoliko to tema zahtijeva. „Novinar mora imati činjenični dokaz za svaku rečenicu navedenu u tekstu i to je glavni alat za pobijanje svake teze da je priča manipulacija, propaganda i laž“, kaže Đelilović, dodajući da je važno znati odvojiti bitno od nebitnog, te što jednostavnije formulisati rečenice kako bi bile razumljive javnosti, jer se samo tako može postići dobar efekat.\nNovinari koji se odluče da budu istraživači, da otkrivaju različite afere, koruptivne radnje, anomalije često se suočavaju sa različitim problemima: prisluškuju im se telefoni, emailovi im se hakiraju, prijeti im se, ili budu fizički napadnuti sve sa ciljem zastrašivanja i ušutkivanja. Posebno loša situacija je u malim sredinama, gdje medijski djelatnici sa jedne strane nemaju kapaciteta da se odupru pritiscima i napadima, a sa druge strane su preopterećni dnevnim obavezama tako da nemaju dovoljno vremena da se posvete kritičkom propitivanju svakodnevnih događaja.\nVanja Šunjić, novinarka iz Sarajevo smatra da je istraživačko novinarstvo jako važno u lokalnim zajednicama, jer na lokalnom nivou treba da postoje korektivni faktori koji će ukazati na neregularnosti, s obzirom da veliki istraživački mediji nisu uvijek upućeni na dešavanja u lokalnim zajednicama ili nemaju interes da obrađuju sve teme. „Jako je važno ohrabrivati novinare i novinarke da se bave istraživačkim novinarstvom u svojim zajednicama i stvoriti mehanizme uz koje će se osjećati sigurno i znati da nisu sami. Lokalni mediji imaju vrlo malo kapaciteta i interesovanja za kreiranje istraživačkih priča. To su uglavnom male redakcije koje u jednom trenutku postanu propagandna mašinerija vladajućih struktura, osobito ako govorimo o javnim medijima, koji su u vlasništvu općina, gradova ili kantona“, kaže Šunjić, dodajući da privatni lokalni mediji funkcionišu po sličnom principu – redakciju uglavnom čini nekoliko osoba, a u vlasničkoj strukturi nisu novinari i novinarke, nego predsjednici i direktori raznih nevladinih organizacija, koji su mnogo više od kolega novinara spremni činiti kojekakve ustupke koji se kose s pravilima profesije, jer često rade za određene interesne skupine.\nSličnog mišljenja je i Azra Berbić, novinarka i aktivistkinja iz Kakanja koja smatra da je jako važno razviti kapacitete za istraživačko novinarstvo u lokalnim zajednicama, jer često mnoge priče ostanu neispričane s obzirom da drugi novinari koji ne žive i ne djeluju na tom lokalnom području nemaju priliku da dođu do informacija do kojih mnogo lakše dolaze novinari u svojim lokalnim zajednicama. „Nažalost, bojim se da lokalni mediji nemaju skoro nikakve kapacitete, prije svega jer su ograničeni činjenicom da su finansirani iz javnog budžeta što u BiH uglavnom znači da moraju biti naklonjeni aktuelnoj vlasti na lokalnom nivou. Pored toga novinari i novinarke pored redovnih obaveza, jer uglavnom rade u dnevnim redakcijama, često nemaju ni vremena da se posvete istraživačkim pričama pa tako ni prilike da steknu iskustva u istraživačkom novinarstvu“, ističe Berbić dodajući da ipak vjeruje da postoji prostor za razvijanje istraživačkih redakcija pa čak i kada bi to bila neka zajednička suradnja između više privatnih lokalnih medija na nekom području.


Aluminijumska Stolarija | Ag Sistem\nU segmentu proizvodnje AL stolarije držimo visok nivo kvaliteta, jednako u izboru materijala kao i preciznosti izrade. Zbog vrhunskih performansi opredelili smo se za grčke i nemačke proizvođače profil sistema "ALUMIL" i "SCHÜCO" , koji zauzimaju poziciju lidera u proizvodnji aluminijumskih profila širokog spektra primene u oblasti građevinarstva.\nVrata, prozori, izlozi, portali i drugi proizvodi po specifičnim zahtevima kupaca, sadrže u sebi vrhunski kvalitet izbora materijala i izrade.\nGrčke i nemački proizvođači profila sistema "ALUMIL" i "SCHÜCO"\nStakla se izrađuju u raznim kombinacijama, termopan sa dva ili tri stakla proizvođača "AEG" ili "Guardijan"\nOkov koji se ugrađuje na otvorivim elementima. Kao i brave i kvake, su nemačkih proizvođača "SIEGENIA" i "GU", Italijanski "FAPIM"\nProizvodi su dostupni sa termoprekinutim mostom i bez termo mosta\nProizvođači profila sistema "ALUMIL" i "SCHÜCO" zauzimaju poziciju lidera u proizvodnji aluminijumskih profila širokog spektra primene u oblasti građevinarstva


Posne salate za imunitet i bolji metabolizam - Ženstvena\nPosne salate za imunitet i bolji metabolizam\nČesto tek u vreme posta ili onda kada pravimo posnu slavu setimo da postoje i posne salate, koje vrlo dobro mogu zameniti i celokupan obrok, pojedene uz dvopek ili parče integralnog hleba, umesto što su na stolu čest „saveznik“ glavnog jela.\nDa bi trebalo češće praviti posne salate, dokaz je i to što nas na bilo koju mešavinu povrća može inspirisati sezonsko povrće, tezge na pijaci ili lične ideje, ali i činjenica da su posne salate pravi izbor onda kada hoćete da očistite svoj organizam od toksina, smršate i ubrzate metabolizam, ali i da se izborite sa svim virusima oko sebe i osnažite imunitet.\nEvo nekoliko ideja za trenutno veoma IN posne salate, a Vi odaberite svoju omiljenu, dodajte i oduzimajte.\nPosne salate sa krastavcem\nKrastavac, i onaj svež i onaj u turšiji, pravi je blagotvorni izvor vitamina C, te nije slučajno česta osnova za mnoge posne salate. Pre svega, sveži krastavac vodite računa gde kupujete – u lancima marketa ili kod proverenog prodavca na pijaci, jer se često dešava da se ovo povrće prodaje prskano.\nPosne salate koje se mogu služiti kao prilog jelima ili kao glavni obrok za večeru, a koje sadrže svež krastavac, obično se kombinuju sa paradajzom i začinima, kao u sočnoj salati od paprika i krastavčića. Drugi način kombinacije jeste šarena salata, u koju se dodaju i masline i luk, a u okviru koje se sir može izbaciti ili birati njegova biljna verzija.\nSlično stoje stvari i sa grčkom salatom, u okviru koje se takođe koristi biljni sir za posnu verziju.\nPosne salate koje imaju krastavčiće kao osnovu neretko su sastavljene i od zelene salate, kao odličnog skladišta gvožđa i vitamina C, te sjajnog „čistača“ organizma. Zato bi svima onima koji žele da počnu zdravo da se hrane trebalo preporučiti vitaminsku zdravu salatu, koja sadrži upravo ove dve vrste povrća.\nPaprika kao izvor vitamina\nJoš jedan veliki borac za imunitet i zdravlje jeste paprika u svim svojim varijantama, od sveže do pečene, te je ovo povrće čest „gost“ kako letnje, tako i zimske trpeze.\nZa posne salate trebalo bi je kombinovati sa šargarepom i kupusom u posebnoj verziji kupus salate, čemu po potrebi i ukusu treba dodati začine. U ovoj kombinaciji je još delotvornija za izbacivanje toksina, te se preporučuje kao večera svima onima koji žele da smršaju ili se odviknu od brze hrane.\nJoš jedan predlog obroka koji bi trebalo da čine posne salate jeste mešavina ribe i sveže paprike, kao u salati od ribe, za koju se preporučuje riba na žaru ili pržena na malo maslinovog ulja – nikako ona iz konzerve.\nNaravno, posne salate ne mogu ni bez pečenih paprika, te i zimska verzija ove vrste povrća može biti izuzetno primamljiva svim gurmanima.\nPosne salate sa orašastim plodovima\nNa samom kraju, kao snažan izvor vitamina B, A i E, preporučujemo da se u posne salate dodaju orašasti plodovi. Možete birati orahe, lešnike ili badem, koji će dati savršen kontrast svojim blago slatkastim ukusom kiselkastoj osnovi gotovo svake posne salate.\nIdealna za ovu kombinaciju jeste salata od kinoe, trenutno jedna od najpopularnijih u američkim restoranima, koja se služi i kao poseban obrok.\nMaštajte, eksperimentišite i živite zdravo!


DEVOJČICA (3) JE NAGLO POSTALA NESREĆNA I PRIVRŽENA RODITELJIMA: Mesecima su ih lekari ubeđivali da je to zbog VIRUSA, a onda su saznali STRAŠNU DIJAGNOZU (FOTO)\n02.11.2019. 12:36h 02.11.2019. 12:36h\nBeatriz Farmer-Maja (3) u julu 2018. godine naglo je postala izuzetno privržena roditeljima i jako nesrećna. Njeni roditelji Laura Farmer-Maja (39) i Tijago Maja (40) mislili su u početku da je to smao prolazna faza. Ipak su odveli Beatriz kod lekara jer je imala i groznicu, bolele su je noge i bila je probirljiva kada je hrana u pitanju.\nLekari su tvrdili da ima virus i dali joj antibiotike. Ipak, zabrinuti roditelji nisu verovali da je samo to. Nekoliko meseci nakon što su lekari ignorisali simptome, dijagnostikovali su joj neuroblastom, rak koji najčešće pogađa decu do pet godina.\nOva zastrašujuća vest usledila je nakon što Beatrizin otac Tijago nije želeo da napusti bolnicu jer je sam na Guglu otkrio potencijalnu dijagnozu i želeo je da Beatriz pregledaju specijalisti.\n- Pre dijagnoze, Beatriz je bila prilično nestašna, ali kada je napunila dve godine iznenada je postala jako privržena i izbirljiva prema hrani i stalno je imala groznicu. Lekar opšte prakse je verovao da je u pitanju virus i dao joj antibiotike. Kada je počela da se žali na bol u nogama odveli smo je u hitnu gde su uradili neke dodatne testove, ali i dalje su tvrdili da je u pitanju virus. Teško je postaviti pravu dijagnozu dok je dete još malo da može da objasni kako se oseća, ali u pozadini naših misli znali smo da je nešto loše - rekla je Beatrizina mama Laura.\nNjen otac je zahtevao od njenog lekara opšte prakse da joj napravi dodatne pretrage. Analize krve su pokazale da nešto nije u redu, pa su Beatriz hitno poslali u bolnicu. Tamo su lekari otkrili kvržicu iznad bubrega i dijagnostikovali joj neuroblastom.\nRak je agresivan i daje oko 40 posto šanse za dugoročno preživljavanje.\n- U bolnici su dvaput rekli da se verovatno radi o virusu, ali odbio sam da napustim bolnicu dok nisam video stručnjaka. Čekao sam tri sata dok neko od starijih lekara ne bude slobodan, a onda su Beatriz pregledali različiti specijalisti koji su joj uradili sve vrste testova, uključujući i rendgen i ultrazvuk. Kada su se moji strahovi s Gugla pokazali istinitim, to je bio vrlo čudan osećaj. Iako mi se život okrenuo, gotovo mi je laknulo jer sam bio u pravu - rekao je Tijago.\nBeatriz su uputili u bolnicu Great Ormond Street u Londonu, gde su obavili dodatna ispitivanja, uključujući skeniranje, analize krvi i biopsiju. Započela je s hemioterapijom već nakon nedelju dana nakon što su joj dijagnostikovali rak.\nLaura i Tijago žele da pozovu sve roditelje da prate ponašanje svoje dece.\n- Želimo da proširimo svest o tome koliko je teško dijagnostikovati karcinom kod male dece. Ako vam se dete ne čini u redu, trebalo bi da zatražite dodatne testove - zaključila je Laura.\nKurir.rs/The Sun/Foto: Printscreen/facebook\nBeatriz Farmer-MajadevojčicaprivrženostroditeljinesrećaLaura Farmer-MajaTijago Majavirusneuroblastom


Fiskalni savet podržao izmene zakona o radu i penzijskom osiguranju\n15.07.2014. Fiskalni savet podržava predložene izmene Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju (PIO) i izmene Zakona o radu. U oceni tih zakona Fiskalni savet podržava izmene i dopune zakona o PIO jer one kako je navedeno imaju za cilj da obezbede neophodno povećanje efektivne starosne dobi osiguranika pri penzionisanju s obzirom na to da se prosečno trajanje života u...\nVlada usvaja izmene Zakona o radu, sindikati najavljuju proteste\n11.07.2014. Ministar rada Aleksandar Vulin potvrdio je večeras da će Vlada Srbije sutra usvojiti Predlog zakona o radu i Predlog zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, dok je predsednik Saveza Samostalnog sinidikata Ljubisav Orbović naglasio da je taj novi zakon o radu neprihvatljiv i da će sindikati organizovati proteste i prikupljati potpise da se taj zakon ne prihvati. &nbs...\nSindikati napustili Radnu grupu za izradu ZOR, sutra odluka o protestima\n10.07.2014. Reprezentativni sindikati su nakon sastanka o izmenama Zakona o radu, najavili da će verovatno sutra doneti odluku o protestima Sekretar Saveza samostalnih sindikata Srbije (SSSS) Zoran Mihajović rekao je da su predstavnici dva reprezentativna- SSSS i Ujedninjenih granskih sindikata "Nezavisnost", bili danas na sednici Radne grupe za izradu izm...


Predstavljanje Opštih komentara Komiteta za prava osoba sa invaliditetom Br. 6 i 7. - Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom Srbije (NOOIS)\nPredstavljanje Opštih komentara Komiteta za prava osoba sa invaliditetom Br. 6 i 7.\nBeograd, 4.novembar 2019.godine.\nSkup posvećen predstavljanju Opštih komentara 6 i 7 Komiteta za prava osoba sa invaliditetom UN-a otvorila je Direktorka Kancelarije Vlade Srbije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović.\nSuzana Paunović je objasnila da ovi opšti komentari bliže određuju primenu članova Konvencije u odnosu na jednakost i nediskriminaciju, kao i participaciju osoba sa invaliditetom i civilnog društva u implementaciji i monitoringu Konvencije. " Vlada Srbije kontinuirano prati primenu dobijenih preporuka kroz rad Saveta Vlade za praćenje UN preporuka. Na ovaj način Srbija je postala jedina država u regionu i jedna od retkih država u svetu koja ima sistemski način praćenja svih preporuka UN, a te napore su prepoznala i pozitivno ocenila ugovorna tela UN i Savet za ljudska prava UN, ali i Evropska komisija u svojim izveštajima o napretku u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji."- istakla je Suzana Paunović.\nPaunović se posebno zahvalila Damjanu Tatiću koji je radio na izradi ove analize i predstavljanju opštih komentara, ističući njegov veliki dopronos na unapređenju ugleda naše zemlje.\nIvanka Jovanović, izvršna direktorka Nacionalne organizacije osoba sa invaliditetom Srbije je istakla da će ova organizacija nastaviti da jača kapacitete organizacija civilnog društva za praćenje i sprovođenje preporuka Komiteta za prava osoba sa invaliditetom, kako bi u partnerstvu sa državom radila na daljem unapređenju položaja osoba sa invaliditetom.\nSkup je organizovan u okviru programa „Opšti komentari 6 i 7 Komiteta za prava osoba sa invaliditetom - konsultacije sa organizacijama osoba sa invaliditetom kao preduslov ravnopravnog učešća ovih osoba u društvu" kojim je Kancelarija za ljudska i manjinska prava finansisjki podržala Nacionalnu organizaciju osoba sa invaliditetom (NOOOIS) u okviru Javnog konkursa „Sprovođenje antidiskriminacionih politika u Republici Srbiji za 2019. godinu".


ODRŽANA SEDNICA GRADSKOG VEĆA: IZMENjEN NAČIN PARKIRANjA U KARAĐORĐEVOJ - Glas Podrinja\nGradsko veće grada Šapca usvojilo je danas zahtev JKP “Parking-Šabac” za uvođenje naplate parkiranja u ulici Stane Milanović.\nOva ulica ubuduće će biti jednosmerna, sa smerom kretanja od raskrsnice sa Masarikovom ulicom do sportske hale Ekonomsko-trgovinske škole “Stana Milanović”. I ulica Vojvode Brane biće jednosmerna od raskrsnice sa Jove Kursule do raskrsnice sa Sremskom, sa smerom kretanja ka Sremskoj, dok će u drugom delu ove ulice saobraćaj ostati dvosmeran.\nVeće je podržalo i promenu načina parkiranja u Karađorđevoj ulici gde će vozila ubuduće biti parkirana pod uglom od 90 stepeni, na taj način da deo automobila bude i na trotoaru. Nov način parkiranja obezbediće dovoljno prostora za prolazak automobila ulicom ali i za nesmetano kretanje pešaka trotoarom.\nPored ovih tačaka dnevnog reda, Veće je upoznato i sa nizom rešenja o izmenama režima saobraćaja u gradu i postavljanje saobraćajne signalizacije zbog rekonstrukcije ulica. Trenutno se radovi odvijaju u ulicama Cerska, Norveška i Ćirila i Metodija, dok će od ponedeljka zbog rekonstrukcije biti zatvorena i Nušićeva ulica.\nVeće je danas razmatralo i usvojilo izmene Pravilnika o sprovođenju Odluke o pravu mesnih zajednica na prenos sredstava od poreza na imovinu.


Sjednica Senata Univerziteta u Sarajevu povodom 70. godišnjice UNSA – RTV BPK\nSjednica Senata Univerziteta u Sarajevu povodom 70. godišnjice UNSA\nSvečana sjednica Senata Univerziteta u Sarajevu, kojom će biti obilježeno 70 godina tog univerziteta, biće održana danas.\nUz prigodno obraćanje rektora UNSA Rifata Škrijelja, na Svečanoj sjednici Senata biće uručena priznanja Univerziteta u Sarajevu.\nNa sjednici Senata Univerziteta u Sarajevu održanoj 23. decembra 2019. godine donesene su odluke o dodjeli priznanjā Zahvalnica Univerziteta u Sarajevu i Plaketa Univerziteta u Sarajevu.\nZahvalnica će biti uručena ambasadoru Republike Italije u Bosni i Hercegovini Nikoli Minasiju za dugogodišnju saradnju i doprinos radu i razvoju Univerziteta u Sarajevu, a naročito za podršku u realizaciji prestižnog ERMA programa.\nZahvalnice će takođe primiti ambasador Kraljevine Saudijske Arabije Hani Abdulah M. Mominah i Ambasada Kraljevine Saudijske Arabije za izuzetan doprinos u radu i razvoju Univerziteta, a naročito u pogledu pomoći u finansiranju, pripremi i realizaciji kapitalnog infrastrukturnog projekta “Univerzitetska biblioteka”, te Udruženje “Obrazovanje gradi BiH” za doprinos u radu i razvoju Univerziteta u Sarajevu.\nPovodom obilježavanja 70 godina postojanja i rada UNSA priznanje Zahvalnica Univerziteta u Sarajevu biće dodijeljena i dekanima UNSA za akademski doprinos radu Senata tog univerziteta u mandatnom periodu 2016-2020. godina.\nPlaketa UNSA će, povodom obilježavanja 70 godina postojanja i rada Univerziteta u Sarajevu, biti uručena pojedinim članovima Upravnog odbora Univerziteta u Sarajevu, kao i organizacionim jedinicama Univerziteta u Sarajevu za izuzetne zasluge kao osnivačima i prvim članicama UNSA.\nNa svečanosti će takođe biti uručena priznanja i nagrade Univerziteta organizacionim jedinicama i pojedincima za izuzetan doprinos istraživanju i objavljivanju naučnoistraživačkih radova, te promovisanju naučno-istraživačke produkcije Univerziteta u Sarajevu u 2017. i 2018. godini.\nGodišnjicu Univerziteta obilježili su brojni događaji: svečana sjednica Senata i promocija profesora emeritusa, akademija u Narodnom pozorištu, svečana promocija i dodjela diploma 5.161 diplomantu i magistrantu Univerziteta u Sarajevu, promocija 68 doktora nauka Univerziteta u Sarajevu i gala koncert Muzičke akademije Univerziteta u Sarajevu.


Quantox akvizirao beogradski Bstorm za pojačanje iz 'mobile dev' redova\nKrajem 2021. godine, beogradski Bstorm postao je deo Quantox tima. U pitanju je boutique kompanija koja se bavi razvojem mobilnih aplikacija, koja poseduje značajno iskustvo u kreiranju platformi za različite startape te razvoju digitalnih proizvoda, a koja je u proteklih šest godina kreirala rešenja za klijente Coca-Cola, Crvena Zvezda, Deloitte, Erste banka i druge.\nBstorm iza sebe ima čitav niz kvalitetnih i uspešnih projekata, a posebno se izdvaja razvoj pilot aplikacije koja je evoluirala u potpuno nov marketinški alat i kanal za klijenta. Kvalitet jedinstvenog pristupa i rada Bstorm tima je dobio potvrdu u vidu dva miliona korisnika u pet zemalja i 1. mesto na App Store prodavnici.\nStefan Salatić, CTO i partner osnivač kompanije Bstorm, izjavio je povodom akvizicije:\nPridruživanje Quantox-u vidimo kao veliku stvar za Bstorm tim i svi smo veoma uzbuđeni. Ova akvizicija je savršen potez zato što dobijamo okruženje u kom možemo da podignemo naš rad na viši nivo i budemo deo neverovatnih projekata. S druge strane Quantox dobija specijalizovan tim za razvoj startup proizvoda i širi obim svojih usluga. Očekujemo da ćemo zajedno razvijati stvari kakve do sada nisu viđene na tržištu.\nU saopštenju se navodi i da Quantox već nekoliko godina sarađuje sa ovom beogradskom kompanijom.\nFilip Karaičić, CEO kompanije Quantox, prokomentarisao je akviziciju:\nTrudimo se da pravimo iskorake na svim poljima. Iskustvo i specifična znanja novih kolega osnažiće tim koji radi na razvoju mobilnih aplikacija, a jačanje ekpertize u oblasti startapa i razvoja proizvoda daje dodatnu vrednost u daljem razvoju naših projekata. Iako je ovo prva akvizicija, ne planiramo da na istoj ostanemo jer nam 2022. godina donosi još dve nove akvizicije i još novih poslovnih poduhvata.\nFormiranje novih sektora za proizvode nove generacije\nKako saznajemo, 2021. godina bila značajna za čitav Quantox. Otvorene su četiri nove kancelarije u tri zemlje, dvostruko je uvećan tim koji sada broji preko 400 ljudi, a pritom je ojačan novim ekspertizama koje će poslužiti kao temelj za budućnost kompanije.\nVukašin Marković, direktor Bstorm-a, izjavio je u obraćanju medijima:\nPripajanje velikoj i stabilnoj kompaniji kao što je Quantox vidimo kao priliku da dobijemo i podršku velike kompanije i još veće mogućnosti. Iskustvo rada u internacionalnom timu daje priliku za razvoj različitih segmenata poslovanja kao i dalji napredak programera kroz izazovne projekte i usavršavanja.\nIz Quantox-a ističu da će spajanje top talenta iz Bstorma rezultovati formiranjem novih sektora unutar firme, te da će zajedničkim snagama kreirati rešenja i digitalne proizvode nove generacije.


Kupovina stana stresnija situacija od braka ili promene posla09 Jan\nKupovina ili prodaja stambenog prostora je drugo najstresnije životno iskustvo , pokazuju podaci koje je prikupila britanska agencija za istraživanje potrošačkog sentimenta „Which?“. U postavljenim opcijama, počevši od razvoda, kupovine novog auta ili kuće, čak njih 70 odsto ispitanika je ...\nStižu novi razrezi09 Dec\nNove cene prostora kao osnov za obračunavanje poreza na imovinu. Kvadratni metar od 39.000 na periferiji do 100.000 u centru. Skupština grada utvrdila je nove cene kvadratnog metra stambenog i poslovnog prostora, odnosno, građevinskog zemljišta, kao osnov za obračun poreza na imovinu u narednoj ...\nIzgradnja socijalnih stanova u Pančevu07 Dec\nPančevo je među prvim gradovima u Srbiji koji učestvuju u Republičkom projektu izgradnje socijalnih stanova. Do sada su izgrađena 84 stana. Nedavno je završen konkurs za useljavanje u objekat u ulici Maksima Gorkog koji će prve stanare dobiti za manje od mesec dana. Do kraja meseca trebalo bi ...\nStan u centru za 8.000 evra? Da, ali postoji jedna sićušna SITNICA07 Dec\nKupovina stana za manje od 10.000 evra čini se nemogućom ili ilegalnom, ali podaci agencija pokazuju drugačije. Nekretnine u Beogradu važe za najskuplje u Srbiji, jer cene variraju od 50.000 do više miliona evra. Zato su građani skeptični kad čuju da se za cenu koja je često niža od 10.000 ...\nCena stana u Dubrovniku 3.200 evra po kvadratu06 Oct\nStanovi u Dubrovniku su pojeftinili prošlog meseca i u odnosu na septembar prošle godine jeftiniji su za 560 evra po kvadratnom metru, na "svega" 3.183 evra. Kvadratni metar stana u tom turističkom gradu prošle godine se prodavao za 3.747 evra, a ove godine za 3.183 evra. Značajan pad cene imali ...\nGradnja “Beograda na vodi” počinje krajem septembra – Objavljivanje ugovora pitanje dana05 Sep\nGradnja prve faze projekta "Beograd na vodi" počeće u poslednjoj nedelji septembra, a ugovor sa arapskim investitorima sigurno će biti objavljen pre toga, izjavio je u petak (4. septembra 2015. godine) gradonačelnik Beograda Siniša Mali. On je u Beogradu na pitanje novinara kada će biti objavljen ...\nStrana 5 od 8«««...34567...»»»


Američki proizvođač automobila Ford predviđa da će električna vozila predstavljati 40 odsto njegove ukupne prodaje do 2030. godine i ubrzava investicije u taj sektor.\nKompanija koja je u februaru najavila da će izdvojiti više od 22 milijarde dolara za proizvodnju eleketričnih vozila do 2025. godine, objavila je danas u saopštenju da povećava taj iznos na 30 milijardi dolara.\nGrupa je takođe odlučila da radi na sopstvenim električnim baterijama.\nI pored toga što je formirao centar za istraživanje i razvoj posvećen baterijama, Ford je objavio da namerava da formira zajedničku kompaniju sa južnokorejskim SK Inovejšn (SK Innovation) za proizvodnju električnih baterija.\nPrema dogovoru treba da se izgrade dve fabrike u Severnoj Americi gde će se proizvoditi baterije za oko 600.000 električnih vozila do 2025.\nSuočeni sa izazovima klimatskih promena brojni svetski proizvođači automobila su se nedavno obavezali da će se okrenuti ka eleketričnim vozilima da bi se smanjila emisija štetnih gasova.\nVeliki Fordov konkurent na američkom tržištu Dženeral Motors (General Motors) takođe se u januaru obavezao da od 2035. godine više neće proizvoditi automobile na dizel ili benzin.


Bosna i Hercegovina Svjetska banka: Poplave će uticati na ekonomski rast regije 26. maj/svibanj, 2014.\nSvjetska banka će učestvovati u procesu procjene potreba, a svoj će doprinos dati u oblastima u kojima mogu ponuditi najbolje stručnjake - energetika, transport, vodosnabdijevanje i egzstencija.\nKao lidere ekonomskog rasta u ovoj godini Svjetska banka vidi Kosovo i Crnu Goru. Među značajnim rizicima po pozitivan rast Gallina Andronova Vincelette vidi one na globalnom nivou, ali i domaće.\n„U EU može doći do deflacije, smanjenja priliva kapitala, ali i sukob Rusije i Ukrajine može imati negativan rizik za regiju. Među domaćim faktorima su visok nivo nezaposlenosti, privatizacija preduzeća u državnom vlasništvu, izbori i nedovoljni napori koje su vlade pokazale u rješavanju strukturalnih pitanja.“ Sve će zemlje značajno morati poraditi na smanjenju fiskalne potrošnje. Rast od dva posto GDP koliko je predviđeno za BIH, zbog šteta od poplava teško bi se mogao ostvariti. Stoga je nužno uspostaviti prioritete u reformama kako bi se kriza lakše prebrodila, kaže Sandra Hlivljak iz Ureda Svjetske banke u Sarajevu:\n„Treba se fokusirati na procjenu štete. Kada se šteta procijeni, usmjeriti se na to da beneficije idu socijalno ugroženoj grupi stanovništva. Bilo bi povoljno ako bi zemlja počela da radi u pravcu izrade Srednjoročne strategije za upravljanje duga, što je pozitivan alat u ovakvim situacijama. Moramo raditi na jačanju supervizije bankarskog sektora i finansijske discipline", savjetuje Hlivnjak.


Blog - Stranica 3 od 3 - Meadow Lab dooMeadow Lab doo - https://meadowlaboratoriesltdserbia.wordpress.com\nMožete očekivati otekline, mrlje i osip\nNema ničeg lepšeg od meke i nežne kože vaše bebe. Bebe, takođe umeju da budu veoma razdražljive usled pelenskog osipa, pojave temenjače ili nekog drugog razloga usled problema sa kožom. Mnoge bebe su sklone iritaciji kože u prvim mesecima posle\nLetnji osip kod beba\nLetnji osip kod beba javlja se na pregibima bebine kože, a najčešće u predelu pelenske regije.\nPelene ne propuštaju vazduh, a visoke temperature pogoduju znojenju, koje iritira kožu I dovodi do pojave osipa I crvenila.\nTakođe, bebina mokraća I stolica dovode do promene pH kože, oštećenja kože\nDa li je ekcem kod dece povezan sa alergijama I astmom?\nDeca kod kojih se pojavi ekcem eventualno mogu da dobiju alergiju na hranu, polensku alergiju ili astmu. Ali, vi možete da preduzmete korake da umanjite svrab I posledice ekcema, a samim tim da umanjite rizik od alergija.\nPovezanost ekcema sa alergijama\nVlada mišljenje da se ekcem javlja\nNeke namirnice, kao što su na primer voćni sokovi mogu prouzrokovati dijareju ili retku stolicu kod beba, što vodi do pelenskog ojeda. Uzimanje antibiotika, ili prelazak na čvrstu hranu može da dovede do poremećaja u varenju. U tom slučaju možete smanjiti unos sokova, ali\nNEGA KOŽE NOVOROĐENČADI I BEBA\nVi I vaše novorđenče ste došli kući iz porodilišta I spremate se za dnevnu rutinu. Vaš prvi zadatak je da bebi bude ugodno I da bude negovana. Veoma je važno od prvog dana da vodite računa o koži vaše bebe.Koža novorođenčadi je osetljiva, kao I njihov imuni


5 najskupljih slika koje se kriju Narodnom muzeju - Pametnica.rs\nMnogi od nas nisu upoznati sa činjenicom da se u Narodnom muzeju u Beogradu, doslovno “kriju” neka od najčuvenijih umetničkih dela. Šta bi se desilo kada bi se, na zamišljenoj aukciji u čuvenom “Sotebiju”, našle najvrednije umetničke slike koje država tiho čuva? Koje su to slike i koju bi cenu dostigle? Interesantno je da javnost nijednu od navedenih slika nije videla više od 5 decenija!\nRužičasta katedrala, jedna od najsenzibilnijih i najpoetičnijih doživljaja umetnika, koju čuva Narodni muzej u Beogradu, deo je niza od pedeset slika iste ruanske katedrale koje je naslikao Klod Mone (u pitanju je ista katedrala naslikana u različitim delovima dana).\nPet od njih pedeset, nalazi se u pariskom Luvru, a sve ostale su u privatnim zbirkama. Ova slika se u Beogradu nalazi od 1939. godine, kada je nekadašnji direktor Muzeja Kneza Pavla, Milan Kašanin, kupio u pariskoj galeriji “Šarpantje”. Kada bi kolekcionari imali priliku da poseduju ovu sliku kao jednu od najpoznatijih u okviru Ruanskog niza katedrale, cena bi dostigla više od 80 miliona evra!


Srpski studenti zarobljeni u Rusiji već mesec dana, nadležni bez rešenja\nIzvor: JužneVesti.com, 31.Maj.2020, 09:20\nOko 200 studenata iz Srbije, među kojima i dvojica Vranjanaca i drugih mesta juga, zarobljeni su u Rusiji koja je trenutno jedno od najvećih žarišta virusa korona u svetu, jer je Srbija ukinula humanitarne letove sredinom maja, a avio-saobraćaj je ograničen. Oni su, kažu, već mesec dana u kontaktu sa Ambasadom u Rusiji i našim Ministarstvom spoljnih poslova, ali rešenja nema. U Ministarstvu kažu da s obzirom na epidemiološku >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << situaciju tamo, organizovanje leta zavisi od ruskih nadležnih organa.\nNeki od studenata kažu da ne mogu da podignu novac i priušte život u Rusiji ili eventualni povratak komercijalnim letom, mnogi žive u domovima gde su higijenski uslovi loši i u koje je ušla korona, stipendije su smanjene, bliži se kraj godine pa i ne znaju da li mogu da ostanu u studentskim domovima.\nOni, priča jedan od studenata koji su se javili Južnim vestima, nisu smeli da rizikuju da krenu jednim od tri humanitarna leta koje je država organizovala, jer nisu imali informacije o polaganju ispita. Kada je Ministarstvo obrazovanja donelo odluku o onlajn polaganju nije bilo novih organizovanih letova.\nTo je bilo pre oko mesec dana, tada je i počela da se pogoršava situacija u Rusiji. Od tada smo pokrenuli pitanje sledećeg aviona jer nas više ništa ne zadržava ovde, ali konkretne odgovore i smernice nismo dobili. I eto, već mesec dana nas ambasada Srbije u Moskvi usmerava na Vladu Srbije i Ministarstvo spoljnih poslova, a ovi obrnuto - priča jedan od studenata.\nOsim nedefinisane situacije oko polaganja ispita, postojala je mogućnost, kaže, da izgube stipendiju ako odu.\nRusija je sa pandemijom u odnosu na Evropu “zakasnila”. Dok je bila loša situacija u Srbiji obećavali su sve, samo da se strpimo dok se ne srede. Sada kada je Srbija manje-više rešila problem, a ovde se situacija pogoršala i znamo da možemo i moramo da se evakuišemo odavde - ne odgovaraju. Stvar je u tome što ne znamo šta će biti za nedelju ili mesec dana i svima nam je cilj da se vratimo kući- kaže student.\nS obzirom na to da je Srbija prestala da šalje humanitarne letove sredinom maja, let zavisi od odluke avio-kompanije, a zbog epidemiološke situacije u Rusiji i od nadležnih tamo, piše N1.\nMinistarstvo spoljnih poslova sugerisalo je avio kompaniji Er Srbija da organizuje čarter let na relaciji Beograd-Moskva-Beograd. O mogućnosti realizacije takvog leta, pored odluke avio kompanije, potrebno je odobrenje ruskih nadležnih organa, a imajući u vidu aktuelnu epidemiološku situaciju u Ruskoj Federaciji, te u vezi sa tim restriktivni režim avio saobraćaja - navelo je Ministarstvo za N1.\nAvio-saobraćaj u Srbiji krenuo je 18. maja, nakon dva meseca prekida, a odluka Vlade i Kriznog štaba je da za ulazak u Srbiju više nije potreban negativan test na virus korona, niti samoizolacija.


Rusija pripremila spisak mera prema Turskoj - Sputnjik Srbija\nRusija pripremila spisak mera prema Turskoj\n17:15 30.11.2015 (osveženo 17:24 30.11.2015) Preuzmite kraći link\nNacrt rezolucije o merama ograničenja koje Rusija uvodi prema Turskoj spreman je za potpisivanje, izjavio je vicepremijer Rusije Igor Šuvalov.\n„Čim dokument bude potpisan, biće predstavljen javnosti“, rekao je Šuvalov.\nOn je precizirao da ekonomska ograničenja prema Turskoj neće obuhvatiti industrijski sektor, već će se odnositi na prehrambene proizvode.\n„Restrikcija uvoza turskih proizvoda nije usmerena protiv ruskih građana, već kako bi turska ekonomija osetila posledice nepromišljene odluke Ankare. Upravo iz tog razloga se uvode ograničenja na uvoz onih proizvoda koji su najzastupljeniji u turskom izvozu“, rekao je Šuvalov.\nMinistarstvo poljoprivrede je, kako je rekao, preduzelo sve kako se ne bi dozvolio deficit prehrambenih proizvoda zbog najavljenih restrikcija.\nVicepremijer je potvrdio da je Rusija zabranila sve čarter letove za Tursku, kao i prodaju turističkih paketa, dok se regularni avio-saobraćaj odvija pod specijalnom bezbednosnom kontrolom.\nŠuvalov se osvrnuo i na građevinsku industriju rekavši da se restriktivne mere neće ticati poslova koji su ugovoreni do 31. decembra ove godine, kao i da turski građevinski radnici, koji su zaposleni u Moskvi, mogu nastaviti da rade.\n„Za sve nove projekte turske građevinske kompanije moraće da dobiju specijalnu dozvolu“, pojasnio je on.\nKada je reč o uvođenju viznog režima, dodao je Šuvalov, to ne znači da građani Turske neće moći da putuju u Rusiju, već da će im za prelazak granice biti neophodna viza.\nobaranje ruskog vojnog aviona, sankcije Turskoj, Igor Šuvalov, Turska


IZVJEŠTAJI O RADU (1)\nIZVJEŠTAJI O RADU I POSLOVANJUIZVJEŠTAJI O RADU I POSLOVANJU\nKolektivni ukop i dženaza u Memorijalnom centru Srebrenica - Potočari 11.07.2015. godine\n11. jula 2015. godine u Memorijalnom centru Sreberenica - Potočari obaviti će se kolektivni ukop i dženaza za 136 identifikovanih osoba.\nKolektivni ukop i dženaza u Memorijalnom centru civilnih žrtava Ivici - Brčko 13.06.2015. godine\nU Memorijalnom centru civilnih žrtava Ivici - Brčko 13. juna 2015. godine će se obaviti ukop devet identifikovanih osoba, civilnih žrtava rata stradalih na području Brčko distrikta u periodu 1992. - 1996. godine.\nKolektivni ukop i dženaza u Memorijalnom centru Memići - Gornja Kalesija 01.06.2015. godine\nU Memorijalnom centru Memići - Gornja Kalesija 01. juna 2015. godine će biti klanjana kolektivna dženaza za deset identifikovanih osoba i 26 neidentifikovanih osoba stradalih na području Zvornika u ratnom periodu 1992. - 1995. godine.\nKolektivni ukop i dženaza u Memorijalnom centru Veljaci kod Bratunca 12.05.2015. godine\nU Memorijalnom centru i šehidskom mezarju Veljaci kod Bratunca 12. maja 2015. godine će biti klanjana kolektivna dženaza za deset identifikovanih osoba stradalih na području Bratunca u ratnom periodu 1992. - 1994. godine.\nIdentifikovane dvije osobe sa područja Zvornika\nDana 23.04.2015. godine u prostorijama JKP "Komemorativni centar" d.o.o. Tuzla obavljena je identifikacija dvije osobe, ubijene na području Zvornika u periodu 1992. godine.


Srbija je upravo prešla 1.500.000 vakcinacija korona virusa, saznaje "Blic".\nDrugu dozu vakcine protiv korona virusa primilo je 531.000 ljudi.\nKada je reč o broju vakcinacija na million stanovnika, Srbija je na šestom mestu u svetu - posle Izraela, Sejšela, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Velike Britanije i SAD.\nOd danas na Beogradskomsajmu i "AstraZeneka" vakcina\nKada je reč o broju onih koji su dobili drugu dozu vakcine na milion stanovnika, Srbija je prva u Evropi i četvrta u svetu, posle Izraela, Sejšela i Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nSrbija je ubedljivo prva u regionu po broju vakcinacija na milion stanovnika, a slede Mađarska, Slovenija, Rumunija, Hrvatska, Bugarska, Albanija i Crna Gora.\nSrbija je na prvom mestu u regionu i prema broju građana koji su primili drugu dozu vakcine na milion stanovnika.\nPrema ukupnom broju vakcinacija i revakcinacija Srbija je druga u regionu, posle Rumunije.\nLEPA VEST U Srbiji drugu dozu vakcine protiv korona virusa primilo više od MILION LJUDI\nU Srbiji do sada dato 2.488.631 doza vakcina protiv korona virusa\n"Vakcina protiv kovida za 'DOBAR DEO' POPULACIJE POČETKOM 2021." Savić: Proces registracije isti je i u Srbiji i u svetu\nVakcinišite se Fajzerom i Sputnjikom BEZ ZAKAZIVANJA! Otvoreni punktovi širom Srbije\nNastavlja se masovna vakcinacija u Srbiji. Građani mogu u narednih nekoliko dana da na puntovima za vakcinaciju širom zemlje bez zakazivanja prime jednu od ove dve vakcine.U narednih nekoliko dana građani Srbije mogu bez zakazivanja da, na za to predviđenim lokacijama, prime vakcine protiv korona virusa. U pitanju su dve vakcine, Fajzer i Sputnjik.\nOvo su NAJBOLJI EDUKATORI Srbije, a sada su u TRCI ZA MILION DOLARA\nUdruženje "Živojin Mišić" proglasilo je pobednike nacionalnog takmičenja koji će se boriti za titulu najboljeg nastavnika sveta 2021. godine (Global Teacher Prize) vrednu milion dolara.\nČetvoro astronauta u RECIKLIRANOJ RAKETI poleteli u svemir (FOTO, VIDEO)


Jeremy Clarkson se izvinio producentu Top Geara Prolog\nJeremy Clarkson je objavio javno izvinjenje producentu emisije Top Gear nakon što je tužba prema poznatom voditelju pretvorena u nagodbu kojom su zadovoljne obe strane.\nTužba je bila teška impozantnih 126.000 eura, a zasnivala se na nanesenim povredama i rasnoj diskriminaciji. Podsećamo, producent Oisin Tymon je podneo tužbu protiv Clarcsona zbog razrezane usne kao posledice udarca kojeg je dobio od voditelja u martu 2015. godine.\nClarkson je tada navodno pobesnio nakon što je saznao da na pauzi snimanja ne može naručiti posebnu vrstu jela nakon čega je producenta nazvao "irskom p****m" i udario ga.\nTymonovi advokati su tokom nedelje objavili kako je dogovor u parnici postignut, mada detalji nagodbe nisu otkriveni.\nIpak, izgleda da je izvinjenje deo dogovora pa je Clarcson izdao obraćanje javnosti u kojem izražava žaljenje zbog incidenta koji ga je na koncu koštao posla u BBC-u.\n"Želim da kažem Oisinu Tymonu kako mi je žao zbog incidenta i posledica koje su zatim usledile. Želim da kažem kako on nije kriv i da je bez razloga iskusio patnju za koju se takođe izvinjavam. Drago mi je da je cela stvar napokon rešena. Oisin je oduvek bio kreativni deo emisije Top Gear i želim mu uspeh u njegovim budućim projektima", napisao je Clarkson.


Istraživanje KRIK-a donosi nove dokaze o vezama huligana i kriminalaca s policijom i vladajućom partijom\nObjavljeno: 20.07.2017. 13:28h\nFoto: Nasilje nad demonstrantima i novinarima na predsedničkoj unauguraciji (Borko Aranitović u svetloplavoj košulji); Izvor: E-stock.us / Aleksandar Bačlija\nJedan od nasilnika koji su davili i maltretirali građane i novinare tokom polaganja zakletve predsednika Aleksandra Vučića, Borko Aranitović, deo je ekipe ubijenog narko-dilera i vođe huligana Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi, otkriva KRIK.\n„Davite me, davite me, nisam ništa skrivio“, vikao je mladić koga je grupa muškaraca odvukla sa ceremonije polaganja zakletve predsednika Aleksandra Vučića držeći ga oko vrata. Mladić je na skup došao da protestuje protiv novog predsednika, ali je nasilno uklonjen sa događaja.\nIsto se dogodilo i novinarki lista „Danas“ dok je pokušavala da uzme izjavu od jednog starijeg građanina koji je nosio transparent protiv vlasti. „Nemoj da slikaš, uzeću ti taj telefon“, doviknuo je muškarac novinarki, a zatim ju je uhvatio, podigao i uklonio sa događaja. Na fotografijama sa skupa vidi se i da je jedan od nasilnika zgrabio za vrat i mladog foto-reportera, dok mu je drugi držao ruke sprečavajući ga da slika.\nJavnost, uznemirena nasilnim događajem, zahtevala je da se otkrije ko su ljudi koji su se ovako ophodili prema novinarima i građanima.\nPredsednik Vučić najpre se izvinio, a potom opravdao nasilje rekavši da su „možda mogli blaže da ih uklone“, ali su to morali da urade da bi sprečili „masakr i nemire“ na svečanosti. Nije otkrio ko su nasilnici.\nOdgovor je dala njegova Srpska napredna stranka u saopštenju u kom je nasilnike nazvala „redarima stranke“. Žrtve su, međutim, ispričale da nijedan od njih nije imao obeležja koja bi ukazivala da je reč o obezbeđenju ili službenim licima, niti im se tako predstavio.\nNa objavljenim fotografijama vidi se da je najmanje devet nasilnika učestvovalo u incidentima. Imena većine njih i dalje su nepoznata.\nNovinari KRIK-a uspeli su da saznaju ko je jedan od siledžija. Njegov identitet otkriva veze kriminala, policije i ljudi u vrhu vlasti.\nISTRAŽUJEMO Noćna izručenja:Šta se krije iza tajnog prebacivanja novinara Zorana Božinovskog u Preševo usred noći https://t.co/WfTZS75okj pic.twitter.com/KfQ6SPz6MA\n— Newsweek Srbija (@NewsweekRs) July 14, 2017\nMladić u svetloplavoj košulji koji je na ceremoniji uslikan kako snažno drži za ruke demonstranta je Borko Aranitović koji radi kao obezbeđenje beogradskih splavova i blizak je ekipi ubijenog narko-dilera Aleksandra Stankovića poznatijeg kao Sale Mutavi.\nNovinari KRIK-a analizirali su fotografije sa ceremonije i uporedili ih sa onima sa Aranitovićevog fejsbuk naloga. Na osnovu profila, mladeža na bradi i obeležja na glavi nalik ožiljku zaključili su da se radi o istoj osobi.\nDetalji sa fotografija koje je Aranitović objavljivao na internetu otkrivaju njegove poslove i veze sa ljudima iz sveta kriminala i policije.\nNa jednoj od fotografija koje su novinari KRIK-a pronašli na Aranitovićevom fejsbuk profilu on je u „uniformi“ koje nosi obezbeđenje splava „Fristajler” – majici sa natpisom „security“ i logom ovog noćnog kluba. Druga slika naslovljena je sa „tim fristajler“ i na njoj je Aranitović sa većom grupom ljudi, očigledno drugih zaposlenih.\nOsim po noćnom provodu, ovaj splav godinama je poznat po nasilnim incidentima u kojima često učestvuju radnici obezbeđenja.\nPREBIJANJE U KLUBU\nNovinari KRIK-a prepoznali su Aranitovića i na snimku iz februara 2015. godine koji su zabeležile sigurnosne kamere kluba „Tilt“. Snimak prikazuje Stankovićeve ljude, koji rade kao obezbeđenje kluba, kako se obračunavaju sa Zoranom Jakšićem, jednim od šefova „grupe Amerika“ – međunarodne kriminalne grupe koja švercuje kokain. Jakšić trenutno služi kaznu u zatvoru u Peruu.\nStanković je bio vođa navijačke grupe „Janjičari“ koja je poznata po nasilnim incidentima. Ova huliganska skupina obezbeđuje beogradske noćne klubove i splavove. Novinarska istraživanja pokazuju da je Stanković imao veze u policiji, kao i da nikada nije odslužio petogodišnju zatvorsku kaznu na koju je osuđen kao organizator šverca droge. Ubijen je u oktobru prošle godine.\nVeljko Belivuk, Stankovićev saradnik ispričao je u intervjuu za „Njuzvik“ da su Jakšića napali jer je goste kluba „polivao vinom“.\nStankovićev saradnik Darko Ristić zvani Meda, prvo je nokautirao Jakšića na ulazu u klub, a zatim počeo da ga šutira dok je na podu, vidi se na snimku. Tuči su se priključila još petorica pripadnika obezbeđenja koji su nasrnuli i na čoveka koji je pokušao da odbrani Jakšića. Obaraju ga i šutiraju dok leži, a Ristić desetak sekundi skače po njemu.\nU toj grupi, na osnovu karakterističnog oblika lica, novinari KRIK-a prepoznali su Aranitovića. Stajao je pored Ristića i posmatrao, da bi, tek pošto je mladić brutalno prebijen, pokušao da smiri situaciju. Podigao je povređenog čoveka i izbacio ga napolje.\nMeđu učesnicima tuče vidi se još jedan član obezbeđenja „Tilta“ koga su novinari prepoznali na slikama koju je Aranitović objavio na profilu. Sliku na kojoj njih dvojica sede Aranitović je naslovio sa „kumovi“. Jedan od njegovih fejsbuk prijatelja je u komentaru ispod napisao: „Pozdrav velikoj braci od srca… Borko i Djura najaci“. Novinari, međutim, nisu uspeli da saznaju više o ovoj osobi.\nOkolnosti pod kojim je snimak iz „Tilta“ završio u javnosti nisu poznate, a objavile su ga dnevne novine „Kurir“ i „Blic“. Na snimku se čuje i glas muške osobe koja je gledala video zapis tuče i komentarisala sa oduševljenjem. „Kurir“ je objavio da je to glas Nenada Vučkovića Vučka, pripadnika Žandarmerije, što on nije demantovao.\nVEZE S POLICIJOM\nAranitovićev fejsbuk profil upravo otkriva i njegovo poznanstvo sa Vučkovićem, bitnom vezom Stankovićeve ekipe u policiji. Vučković je bio pripadnik Vojske Srbije, a potom je prebačen u Žandarmeriju.\nNedugo posle Stankovićevog ubistva u javnosti su se pojavile fotografije ovog kriminalca u Vučkovićem društvu na tribini fudbalskog stadiona. Stankoviću je data i čitulja sa tekstom „Poslednji pozdrav kumu“ potpisana sa „Vučko“.\nNa fotografijama sa jedne utakmice, vide se Stanković i Vučković kako ozbiljni razgovaraju, a na fotografiji sa drugog događaja nasmejani i zagrljeni navijaju. Sa njima je u društvu i Stankovićev najbliži saradnik Veljko Belivuk, poznat kao Velja Nevolja, koji je trenutno u pritvoru zbog sumnje da je u januaru ove godine ubio čoveka na tramvajskim šinama u centru Beograda.\nVučkovićevo ime spominje se i u krivičnoj prijavi koju je Vojni sindikat podneo protiv dvojice starešina u kasarni u Pančevu zbog sumnje da su njemu, Stankoviću i Belivuku omogućili da van radnog vremena koriste strelište, naoružanje i municiju Vojske Srbije kako bi uvežbavali gađanje.\nMinistar policije Nebojša Stefanović nije video kao problem to da se žandarm druži sa kriminalcima.\n„Nije nezakonito navijati“, rekao je Stefanović na konferenciji za novinare banalizujući ceo slučaj.\nNi sektor unutrašnje kontrole MUP-a nije odreagovao. Protiv Vučkovića nikada nije vođen postupak provere njegovih veza sa kriminalcima, rečeno je novinarima KRIK-a iz Sektora.\nVučković je uslikan i na skupštini fudbalskog kluba „Partizan“ tokom maja prošle godine kada je birano novo rukovodstvo, ali nije poznato u kom svojstvu je prisustvovao ovom događaju.\nAranitović je na svom fejsbuk profilu objavio fotografiju na kojoj, u nekom restoranu, sedi zagrljen sa Vučkovičem i još jednim muškarcem. Na košuljama nose bele ukrase, karakteristične za svadbe. Pripadnika Žandarmerije novinari su prepoznali, između ostalog, po tribal tetovaži na desnom bicepsu.\nNa Aranitovićevom fejsbuk profilu piše da je završio srednju školu unutrašnjih poslova u Sremskoj Kamenici. KRIK je uputio pitanje MUP-u da li Aranitović radi ili je ikada radio u policiji.\nIz MUP-a su odgovorili da „Borko Aranitović nije radnik, odnosno nije zaposlen u Ministarstvu unutrašnjih poslova“, ne izjašnjavajući se o njegovom mogućem prethodnom angažovanju.\nNovinari KRIK-a poslali su pitanja Aranitoviću putem fejsbuka. Nije odgovorio, ali je odmah nakon toga obrisao svoj nalog.\n„PODRŠKA ZA MOMKE“\nAleksandar Vučić rekao je prošle godine da država nema snage da se obračuna sa nasilnim navijačkim grupama. Otkrića o Stankoviću i Aranitoviću, međutim, pokazuju da je problem dublji i da država zapravo sarađuje i štiti kriminalce i huligane.\nTako, Stanković nikada nije odslužio kaznu za šverc narkotika. Iako je bio osuđen kao šef kriminalne grupe, sudije su mu čak 12 puta odložile zatvor, jer zbog navodno lošeg zdravlja nije bio spreman za robiju, otkrio je ranije KRIK. U isto vreme, redovno se pojavljivao na tribinama i učestvovao u tučama.\nNakon njegovog ubistva, vrh države je burno reagovao i proglasio „rat mafiji”. Ovaj rat još nije doveo do ozbiljnih rezultata.\nFudbalski klub „Partizan“ odao je počast Stankoviću tako što su fudbaleri na utakmicu izašli obučeni u majice sa njegovim likom, a neki od funkcionera kluba pojavili su se na njegovoj sahrani.\nPodršku vlasti dobili su i oni koji su maltretitali novinare i građane na polaganju zakletve predsednika – a za koje se ispostavlja da su članovi iste grupe.\nTako ih je Vladimir Đukanović, poslanik vladajuće stranke, nedvosmisleno podržao na svom tviter profilu.\n„Puna podrška za momke koji su sa skupa SNS koji je bio u skladu sa zakonom prijavljen efikasno sklonili one koji su došli da provociraju“, napisao je Đukanović.\nSNS je izdala saopštenje u kojem je nasilnike nazvala „redarima” i kritikovala medije koji su izveštavali o incidentu.\n„Ti isti mediji linčuju redare SNS koji su sprečili pravljenje incidenata od strane kontramitingaša, otvoreno ih targetiraju i predstavljaju kao nekakvu monstruoznu grupu batinaša.“\nPolicija je pokazala nerad u ovom slučaju, sličan onom u drugim slučajevima sa jasnom političkom pozadinom, poput bespravnog rušenja u beogradskoj četvrti Savamala.\nRekla je da je identifikovala napadače, ali do danas nije preduzela nijedan drugi korak. Imena nasilnika još nisu poznata.\nPIŠU Bojana Pavlović i Stevan Dojčinović za KRIK\nSTRATEŠKO STRPLJENJE I INTERES: Zašto Rusija nije zabrinuta oko severnokorejskih nuklearnih projektila\nTagovi NasiljeAleksandar VučićSNSPredsednikInauguracijaDržavaKriminalHuliganiNavijačiSrbijaKRIK


Opština Žabalj razvija turizam dostupan svima -\nOpština Žabalj razvija turizam dostupan svima\n16. novembra 2021.0151\nTuristička organizacija opštine Žabalj tokom cele godine aktivno radi na promociji turističkih potencijala tog područja, a pred kraj sezone, dodeljuju nagradu za doprinos opštinskom turizmu.\nOve godine, tu nagradu je zaslužila Vinarija „Botić“ iz Čuruga. Tom prilikom, organizovali su i pešačku turu kroz Čurug za grupu iz udruženja gluvih i nagluvih iz Bečeja, u skladu sa temom ovogodišnjeg Svetskog dana turizma.\nDirektorka TO opštine Žabalj Marija Čupić istakla je da teže ka tome da što više razviju takozvani ruralni turizam i da ga učine dostupnim svima.\nU martu ove godine nastavljen je turistički obilazak Čuruga u okviru poznate ture Čuruški špacirung, koju realizujemo sa saradnicima. Tom prilikom, turisti peške obilaze kulturno-istorijske znamenosti Čuruga, kao što su Hram Vaznesenja Gospodnjeg i Muzej žrtava racije, Park prirode Stara Tisa kod Bisernog ostrva, Vinarija Botić, poljoprivredno gazdinstvo Radišić i pčelarstva Damjanović i Ivkov“, rekla je Marija Čupić i dodala da je opštinski turizam zaista počeo da se razvija u poslednjih nekoliko godina.\nFoto izložba „Špaciranje kroz Potisje” otvorena je na trgu ispred Hrama Vaznesenja Gospodnjeg u Čurugu, a u okviru otvaranja potpisan je Protokol o saradnji između Društva „Racija 1942.” i Turističke organizacije opštine Žabalj, čime je zvanično najavljeno otvaranje info centra Turističke organizacije u Čurugu sledeće godine, koji će imati za cilj da kvalitet turističke ponude podigne na još viši i profesionalniji nivo.\nPromocija turističke rute „Put sira i meda” nastavljena je i tokom ove godine na manifestacijama „Interfest” i „Ukusi Vojvodine” u Novom Sadu. Iz opštine Žabalj učestvovali su porodica Zlokolica sa svojom rakijom, jedini srpski viski „Tnjo doves“, koji se proizvodi u Đurđevu, „Farmer sir”, pčelarstva Radanov, Damjanović, Pinjić i Vladisavljević.\nNastavak promotivnih aktivnosti turističke ponude opštine bio je i kroz organizovanje studijskih tura kroz opštinu za novinare iz oblasti turizma iz Novog Sada i Beograda, a ove sezone stavili su akcenat na promociju celokupne turističke ponude i putem nekoliko televizijskih emisija. Kad su u pitanju dalji planovi za razvoj ove oblasti u žabaljskoj opštini, Marija Čupić i njeni saradnici imaju jasnu viziju.\nPotencijal razvoja turizma opštine Žabalj leži u unapređenju i razvoju infrastrukture, pre svega u parkovima Stara Tisa i Jegrička, kao i u stvaranju novih turističkih proizvoda i u uključenju što većeg broja zainteresovanih iz privatnog sektora i poljoprivrednih gazdinstava. Ne treba zaboraviti i golf teren, čije će dalje unapređenje dovesti do pozicioniranja opštine na široj turističkoj mapi, podvlači Čupić.\nKako ističu, Turistička organizacija opštine Žabalj nastojaće da kroz svoj deo posla u skladu sa zakonom, unapredi i oblikuje turističku ponudu i pozicionira žabaljsku turističku ponudu što bolje na turističkoj mapi Srbije.\nRelated tags : marija čupićopština žabaljšpaciranje kroz potisjeturistička organizacija opštine žabaljvinarija botić\n7. septembra 2020.0999\nOdržana prva radionica za Izradu lokalnog akcionog plana razvoja u Kovačici\n15. oktobra 2021.0564\n5. jula 2022., 15:14


EP: EU da razmotri mogućnost bojkota ceremonije otvaranja Olimpijskih igara\nEvropski parlament saopštio je da bi članice Evropske unije trebalo da razmotre mogućnost bojkota ceremonije otvaranja Olimpijskih igara u Pekingu, ukoliko kineska vlada ne obnovi razgovore sa tibetanskim duhovnim vođom Dalaj Lamom. Pojedini evropski lideri već razmišljaju o bojkotu.\nEvropski parlament usvojio je rezoluciju kojom se evropski lideri pozivaju da razmotre mogućnost da ne prisusvuju ceremoniji otvaranja Olimpijskih igara u julu, ukoliko Kina ne obnovi razgovore sa Dalaj Lamom. Parlament nema direktnog uticaja na spoljnu politiku Evropske Unije, ali može izvršiti politički pritisak. Članice Unije su poput mnogobrojnih država već izrazile zabrinutost zbog stanja ljudskih prava u Kini i nedavnog obračuna kineskih vlasti sa protestantima na Tibetu.\nZabrinutost Brisela pojačana je i nakon sve češćih protesta organizacija za zaštitu ljudskih prava i običnih građana, kao i haosa prilikom prolaska olimpijske baklje u Londonu, Parizu i San Francisku. Britanski premijer Gordon Braun već je saopštio da neće prisustvovati ceremoniji otvaranja, dok tu mogućnost razmatraju francuski predsjednik Nikola Sarkozi i njemačka kancelarka Angela Merkel. Nekoliko istaknutih američkih zakonodavaca pozvalo je i predsjednika Buša da bojkotuje ceremoniju. Bijela Kuća je međutim saopštila da Buš planira da prisustvuje Olimpijskim igrama, ali da je još rano govoriti o tačnom rasporedu njegove posjete Pekingu.\nPredsjednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo, koji bi trebalo da posjeti Kinu krajem mjeseca, kazao je juče da će u razgovoru sa kineskim vlastima pokrenuti pitanje poštovanja ljudskih prava u toj zemlji.\nBarozo je istakao da će u ime Evropske unije otvoreno razgovarati sa kineskim zvaničnicima o Olimpijadi i ukazati na kontradiktornost između, kako je naveo, svečanog trenutka s jedne i represije i tenzija s druge strane.


ECB najavljuje u decembru novi paket pomoći evrozoni zbog korona virusa – Bankar.rs\nKurs danas 117,5918\nKina bolja od SAD – Primila najviše direktnih stranih investicija\nKo ne plati državi porez može i u zatvor – Pored visokih novčanih kazni zakon predviđa i krivične\nHome/ANALIZE/ECB najavljuje u decembru novi paket pomoći evrozoni zbog korona virusa\nEvropska centralna banka (ECB) objavila je da je zbog drugog talasa globalne pandemije kovid-19 spremna da pruži veću finansijsku pomoć i podršku ekonomiji, prenosi Anadolija. ECB je navela da bi u decembru mogao biti objavljen novi paket pomoći koji bi se uglavnom sastojao od kupovine obveznica.\nU oktobarskom izveštaju sa sastanka ECB o monetarnoj politici istaknuto je da ne mogu ostati ravnodušni prema drugom talasu korona virusa, kao i da će izdvojiti više sredstava za podršku ekonomiji.\nU izveštaju se navodi da su članovi Veća ECB posebno zabrinuti zbog recesije koja bi mogla da nanese trajnu štetu ekonomijama članica evrozone.\n“Postoje jasni rizici u pogledu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) u poslednjem kvartalu 2020. godine”, navodi se.\nDodaje se da bi u decembru mogao biti objavljen novi paket pomoći koji bi se uglavnom sastojao od kupovine obveznica, te se naglašava da je Upravno veće ECB “spremno da deluje kad god bude potrebno”.\nU izveštaju piše i da članovi Upravnog veća dele mišljenje da mere monetarne politike ECB pružaju snažnu monetarnu poziciju.\n“Međutim, važno je imati u vidu da bi pandemija mogla ostaviti duže i trajnije posledice na potražnju i ponudu kao i da bi moglo doći do pada mogućeg rasta”, naveli su iz ECB i dodali da se dalje smanjenje zapošljavanja očekuje posebno u uslužnom sektoru.\nECB je u junu povećao program za vanredne kupovine tokom pandemije (PEPP) za 600 milijardi evra na ukupno 1,35 bilona evra u nastojanju da pomogne ekonomijama da prebrode finansijsku krizu izazvanu pandemijom koronavirusa.\nPredsednica ECB Kristin Lagard nedavno je izjavila da su paketi podrške dokazali svoju efikasnost u trenutnom okruženju pandemije, dajući naznake kako bi mogao izgledati još jedan stimulativni paket za spas ekonomija evrozone.\nNaglasila je da se paketi podrške ECB mogu “dinamički prilagoditi” uslovima i ostati ključni alati za jačanje i stabilizaciju monetarne politike.\nU međuvremenu, ekonomisti veruju da nije isključena mogućnost posebne finansijske injekcije pre decembra, dodajući kako je ipak malo verovatno da će se to zaista i dogoditi.


RTV BIR - Granice minskih polja su povećane nakon majskih poplava\nGranice minskih polja su povećane nakon majskih poplava Istaknuto\nPreliminarni rezultati nakon vazdušnih snimanja minskih polja u BiH pokazali su da su majske poplave u 2014. značajno promijenile minsku situaciju. Zahvaljujući ovom poslu, regionalni centri za uklanjanje mina u narednom periodu u slučaju prirodnih katastrofa imat će razvijen odbrambeni mehanizam.\nOvo je danas zaključeno na radionici pod nazivom "Rezultati zrakoplovnog snimanja" u okviru predstavljanja rezultata rada na projektu "Protivminsko djelovanje nakon poplava, regionalni odziv u krizi, razvoj tehnologija i izgradnja kapaciteta" koja je održana u prostorijama Centra za uklanjanje mina u BiH u Sarajevu.\nNakon majskih poplava u BiH, ali i zemljama regije, zbog pomijeranja minskih područja uzrokovanih bujicama, centri su pokrenuli projekat koji je uključivao snimanje klizišta na kojima su bujice destruktivno djelovale na minska polja. Snimanja su obavljena sistemima daljinski upravljanih letjelica te helikopterom "Gazela" Oružanih snaga BiH.\nVazdušno snimanje minskih područja, prema riječima pomoćnika direktora Centra za uklanjanje mina (BH MAC) Ahdina Orahovca, prvi je dio faze projekta koji je "uspješno završen".\n"Snimljeno je oko 90 kilometara kvadratnih površine. Dolina rijeke Bosne, Krivaja, Sava, to su područja koja su bila interensantna, ne samo što se tiče promjene minskih mjesta. Bavimo se minskim problemom i idemo da ga riješimo", kazao je.\n"U to će biti uključena i akademska zajednica gdje će stručnjaci dati svoje mišljenje. Ekspertize će dati odgovor na pitanje gdje su otišle mine, na koju dobinu. Loša je vijest da će minske granice biti povećane u odnosu na ono gdje su bile prije. Na nama je da uradimo rješenja u očekivanju neke druge katastrofe. Imat ćemo jasan odgovar i saradnju, jer će u Beogradu, Zagrebu i Sarajevu biti po jedan server koji će omogućavati zaposlenicima centara da kontrolišu minsku situaciju u drugoj državi. Najvažniji dio posla, terenski rad, je završen", zaključio je.\n"Jučer smo predali prve rezultate Građevinskom fakultetu u Sarajevu i to su snimani materijali od osmog do desetog mjeseca. Kolege će danas doći i početi sa terenskom prospekcijom kojim će se redom ići na klizišta", kazao je Bajić.\nGovoreći o minskim područjima u BiH koja su bujicama premještena ili pomaknuta, dodao je da postoji veliki broj zemljanih površina koje su prijeteće i opasne.\n"Nema opštine koja nije ugrožena uz Savu preko Tuzle i Sarajeva pa prema Travniku, dobar komad BiH je ugrožen. Imamo sada samo početne procjene, a konačni pregled će pokazati gdje su tačno te pojave", kazao je Bajić.\nEkipe Centra za uklanjanje mina tokom majskih poplava u 2014. godini i nakon njih uz pomoć javnosti i brzog djelovanja na terenu obavile su potrebne operacije bez ijedne nesreće i smrtnih posljedica, podsjetio je v.d direktora BH MAC Milan Rezo.\n"Imali smo oko 140 pronađenih mina, oko 1.700 minsko-eksplozivnih sredstava i oko 40.000 komada municije. Odgovorili smo na sve izazove bez ijedne nesreće. U početku smo upozorili stanovništvo i uspjeli smo otkloniti tu opasnost na šta smo jako ponosni", kazao je Rezo.\nViše iz kategorije: « Ekskluzivno: Sarajevo u maju domaćin ''Ženskom sudu''\tZatražena istraga u vezi fotografije na FB s pripadnicima OSBiH »


Razlog ledenog talasa u Evropi uznemirio naučnike: "Nije dobro"\nNaslovna Zanimljivosti Neobični svet Razlog ledenog talasa u Evropi uznemirio naučnike: „Nije dobro“\nOvakvi vremenski ekstremi su se događali četiri godine između 1980. i 2000. godine, a sada se ponavljaju četiri godine zaredom u poslednjih pet godina.\nUzrok ledenog talasa je „upad toplog vazduha“ koji donosi veliku vlagu na Severnom polu. Naučnici ističu da se ovo i ranije događalo, ali nikada učestalo i intenzivno kao u poslednje četiri godine.\n„Nikada nije bilo tako ekstremno“, kaže Rut Motram, naučnica sa danskog Meteorološkog Univerziteta.\n„Glavno pitanje je da li će se ovakve pojave dešavati češće. Ovo je samo jedan događaj, pa je teško napraviti vezu sa budućim“, kaže profesor Lars Lakešk za britanski „Telegraf“.\ntemperatura na Severnom polu\nPrethodni tekstPovećan iznos PDV-a koji se vraća za kupovinu hrane i opreme za bebe\nSledeći tekstPočele pripreme za otvaranje fabrike trikotaže u Baču


Bivši vojnici OS BiH protestvuju pred Parlamentarnom skupštinom BiH – Informer\nBivši pripadnici Oružanih snaga (OS) BiH koji imaju pravo na prijevremeno penzionisanje okupili su se danas ispred zgrade PSBiH BiH tražeći da u prijedlog budžeta BiH za ovu godinu budu uvrštena sredstva za isplatu njihovih penzija.\n“Postoji zakon koji omogućava naše prijevremeno penzionisanje, kao i odluka Vlade Republike Srpske od 10. februara kojom se zakon ni u jednom momentu ne osporava, već se predviđa da će naše pitanje da bude riješeno, samo da se obezbijede sredstva“, rekao je Dželetović novinarima ispred zgrade Parlamentarne skupštine BiH.\n“Ako bude trebalo, stupit ćemo u štrajk glađu“, rekao je Dželetović i dodao da bivši vojnici nisu došli da ruše institucije BiH.\n“Ako nas ne uvrste u prijedlog budžeta, stupićemo u štrajk glađu, a ako nas uvrste, ostajemo ovdje i dalje, da ispratimo usvajanje budžeta”, rekao je Hubjer i najavio da će bivši vojnici formirati šatorsko naselje ispred zgrade PSBiH.\nPrema riječima jednog od bivših pripadnika OS Šemsudina Pojate, apsurd je da od političara koji su donijeli zakone treba tražiti da ih provode.\n“U našem slučaju imamo zakon, odluku Ustavnog suda BiH o valjanosti zakona, kao i odluke entitetskih vlada o njegovom provođenju“, rekao je Pojata.\nPredstavnike otpuštenih pripadnika OS BiH danas oko 14.00 sati trebalo bi da primi predsjedavajući Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda, a za 17.00 sati dogovoren je sastanak sa ministrom vanjskih poslova BiH Zlatkom Lagumdžijom i premijerom Federacije BiH Nerminom Nikšićem.


Zbog ujednačenog kvaliteta timova u Ligi Evrope, tipovi za klađenje su uvek primamljivi za sve. Kada ovome dodamo da su rezultati Lige Evrope uvek puni malih iznenađenja, dolazimo do zaključka da ljudi koji vole da igraju malo veće kvote, često zarađuju na klađenju na Ligu Evrope. Stoga bi klađenje na Ligu Evrope trebalo da bude usmereno nešto više ka potencijalnim iznenađenjima.\nU vreme pisanja ovog teksta većina kladionica u svojoj ponudi imala je kvote na pobednika Lige Evrope 2020/21. Ako pogledamo rang-liste u onim kladionicama koje su izbacile kvote na Ligu Evrope, najveći favorit za osvajanje titule su trenutno Mančester junajted i Arsenal.\nPoslednja izmena: 1616754919\nPreporučujemo klađenje na utakmice Lige Evrope na Bet365 i 1xBit. Prva je najpoznatija svetska kladionica na svetu, tako da ne morate da brinete o bezbednosti prilikom isplate sredstava.


Mozli i Gordić se ne opuštaju, može li Partizan do 6:0? - Sportske.net\nBel nije spreman, sutra ne igra, a kad će - ne zna se! Partizan i dodatno oslabljen protiv Venecije!Partizan želi nastavak sjajnog evropskog niza, Trinkijeri zna šta mu je činiti!"Partizan nije tim za Evrokup..."Novo saopštenje "pantera", stigao odgovor Partizanu i Ostoji Mijailoviću!Vratio Partizan na pobednički kolosek, pa postao MVP!\n"Još jedna teška utakmica u nizu. Oni su iskusna ekipa, prvaci su Italije. Ne treba trošiti reči koliko će sutra biti teška utakmica. Igrali smo neizvestan meč protiv njih u prvom kolu na njihovom terenu. Sigurno će to biti motiv da se revanširaju", rekao je Gordić novinarima u Beogradskoj areni.\n"Nadam se da ćemo mi da odigramo što bolje možemo u ovom trenutku. Videćemo koliko će to sutra biti dovoljno za pobedu", dodao je on.\n"Dobar je osećaj, ali znamo da smo na tek pola puta što se grupe tiče. Ima još dosta da se igra. Recept je kao i do sada, idemo od utakmice do utakmice", rekao je Gordić.\n"To je činjenica, ali činjenica je da su to sve dobre ekipe i da nemamo pravo na opuštanje. Da probamo sutra da ostvarimo tu pobedu", rekao je Gordić.\n"Sledeća utakmica će svakako biti teška, iako smo igrali s njima i već ih pobedili. Bez obzira što ih dobro znamo, dodatno smo se pripremali za njih", rekao je Mozli.\n"Oni su sada pod pritiskom i ono što će biti drugačije je to što imaju imperativ pobede. Sigurno će biti tvrđi. Mi ipak moramo da budemo okrenuti našoj igri i da uradimo isto što smo i u prethodnom meču s njima", rekao je on.


CP pozdravila odluku Crne Gore da otvori konzulat u Vojvodini | Autonomija\nCP pozdravila odluku Crne Gore da otvori konzulat u Vojvodini\nJačanje veza crnogorske zajednice u Vojvodini sa matičnom državom\nPredsednik Crnogorske partije Nenad Stevović pozdravio je danas odluku Vlade Crne Gore da otvori konzulat u Vojvodini.\nStevović je istakao da će to doprineti jačanju veza crnogorske zajednice u Vojvodini sa matičnom državom, prenosi Crnogorska partija u saopštenju za javnost. On je ocenio i da će taj potez unaprediti kulturne, sportske i privredne odnose između Srbije i Crne Gore.\nU sklopu kampanje za parlamentarne izbore, Stevović je posetio Suboticu i tamošnje Crnogorsko kulturno-prosvetno društvo „Montenegrina“. Tom prilikom uručio je društvu komplet dečjih crnogorskih narodnih nošnji i istakao značaj i potrebu angažovanja u očuvanju crnogorske tradicionalne i savremene kulture, navodi se u saopštenju.\nCrnogorska partija, čije je sedište u Novom Sadu, na izbore izlazi na listi „Crnogorska partija-Josip Broz“. Josip Broz je unuk predsednika i maršala bivše socijalističke Jugoslavije, Josipa Broza Tita.


Arhiva vesti, nedelja 11. mart 2007, strana 4 - Naslovi.net\nHaški tribunal došao do brojnih čvrstih dokaza o stravičnim zločinima bivšeg kosovskog premijera Ramuša Haradinaja Ekskluzivno: Haški dosije Ramuša HaradinajaČitajte u Press-u od 12.03.2007. D. ISAILOVIĆ Pošalji... »\nJoš nije otkriven nalogodavac ubistva osječkog šefa policije Josipa Rajhla Kira Josip Rajhl Kir, koji se zalagao za zajednički život Srba i Hrvata, likvidiran u julu 1991. pod nerazjašnjenim okolnostima. NJegov ubica Ante Gudelj pobegao je u Australiju, a Hrvatska je tek sada zatražila njegovo izručenjeZAGREB - Veliki politički manipulator i "gospodar života i smrti" za vreme ratnih dejstava u Osijeku Branimir Glavaš jednostavno ne može da ostavi javnost ovog... »\nŠVAJCARCI IPAK ISPLATIVIJI\nSrpski ekonomisti uveravaju da nema razloga za strah od uzimanja kredita u švajcarskim francima, jer je to stabilnija valuta od evraBEOGRAD - Upozorenja da je uzimanje kredita za kupovinu stana u švajcarskim francima suviše veliki rizik ekonomski analitičari smatraju preteranim i bezrazložnim plašenjem građana. Iako Narodna banka Srbije i pojedini bankari... »\nNIKO NEĆE U BIA!\nDemokratska stranka, koja traži da joj u podeli vlasti pripadne mesto direktora BIA, još nema kandidata za ovu funkciju!Čitajte u Press-u od 12.03.2007. D. ISAILOVIĆ - S. MARJANOVIĆ Pošalji... »\nBušova poseta Kolumbiji u znaku protesta\nAmerički predsednik Džordž Buš doputovao je večeras u kraću posetu Kolumbiji, koju su pratili protesti zbog njegovog dolaska i pojačane mere bezbednosti, sa više od 22.000 vojnika i policajaca na ulicama glavnog grada BogoteNajmanje dva demonstranta su povređena, dok je 25 uhapšeno tokom današnjih protesta u centru Bogote, saopštili su organizatori demonstracija protiv Bušove posete. Oko 150 demonstranata bacalo je kamenice i metalne šipke na... »\nBOLTON ŽELI ŽIGIĆA\nJoš jedan engleski klub namerava da kupi napadača Santandera i srpske reprezentacijeEngleski premijerligaši ponovo jure za Nikolom Žigićem, kao prošle godine, kada je najavljivan njegov odlazak iz Zvezde. Nakon Totenhema, u trku za srpskim golgeterom uključio se i Bolton. Menadžer Sem Alardajs se, prema pisanju... »\nNaši zemljaci trbuhom za kruhom nisu odlazili samo na Zapad nego i u Tanzaniju, Bocvanu, Namibiju...BEOGRAD - U potrazi za boljim životom Srbi nisu odlazili u "obećane zemlje" Zapada, već su sreću okušali i na nekim od najegzotičnijih mesta na planeti. Pojedini od njih, ili njihovi preci, u međuvremenu su se i integrisali u... »\nULAGANJE U SRBIJU LUKSUZ!\nSrpski biznismen iz Moskve i nesuđeni ministar u vladi Zorana Đinđića objašnjava zašto više ne želi da investira u poslove u SrbijiBEOGRAD - Branislav Grujić je jedan od najvećih srpskih biznismena koji radi van Srbije. Upućeni kažu da firma "PSP farman", čiji je predsednik, trenutno gradi "pola Moskve". Malobrojni znaju da je Grujiću bilo ponuđeno mesto... »\nSlužba za borbu protiv organizovanog kriminala na inicijativu Velje Ilića istražuje kako je B92 uz pomoć Dinkića došao do zgrade od 3.700 kvadrata ekskluzivnoČitajte u Press-u od 12.03.2007. S. VOJINOVIĆ Pošalji... »\nNa regionalnim izborima vode proputinovske stranke\nPartija Jedinstvena Rusija, bliska Kremlju pobedila je na regionalnim izborima nakon što je dobila u zavisnosti od regiona od 29 do 63 odsto glasova, dok je na drugom mestu Pravedna Rusija, još jedna stranka bliska ruskom predsedniku, pokazuju prvi prelimOd do sada prebrojanih deset od ukupno 14 oblasti, u njih devet vodi Jedinstvena Rusija. Najveći rival te stranke, Pravedna Rusija, osnovana u jesen 2006, nalazi se na drugom mestu po broju osvojenih glasova (u zavisnosti od... »\nJOŠ NE ZNAMO ISTINU!\nČetvrta godišnjica ubistva premijera Zorana Đinđića. Telohranitelj premijera Đinđića kaže da punu istinu o atentatu nećemo saznati ni za 30 godina i priseća se 12. marta 2003 Intervju Milan Veruović, Đinđićev telohraniteljČitajte u Press-u od 12.03.2007. S. VOJINOVIĆ Pošalji... »\nJoš uvek bez vlasti u Leskovcu\nLeskovac -- Ni pet meseci posle održavanja lokalnih izbora u Leskovcu nije konstituisana nova skupština.Svi pokušaji da stranke demokratskog bloka formiraju vlast propali su. Posledice po građane su brojne. Zbog toga što nema skupštinu Leskovac trpi, od najbanalnih problema kao što su javna higijena, psi lutalice, uklanjanje tezgi... »\nDa je trebalo, i pješke bih došao\nReporteri Glasa u Požarevcu, na godišnjem pomenu Slobodanu Miloševiću Na grobu, u dvorištu kuće Miloševića, sretoše se i starina iz Vrčina, Branko Bulatović, bliski rođak iz Crne Gore, Dejan Vučićević iz Pirota... Delegacija NSS iz Crne Gore na put krenula još prethodne večeri, da "oda počast i pokaže da se Slobe nijesu odrDuvao je vetar kroz razvaljene prozore opustelog Doma kulture u Kosovu Polju. Jesen 1999. Stajao sam pred istorijskim zdanjem, sa pokojnom pesnikinjom Darinkom... »\nNove prepaid roaming zone\nPC magazin nedelja, 11. mart 2007.\nZa svoje pripejd korisnike Telenor je uveo tarifiranje usluga u romingu u šest zona, sa jedinstvenom cenom po zoni, bez obzira na operatera i destinaciju koja se poziva. Ovaj jednostavan sistem tarifiranja govornih i sms usluga u romingu omogućava korisnicima sasvim jednostavan uvid u cene rominga... »\nBitDefender za Windows Vista operativni sistem\nKompanija BitDefender objavila je paket antivirusnih programa BitDefender v.10 namenjen operativnom sistemu Windows Vista. Reč je o 32-bitnoj verziji programa Internet Security v.10, AntiVirus Plus v.10 i AntiVirus v.10, koji su namenjeni kućnim i poslovnim korisnicima.Svi registrovani korisnici... »


Vlasti u Crnoj Gori zabranile obeležavanje 18. godišnjice NATO bombardovanja | Gde Investirati\nVlasti u Crnoj Gori zabranile obeležavanje 18. godišnjice NATO bombardovanja\nMarch 24, 2017\tComments 0\nCrnogorske vlasti onemogućile su danas obeležavanje 18. godišnjice NATO bombardovanja SRJ u kasarnama Masline i Danilovgrad, u kojima se nalaze spomen obeležja podignuta žrtvama u čast.\nPredstavnici opozicione parlamentarne stranke Nove srpske demokratije, udruženja ratnika i drugih parlamentarnih stranaka, bile su onemogućene da, kao što su godinama ranije činile, odaju poštu žrtvama NATO agresije u pomenutim kasarnama, preneo je portal IN4S.\nOdluku o zabrani obeležavanja, kako je saopštila Nova, doneo je ministar odbrane Predrag Bošković za koga se kaže da je tim gestom zapravo potvrdio da je „marionetski crnogorski režim prodao Crnu Goru i da se izdaja koju su počinili te 1999. godine, kad je šef režima Milo Đukanović, išao na noge agresorima, nastavlja i danas”.\nDodaju da ovakav sramni čin ne bi se mogao desiti nigde u civilizoanom svetu, pa ni u najrigidnijim članicama NATO alijanse.\n„Ministar Bošković, nedostojan mesta na kojem je i još nedostojniji slavne tradicije crnogorske vojske, danas je ponovo pucao u nevine žrtve najsramnije i najpodmuklije vojne agresije koja se desila ikad, u kojoj je žrtva bio najgostoljubiviji narod na svetu”, navodi se u saopštenju u kojem se, između ostalog navodi i da se Nova, kao deo delegacija pre svega građana i patriota, javno izvinjava senima žrtava, njihovim porodicama i svim rodoljubima Crne Gore.\nVladu i Ministarstvo odbrane su pozvali da se, kako se navodi, ne igraju najsvetijim vrednostima crogorske slavne tradicije – grobovima njenih heroja i žrtava ugrađenih u njenu slobodu i trajanje.\nIpak, u Danilovgradu su današnju godišnjicu NATO bombardovanja obeležili gimnazijalci.\nGodišnjica NATO bombardovanja SRJ obeležena je u Tivtu parastosom stradalima i pomenom na gradskom groblju Brdišta Marku Avramoviću i Draganu Bjelanoviću.\nAvramović je bio pripadnik 63. padobranke brigade, a Bjelanović je kao pripadnik MUP-a stradao na Kosovu.\nNakon liturgije u crkvi Svetog Save, koju je služio mitropolit crnogorsko primorski Amfilohije, sa sveštenstvom priređen je parastos žrtvama NATO bombardovanja iz Srbije i Crne Gore.\nU svom obraćanju tim povodom, mitropolit je žestoko kritikovao aktuelnu vlast zemlje koja se približila članstvu Alijanse.\nPrevious Prošlogodišnja prodaja novih vozila u Srbiji porasla 22 odsto\nNext Prosečna plata u Srbiji u februaru 46.990 dinara\nTags Crna GoraNATO bombardovanje\nSamit u Parizu: Otvaranje poglavlja sa Srbijom do 18. jula\nTokom današnjeg Samita o Zapadnom Balkanu postignut je konsenzus među članicama da se otvore poglavlja 23 i 24 do 18. jula, kada počinje sastanak Saveta ministara spoljnim poslova EU.


Brčko: Očekivano slaba izlaznost do deset sati u Kolobari, Mujkićima, Merajama, Ivicima i Gluhakovcu – Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Brčko: Očekivano slaba izlaznost do deset sati u Kolobari, Mujkićima, Merajama, Ivicima i Gluhakovcu\nBrčko: Očekivano slaba izlaznost do deset sati u Kolobari, Mujkićima, Merajama, Ivicima i Gluhakovcu\nSanita Jerković Ibrahimović07.10.2018. - 11:54\nU Mjesnim zajednicama 4. Juli, Ivici, Meraje i Kolobara biračka mjesta otvorena su jutros na vrijeme u sedam sati, dok biračko mjesto u Mjesnoj zajednici Mujkići nije otvoreno na vrijeme, kao ni biračko mjesto u Mjesnoj zajednici Gluhakovac zbog tehničkih problema.\nPredsjednik biračkog mjesta, dio dva, Mujkići, Amer Hasanović, kazao je da je otvaranje ovog biračkog mjesta kasnilo pola sata jer su imali jedan glasački listić manje upakovan, pa su morali obaviti dodatno prebrojavanje.\nOba biračka mjesta u mjesnoj zajednici Gluhakovac, otvorena su, jedno sa zakašnjenjem od pet, a drugo od deset minuta, jer je u odnosu na broj upakovanih bio jedan listić više, pa su također morali još dva puta ručno brojati listiće.\nU prosjeku, na svim ovim biračkim mjestima nalazi se između 400 i 500 registrovanih građana, a do deset sati, kao što se i očekivalo, glasalo je između 35 i 40 građana.\nPrema izjavama predsjednika ovih biračkih mjesta, do sada nije bilo nikakvih incidenata i problema izuzev u mjesnoj zajednici Gluhakovac.\n„Samo u jednom trenutku je bilo sporno da su iz jedne političke partije dva posmatrača pristupila na jedno biračko mjesto, s tim da smo na vrijeme uočili tu nepravilnost i ispravili je na vrijeme“, kazao je Arfan Aboudil, predsjednik jednog od dva biračka mjesta u ovoj mjesnoj zajednici.\nPojedini građani, kako smo saznali, nisu mogli glasati prvenstveno jer nisu imali entitetsko državljanstvo, dok su neki imali i problema sa mjestom prebivališta.\n„Bilo je ljudi koji se nalaze na spisku, a koji nemaju entitetsko državljanstvo jer imaju trajne lične karta. Tim osobama dat je broj Centralne izborne komisije da mogu zvati i pitati gdje mogu glasati“, rekao je Edin Spahalić predsjednik Biračkog odbora, dio jedan, Mjesna zajednica Ivici.\n4. juli Biračka mjesta Brčko distrikt BiH Glasanje Gluhakovac Ivici Kolobara Meraje Mujkići Opšti izbori 2018.


POSLE TRAMPOVE NAJAVE POMILOVANjA: Oglasio se Snouden | Novosti.RS\nTramp, koji je pre izbora 2016. godine Snoudena nazivao "špijunom koga treba pogubiti", uoči novembarskog glasanja za reizbor, kaže da "mnogi misle da Snouden nije pravično tretiran" i da razmišlja da ga pomiluje.\nUpitan tokom vikenda na konferenciji za novinare u Trampovom golf klubu u Bedminsteru, u Nju Džersiju, da li će pomilovati Snoudena, odgovorio je da "nije mnogo upoznat sa Snoudenovom situacijom", ali da će "to razmotriti". Dodao je da po tom pitanju ne postoji jedinstveni stav među američkim političarima. Snoudenovi advokati tvrde da je on heroj koji je pokazao razmere američke špijunaže, koja uključuje praćenje telefona i svetskih lidera. Njegovi protivnici kažu da je otkrio poverljive informacije. Pozivi za pomilovanje Snoudena preplavili su, u međuvremenu, "Tviter ".\nNa toj društvenoj mreži oglasio se i Snouden:\n- Poslednji put kada je Bela kuća razmatrala pomilovanje, bilo je 2016. godine, kada je isti državni tužilac koji me optužio, priznao da je, s druge strane, moj rad na razotkrivanju neustavnog sistema masovnog nadzora NSA bio "javna služba" - naveo je Snouden na "Tviteru".\nPozive za pomilovanje su, između ostalih, uputili republikanski senatori Rand Pol i Tomas Mesi. Prema američkom Ustavu, predsednik može da pomiluje za "prekršaje protiv SAD", ali Snouden se i dalje suočava sa saveznim optužbama za prekršaj dekreta o špijunaži iz 1917. godine i krađu vladine svojine.\nUkoliko bi Tramp pomilovao Snoudena, bivši saradnik NSA bio bi 26. osoba koju je pomilovao Tramp otkako se iselio u Belu kuću januara 2017. godine.\nBivši radnik CIA, saradnik NSA i uzbunjivač, Snouden je dobio 2013. godine azil u Rusiji pošto je razotkrio tajne američkog programa masovnog prisluškivanja. Snouden je u aprilu podneo zahtev da mu se boravak u Rusiji produži za još tri godine.\nProšle godine, Snouden je izjavio da bi se vratio u SAD ukoliko bi mu se garantovalo fer suđenje. Snouden je, inače, u Americi optužen za izdaju i špijunažu, zgog čega se suočava sa dugom zatvorskom kaznom. Sada Snouden kaže da se neće vratiti u SAD dok se suočava sa takvim optužbama.\nZa to vreme, pojavili su se i pozivi američkom predsedniku da, zajedno sa Snoudenom, pomiluje i osnivača "Vikiliksa" Džulijana Asanža. Navode da su u pitanju osobe koje "govore istinu, a koje se krivično gone zbog deljenja istine".\nBITKA OKO KNjIGE\nPROŠLE godine Snouden je nagovestio da bi se mogao okrenuti kriptovaluti bitkoinu kako bi zaobišao pokušaj američke vlade da ograniči pristup profitu od objavljivanja njegove knjige. Američki prekršajni sudija izrekao je 7. avgusta sankcije uzbunjivaču zbog prodaje njegovih knjiga, navodeći da je "nedvosmisleno postupao u lošoj nameri".\nDOK su stepenicama silazili iz predsedničkog aviona, prva dama SAD dvaput je odbila pokušaj Trampa da je uhvati za ruku. Kako prenosi "Hil", tek kada su počeli da hodaju po pisti, Tramp je uspeo da je uhvati za ruku. Prva dama i ranije je odbijala pokušaje Trampa da je uhvati za ruku, a često se u javnosti ponaša hladno prema njemu.\nDonald Tramp špijun Edvard Snouden pomilovanje\nMoja PUNA podrska Snowden-u. Juna 08. 2013. OBAMA je ( kao i bivsi NSA Dir. Clapper) LAGAO Americki narod: "NIKO NE slusa Vase telefonske razgovore"??? (" "NOBODY is listening to your phone calls"??). Citajte Snowdenovu knjigu: "Permenet Record"...Snowden zasluzuje da se vrate SLOBODAN u Ameriku... SRECNO Snowden!!!\nSnouden bi trebao samo da ima samoubilačke nagone pa da se tamo vraća. "Pomilovanja" ne garantuju i imunitet protiv trovanja olovom...\nE. Snowden... Sto se kaze kod nas u kraju:jednom pandur uvek pandur. Kao nije se znalo za masovno prisluskivanje jos kod 1.faze formiranja internet infrastrukture pa ce on u svojoj knjizi jadnicak iz azila da objasni kako je stanje stvari.


Sindikat pravosuđa Srbije do daljeg zamrznuo štrajk\nČekaju obećano povećanje plata\nNovac od taksi ne vraća se pravosuđu u punom iznosu\nBEOGRAD - "Beli" štrajk zaposlenih u administraciji sudova i tužilaštava zamrznut je do daljeg, dok ne vidimo da li će biti ispunjen bar deo zahteva Sindikata pravosuđa Srbije o kojima smo razgovarali sa nadležnima u Ministarstvu pravde Srbije - izjavila je za "Glas" Slavica Živanović, predsednik Republičkog odbora ovog sindikata.\nOna ističe da je u domaćem zakonodavstvu još prisutan sindrom leks-specijalista i dodaje da je Zakon o trezoru praktično poništio neke delove Zakona o sudskim taksama.\n- Pravosuđu se ne vraća predviđenih 50 odsto sredstava prikupljenih putem sudskih taksi, dok se novac sa računa, naročito u beogradskim sudovima, odmah prema Zakonu o trezoru skida sa računa. U unutrašnjosti je pak drugačija situacija, pa se novac ne skida odmah sa računa - objasnila je Živanović.\nPredstavnici sindikata sastali su se nedavno i sa Sonjom Brkić predsednicom Vrhovnog suda Srbije i Slobodanom Vučetićem predsednikom Ustavnog suda Srbije.\n- Saznali smo da će naša inicijativa upućena Ustavnom sudu biti na dnevnom redu u septembru. Mi smo osporili sve uredbe po kojima se na različiti način tretiraju lični dohoci i tražili da nam se plate daju samo po osnovu Zakona - rekla je Živanović.\nKako su obećali u Ministarstvu pravde Srbije, tvrdi Živanović, do juna bi trebalo da nam bude povećana plata za 12,5 odsto.\nPosle godišnjih odmora navodno bi trebalo da usledi još jedno povećanje. Videćemo šta će od ovoga biti ispoštovano, a naš zahtev je povećanje ličnih dohodaka za 30 odsto. Pored ovoga mi zahtevamo redovnu isplatu ličnih dohodaka što do sada nije bio slučaj. Jedan od naših zahteva je i isplata jednokratne pomoći zaposlenima od po 20.000 dinara, za odeću, obuću ili hranu. Uprava s vremena na vreme dobiva jednokratnu pomoć dok sa pravosuđem to nije slučaj. Takođe, tražili smo od ministarstva da se omogući beneficirani radni staž za daktilografe, sudske izvršitelje i zatvorsku stražu i poboljšanje uslova rada. Daktilografi zbog velikih napora najčešće odlaze u invalidsku penziju, a izvršitelji je često i ne dočekaju. Tim povodom trebalo bi da sastavimo zajednički zahtev sa ministarstvom kako bi on došao do skupštine. Vreme je i da se osnovica plata zaposlenih u zatvorima poveća što tražimo još od prošle godine - rekla je Živanović.\nOgorčena borba za članove i mesto u radiodifuznom Savetu\nZahtev Sinoda i grupe intelektualaca da se povuče Predlog zakona o obrazovanju\nAndrej Mahečić iz UNHCR-a o položaju izbeglica u Srbiji\nIstraživanje o praćenju elektronskih medija pokazalo: Povećana gledanost B 92


Ðerlek: "Imamo èarobni štapiæ - to je vakcina" - B92\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Ðerlek rekao je da je vreme da nas sluèajevi oboljevanja i umiranja mladih nateraju da se dozovemo pameti.\nIzvor: Tanjug subota, 25.09.2021. | 22:00\nIsto tako, treba i da shvatimo da je jedini lek protiv kovida-19, vakcina.\nÐerlek je gostujuæi na Tanjug televiziji istakao da smo propustili prvu šansu da dostignemo dovoljan broj vakcinisanih i da smo mislili da æemo do juna imati taj broj, a onda su ljudi umesto na vakcinaciju išli na odmore i doneli delta soj.\nIstakao je da je u èetvrtom talasu meðu obolelima više od 60 odsto mladih, ispod 35 godina, da mladi treba da shvate da je korona smrtonosna i da od njih zavisi koliko æemo brzo doæi do pobede nad ovom bolešæu.\n"Sada smo daleko od kolektivnog imuniteta upravo zato što imamo veoma malo vakcinisanih u populaciji izmeðu 18 i 30 godina", ocenio je Mirsad Ðerlek i dodao da se oèekuje dalje poveæanje broja novoobolelih.\nNaglasio je da se na krizni štab vrši veliki pritisak, ali da štab nema èarobni štapiæ, veæ ga, kako je rekao, ''imamo mi i zove se vakcina''.\n"Ako dostignemo procenat vakcinacije od 70 do 80 odsto, nama više neæe trebati epidemijske mere", naveo je Ðerlek.\nGovoreæi o situaciji u Novom Pazaru, rekao je da je ona teška, da je u tamošnoj bolnici jutros bilo hospitalizovano 155 obolelih i da je procenat novoobolelih u odnosu na broj testiranih visok i kreæe se izmeðu 30 i 40 odsto.\nZa razliku od njega, procenat vakcinisanih je mali i iznosi oko 24 odsto, ali kako je naveo, hrabri to što su vakcinalni punktovi u Novom Pazaru sada mnogo poseæeniji nego što je bilo u poslednjih nekoliko meseci.