Malinari i dalje najbolje podržani - Akta.ba\nMalinari i dalje najbolje podržani\nIz Ministarstva su naveli da je sadašnja premija za malinu od 0,20 KM po kilogramu veća od premija za sve druge voćne vrste.\n03.02.2020. 08:15 / Izvor: Akta.ba\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske ocijenilo je da nema mjesta nezadovoljstvu malinara najavljenim iznosom premije za malinu prošlogodišnjeg roda, jer su i dalje najbolje podržani od svih voćara u Srpskoj.\nMinistarstvo je podsjetilo da je otkupna cijena maline prošle godine bila 2,5 KM, dok je premija za malinu roda 2018. godine bila 0,30 KM, ali kada je otkupna cijena bila 1,60 KM.\nU saopštenju resornog Ministarstva je istaknuto da je smanjenje premije dogovoreno sa predstavnicima Udruženja voćara Republike Srpske, koji su se saglasili da se umanji premija za one voćne vrste čija otkupna cijena u jednoj godini bude viša.\nPredstavnici Udruženja su se, kako navode u Ministarstvu, saglasili i sa konceptom da se na račun premije po kilogramu poveća iznos za druga davanja, kao što su sredstva za kapitalna ulaganja, navodnjavanje, nabavku mehanizacije i druge mjere.\nIz Ministarstva podsjećaju da je malinarima, kao i drugim voćarima, na raspolaganju desetak raznih mjera prema Pravilniku o podsticajima, od sredstava za nabavku protivgradnih mreža, za navodnjavanje, mehanizaciju, podizanje višegodišnjih zasada, premija osiguranja, korištenje regresiranog dizela.\n"Opština Bratunac, sa čijeg područja su predstavnici malinara koji su izrazili nezadovoljstvo, je jedina opština u Republici Srpskoj, BiH i šire, u kojoj su sve mjesne zajednice pokrivene sistemom za navodnjavanje u šta je Vlada Republike Srpske uložila 9,5 miliona KM", napomenuli su iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nDodaju i da je u toku projekat sistema navodnjavanja u Skelanima u opštini Srebrenica, koji je u funkciji razvoja malinarstva.\n"Opredjeljenje Ministarstva je da se u idućim godinama ne povećava iznos premije po kilogramu, nego iznos sredstava za podizanje višegodišnjih zasada, sa novim sadnim materijalom, da se dalje razvijaju sistemi za navodnjavanje i povećavaju sredstva za kapitalna ulaganja", zaključeno je u saopštenju.


NADA JE NAJBOLJI MUZIČKI AMBASADOR SRBIJE U SAD: Uči decu da pevaju na srpskom, a Amerikancima drži predavanja o našoj kulturi i tradiciji! | Serbiantimes.info\nRođena Šapčanka Nada Martinović već je godinama jedan od najboljih ambasadora srpske kulture u Sjedinjenim Američkim Državama.\nOd 1997.godine, kada je kao diplomirani muzički pedagog došla iz Srbije da bi nastavila magistarske i doktorske studije muzike, prvo na Klivlendskom Državnom Univerzitetu, pa zatim i na čuvenom Kent Univerzitetu, Nada je svaki trenutak koristila da našu muziku i tradiciju na što bolji način predstavi, ne samo u Americi, već i širom sveta, na brojnim manifestacijama i predavanjima koje je održala, od Brazila do Danske.\n-Još po završetku studija u Beogradu znala sam da život želim da posvetim edukaciji obrazovanju mladih. Vratila sam se u rodni Šabac gde sam počela da radium kao profesor solfeđa i klavira u muzičkoj školi “Mihailo Vukdragović”. Obnovila sam rad muzičkog zabavišta, a grupa srednjoškolaca koje sam pripremala osvaja prvo mesto na takmičenju Muzičke Omladine na području bivše Jugoslavije na temu “Život i delo W.A.Mocarta”. Nagrada je bila put u Salzburg, poseta Mocartovoj rodnoj kuci, kao i čuvenom Novogodišnjem koncertu u Beču, priseća se Nada svojih pedagoških početaka.\nLJUBAV PREMA MUZICI I RADU SA DECOM DONELA IZ SRBIJE U AMERIKU: Nada Martinović\nTokom građanskog rata 1990-ih sa jos četvoro kolega otvara i prvu privatnu muzičku školu u Šapcu, ali je put vodi dalje, put Amerike, gde odlazi sa željom da se profesionalno usavrši.\n– Uporedo sa studijama, počela sam da sarađujem sa srpskim udruženjima u Klivlendu, sa divnom zajednicom oko crkve Svetog Save koju sam tamo zatekla, a kojima je moja stručna pomoć dobrodošla u radu sa decom i organizacijom kulturnih manifestacija. Tako smo 2002. pokrenuli Dečji hor “Sveti Sava” u kome sam dirigent, a takođe sam dirigent Muškog hora “Kosovo” od 2018. godine. Nekoliko godina sam bila i direktor Filmskog festivala u Klivlendu, na kome smo prikazali mnoge divne srpske filmove koji su snimljeni proteklih godina.\nSLEDEĆE GODINE SLAVI 20 GODINA POSTOJANJA: Dečji hor “Sveti Sava”\nNada je proteklih godina bila i autor brojnih izložbi, predavanja i kulturnih manifestacija u američkoj državi Ohajo, predstavnik je srpske zajednice u Istočno Evropskom Kongresu Ohaja, a član je i odbora Tesline naučne fondacije iz Filadelfije. Imala je priliku da bude deo istraživačkog tima The “National Children’s’ Study”, najveće studije rađene u SAD, koja se bavila otkrivanjem uticaja sredine na zdravlje najmlađih. Radila je u američkom Ministarstvu trgovine (U.S Department of Commerce) a trenutno radi u Ministarstvu odbrane (Department of Homeland and Security) kao menadžer za javnu pomoć.\nNA NAJMLAĐIMA SVET OSTAJE: Kraj spomenika Nikoli Tesli\n– Najveći deo mog vremena, pored Dečjeg hora, provodim u Srpskoj školi u Klivlendu, gde od 2006. godine predajem srpski i muziku. Predstavnik sam Srbije u Internacionalnom udruženju etničkih zajednica u Klivlendu, a 2014. sam osnovala udruženje za očuvanje srpske tradicije “Serbian Heritage Project”. Pored rada sa pevačkim ansamblima, trudila sam se da gde god i kad god mogu predstavim Srbiju na mnogobrojnim lokalnim i međunarodnim manifestacijama. Gostujući sam profesor po američkim školama i univerzitetima na temu “Srpska kultura i običaji”.\nOČUVANJE SRPSKOG JEZIKA I KULTURE: Deca ispred crkve Svetog Save u Klivlendu\nŠta je bio cilj kada ste počeli da okupljate decu i da radite sa njima?Pretpostavljam ne samo učenje pesmica…\n-Moja prvobitna namera je bila da svojim delovanjem negujem duh i kulturu srpskog naroda, da doprinesem očuvanju našeg jezika i tradicije. To je kasnije preraslo u veliku potrebu i želju da našu Srbiju i naš narod predstavim i izvan okvira naše zajednice. Osnovala sam dečji hor iz dva razloga: takvog ansambla ovde nije bilo, a želela sam da moja deca imaju to iskustvo jer pevanje u horu je nesto najlepše čega se ja sećam iz svog detinjstva. Moja najlepša prijateljstva (koja i dan danas traju) su upravo tamo procvetala. Po struci sam muzički pedagog, pa je prirodno bilo da osnujem takav ansambl. Bilo je to zaista nešto novo. Negovanje folklorne tradicije je divno i za svaku pohvalu (mi u Klivlendu imamo nekoliko veoma uspešnih grupa), ali dečje horsko pevanje je bilo potpuno zapostavljeno.\nRAD SA DECOM ZAHTEVAN POSAO: Hor “Sveti Sava” na sceni\nSamo, nije baš bilo lako…Rad sa decom je zahtevan i odgovoran posao, ali i najlepši mogući posao. Ništa lepše nego kada se na probi desi da mi se neko od pevača slučajno obrati sa “mama”… Kada se to desi znam da im je lepo, da su se opustili i da mi veruju. Postavka i nega dečjeg glasa je zahtevan zadatak, naročito ako dete nije prirodno obdareno, mada kod nas pevaju SVI. Bilo je dece koja su “propevala” posle dve, čak tri godine! Moram da istaknem da u mom horu pevaju deca iz obe srpske crkve u Klivlendu.\nKoliko im hor pomaže da se zainteresuju i savladaju srpski jezik?\n– Naravno, uz negu glasa mi se susrećemo i sa drugom preprekom, a to je vladanje srpskim jezikom. Dobra stvar jeste što se putem muzike, pre svega pesme, jezik se ne samo lako uči nego i trajno ostaje u sećanju. Svrha i cilj mog rada sa horom je negovanje i čuvanje nase kulture, tradicjie i jezika. Zato se trudim da objasnim svaku reč koju pevaju i koja im je nepoznata. Ostaće im to u sećanju, sigurno. Znate i sami kada pokušavate da se setite stihova neke poznate pesme mnogo je lakše ako počnete da je pevate…stihovi sami naviru. To je poznati fenomen u psihologiji (slično je i mirisima i emocijama).\nPRONOSE LEP GLAS O SRBIJI: Nastup na Kent Državnom Univerzitetu\nKojoj generaciji Srba imigranata pripadaju deca i kakve pesme imate na repertoaru?\n-Društvo je mešovito, od prve pa do treće…Ono što je interesantno i što sam uočila nakon skoro dve decenije rada je da svaka generacija ima razlicita interesovanja i afinitete prema izboru i žanru pesama koji smo pevali. Uvek se trudim da radim kvalitetan dečji repertoar uz obavezne tradicionalne pesme. Tako je prva generacija prosto obožavala starogradske pesme i učili su ih veoma lako; onda je naišla generacija koja je samo želela da peva naše klasične dečje pesme (poput pesama Dragana Lakovića ili Branka Kockice)…A onda je stigla generacija koja je teže savladavala taj repertoar, ali je zato moderne pop i rock pesme (naravno, proilagođene njihovom uzrastu) učila kao od šale. To su bila deca naših doseljenika koji su stigli u Klivlend 1990-tih. Pretpostavljam da se ta muzika slušala kod kuće te je to oformilo muzički ukus i afinitet. Trudim se da ih oslušnem, ispratim njihova interesovanja a onda postepeno usmerim i ka nečem novom i drugačijem.\nNAJVIŠE VOLI KAD JE ZOVU “MAMA”: Nada sa devojčicama iz hora\nGde ste sve nastupali u SAD, jeste li gostovali u Srbiji, RS…?\n– Pored brojnih nastupa u okviru nase crkve i zajednice bili smo gosti na Državnom Univerzitetu Kent (Kent State University) i to tri puta, zatim na Cuyahoga Community College, predstavljali smo srpsku zajednicu u Klivlendskom Muzeju Umetnosti povodom Dana Internacionalnih Zajednica, kao i prilikom One World Day, a pojavili smo se kao gosti i na Fox televiziji, u njihovom jutarnjem programu, Morning Show. Upravo je jedan od naših nastupa u Klivlendskoj bašti, kada smo zajedno sa publikom šetali od biste do biste srpskih velikana i posvetili pesmu svakome od njih, inspirisao naseg novinara Ivana Kalauzovića da napiše stihove za nas. Koleginica Vesna Veljković je napisala muziku i tako je nastala himna našeg hora, “Cvetovi iz Klivlendske bašte”.\nU Srbiji nismo nastupali, ali smo sarađivali sa našom poznatom grupom “Trag”, koja baštini tradicionalnu srpsku mutziku i pesmu. Prošle godine ostvarili smo divnu saradnju sa dečjim horom “Čarolija”, koji vodi Leontina Vukomanović, a na poziv Udruženja srpskih muzičkih pedagoga.\nJEDINSTVO RAZLIČITOSTI: U Klivlendu su Srbi jedna od mnogih manjinskih zajednica\nU projektu su učestvovala i deca iz Srpske škole “Nikola Tesla” sa Nijagare. Snimili smo prošle godine za Vaskrs preslatku pesmu i muzički spot “Strujno kolo” u čast 164. rođendana našeg Nikole Tesle i to u vreme pandemije, u otežanim uslovima, pod maskama, sa ZOOM probama…\nTekst: Antonije Kovačević Foto: Nada Martinović/Hor Sveti Sava Klivlend\nRelated Topics:KlivlendNada MartinovićDečji hor "Sveti Sava"\nAMERIKA PAMTI SVOJE HEROJE: Dan sećanja obeležen širom Sjedinjenih Država (FOTO)


STUDENTI OSUDILI ZABRANU MINISTRA MALEŠEVIĆA: 'Vlast u RS-u se ponaša kao inkvizicijsko-staljinistička diktatura'! | Slobodna Bosna\nSTUDENTI OSUDILI ZABRANU MINISTRA MALEŠEVIĆA: "Vlast u RS-u se ponaša kao inkvizicijsko-staljinistička diktatura"!\nStudentski parlament Univerziteta u Sarajevu najoštrije je osudio anticivilizacijsko obavještenje koje je uputilo Ministarstvo prosvjete i kulture BH entiteta RS, kojim od javnih visokoškolskih ustanova traže da ne učestvuju u bilo kakvim oblicima saradnje na državnom nivou.\nMinistarstvo prosvjete i kulture RS obavijestilo je početkom protekle sedmice sve fakultete u Republici Srpskoj, Akademiju umjetnosti Univerziteta u Banjaluci i Institut za genetičke resurse RS da od sada izbjegavaju sve naučno-stručne konferencije na nivou BiH!\nU dopisu koji je proslijeđen univerzitetima u Banjoj Luci i u Istočnom Sarajevu stoji da je Ministarstvo prosvjete i kulture RS analiziralo projekte u oblasti visokog obrazovanja koji se realizuju u BiH, a u kojima učestvuju predstavnici visokoškolskih ustanova Republike Srpske.\nRezultat je, prema nalazu Ministarstva, poražavajući – naučni kadar RS učestvuje na konferencijama na kojima se negira nadležnost Republike Srpske u oblasti visokog obrazovanja.\n"Ministarstvo obavještava da su univerziteti dužni da spriječe samoinicijativno učešće pojedinaca i predstavljanje univerziteta na konferencijama i naučno-stručnim skupovima regionalnog karaktera. Univerziteti su dužni da obavijeste Ministarstvo o svim inicijativama za uspostavljanje zajedničkih tijela na nivou BiH, izmjenu i dopunu postojećih zakonskih rješenja te izradu strateških dokumenata na nivou BiH", stoji u ovom dopisu.\nTim povodom reagirao je danas Studentski parlament Univerziteta u Sarajevu koji je najoštrije osudio "anticivilizacijski potez" ministra prosvjete i kulture RS-a, Daneta Maleševića.\n"Smatramo da je ovo jedan opasni presedan rukovodstva jedne od naših administrativnih jedinica, koji se pod hitno mora osuditi i poništiti, a kojim se upućuje instrukcija dijelu akademske zajednice s ograničenjima o bavljenju naukom. Mislili smo da je vrijeme inkvizicije i progona naučnika, te ugnjetavanja naučne misli dio ružne historije Evrope, ali svjedoci smo da se vlast u našem manjem BH entitetu ponaša kao inkvizicijsko-staljinistička diktatura, koja misli da može da ugnjetava najveću ljudsku vrlinu, a to je znanje", navode iz SPUS-a.\nIstiču da je ovo očigledan udarac na bolonjski process i jedan od osnovnih temelja postojanja evropskog prostora visokog obrazovanja.\n"Akademska sloboda je ono što je ugrađeno u temelje savremenih evropskih tokova visokog obrazovanja, što je formalno zapisano u Magna Charta Universitatum. Na ovaj način vlast u manjem BH entitetu želi učvrstiti svoju vlast, jer društvo bez slobode nauke i znanja je društvo mraka", smatraju u SPUS-u.\nIstiču da je neshvatljivo da neko u 21. stoljeću pokušava ograničiti akademske slobode i učešće naučnika na naučnim skupovima, te da je ovo još jedan od razloga zašto Evropska agencija za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju nije akreditirala diplome svršenika s naših univerziteta.\n"Pozivamo akademske radnike, studente i sve one koji misle o akademskoj zajednici da podignu glas protiv ovakvih, u Evropi zasigurno nezapamćenih pritisaka na akademsku zajednicu. Također, napominjemo da se radi o istom onom entitetskom ministarstvu koje na najgrublji način krši ljudska prava i povratnicima onemogućava izučavanje bosanskog jezika", saopćili su iz SPUS-a.\nPozivali su Rektorsku konferenciju BiH, Agenciju za visoko obrazovanje BiH, Evropsku agenciju za visoko obrazovanje, Evropsku asocijaciju univerziteta i Evropsku komisiju da reaguju na ovaj presedan u akademskim krugovima i spriječe daljnju dekadenciju društva, jer ograničavanjem naučne misli vlast vraća univerzitete u Srednji vijek.\n"Akademska zajednica države Bosne i Hercegovine je jedinstvenija nego ikada i sigurni smo da će pobijediti ovakve i slične nasrtaje, te da ćemo konačno zauzeti mjesto koje nam na regionalnom i svjetskom nivou pripada", poručili su iz SPUS-a.


Entiteti formirani prije BiH - Dodik odgovorio Džaferoviću Istaknuto\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas Srni da je današnja BiH direktno proizašla iz Dejtona, sastavljena od ranije formiranih entiteta Republike Srpske i Federacije BiH, koji su i potpisnici svih ankesa Dejtonskog mirovnog sporazuma, javlja Srna.\nKomentarišući izjavu bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Šefika Džaferovića da je BiH postojala i prije Dejtonskog sporazuma, a da su tada nastali entiteti koji bi prvi i nestali ako bude nastavljeno potkopavanje Dejtonskog sporazuma, Dodik je istakao da je Džaferović u pravu kad kaže da BiH postojala i prije Dejtona, ali je propustio da kaže da je to bila republika u sastavu države Jugoslavije koja se raspala.\n"Zato bi Džaferović prije sljedeće izjave o ovoj temi trebao da razmisli šta je i kad nastalo i ko je od čega sastavljen, kako je ono što je sastavljeno od dijelova starije od tih dijelova, te šta bi prvo nestalo ako dođe do te situacije", naglasio je Dodik.\nGovoreći o Džaferovićevim tvrdnjama da je uticaj Rusije na djelovanje političara iz Republike Srpske evidentan i da je posljedica toga njihova negacija Zakona o odbrani zbog čega nema napretka BiH ka NATO-u, Dodik je ocijenio da je neodgovorno da jedan član Predsjedništva bez ijednog validnog dokaza optuži jednu od svjetskih velesila kao što je Ruska Federacija da vrši uticaj u Srpskoj.\n"Mi u Republici Srpskoj vodimo svoju politiku odgovoni samo narodu koji nas bira. DŽaferović nas tim neistinama sve konfrontuje sa državom sa kojom ne samo Republika Srpska, već i cijela BiH ima dobre odnose i pokušava da se dodvori nekim drugom silama čiji uticaj u BiH ne smije da pomene, a koga smo svi svjesni", kaže Dodik.\nPodsjetivši da je prije svega srpski član Predsjedništva, a trenutno na funkciji predsjedvajućeg, Dodik je napomenuo da je normalo da ima mandat da govori u ime srpskog naroda i Republike Srpske gdje je neposredno i biran.\n"Međutim, ništa od toga što sam govorio i govorim ne dira u nacionalne interese ni Bošnjaka ni Hrvata i to je dovoljno. Šta ko od nas pojedinačno radi, najbolje govori to da DŽaferović slavi dan bošnjačke zastave u Novom Pazaru, dok ja slavim Dan pobjede protiv fašizma u Nišu", rekao je Dodik.\nDžaferović boravi u dvodnevnoj posjeti u Novom Pazaru i Sjenici, povodom 11. maja - Dana bošnjačke nacionalne zastave, tokom koje je imao odvojene sastanke sa predsjednikom Stranke demokratske akcije Sandžaka Sulejmanom Ugljaninom, gradonačelnikom Novog Pazara Nihatom Biševcem i predsjednikom opštine Sjenica Hazbom Mujovićem.\nDodik je u panici - bit će smijenjen\tRadončić: Dodik kao Jelavić


RTS :: Saradnja dva grada u zaštiti Ljutova od poplava\nSrbija danas Saradnja dva grada u zaštiti Ljutova od poplava\nčetvrtak, 01. feb 2018, 13:07 -> 15:02\nOpština Novi Bečej i grad Baja iz Mađarske postali su partneri u projektu Evropske unije u oblasti zaštite od poplava. Za razliku od dosadašnje saradnje nekih gradova, ovaj je predviđa tehnološko unapređenje, jer će se na nekoliko stanica pratiti stanje na Tisi, a podatke će obrađivati centralni sistem za prevenciju od poplava.\nPriobalje Tise kod Novog Bečeja karakteriše plodna zemlja, ali prinos na njoj zavisi od ćudi reke, kao što je to slučaj u Ljutovu.\nRadovan Jovanov, čija kuća je nedaleko od njiva, kaže da se Tisa izlije i pri manjem porastu vodostaja, nekad i dva puta godišnje:\n"Dolma je nasipana, jer da to nije urađeno, zadnja voda kad je bila, metar i po otprilike, ušla bi u selo."\nOd glavnog nasipa do reke Tise ima oko dva kilometra. Taj prostor je nebranjeni deo sa 870 hektara njiva i 230 hektara šuma. Zato su se u opštini Novi Bečej odlučili da, koristeći fondove Evropske unije, reše problem Ljutova.\n"Ukoliko Tisa poraste do kote 500, 550, voda već ulazi u rudinu Ljutovo", objašnjava Ivan Bošnjak, član projektnog tima. "Praktično, mi bismo izradom projektno-tehničke dokumentacije i potom izvođenjem radova zaštitili Ljutovo za metar i po ili dva."\nPredviđena je, kako navodi Branko Svilengaćin, iz Štaba za vanredne situacije Novi Bečej, i upotreba modernih tehnologija:\n"Radi se o ugradnji monitoring sistema, smart sistema koji će spram analiza vode, njenog stanja, kvaliteta, pre svega podzemnih voda, moći da predvidi povećanje same Tise."\nVrednost projekta je 312.000 evra, od čega Evropska unija obezbeđuje 265.000, sve se realizuje u saradnji sa mađarskim gradom Baja. Tamo je pre pet godina Dunav poplavio pola naselja i to bio znak da se razvija sistem praćenja i ranog upozoravanja u zaštiti od poplava.


Kako će izgledati budućnost posla za žene – AFA\nKako će izgledati budućnost posla za žene\nBy Aleksandra 04.09.2020. No Comments\nBudućnost posla sa elementima automatizacije i veštačke inteligencije (AI) kreira nove radne mogućnosti, dok istovremeno smanjuje brojne druge. Između 40 i 160 miliona žena biće primorano da se adaptira novom radnom poretku za koji će biti neophodno razvijanje novih veština.\nNovo istraživanje McKinsey Global Institute (MGI) koje se bavi temom “Budućnost žena na radnom mestu: tranzicija u periodu automatizacije” otkriva da, ukoliko žene uspešno prevaziđu ove izazove, formiraće mnogo produktivnije i bolje plaćene poslove za sebe. Pored toga, istraživanje se bavi temama izgubljenih, novonastalih, kao i promenjenih poslova opisujući nekoliko različitih scenarija vezanih za načine na koje automatizacija rada može da se odigra do 2030. godine za muškarce i žene. Ovi scenariji nemaju za cilj da predvide budućnost, već da posluže kao svojevrsno oružje za razumevanje opsega mogućnosti i identifikuje intervencije koje su neophodne da se dogode.\nSavremeno društvo u kom živimo, vođeno tehnologijom, pruža mnoga obećanja, ali i mnogo izazova. Kola koja sama sebe voze, mašine koje čitaju rendgenske zrake i algoritmi koji odgovaraju na pitanja potrošača ukazuju na nove moćne formate automatizacije. Mada, iako ove tehnološke adaptacije pospešuju produktivnost i kvalitet života, njihovo korišćenje paralelno zamenjuje određene radne aktivnosti koje ljudi trenutno obavljaju.\nMuškarci i žene imaju tendenciju da se profilišu u različitim zanimanjima što u zrelim, što u novonastalim ekonomijama, čime se definišu poslovi koji nastaju i nestaju kao posledica automatizacije. Priroda posla definiše njenu tendenciju ka automatizaciji. Na primer, mehanički poslovi se jednostavnije automatizuju, dok je teže automatizovati poslove koji iziskuju kompleksnije kognitivne, emotivne i socijalne veštine. Mehnički i administrativni poslovi su oni koji spadaju u najugrožnija zanimanja u kontekstu zrelije ekonomije. Žene preovlađuju u mnogim zanimanjima sa visokim potencijalom automatizacije zbog rutniskog kognitivnog rada, poput administrativne podrške ili uloge uslužnih radnika. Ova zanimanja obavlja 52 odsto žena, čija pozicija može biti potencijalno automatizovana tehnologijom.\nTalasi tehnološke inovacije imaju tendenciju da brojna zanimanja anuliraju, ali isto tako i da stvore kompletno nova. Istorijski trendovi Sjedinjenih američkih država, ukazuju na to da do 2030. godine može nastati čak 9 odsto sasvim novih zanimanja. Primeri novih zanimanja variraju u odnosu na novonastale poslove u okviru mašinskog učenja i veštačke inteligencije do uloga u okviru održivosti i upravljanja resursima.\nUkoliko se ovaj uzorak primeni na deset zemalja, dolazimo do računice gde će se do 2030. godine pojaviti 160 miliona potpuno novih zanimanja. Kako bi odgovorile na potrebe novih zanimanja, žene će morati da formiraju nove veštine. Istraživanja ukazuju da će do 2030. godine, vreme provedeno u korišćenju naprednih tehnoloških veština porasti za 50 odsto u Sjedinjenim američkim državama i do 41 odsto u Evropi. Očekuje se brz porast u oblastima naprednog IT-ja i programerskih veština, koje će potencijalno dostići porast od 90 odsto u periodu između 2016. i 2030. godine.\nPlatna razlika među polovima može se videti u zrelim i novim ekonomijama. Trenutno, veći broj muškaraca teži da bude pozicioniran na bolje plaćenim poslovima, nego žene. Nažalost, žene se često susreću sa društvenim barijerama koje su usporile razvoj ravnopravnosti u sferama poslovanja. Dobra vest je da snaga tehnologije i inovacije koje karakterišu doba automatizacije mogu kreirati put ka većoj rodnoj ravnopravnosti. Neravnopravnost polova nije samo važno moralno i socijalno pitanje, već i kritični ekonomski izazov.\nPrevious PostNastava na daljinu ili povratak u školske klupe?\nNext PostAmazon počinje sa dostavom paketa putem dronova


NIN: Srbija najlošija u regionu po indeksu ekonomske snage, Rumunija najbolja\nBeta 2. novembra 2017. 11:40\n„Srbija nije najbolja ni po jednom od deset parametara. Istovremeno, zajedno sa Crnom Gorom je šampion inflacije, na poslednjem mestu zbog nižih plata i sporijeg rasta BDP-a je Makedonija, a samo BiH od Srbije ima manji udeo investicija u BDP-u“, navodi NIN.\nRumunija je na kraju prvog polugodišta ove godine imala najveći realni rast plata i BDP-a, najmanji spoljni dug i najnižu stopu nezaposlenosti.\nMakedonija ima najnižu stopu inflacije i najveći udeo investicija u BDP-u.\nBugarska ima najniži udeo javnog duga u BDP-u i jedina u regionu pozitivan saldo platnog bilansa, a Hrvatska najvišu prosečnu platu i BDP po stanovniku.\nU drugom tromesečju ove godine Rumunija je imala najveći rast BDP-a od 5,7 odsto, Albanija četiri odsto, Bugarska 3,7 odsto, Crna Gora 3,2 odsto, Hrvatska 2,7 odsto, BiH 2,2 odsto, Srbija 1,3 odsto, dok je Makedonija imala pad BDP-a od 0,9 odsto.\nRumunija ima najmanju stopu nezaposlenosti od 5,4 odsto, Bugarska 6,3 odsto, Srbija 11,8 odsto, Hrvatska 13,5 odsto, Albanija 13,9 odsto, Crna Gora 16,3 odsto, Makedonija 22,6 odsto i BiH 39,4 odsto.


Promocija ženskog preduzetništva Timočke Krajine u Francuskoj\nPočetna / Vesti / Promocija ženskog preduzetništva Timočke Krajine u Francuskoj\nTimočka 12/02/2020 | 16:51 Vesti, Društvo, Timočka Info\n„Promocija ženskog preduzetništva Timočke Krajine u dijaspori” naziv je novog projekta Udruženja poslovnih žena Timočke Krajine. Tim povodom, predstavnici Udruženja poslovnih žena Timočke Krajine boraviće u Parizu četiri dana, gde će svoje proizvode i usluge predstaviti u srpskoj crkvi Sveti Sava.\nČlanovi Udruženja poslovnih žena Timočke Krajine boraviće nekoliko dana u Parizu, u Francuskoj. Preduzetnicama i poslovnim ženama iz Timočke Krajine pružiće se prilika da kroz projekat predstave sebe i svoja preduzeća, proizvode i usluge.\nOpšti cilj ovog projekta je poboljšana saradnja, prvenstveno ekonomska, dijaspore i povratnika sa maticom Timočkom Krajinom. Specifični ciljevi su promocija ženskog preduzetništva Timočke Krajine u dijaspori, povećanje vidljivosti ženskog preduzetništva, poboljšanje veština i kapaciteta preduzetnica i pružanje prilike ciljnim grupama da razviju poslovnu saradnju sa privrednicima iz dijaspore. Takođe, kroz ovaj projekat biće realizovani ciljevi kao što su: poboljšanje pružanja i dostupnosti informacija dijaspori o ponudi i tražnji roba i usluga, raspoloživim kapacitetima, o mogućim investicionom projektima, ojačavanje kapaciteta ženskog preduzetništva i ostvarena veza ljudi u dijaspori sa maticom.\nOvim projektom bi se uspostavio konkretniji privredni kontakt poslovnih žena Timočke Krajine i srpske dijaspore. Kao jedan od potencijalno značajnih izvora investicionih ulaganja, sredstva dijaspore bi doprinela daljem razvoju ženskog preduzetništva Timočke Krajine. Projekat će omogućiti poboljšanje saradnje dijaspore sa poslovnim ženama Timočke Krajine kroz organizovanje poslovnog Foruma. Forum će biti događaj u vidu izložbe isključivo posvećene ženskom preduzetništvu.\nKorisnici rezultata ovog projekta su poslovne žene koje imaju formiran proizvod ili uslugu koju mogu ponuditi privrednicima u dijaspori, zatim žene koje imaju potrebu za zajedničkim ulaganjem. Sledeći red korisnika su upošljeni u preduzećima koji će direktno imati koristi od povećanja plasmana svojih proizvoda. Koristi će imati i nezapošljena lica, jer im se otvaraju mogućnosti za pronalaženje posla, a šira društvena zajednica zbog povećanja zaposlenosti. Sa druge strane, koristi će imati i privrednici u dijaspori koji će povećati spoljno trgovinsku razmenu sa maticom ili pronaći partnera za zajedničko ulaganje.\nProjekat pre svega treba da napravi pomak i poboljša saradnju naših ljudi iz dijaspore sa poslovnim ženama Timočke Krajine. Opravdanost ovog projekta nalazi se i u stvaranju uslova za ulaganje naših privrednika iz Francuske u konkretne razvojne i proizvodne projekte u Timočkoj Krajini.\nSufinanisranje projekta odobrilo je Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije i Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Republike Srbije. Realizacija ovog projekata planirana je do kraja februara 2020. godine.\nKljučne reči „Promocija ženskog preduzetništva Timočke Krajine u dijaspori” Biznis Dijaspora Projekat Promocija Timočka Krajina Udruženje poslovnih žena Timočke Krajine Francuska\nPrethodna Danas su Sveta Tri jerarha\nSledeća Zimski fudbalski turnir za decu „Zaječar 2020” za vikend\nSinoć je za penzionere organizovana večernja šetnja „Sunčanom stazom” u čast obeležavanja završetka projekta „Osvetljenje …


eKapija | Srbija ulaže 60 mil EUR u objekte inovacione infrastrukture u univerzitetskim centrima\nIzvor: Tanjug | Ponedjeljak, 19.08.2019.| 15:30\nSrbija ulaže 60 mil EUR u objekte inovacione infrastrukture u univerzitetskim centrima\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Srbije Nenad Popović sastao se sa izvršnom potpredsjednicom Kinesko-evropske asocijacije za trgovinsku i ekonomsku saradnju (CEATEC) Hui Čen, kojoj je predstavio investicione potencijale Srbije u oblasti inovacija i novih tehnologija i pozvao kineske i evropske investitore da što više ulažu u Srbiju.\n- Taj rekord oboren je uz rast izvoza od čak 26% u odnosu na 2017. - naveo je Popović i dodao da Srbija ulaže 60 mil EUR u šest objekata kapitalne inovacione infrastrukture u univerzitetskim centrima u Srbiji.\nSa takvim ulaganjima i obrazovanjem većeg broja inženjera i budućih tehnoloških preduzetnika, Srbija postaje inovacioni lider u ovom dijelu Evrope, naveo je Popović.\nOn je istakao da je Srbija ove godine, prvi put, postala dio najrelevantnijeg istraživanja o startap ekosistemu na svijetu u okviru izveštaja "Global Startup Ecosystem", koje sprovodi američka organizacija "Startup Genome" iz San Franciska.\n- U analizi koja je obuhvatila više od 50 najrazvijenijih svjetskih ekosistema, Srbija je jedina zemlja u okruženju koja je dio ovog istraživanja i ocjenjena je najboljim ocjenama - 10 za rast investicija i 9 za rast ukupnog broja startap kompanija - ukazao je Popović.\nOn je naveo da su gradovi Beograd i Novi Sad prepoznati kao jedinstven startap ekosistem i pored Londona, Tel Aviva, Barselone i Helsinkija, svrstani su među pet liderskih ekosistema u Evropi.\n- Kao ključna prednost srpskog ekosistema identifikovana je talentovana radna snaga i visokokvalitetan inženjerski kadar, koji je svrstan među pet najboljih u svijetu - rekao je Popović.\nOn je naveo da su vještačka inteligencija, robotika, automatizacija, internet of things, i primjena drugih najsavremenijih tehnologija, ali i sve popularnija kreativna industrija, prostor u kojem Srbija razvija svoj novi industrijski i privredni identitet.\n- Zato pozivam kineske i evropske investitore da što više ulažu u Srbiju, jer je naša zemlja, a to tvrde najrelevantnije svjetske organizacije, budući razvojni centar za nove tehnologije i nova znanja koje će mijenjati svijet - naveo je Popović, a prenosi ministarstvo u saopštenju.\nIzvršna potpredsjednica Kinesko-evropske asocijacije za trgovinsku i ekonomsku saradnju (CEATEC), Hui Čen, navela je da ova organizacija uočava ubrzani inovacioni razvoj Srbije i da je zainteresovana da usmjerava kineske privrednike da ulažu u Srbiju, posebno u oblasti inovacija i novih tehnologija.\n- Takvi centri već su uspostavljeni u Njemačkoj i Poljskoj, a razmatra se i uspostavljanje takvog centra u Srbiji - navela je Čen.\nCEATEC je asocijacija za kinesko-evropsku trgovinsku i ekonomsku saradnju koja je osnovana 2000. od strane Ministarstva privrede NR Kine. Glavni zadatak udruženja je promocija i istraživanje potencijala saradnje između Kine i Evrope. Delegaciju ove asocijacije koja boravi u Beogradu čini 18 kompanijskih lidera iz različitih oblasti industrije, uključujući građevinu, trgovinu, tehnologiju i investicije.\nulaganje u inovacionu infrastrukturu u univerzitetskim centrima u Srbiji


Sastanak kod Dodika o SSP-u | Banjaluka.net\nSastanak kod Dodika o SSP-u\nSastanak će biti održan u palati Republike u 17.00 časova, najavljeno je iz kabineta predsjednika Republike Srpske. Dodik je rekao ranije da je za danas u Banjaluci zakazao sastanak na kojem će biti riječi o predloženoj adaptaciji Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju /SSP/ koja je neprihvatljiva za Srpsku.\n“Još jednom na sastanku želimo da razgovaramo ovom pitanju i saopštimo javnosti naše opredjeljenje koje se odnosi na adaptaciju ovog sporazuma, te da Predsjedništvo BiH ima jasan stav, bar što se tiče Republike Srpske. Ovakav SPP je neprihvatljiv za Republiku Srpsku i bez obzira na to što mnogi u svemu ovome vide neku priču, naše ‘ne’ SSP-u ne znači da je to ‘ne’ evropskom putu i dogovoru o ovom pitanju”, rekao je Dodik.\n“Kada je Hrvatska postala član EU nametnuli su nam pristup koji je ova zemlja od nas ranije tražila, a to je da nemamo carina za uvoz hrvatskih proizvoda. Iz toga je vidljivo da Evropa želi pomoći Hrvatsku da svoju nekonkuretnu robu evropskom tržištu plasira ovdje, što je nedopustivo”, zaključio je Dodik.


U Velikom Trnovcu zaplenjeno 300 kilograma marihuane - JUGPRESS\nU Velikom Trnovcu zaplenjeno 300 kilograma marihuane\nU ataru najvećeg albanskog sela Veliki Trnovca koje se nalazi u opštini Bujanovca, policija je zaplenila 300 kilograma marihuane.\nPripadnici Službe za borbu protiv droga, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu, uhapsili su pet osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, saopštio je MUP Srbije.\nPolicija ne navodi odakle su uhapšeni.\nOsumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 sati, nakon čega će u zakonskom roku biti privedeni nadležnom tužilaštvu, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je “ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin razgovarao danas sa pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv droga, koji su presekli još jedan lanac krijumčarenja marihuane iz Albanije prema Srbiji i na teritoriji Velikog Trnovca zaplenili 300 kilograma ove droge.\n„Pripadnici Službe za borbu protiv droga su zaplenom 300 kilograma marihuane u Velikom Trnovcu i hapšenjem narko-dilera presekli još jedan lanac trgovine narkoticima. Ovom uspešnom akcijom zaplene droge u Velikom Trnovcu, srpska policija je, još jednom, pokazala da ne postoji ni jedno mesto, grad ili selo u Srbiji u kome se zakon ne primenjuje i ne sprovodi. Srpska policija je pokazala da zakon važi u svakom delu naše zemlje i da niko neće moći da naše zakone zaobiđe i izbegne”, istakao je Vulin, navodi se u saopštenju.


Danas novi pokušaj iseljenja u Užicu: Porodica Ćitić sumnja u korupciju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Danas novi pokušaj iseljenja u Užicu: Porodica Ćitić sumnja u korupciju\n0Piše: N. Kovačević 24. oktobra 2019. 10.17 Izmenjeno: 11.10\nPrvi pokušaj, 5. septembra ove godine, takođe u prisustvu policije, sprečili su građani koji su se okupili ispred kuće i podržali Ćitiće koji su odbili da prime rešenje o iseljenju.\nStara kuća, koja se nalazi na atraktivnoj lokaciji, prodata je 6. decembra prošle godine na drugoj licitaciji i po odluci Osnovnog suda u Užicu, koju je sproveo javni izvršitelj Đorđe Dogandžić, kako bi se namirio dug naslednicima koji polažu pravo na jednu trećinu tog objekta. Porodica sumnja u korupciju i tvrdi da o toj licitaciji nije bila obaveštena, iako u sudu navode da je obaveštenje bilo na oglasnoj tabli tog suda.\nNezaposleni Branislav Ćitić je bio vlasnik dve trećine kuće, ali vlasništvo je preneo na suprugu Gordanu, koja radi kao medicinska sestra, kako bi ona podigla kredit kojim bi namirili dug naslednicima ostatka kuće – njegovom ujaku Zoranu Nikačeviću, biznismenu, i njegovoj sestri Miroslavi Nikačević, koji žive u Engleskoj.\nNakon što su Nikačevići pokrenuli spor oko nasledstva, Ćitići su počeli da im isplaćuju novac za trećinu kuće. Međutim, rođaci su to kasnije odbili, a nisu pristali ni na to da im Ćitići ustupe prizemlje sporne kuće ili vikendicu u selu LJubanje kod Užica, koju su kasnije prodali kako bi skupili novac za namirenje naslednika.\nBranislav kaže da je njegov ujak odbijao dogovor i da je isključivo hteo celu kuću od 112 kvadrata, čiju vrednost je sudski veštak procenio na 12,4 miliona dinara, pa ju je kupio na drugoj licitaciji po upola manjoj ceni.\n– Nemoćni smo bilo šta da uradimo. Svima smo se obraćali i nailazili na zatvorena vrata. Od početka spora, ovo je kriminal i korupcija u sudstvu i ostalim državnim organima, kazao je Branislav Ćitić.\nIzvršitelj Dogandžić se nedavno oglasio saopštenjem u kome navodi da je postupao po odluci suda, a ne samoinicijativno, a potom demantovao to da porodica nije bila obaveštena o licitaciji, da dug u iznosu od 3.488.743,20 dinara postoji od 2012. godine i da su dužnik Gordana Ćitić i članovi njene porodice svojim postupcima prouzrokovali situaciju u kojoj se nalaze.\nUz navode da je dug delimično isplaćen i to u iznosu od 22.975 dinara, on ističe da su suvlasnici pokrenuli izvršni postupak na osnovu koga je Osnovni sud u Užicu odlučio da proda kuću.\nNa Dogandžićevu tvrdnju da je nakon izmirenja poverilaca i troškova u postupku izvršenja, ostatak novca od prodaje kuće uplaćen Branislavu Ćitiću na njegov tekući račun, Ćitić je naveo da je taj iznos od oko 17.000 evra u dinarima vraćen izvršitelju.\n„Ne znam šta ćemo da radimo, jer Nikačevići ne pristaju na dogovor. U Kancelariji izvršitelja rečeno mi je da Nikačević neće novac, već želi celu kuću u kojoj živimo trideset godina“, rekla je Gordana Ćitić.\niseljenje, javni izvrsitelj, Korupcija, Đorđe DogandžićUžice\nKorona virus: U Srbiji nepovoljna epidemiološka situacija, novi rekord broja obolelih u SAD


Stevanović: Sve više mladih pacijenata s ozbiljnom kliničkom slikom - Glas Zaječara\nHome Društvo Stevanović: Sve više mladih pacijenata s ozbiljnom kliničkom slikom\nStevanović: Sve više mladih pacijenata s ozbiljnom kliničkom slikom\nDirektor Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije Goran Stevanović danas je izjavio da je sve veći broj mlađih pacijenata obolelih od kovid 19 koji imaju ozbiljni kliničku sliku i upalu pluća.\nU novom talasu tok bolesti je, kako je rekao, nepredvidiv – ima pacijenata koji od samog starta imaju tešku kliničku sliku, dok drugi na početku imaju blaže simptome koja traje nekoliko dana, a onda se stanje maglo pogoršava, prenosi sajt Covir19.rs.\n“Tok ove bolesti je kod nekih pacijenata nepredvidiv i neophodno je stalno praćenje. Pacijenti koji na početku imaju blažu kliničku sliku mogu da se leče i u kućnim uslovima, ali je neophodna stalna kontrola”, rekao je Stevanović.\nKod pacijenata obolelih od kovid 19, klinička slika je takva da obično zahteva dugotrajnu terapiju – dve, tri nedelje lečenja.\n“To je razlog zašto su nam neophodni dopunski bolnički kapaciteti. Naša strategija je da pratimo situaciju iz dana u dan, da se trudimo da idemo bar jedan dan ispred epidemije i da niko od pacijenata kojima je potrebno bolničko lečenje ne ostane bez mesta u bolnici”, rekao je Strevanović.\nIzvor: Covid19.rs, Insajder\nPrethodni tekstNovih 289 slučajeva koronavirusa u Srbiji, preminulo šest osoba\nNaredni tekstDnevni horoskop za utorak 7. jul


Air Serbia ima apsolutni monopol na čarter letove van Evrope - Aviatica\nAir Serbia ima apsolutni monopol na čarter letove van Evrope\nPrema Pravilniku Direktorata po kome se izdaju dozvole stranim čarter avio prevoznicima Air Serbia se pita za saglasnost.\nDatum / Date: 31.03.2016.\nAir Serbia će biti jedini avio prevoznik koji će moći da prevozi srpske turiste do popularnih turističkih destinacija u Turskoj, Egiptu i Tunisu. Ka destinacijama unutar Zajedničkog evropskog vazduhoplovnog područja (ECAA) mogu saobraćati i drugi, strani avio prevoznici ukoliko zatraže dozvolu, potvrđeno je za Aviaticu u Direktoratu.\n„Sasvim je normalno da država štiti svoju nacionalnu avio kompaniju“, smatraju u Direktoratu i time pravdaju veoma neobičan Pravilnik o dodeljivanju dozvola stranim avio prevoznicima koji predviđa gotovo apsolutni monopol Air Serbije. „I druge države to rade“, smatraju u sprskom vazduhoplovnom regulatornom telu i navode primer Hrvatske koja, kako tvrde, ima identična pravila koja štite sopstvenog nacionalnog avio prevoznika.\n„Pravilnik o uslovima pod kojima se izdaje odobrenje stranom avio-prevoziocu za obavljanje međunarodnog javnog avio-prevoza sa Republikom Srbijom“ posebno tretira zahteve za obavljanje redovnog i čarter saobraćaja, iako ova podela nije predviđena važećim Zakonom o vazdušnom saobraćaju.\nPrema tom Zakonu redovni i čarter saobraćaj više ne postoje u klasičnom smislu. Svaki saobraćaj koji se obavlja u redovnim serijama prema unapred utvrđenom redu letenja je redovan, dok se samo ad-hoc letovi smatraju čarterima.\nOva zakonom definisana podela, međutim ne važi i u Pravilniku koji je doneo Direktorat sredinom prošle godine. Tamo se ipak izdvaja čarter saobraćaj, prema zastareloj definicija kojom je on određen ne samo operativnim karakteristikama (broj letova i serija) već i komercijalnim (da li se karte nalaze u slobodnoj prodaji ili ne). Ovakva podela otvara mogućnosti da Država posebno uredi proces izdavanja dozvola za čarter saobraćaj što je ona i uradila i to tako da zaštiti nacionalnog avio prevoznika.\nFoto: Mirjana Čizmarov, direktorka Direktorata civilnog vazduhoplovstva\nPravilnik između ostalih predviđa dva pravila. Prvo je „nepisano“ pravilo reciprociteta koje je bilo izvor mnogih sumnjivih odluka prilikom izdavanja dozvola prethodnih godina, a drugo pravilo je da se Air Serbia složi.\nČlan 8. Pravilnika kaže: „Ako nije drukčije predviđeno potvrđenim međunarodnim ugovorom, zahtev za obavljanje čarter prevoza uz korišćenje isključivo četvrte vazduhoplovne slobode se odobrava ako postoji reciprocitet u skladu sa odredbama člana 16. stav 2. ovog pravilnika i ako avio-prevozioci Republike Srbije (u daljem tekstu: domaći avio-prevozioci) ne mogu da obave zahtevani avio prevoz“.\nTo u praksi znači da svaka strana avio kompanija koja bude napravila ugovor sa nekim domaćim turoperatorom neće moći da dobije dozvolu sem ako se Air Serbia ne složi sa tim. To dalje znači da će svaki domaći turoperater koji želi da leti za Tunis, Tursku ili Egipat biti prinuđen da za partnera uzme Air Serbiju.\nA da ne bi bilo zabune Direktorat šalje i dopis Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija kao i svim turoperatorima preko udruženja turističkih agencija YUTA u kome Mirjana Čizmarov, direktorka Direktorata kaže:\n„Kako bi se predupredile neprimerene situacije u vezi sa odobravanjem zahteva stranih avio-prevozilaca za obavljanje čarter saobraćaja u sezoni Leto 2016. koristimo ovu priliku da vas blagovremeno obavestimo da je avio-prevozilac „Air Serbia“ dopisom od 3. decembra 2015. godine dostavio stav Direktoratu civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije da su kapaciteti i mogućnosti koje poseduju Air Serbia i Aviolet, poseban brend za obavljanje čarter letova srpskog avio-prevozioca, dovoljni da se ispune zahtevi svih domaćih turističkih agencija prema destinacijama u Republici Turskoj, Arapskoj Republici Egiptu i Republici Tunisu“.\nCorendon Airlines odbijen za dozvolu\nTurska avio kompanija Corendon Airlines je podnela zahtev za veću seriju letova između Beograda i Antalije, ali je odmah odbijena uz zvanično obrazloženje koje je navedeno u odgovoru podnosiocu zahteva da „izdavanje dozvole ne bi bilo u skladu sa vazduhoplovnom politikom naše zemlje“.\nU obrazloženju koje je Aviatica dobila u Direktoratu kaže se da je Corendon odbijen jer se ne nalazi na listi kompanija koje je Turska „odredila“ da mogu obavljati saobraćaj prema nedavno potpisanom bilateralnom sporazumu što znači da je o ovom zahtevu odlučivano prema članu 7. Pravilnika koji se odnosi na redovne letove. Ali, kako se ovde radi o zahtevu za seriju čarter letova to je Corendon jedino mogao biti odbijen po članu 8. koji se odnosi na čarter letove, a koji ne traži da kompanija bude „određena“ već da se ispoštuje reciprocitet i da se Air Serbia složi. Reciprocitet je u tom trenutku bio ispoštovan, što znači da je pravi razlog za odbijanje ove kompanije Air Serbia koja nije dala saglasnost.


Novoizabrani američki predsednik Džozef Bajden suočen je sa ružnom, potencijalno spornom tranzicijom vlasti, usled odbijanja Donalda Trampa da prizna poraz na izborima, i spoljna politika mu je možda poslednja stvar na umu, ali strani lideri širom sveta već traže njegovu pažnju, u nadi da će “resetovati” odnose i povratiti norme koje je izmenio njegov prethodnik.\nA nigde neće biti veće prilike za promenu od odnosa između Sjedinjenih Američkih Država i Kine, koji su tokom Trampovog mandata pali na najniži nivo u istoriji, piše CNN.\nS Trampom su odnosi s Kinom pali na nizak nivo (foto: Donald Tramp i Si Đinping na samitu G20 u Osaki 2019)\nProtekle četiri godine dve sile su ratovale trgovinskim tarifama, ograničavale pristup tehnološkim kompanijama, novinarima i diplomatama, zatvarale konzulate i sporile se oko plovidbe Južnokineskim morem.\nAnalitičari obe zemlje i dalje raspravljaju da li će Bajden prihvatiti Trampovu kaznenu politiku spram Kine ili će postaviti odnose između Vašingtona i Pekinga na nove osnove. Čak i u kineskim državnim medijima postoje naznake da vladajuća Komunistička partija suzdržava dah, nesigurna u kom će pravcu krenuti nova administracija.\n“Kina ne treba da gaji iluzije da će Bajdenov izbor olakšati ili preokrenuti američko-kineske odnose, niti treba oslabiti svoje verovanje u poboljšanje bilateralnih odnosa. Američko takmičenje s Kinom i njen gard protiv Kine samo će se pojačati”, piše državni kineski tabloid “Global tajms”.\nIz Bajdenovog tranzicionog tima još nije objavljeno zvanično saopštenje što se tiče odnosa sa Kinom, ali odmah se može reći da se novi američki predsednik tokom pet decenija bavljenja nacionalnom politikom više puta suprotstavljao Kini. Kao senator, imao je ulogu u kineskom članstvu u Svetskoj trgovinskoj organizaciji 2001.\nSTARI PRIJATELJ I SILEDŽIJA\nFoto: Lintao Zhang / EPA;\nTokom administracije Baraka Obame, kad je Bajden bio potpredsednik od 2009-2017, odnosi sa Pekingom su dobili na važnosti nakon što je Kina postala druga najveća svetska ekonomija. Iako je Kina jačala i vojsku a ne samo ekonomiju, diplomatija se vodila u pravcu saradnje, a ne sukoba. Veliki sporovi su uglavnom bili fokusirani na bezbednosna pitanja, poput militarizacije ostrva u Južnom kineskom moru i sajber špijunaže.\nObama je smatrao da će odnosi dve sile oblikovati 21. vek i da su stoga stabilni odnosi ključni ne samo za SAD već čitav svet. Bajden je više puta išao u Peking kako bi dobio podršku za Obamine ključne politike, uključujući pokušaje da se ograniče nuklearne ambicije Severne Koreje. Kineski predsednik Si Đinping rekao je 2013. da je Bajden “stari prijatelj Kine”. Tada su razgovarali u privatnosti dva sata, iako su planirali 45 minuta.\nBajden je javno iznosio optimizam po pitanju odnosa dve zemlje.\n- Ako ovaj odnos shvatimo ispravno sa novim modelom, mogućnosti su neograničene – rekao je on.\nAli, u februaru je tokom izborne kampanje nazvao Sija “siledžijom”, dodajući da Peking mora da “igra po pravilima”, a u junu je optužio Trampa da ga je Kina “izigrala”\nObnovljeni fokus na Kinu evidentan je u dokumentu platforme Demokratske partije, objavljenom u avgustu. Tokom poslednje predsedničke kampanje 2016. taj dokument je imao sedam stavki u vezi Kine, a ovogodišnja verzija ih ima preko 22.\nJedna od glavnih osnova Trampove spoljnopolitičke platforme bio je trgovinski rat s Kinom. U januaru je došlo do sporazuma, ali se mnoge tačke neslaganja nisu ni dotakle. Nedavni Bajdenovi komentari ukazuju da će on nastaviti da preduzima mere protiv ekonomske politike Pekinga.\nIpak, on je u avgustu rekao da smatra da su tarife loše i za SAD i za Kinu, navodeći da su proizvodnja i poljoprivreda izgubile milijarde dolara i da “idemo protiv Kine pogrešnim putem”. Deluje da Bajden favorizuje globalnu koaliciju kako bi primorao Kinu da liberalizuje svoju ekonomiju.\n- Ja ću naterati Kinu da igra po međunarodnim pravilima, a ne kao što je on (Tramp) to radio – rekao je Bajden na drugoj predsedničkoj debati u oktobru.\nMeđutim postoje i znakovi da će on ipak prihvatiti neke aspekte Trampovog tehnološkog rata protiv Kine. Trampova administracija je pokušala da natera svoje partnere da odbiju kinesku 5G tehnologiju, a Bajden je u septembru rekao da je zabrinuto zbog naširokog korišćenja kineske aplikacije “TikTok”, koja je bila na Trampovoj meti.\n- Mislim da je zaista ozbiljno to što “TikTok” ima pristup preko 100 miliona mladih ljudi posebno u SAD - rekao je Bajden u septembru.\nNa demokratskoj platformi ističe se da će njegova administracija nastaviti Trampove pokušaje da spreči saveznike da koriste “Huavejevu” 5G tehnologiju.\n“Radićemo sa našim saveznicima i partnerima da razvijemo bezbednu 5G mrežu i obračunamo sa pretnjama u sajber prostoru”, navodi se.\nAmerički nosač Ronald Regan u zalivu Manila kod Filipina\nI Obamina i Trampova administracija išle su protiv kineskih teritorijalnih pretenzija u Južnokineskom moru. Tokom Obamine administracije Kina je počela da militarizuje veštačka ostrvca u regionu, a onda su SAD krenule da vrše svoje pravo slobodne plovidbe.\nPod Trampom su se stvari zaoštrile i SAD su javno objavile da su “većina” kineskih pretenzija u tom regionu ilegalne. Bajden se nije nešto izjašnjavao oko Južnokineskog mora, ali nema naznaka da će preokrenuti Trampovu politiku u regionu, naprotiv, možda će je ojačati.\nDemokratska platforma je 2016. govorila o slobodi plovidbe, ali četiri godine kasnije eksplicitno upozorava na “kinesko vojno zastrašivanje” u regionu. Bajden je više puta tokom kampanje pričao kako je pre sedam godina rekao Siju da će američki avioni nastaviti da preletaju sporno područje.\n- Rekao je da to ne možemo. Ja sam mu rekao da ćemo preletati tuda. Nećemo obratiti pažnju na to – rekao je on u oktobru.\nCNN ukazuje da je Bajden u prošli četvrtak, u razgovoru sa japanskim premijerom Sugom Jošihidom, izrazio posvećnost odbrani spornih Senkaku ostrva u Južnokineskom moru, na koje pravo polažu i Kina i Japan.\nVojna ceremonija spuštanja zastava u Taipeju, Tajvan\nPod Trampom su SAD ojačale zvanične veze sa Tajvanom, posebno tokom protekle godine. Bajden je dugo favorizovao američku podršku nezavisnosti Tajvana i njegovoj demokratskoj vladi.\nKina tvrdi da je Tajvan deo njene teritorije, a Si je obećao da će “ponovo ujediniti” ostrvo s kopnenom Kinom, ako treba silom.\nBajden je unazad naširoko pričao o Tajvanu, ali nema znakova da će odstupiti od Trampove politike. Bajden je čestitao reizbor tajvanskoj predsednici Caj Ing Ven u januaru, a ona je čestitala njemu na izbornoj pobedi u novembru.\nDemokratska partija je ove godine sklonila svaki pomen na politiku “jedne Kine” sa svoje platforme, kojom SAD priznaju da postoji samo jedna Kina i da je Tajvan njen deo. Demokrate se sada posvećuju nastavku “mirnog razrešenja sporova u skladu sa željama i interesima tajvanskog naroda”.\n"MOGAO BI DA IZVUČE VOLA IZ JARKA" Bajden je pre 18 godina napisao pismo Haradinaju, a u njemu pominje i Visoke Dečane\nTRAMP JE IZGUBIO, ALI NE I RUSIJA Kremlj je želeo da i dalje bude predsednik, ali i zbog pobede Bajdena, Putin TRLJA DLANOVE\nSINKJANG I HONG KONG\nProtest zbog tretmana Ujgura u Hong Kongu 2019.\nOtkako je Tramp došao na vlast 2017, počeli su da se pojavljuju izveštaji o kršenju ljudskih prava u kineskom regionu Sinkjang. Američki Stejt department procenjuje da je oko dva miliona pripadnika muslimanske manjine Ujgur zatvoreno u “obrazovne centre”, a oni koji su bili u njima tvrde da su bili zlostavljani.\nTramp je uveo sankcije zvaničnicima kineske KP i zabranu prodaje robe koju je možda prinudno proizvela ujgurska manjina. Više Ujgura je uoči američkih izbora reklo CNN-u da su zabrinuti da Bajden nije dovoljno oštar da se suprotstavi Pekingu i dovede do stvarnih rezultata za njih u Sinkjangu.\nAli, Bajdenova saopštenja govore da nema mnogo tolerancije za navodno loš odnos kineskih vlasti prema Ujgurima i postoje znakovi da će njegova administracija preduzeti dalje akcije.\nBajdenova kampanja je označila kineske mere u Sinkjangu kao “genocid”, a ako njegova administracija usvoji isti jezik SAD će se naći daleko ispred svih drugih nacija u kritikama Pekinga.\nTu su i Hong Kong i sporni kineski Zakon o bezbednosti kojeg SAD smatraju krajem demokratskih sloboda u gradu. Tramp je ukinuo povlašćeni status Hong Konga, gde se mnogi aktivisti plaše da Bajden neće biti dovoljno jak da se suprotstavi Kini.\nAli, u maju je Bajdenova kampanja okrivila Trampa što se Kina obrušila na Hong Kong i obećala da će “što se tiče Kine, biti jasna snažna i istrajna u vrednostima”.


Radio România Internaţional/ Vesti/ Vesti - 19.12.2019\nVesti - 19.12.2019\nPredsednik Rumunije, Klaus Johanis, rekao je u četvrtak veče, prilikom bilansa stanja prvog mandata na čelu države, da je bilo pet godina velikih izazova, od kojih je najozbiljnija opasnost bila da će Rumunija napustiti svoj zapadni smer. Johanis je dodao da je najveći dobitak njegovog mandata bio održavanje demokratskog i proevropskog kursa Rumunije. Što se tiče spoljne politike, predsednik je spomenuo da su se njegove akcije usmerile na 3 koordinate: povećanje uloge Rumunije u okviru Evropske Unije i NATO-a, širenje i jačanje strateškog partnerstva sa Sjedinjenim Američkim Državama. Na unutrašnjem planu, Klaus Johanis je rekao da je u središtu njegove zabrinutosti kao predsednika bilo pravilno funkcionisanje vlasti. Ponovio je da se u poslednje tri godine pokušalo preuzimanje i potkopavanje rumunske države slabljenjem pravosudnog sistema, a da bi se suprotstavio tim duboko nedemokratskim snagama, koje su pokušale da zaustave borbu protiv korupcije, koristio je sve ustavne mehanizme. U subotu, predsednik Klaus Johanis položiće zakletvu za drugi mandat pred ujedinjenim Domovima Parlamenta.\nRumunski predsednik Klaus Johanis pozdravio je usvajanje od strane Evropskog Parlamenta, u četvrtak, Rezolucije o obeležavanju 30 godina od revolucije iz decembra 1989. godine, kojom se obeležava sećanje na heroje koji su se žrtvovali za slobodu i demokratiju. Ovom rezolucijom Parlament iz Strazbura priznaje da je žrtva mirnih demonstranata tada otvorila put tranzicije Rumunije ka demokratiji. U dokumentu se navodi da je u Rumunskoj revoluciji živote izgubilo 1. 142 osobe, da je preko 3 000 ljudi teško povređeno, a nekoliko stotina ljudi ilegalno pritvoreno i mučeno. Evropski parlament poziva rumunsku državu da pojača svoje napore u rasvetljavanju istine o revoluciji iz decembra 1989. godine, a institucije Evropske Unije i njenih država članica, uključujući i Rumuniju, da učine sve kako bi se osiguralo da se zločini koje su počinili komunistički režimi ne zaborave i da garantuju da takvi zločini nikada više neće biti počinjeni. U Rumuniji, u znak sećanja na ove heroje, u četvrtak su nastavljeni komemorativni događaji. Pre tri decenije, u Temišvaru (zapad), 19. decembar je bio dan kad su radnici iz fabrika u gradu stupili u štrajk i stvorena je prva revolucionarna organizacija, pre pada diktatora Nikolaja Čaušeskua: Rumunski Demokratski Front. 19. decembar je i dan kada je režim pokušao da sakrije tragove krvave represije. U Sibinju (centar) održane su vojne i verske ceremonije u znak sećanja na heroje mučenike revolucije. Tih uzavrelih dana, u Sibinju je od metaka poginulo 99 ljudi, a preko 270 je bilo ranjeno.\nPredsednik Rumunije, Klaus Johanis, u četvrtak je potpisao zakon o ukidanju zakona o uslovnom puštanju na slobodu, koji je 4. decembra usvojio Dom Poslanika, u svojstvu odlučujućeg tela. Normativni akt, usvojen tokom bivše vladavine Socijaldemokratske Partije (PSD) bio je kontroverzan, jer je dozvolio puštanje na slobodu na hiljade zatvorenika pre roka. Neki od njih, osuđeni na teška dela, ponovili su krivična dela i bili su vraćeni u zatvor. Ministar pravde Katalin Predoju nedavno je objasnio da je neispravna izrada zakona ugrozila građane Rumunije. On je precizirao da ministarstvo koje on vodi radi na izradi teksta normativnog akta koji će biti tranzitni i koji sadrži mere koje će se ubuduće primenjivati u zatvorima, čije je loše stanje dovelo do žalbi kod Evropskog suda za ljudska prava (ECHR). U principu, Vlasti žele da poboljšaju stanje u pritvorima.\nRumunski premijer, Ludovik Orban, daje uverenja da sledeće godine neće doći do smanjenja plata u javnom sektoru i da su u projektu državnog budžeta predviđeni iznosi za sva povećanja prihoda utvrđeni u važećim zakonima. S druge strane, šef vlade je rekao u interviu za Radio Rumunija, da udvostručavanje dečijeg dodatka, za koji je glasao Dom poslanika, ne može biti podržano sledeće godine bez povećanja deficita i infliacije. Ludovik Orban je podsetio da je preuzimanje odgovornosti vlade u Parlamentu jedini način na koji se može obezbediti da budžet za sledeću godinu bude usvojen do 31. decembra.\nRumunija će podržati dobrovoljni limit i preraspodelu plaćanja iz nove Zjedničke poljoprivredne politike Evropske Unije, tako da bi se podržalo više poljoprivrednih gazdinstava, objavio je u četvrtak ministar poljoprivrede, Adrian Oros, u Bukureštu, prilikom otvaranja Božićnog Vašara organizovanog u dvorištu ministarstva. Ministar je dodao da će se poboljšati strategija tradicionalnih proizvoda, da bi se bolje promovisali na evropskom nivou. Trenutno imamo sedam proizvoda koji su odobreni u Evropi, a još četiri su u procesu odobravanja.\nKraljica Elizabeta II je u četvrtak predstavila londonskom parlamentu zakonodavne prioritete vlade na čijem čelu se nalazi Boris Džonson. Među najavljenim merama su finalizacija Bregzita 31. januara 2020. godine, veća ulaganja u zdravstveni sistem, primena novog imigracionog sistema. Nacrt zakona o izlasku Velike Britanije iz Evropske Unije biće raspravljan u petak u Parlamentu. Drugi prioritet je usvajanje imigracionog sistema po tačkama, sličan australijskom sistemu, koji se primenio čim se završi post-Bregzit tranzicioni period, kada Ujedinjeno Kraljevstvo više neće biti ograničeno propisima Evropske Unije, odnosno od 1. janaura 2021. godine. Putem ovog sistema, Džonsonova vlada želi da omogući stranim radnicima iz celog sveta, a ne samo Evropljanima, dolazak prema stvarnim potrebama radne snage britanske ekonomije.\nAmerički predsednik Donald Tramp optužen je od strane Doma predstavnika za „zloupotrebu vlasti“ i „opstrukciju Kongresa“ u glasanju koje otvara put ka smeni predsednika u Senatu, javlja novinska agencija Frans-Pres (AFP). Samo su još dvojica predsednika – Endrju Džonsonm 1868. godine i Bil Klinton 1998. godine – bili optuženi. Demokrate veruje da je Tramp kriv za „zloupotrebu vlasti“ jer je uslovio vojnu pomoć Ukrajini u vrednosti od 400 miliona dolara i primanje ukrajinskog predsednika Volodimir Zelenskog u Belu Kuću nastavkom istrage protiv sina svog političkog suparnika Džoa Bajdena. Optužba za „opstrukciju Kongresa“ je proistekla iz pokušaja lidera Bele Kuće da spreči istragu ovog skandala, tako što je naložio sadašnjim i bivšim članovima američke administracije da ne sarađuju u istrazi.\nRumunske vlasti preduzele su dodatne mere kako bi olakšale saobraćaj preko graničnih prelaza tokom zimskih praznika, kada se procenjuje da će doći do značajnog povećanja broja ljudi u tranzitu, posebno na granici sa Šengen zonom. Kako bi se izbegli zastoji, preduzete su mere dopune osoblja granične policije do maksimalnog kapaciteta dozvoljenog infrastrukturom svakog prelaza, zavisno od dinamične vrednosti prometa. Dnevno više od 4. 200 graničara sprovodi aktivnosti nadzora i kontrole na državnoj granici, saopštila je Granična policija. U zavisnosti od saobraćaja na prelaznim tačkama, vlasti će otvoriti dodatne kontrolne tokove.\nNarodno pozorište „Radu Stanka“ iz Sibinja predstavilo je u četvrtak, u Briselu, predstavu „Priča ureknute princeze“, u režiji Silvija Purkarete, u okviru Festivala Europalija. Među gledaocima su bili i predsednica Evropske Komisije, Ursula von der Lejen, i predsednik Saveta Evropske Unije, Šarl Mišel. Predstava je zasnovana na scenariju koji potpisuje Silviju Purkarete, a inspirisan je komadom kabuki Curuja Nanbokua četvrtog. „Priča ureknute princeze“ obiluje pričama o opsesivnoj ljubavi, zločinima, reinkarnacijama i osveti. Predstava preuzima ove teme i, uz humor i auto-ironiju, gradi šareni komentar dijaloga između evropske i japanske kulture. Predstava će biti odigrana 2020. godine i na Letnjim Olimpijskim Igrama u Tokiju.\nVreme u Rumuniji je i dalje toplije nego inače za drugu polovinu decembra, naročito u brdovitim i planinskim predelima. Vetar je slab i umeren, sa nešto jačim intenzitetom na jugo-zapadu zemlje, uključujući i planinsko područje oblasti. Maksimalne temperature se kreću od 7 do 17 stepeni Celzijusa. U Bukureštu u podne je izmereno 11 stepeni Celzijusa.


Odbornici Nove Srbije i radikali nezadovoljni izborom Opštinske izborne komisije | www.SJENICA.com\nSkupština opštine Sjenica je na prvom ovogodišnjem zasedanju, koje je najavljeno kao potencijalno poslednje u ovom sazivu, usvojila odluku o imenovanju nove Opštinske izborne komisije. To pitanje je oduzelo najviše vremena sjeničkim odbornicima. Nakon duže diskusije, pauza i konsultacija usvojena je konačna odluka o sastavu Opštinske izborne komisije koja ima jedanaest članova. Nezadovoljni takvom odlukom, sednicu su napustili opozicioni predstavnici srpskog bloka.\nU nastavku, usvojena je i odluka o rebalansu budžeta, prihvaćen je i Lokalni akcioni plan za razvoj omladinskog preduzetništva. Između ostalog, Skupština je usvojila i novi predlog naziva ulica u Sjenici, a Predškolska ustanova „Jela Jovanović i Emina Bučan“, preimenovana je u „Maslačak“.\nPo četiri člana Opštinske izborne komisije pripalo je dvema najbrojnijim odborničkim grupama, SDA, odnosno Bošnjačkoj listi za evropski Sandžak koja ima 14 odbornika, i koaliciji okupljenoj oko SDP koja, uz dva pridužena odbornika Lige za Sjenicu i G17plus, takođe ima 14 odbornika. Za predsednika i zamenika OIK, na predlog SDA imenovani su Amel Papić i Šućro Džeko, dok su na predlog SDP-a za sekretara i zamenika imenovani Muriz Hasić i Denisa Haznadarević. Opozicionim odborničkim grupama, Narodnom pokretu Sandžaka, kojem se pridružila i GG „Dosta je“, i koji zajedno imaju pet odborničkih mandata, DSS-u sa tri, i Jedinstvenoj listi SPS, NS i SRS sa takođe tri odbornička mandata, pripao je po jedno mesto. Problem je međutim nastao kod predloga Jedinstvene liste, koja je pravno, ali ne i formalno jedinstvena, jer SPS sa te liste učestvuje u vlasti. Tako je, na predlog ovlašćenog predlagača, Momira Kovačevića, iz reda Nove Srbije, imenovan član, dok je za zamenika člana ispred ove odborničke grupe prihvaćen predlog vladajućeg SPS, uz pravno tumačenje načelnika Opštinske uprave u Sjenici, Muriza Hasića, da takva odluka ne može imati pravnih smetnji.\nNa kraju sednice, predsednik opštine Sjenica, Muriz Turković (SDP) i njegov zamenik, Hazbo Mujović (SDA), zahvalili su odbornicima i koalicionim partnerima na saradnji, uz želje da takva saradnja bude nastavljena i nakon izbora. Bilo ovo poslednje skupštinsko zasedanje pre najavljenih izbora ili ne, aktuelni saziv lokalnog parlamenta Sjenice pamtiće se po brojnim prekompozicijama vlasti, kombinacijama svako sa svakim, i činjenici da ne postoji ni jedan legitimno izabrani predstavnik bilo koje parlamentarne političke partije u ovoj opštini, koji se nije oprobao u vlasti. Poslednja vladajuća koalicija: SDA, SDP, DS, G17plus i SPS, sa 29 od ukupno 39 odbornika, potrajala je duže od godinu dana.\nČitaj još: Pozorište iz Priboja gostovalo u Sjenici (Video)\nRazumeli smo se pogledom\n– Mislim da smo uradili mnogo i da nam predstoji još mnogo toga dok se izbori završe. A nakon izbora, ako mi budemo pobedili i nastavili ovakvu saradnju, Sjenica će biti sasvim drugačije mesto, koje će ličiti na grad, rekao je Turković. On je posebnu zahvalnost uputio svojim saradnicima, predsedniku Skupštine Zorniću i svom zameniku Mujoviću. „Sa njima sam imao fantastičnu saradnju. Razumeli smo se pogledima. To pokazuje i stanje u ovoj zgradi gde, prvi put, svi rade opušteno, relaksirano i odrađuju svoj posao kako najbolje može“, rekao je Turković.\nTagged izbori izborne izborom komisije nezadovoljni nove Odbornici Opštinske radikali sandzak sjenica sjenice Sjenici Srbije\nHazbo Mujović ZMAJEVAC pester Mujović novi Intervju pomoc 2012 sport pazar 12. decembar Hazbo sjenica direktor Radovi srbija sjenice azilanti Asmir sjenicu u sjenici planinarsko Kolasinac Sandžaka pesterska visoravan 2015 planinari snimak slike Sjeničanin Mirza snijeg sneg sjenicki skola asfaltiranje foto sjenicak 2014 sjenicka Sjenici Opština Sjenica Asmir Kolašinac rekonstrukcija selo Biatlon sjenicani opštine hukic bacanje beograd Srbije vijesti muamer VIDEO SDA sandzak takmicenje prvenstvo novi pazar predsednik speleološko opstina izgradnja drustvo


Tanjug 5. februara 2019. 19:06\nVAŠINGTON – Predsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači izjavio je danas da bi Priština trebalo da da deo teritorije kao cenu za konačni sporazum sa Beogradom.\n„Ako je mala korekcija granice cena za konačni mirovni sporazum, onda će to morati da bude prihvatljivo“, rekao je Tači i ponovio da su jezero Gazivode, Mitrovica i Trepča resursi o kojima se ne pregovara.\n„Sveobuhvatni mirovni sporazum između Kosova i Srbije će doneti mir na Kosovu, mir i stabilnost u regionu i imaće ulogu u transformisanju našeg društva“, rekao je Tači.\nOn smatra da postizanje sporazuma neće biti lak proces, ali tvrdi da je to jedini put za napredak i izbegavanje „vrećanja unazad, u tenzije i sukobe“.\n„I ukoliko su se načinjeni kompromisi u početku činili teškim, kasnije se pokazalo da su to bile dobre strateške odluke“, rekao je Tači, dodao je da je podrška SAD u postizanju sporazuma sa Beogradom bila vitalna za Prištinu, te poručio: „Nećemo prihvatiti sporazum koji nije prihvatljiv za Vašington“


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Promijeniti model primjene mjere za odlaganje otplate kredita\nGP URA 20. 03. 2020. 11:15 >> 11:14 0\nCentralna banka (CBCG), u saradnji sa poslovnim bankama, mora hitno promjeniti model primjene mjere za odlaganje otplate kredita građana i privrede, jer će doći do velike gužve u bankama i povećanja opasnosti od širenja koronavirusa, smatraju u Građanskom pokretu URA.\nIzvršni direktor te stranke, Zoran Mikić, smatra da je CBCG, svojim modelom primjene te mjere, bespotrebno otežala građanima.\n“Umjesto da se sve završava po automatizmu, CBCG je teret odlaganja kredita prebacila na građane, preduzetnike, kompanije i druge korisnike kredita“, naveo je Mikić u saopštenju.\nPrema mjeri koju je u četvrtak predložila Vlada i CBCG, a koja podrazumijeva uvođenje moratorijuma na otplatu kredita građana i privrede na period od tri mjeseca, bez zatezne kamate, korisnik kredita ima obavezu da dostavi banci i poslodavcu obavještenje da prihvata moratorijum na otplatu kredita.\n“Ovakvom primjenom ova mjera gubi smisao i efekat. Smatramo da će ovakvim modelom doći do velike gužve u bankama, da će građani masovno krenuti u svoje banke pa će se povećati opasnost od širenja virusa. Većina građana već odavno radi od kuće, a ovo će im, pogotovo poslodavcima, napraviti nove poslovne obaveze od koji se dio ne može završiti od kuće“, poručio je Mikić.\nOn smatra da je CBCG morala imati u vidu da je mnogo više građana, privrednika i kompanija koji će u ovom trenutku biti zainteresovani za odlaganje kredita, nego onih koji će nastaviti normalno da otplaćuju svoje obaveze.\n„Smatramo da je mnogo efikasniji način da banke i drugi davaoci kredita obavještenje o ponudi moratorijuma na otplatu obaveza objave na svojim internet prezentacijama i dostave elektronskim putem svojim klijentima link te objave. Na taj način bi se smatralo da je obavještenje dostavljeno svim klijentima odnosno dužnicima banke“, objasnio je Mikić.\nUkoliko klijent u roku od sedam dana od objavljivanja tog obavještenje ne odbije navedenu ponudu, o čemu bi obavijestio banku elektronskim ili pisanim putem, smatraće se da prihvata moratorijum bez bilo kakvih odlazaka u banku i dodatnih procedura.\n“Istekom ovog roka od sedam dana moratorijum bi počeo da proizvodi pravno dejstvo. Na ovaj način bi svi oni koji žele, normalno mogli da nastave sa redovnim plaćanjem svojih obaveza, dok bi onima koji žele da prihvate moratorijum, kojih je u ovom trenutku sigurno mnogo više, proces odlaganja otplate kredita bio olakšan”, tvrdi Mikić.\nPrema njegovim riječima, na taj način bi se izbjeglo da građani masovnu krenu da dolaze u svoje banke što bi predstavljalo veliku opasnost za ubrzano širenje virusa.\n“Svi imamo obavezu više da mislimo na naše starije i penzionere od kojih većina ne koristi elektronske servise, pa bi upravo njima promjena modela primjene ove mjere najviše i koristila“, zaključio je Mikić.\nKredit GP URA


TOB PREPORUKA ZA VIKEND - TU Magazin\nTOB PREPORUKA ZA VIKEND\nBy redakcija on\t Jul 13, 2017 DOGAĐANJA, SRBIJA, TURIZAM, VESTI\nOvog vikenda, uživajte u besplatnim programima koje je pripremila Turistička organizacija Beograda.\nProšetajte beomskom Skadarlijom sa našim poznatim glumcima, posetite izložbu u Palati Srbija, koncert na Cvetnom Trgu, i odaberite neki od filmova iz repertoara letnjeg bioskopa na otvorenom.\nNovi Program manifestacije “Leto u Skadarliji”\nPetak, 14. Jul, od 19 do 20 časova\nI ovog petka, od 19 do 20 časova, održaće se novi kulturno – umetnički program u Skadarliji, koji izvode poznati beogradski glumci duž Skadarske ulice. Program je sačinjen od anegdota, skečeva i priča koji su osmišljeni da na humoristički i što autentičniji način prikažu boemski život koji se odvijao u Skadarliji početkom 20. veka.\nGlumcima Milanu Milosavljeviću u ulozi Branislava Nušića, Milanu Tubiću u ulozi Đure Jakšića pridružiće se Dušica Novaković u ulozi Žanke Stokić i Ljiljana Jakšić u ulozi skadarlijske dame koji će pričom i pesmom doneti boemski duh i veselu atmosferu Skadarlije koji su bojili ulice Beograda između dva “velika rata”.\nGlumac Bojan Hlist će u ulozi skadarlijskog dobošara čitati kodeks ponašanja u Skadarliji, dok će orkestar zajedno sa glumicom Jelenom Mit izvesti nekoliko muzičkih numera koje su bile najslušanije u tom vremenskom periodu. Skadarlijom će se ponovo čuti zvuci pesama “Beogradski mali pijac”, “Tri metera somota”…\nProgram će izvoditi duž Skadarske ulice, počev od Skadarlijske česme, sa najdužim zadržavanjem na glavnoj sceni, na platou ispred kuće Đure Jakšića.\nProgram na Cvetnom Trgu\nSubota, 15. Jul, Cvetni Trg\nU cilju obogaćivanja turističke ponude Beograda, Turistička organizacija Beograda je pripremila besplatan program koji se izvodi subotom uveče na Cvetnom Trgu.\nOd 20 do 21.30 sati, posetioci će imati prilike da uživaju u muzičkom nastupu Zorana Brankovića sa orkestrom. Na repertoaru su popularne melodije posvećene Beogradu, džez numere i poznati muzički hitovi.\nTokom leta, u izlogu info centra na Cvetnom Trgu posetioci će moći da vide izložbu umetničkih fotografija, postera i plakata mladih umetnika dizajnerske škole u Beogradu, na temu starog Beograda.\nIzložba u Palati Srbija\nSubota i nedelja, 15. I 16. Jul\nPodsećamo građane da tokom vikenda, 15. i 16. Jula, u dva termina, od 10 i 12 časova. Mogu pogledati izložbu u Palati Srbija koju čine eksponati dvanaest nacionalnih, regionalnih i lokalnih muzeja postavljenih povodom nedavne inauguracione svečanosti.\nPrijave se vrše u turističkom informativnom centru TOB, Kneza Mihaila 5. Ulaz je besplatan.\nČetvrtak, petak i subota, od 21 čas – tašmajdanski park i Sava promenada.\nOve nedelje, Open Air Cinema najavljuje:\nČetvrtak: “Nije lako sa muškarcima”\nPetak: “Policajac sa Petlovog brda”\nSubota: “Montevideo, bog te video”, 2 deo\nČetvrtak: “Kako je propao rokenrol”\nPetak: “Montevideo, bog te video”, 1 deo\nSubota: “Zvižduk u 8”\nProjekcije su besplatne\nPored filmskih projekcija, pripremljen je i prateći kulturni, edukativni i sportski program, kao i različite animacije za decu i odrasle.


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2018-10-11 - Na mestu stare kasarne u Zemunu projekat vredan sto miliona evra\nNa mestu stare kasarne u Zemunu projekat vredan sto miliona evra\n24 Sata (Serbia) - 2018-10-11 - BEOGRAD - mc\nNa prostoru nekadašnje kasarne „Aleksa Dundić” u Zemunu do . godine biće izgrađen stambeno-poslovni kompleks „Zemunske kapije”, čija je izgradnja već počela.\nRADOVE NA IZGRADNJI kompleksa obišao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić, koji je istakao da građani koji žive u Zemunu znaju da je na ovom mestu decenijama bio vojni objekat, čuvena Konjička škola, i da je to jedan od onih objekata koji je prešao u nadležnost Republike Srbije i gde se grade stambeni objekti.\n– Ovi stanovi su apsolutno rađeni po svim zakonima i Grad Beograd je, izdajući dozvole, izvršio proveru svih projekata i ustanovio da su svi projekti u skladu sa zakonom. Stanari koji kupuju bespravne stanove nisu sigurni, te projekte niko nije video niti kontrolisao i niko ne zna šta može da se desi u takvim zgradama. Ovi stanovi\nimaju cenu koja je u granicama proseka, 1.400 evra po kvadratu, plus PDV – istakao je Vesić.\nStanovi u kompleksu “Zemunske kapije” rade se u skladu sa svim standardima. Zamenik gradonačelnika kaže da se vodilo računa i o poboljšanju infrastrukture, potrebnim sadržajima, vrtiću, parkinzima i drugim elementima.\nVesić je naglasio da je suština države da i ona sama investira jer na taj način omogućava građanima koji nemaju novca da plate tržišnu cenu i dođu do kvalitetnog stana po cenama koje su prosečne. llll\nBiće izgrađeno oko . kvadrata stambeno-poslovnog prostora sa . stanova u osam objekata


MSF: Više od 100 migranata utopilo se kod obale Libije\nTanjug 10. septembra 2018. 20:49\nTRIPOLI – Više od 100 migranata utopilo se početkom septembra kada su im gumeni čamci potonuli kod obale Libije, saopštila je organizacija Lekari bez granica (MSF), pozivajući se na izjave preživelih.\nMigranti su u dva čamca krenuli iz Libije 1. septembra rano ujutro, a u oba čamca nalazio se veliki broj ljudi, pretežno Afrikanaca, navodi se u saopštenju, prenosi Rojters.\nNa jednom čamcu pokvario se motor, dok je drugi počeo da se izduvava, rekao je jedan od preživelih migranata.\nLibijska obalska straža je mnoge preživele prebacila do libijske luke Homs 2. septembra, objavili su juče Lekari bez granica.\nJedan od preživelih rekao je za MSF da su se mnogi ljudi utopili, među kojima je, kaže, bilo i dece i čitavih porodica.\n„Oni su mogli da budu spaseni da su spasioci došli ranije“, rekla je ta neimenovana osoba.\nU čamcima je bilo migranata iz Sudana, Malija, Nigerije, Kameruna, Gane, Libije, Alžira i Egipta.\nOrganizacija Lekari bez granica navodi da se preživeli sada u Libiji suočavaju sa daljim mukama.\n„Umesto da dobiju podršku koja im je potrebna, izbeglice i migranti se hapse i pritvaraju u žalosnim životnim uslovima, bez osnovnih mera pravne pomoći“, navodi MSF, pozivajući na okončanje samovoljnog pritvaranja hiljada izbeglica i migranata širom Libije.


Devastatori Ćehotine napuštaju Crnu Goru - PV Informer Devastatori Ćehotine napuštaju Crnu Goru - PV Informer\nDevastatori Ćehotine napuštaju Crnu Goru\n1 sedmica pre 642 pregleda Izvor: rtcg.me\nMitrović je za RTCG saopštio da je nakon reakcije inspekcije beogradska firma „Sunce beton“ počela da povlači dio svoje mehanizacije koja je, tvrdi, na volšeban način i ušla u Crnu Goru.\n„Danas je na graničnom prelazu Dobrakovo uočen kamion u vlasništvu pomenute firme sa utovarenim mobilnim postrojenjem za drobljenje kamenog agregata koja je u Crnoj Gori radiila u ileglnom kamenomu, bez neophodnih dozvola nadležnih organa, bez odobrenih koncesija i neplaćenih koncesionih naknada, čime je u značajnoj mjeri oštećen Budžet države Crne Gore i njenih građana“, rekao je Mitrović.\nOn pita kako je moguće da mašine i vozila firme iz druge države, kako kaže, „slobodno i nesmetano uđu u zemlju, rade ilegalno, nanesu ogromnu štetu i nakon kontrole, napuste teritoriju države u kojoj je radila ilegalno i napravila ogromnu štetu“.\n„Podsjećanja radi, pomenuta firma je radila na probijanju seoskog puta u mjestu Tesanj MZ Kovren u bjelopoljskoj opštini, gdje je napravila neprocjenjivu i nepopravljivu štetu biodiverzitetu zatrpavajući korito Ćehotine, koristeći ilegano pozajmište kamena stvarajući ogroman kamenolom i ileglnu deponiju otpada od iskopa uz samu obalu Ćehotine“, kazao je on.\n„Nakon izlaska inspektora na lice mjesta i kontrole u kojim je konstatovano mnoštvo nepravilnosti i radova bez ikakvih dozvola, izvođač radova koji je pričinio štetu, nesmetano izvozi mašine i opremu za koju se pouzdano ne zna kako je i ušla u Cenu Goru“, zaključio je Mitrović.\nRijeka Ćehotina u gornjem toku u mjestu Tešanj, presušila je, a njeno, inače plitko korito, zasipa se iskopom materijala koji nastaje probijanjem puta ka selu, upozorava Milorad Mitrović iz NVO Breznica, iz Pljevalja.


Sajam nameštaja 2016 – Tradicija, inovacije i dizajn - PODOVI\nVesti Sajam nameštaja 2016 – Tradicija, inovacije i dizajn\nNajznačajniji predstavnici domaće i regionalne industrije nameštaja okupiće se ove godine na 54. Međunarodnom sajmu nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije, od 8. do 13. novembra na Beogradskom sajmu. Paralelno sa ovom manifestacijom u halama 5 i 11 odvijaće se 54. Međunarodni sajam mašina, alata i repromaterijala iz oblasti drvne industrije, koji će trajati dan kraće, od 8. do 12. novembra.\nZahvaljujući poslovnom konceptu, ovi sajmovi predstavljaju vodeći generator domaćeg izvoza i mesto promocije novih ideja i modela, omogućavaju iskorak ka novim tržištima, nove poslovne konekcije i direktan kontakt sa kupcima i stručnom publikom.\nDrvna industrija je jedna od perspektivnih privrednih grana naše zemlje, sa dugom tradicijom, sopstvenom sirovinskom bazom i kvalifikovanom radnom snagom, što se vidi i u aktuelnoj produkciji domaćih proizvođača nameštaja i repromaterijala i novitetima iz oblasti dizajna enterijera.\nPored najvećeg izbora nameštaja svih vrsta i namena, za stambene i poslovne prostore i opremanje javnih objekata, Sajam nameštaja upotpunjuje ponuda Sajma mašina, alata i repromaterijala iz oblasti drvne industrije. Od izuzetne važnosti za drvno prerađivačku industriju, ova manifestacija je platforma koja okuplja sve proizvođače i trgovce prateće industrije nameštaja i drvne industrije kao mesto gde se premijerno predstavljaju tehničko – tehnološke inovacije. U hali 5 biće izložene mašine i alati za drvnu industriju, a u hali 11 repromaterijali, mašine i alati za drvnu industriju.\nŠiroka paleta sajamske ponude obuhvata: repromaterijale za izradu nameštaja uključujući građu, stolarske ploče, furnire, folije, kant trake i dr., repromaterijale za površinsku obradu i spajanje; boje i lakove, sve vrste lepkova, razređivača, brusnih papira i dr.\nAsortiman okova i ukrasa za nameštaj čine: bravice, šarke, kvake, ručice, žice, opruge i ukrasni elementi, a ponudu repromaterijala čini i bogat izbor tekstila i tkanina za nameštaj, kože za nameštaj, tehnološki novi materijali, poliuretanske pene, elementi od gume i plastike, sunđeri i dr.\nNajsavremenije mašine koje omogućavaju visoku preciznost primarne obrade drveta, izrade i završne obrade, kao i pilane, sušare i mehanički, električni i pneumatski alati prikazaće na sajmu kojom brzinom se inoviraju i razvijaju perspektivne industrije – drvna i industrija nameštaja.\nVidljiva prezentacija srpske privrede prema svetu, adekvatna promocija inovativnih i kvalitetnih proizvoda sa ovih prostora uz dinamične poslovne aktivnosti i organizovan dolazak poslovnih posetilaca i kupaca iz celog sveta, veliki su stimulans za sve učesnike i izlagače na Sajmu nameštaja.\nZnačajno redizajnirana i unapređena manifestacija, na temeljima bogate tradicije i dugogodišnjeg iskustva i profesionalizma u sajamskom poslovanju, rezultirali su podi- zanjem kvaliteta u svim segmentima u organizaciji manifestacije.\nSajam je prošle godine posetilo više od 60.000 ljudi, čime je potvrđen uspeh novog koncepta, liderski status u regionu i spremnost da inovacijama i usavršavanjem ide u korak sa vremenom i tržišnim potrebama.\nSajamski ambijent doprineo je simbiozi dizajna kao umetničke discipline sa proizvo- đačima i privrednicima u cilju razvijanja poslovnog potencijala, ali i podizanja kvaliteta života.\nKao potvrdu najboljih proizvoda sa ovih prostora iz domena dizajna nameštaja i ove godine će biti dodeljena prestižna nagradu “Zlatni ključ”, prepoznatljivi simbol kvaliteta i dizajna.\nU vremenima kada tržište podrazumeva i diktira stalno usavršavanje i visoke standarde, Sajam nameštaja uz novu energiju i sve postojeće reference i dalje je najveći privredni događaj u Srbiji i regionu u oblasti drvne industrije i proizvodnje nameštaja.\nViše informacija o Sajmu nameštaja na www.sajamnamestaja.rs\nPrethodni tekstUpišite Vašu firmu u POSLOVNI ADRESAR\nSledeći tekstKako da date novi život starom dekingu?\nKako izabrati i postaviti keramičke pločice\nPrimenom novih tehnologija, otpad i otpadne vode mogu postati razvojna šansa...


Vučić: CIA kaže da nisu znali da su taoci u kući | WebTribune\nHome U FOKUSU Vučić: CIA kaže da nisu znali da su taoci u kući\nVučić je rekao da je ponosan na to kako su bezbednosne službe u Srbiji vodile ovaj slučaj, ali da je došlo do “više sile”.\n“Reč je o prvoj velikoj talačkoj krizi sa kojom se Srbjia suočila. Ljudi bi bili oslobođeni da nije bilo ovog vazdušnog napada”, rekao je Vučić.\nVučić je naveo i da je smrt otetih službenika ambasade Srbije u Libiji Slađane Stanković i Jovice Stepića potvrđena na osnovu fotografija. Njihova tela biće prebačena u Srbiju u ponedeljak.\nPrema rečima premijera Srbije, ambasador SAD je izjavio saučešće Srbiji zbog ovog slučaja, a američke obaveštajne službe tvrde da nisu znale da su u zgradi strani državljani.\n“Tražićemo formalno objašnjenje od Sjedinjenih Američkih Država. Od CIA smo dobili neformalan odgovor da nisu znali, ali ćemo sačekati i zvanično da to dobijemo”, rekao je Vučić.\nPremijer je rekao da će insistirati na odgovoru i “reći im sve u lice”, ali da nema nameru da zaoštrava odnose sa SAD.\n“Odnosi sa SAD su popravljeni u poslednje vreme. Istorijski nisu laki, a sada je potvrđeno da su naše ljude ubile američke bombe. Biću predsednik Vlade još bar dva meseca i za to vreme ću da pitam da li su imali informacije da su na tom mestu bili državljani Srbije”, rekao je Vučić.\nPremijer je rekao da je najodogovorniji za kidnapovanje je Ahmed Abaši, koji nije pripadnik ID, ali s njima sarađuje uz veliku materijalnu korist.\n“Iza njega stoji druga osoba, ali ime ne mogu saopštim, da ne bi bili ugroženi životi drugih građana Srbije koji su u Libiji”, rekao je Vučić.\n“Uspevali smo da na gotovo nedeljnom nivou dobijamo dokaze o njihovom zdravstvenom stanju. Razgovarali smo sa svim prijateljskim službama, sa FSB-om, CIA-om, a najkonkretnije informacije dobili smo 12. februara od Španaca o lokaciji koja je potvrđivala da smo i mi približno znali lokaciju u Sabrati gde se oteti nalaze”, naveo je Vučić.\n“Otmica nije bila slučajna”\nNa pitanje B92 zašto je javnosti nekoliko puta saopštavano da će slučaj brzo biti rešen, pa čak i da će taoci biti oslobođeni “za 48 sati”, Vučić je rekao: “Zato što smo imali takva obećanja. Bili smo veoma blizu oslobađanja.”\nKako je rekao, obećanja su dobijana od “različitih krila libijskih vlasti”.\n“Pregovarano je sa svima koji su mogli da nam pomognu. Pomogli su nam u prethodnim slučajevima (Babić), pomogli bi nam i u ovom slučaju”, rekao je Vučić.\nPremijer je rekao i da do otmice službenika nije došlo slučajno, ali je odbacio navode da je u konvoju koji je krenuo iz srpske ambasade bilo “mnogo novca”.\nPremijer je dodao da prema njegovim saznanjima, Ministarstvo spoljnih poslova nije dalo nalog za putovanje tokom koga su u Libiji oteti srpski državljani, iako je to uobičajena praksa.\nUpitan na kojim poslovima su oteti službenici ambasade radili i da li se radi o zvaničnim državnim poslovima, Vučić je kazao da zna odovor na prvo pitanje, ali da ne može sasvim da odgovori na njega.\n“Čovek po imenu Ganudi davao je kontradiktorne informacije o samoj otmici i o njegovim kontaktima sa našim ljudima postoje veoma kontradiktorne informacije. Stavovi prisutnih Libijaca o samom vidjenju otmice dramatično su različiti u odnosu na ono što su rekli pojedini srpski državljani”, dodao je Vučić.\nPROZIRNA IGRA SE NASTAVLJA: “Tači loše procenio, razočarao Vašington i Brisel”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Aprcović: Podržavamo predlog za razrješenje Jokića\nDPS KOTOR 25. 03. 2019. 16:38 >> 16:41 4\nAprcović: Podržavamo predlog za razrješenje Jokića\nKotorski odbor Demokratske partije socijalista (DPS) podržava predlog za smjenu predsjednika Opštine Kotor Vladimira Jokića, saopšteno je iz te partije.\nPedsjednik Opštinskog odbora DPS Kotor, Željko Aprcović, kazao je da je ta partija u više navrata u prethodnom periodu zagovarala ideju da se pokrene postupak i dostavi predlog kotorskoj Skupštini opštine za razrješenje Jokića.\nKako je naveo, taj predlog sada su potpisali odbornici četiri partije – DPS, Socijaldemokratske partije, Socijaldemokrata i Hrvatske građanske inicijative.\nAprcović je istakao da DPS Kotor u potpunosti podržava ono što su odluke Vlade i nadležnih državnih organa.\n„Podsjećamo da smo u kontinuitetu govorili o nefunkcionisanju lokalne samouprave, neodržavanju sjednice lokalnog parlamenta, donašenju protivzakonitih odluka od predsjednika Opštine, neusvajanju budžeta, nerealizovanju strateških pravaca razvoja opštine, što je sve vodilo nazadovanju Kotora kao opštine“, kazao je Aprcović.\nPrema njegovim riječima, dalji koraci su da predsjednica SO Dragica Perović zakaže sjednicu na kojoj će se odbornici odredili prema predloženoj inicijativi u zakonskom roku od 15 dana da se Jokić razriješi.


Pogodnosti blockchaina ograničene za maloprodajne banke - Indikator.ba\n9.6.2019 06:24 | Indikator.ba\nIzvještaj konsultanta za menadžment McKinsey-a sugeriše da maloprodajne banke sporije usvajaju tehnologiju blockchain-a jer se suočavaju sa više izazova u ostvarivanju potencijalnih koristi.\nMeđu glavnim preprekama ka većem usvajanju blockchain-a je teško regulatorno okruženje oko potrošačkog finansiranja i loša reputacija kriptovaluta, kao što je Bitcoin, zbog čega je sektor maloprodajnog bankarstva "nervozan i oprezan" u pogledu bilo kakvih inicijativa vezanih za blockchain, kaže autor Hig Higginson.\nNasuprot tome, svijet investicionog bankarstva intenzivno je eksperimentisao sa blockchainom i pokrenuo niz inicijativa oko izdavanja obveznica, trgovanja, trgovinskog finansiranja, privatnog kapitala i distribucije zarada fondova.\nMeđutim, Higginson sugeriše da stalni pritisak na tržište maloprodajnog bankarstva može ohrabriti više banaka da razmotre projekte zasnovane na blockchainu. Potencijalni primjeri navedeni u izvještaju uključuju obradu plaćanja uplata, prevenciju prijevara i regulatorno izvještavanje.\nMcKinsey procjenjuje da bi se više od 4 milijarde dolara moglo uštedjeti na troškovima prekograničnog plaćanja usvajanjem tehnologije distribuirane glavne knjige, dok bi se dodatnih 1 milijardu dolara moglo uštedjeti u troškovima "dobrodošlice" novim klijentima, a procijenjenih 9 milijardi dolara moglo bi se nadoknaditi u sprečavanju prijevara.\nJoš jedna prepreka usvajanju je poteškoća u jačanju saradnje između visoko konkurentnih maloprodajnih banaka i prevazilaženju izazova stvaranja pouzdanog digitalnog identiteta u decentraliziranoj mreži.\nMcKinsey sugeriše da bi olakšavanje razmjene konvencionalne valute za digitalnu imovinu i stvaranje jasnije regulatorne slike moglo pomoći povećanju prihvatanja.


U izvještaju koji je za sastanak G20 pripremila Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) navodi se da je neophodan odlučan i hrabar rez kako bi se spriječilo dalje pogoršanje situacije i kako bi se vlade izborile sa “pokretnim poslovanjem” firmi koje profite prebacuju u zemlje sa niskim poreskim stopama.\n“Ovo sada je ključni trenutak u istoriji međunarodne saradnje o poreskim pitanjima”, navodi se u izvještaju.\nAkcioni plan OECD sadrži 15 inicijativa koje bi opremile poreske organe širom sveta sredstvima za borbu protiv nekih poteza koje lideri zemalja vide kao “najrasprostranjenije metode zloupotreba” kojima se koriste multinacionalne kompanije.\nU pitanju su ozbiljne izmjene međunarodnih poreskih sporazuma, koji bi trebalo da budu sprovedene u periodu od jedne godine do dve i po godine.\nIzmjenama bi trebalo da budu uzete u obzir nove metode poslovanja, “digitalna ekonomija” i njene posljedice, odnosno lakoća “preletanja” kapitala.\nMeđu prijedlozima je i zahtjev da velike kompanije koje imaju velike mreže skladišta kao što je Amazon, inače često kritikovan zbog velikog izbegavanja poreza, plaćaju mnogo veće lokalne poreze.\nTakođe, zatraženo je čvršće oporezivanje onoga što velike kompanije trenutno prijavljuju kao “neopipljive vrijednosti” i to isključivo u “poreskim rajevima” – kao što su jake robne marke i intelektualna svojina .\nOECD navodi da vlade treba da sarađuju na usklađivanju zastarjelih poreskih sistema, koji su uspostavljeni još od dvadesetih godina prošlog vijeka, da bi se sprečilo da veliki investitori “parkiraju” ogromne sume u poreskim rajevima.\n“Potrebni su novi međunarodni standardi koji bi osigurali usaglašenost oporezivanja prihoda kompanija na internacionalnom nivou”, navodi OECD.\nMinistri finansija i guverneri centralnih banaka zemalja G20 se nadaju da će tokom pregovora danas i sutra u Moskvi postići dogovor o rešavanju problema utaje poreza. Akcije koje je predložio OECD uključuju zahteve da poreski obveznici otkriju svoje finansijske planove fiskalnim vlastima.\nMeđu kompanijama koje su se prošlog mjeseca našle u žiži javnosti zbog legalnih, ali kontroverznih metoda obračunavanja profita su i giganti poput Gugla, Amazona i Starbaksa.\n“Potrebne su korijenite promjene da bi se izbjeglo dvostruko neoporezivanje. Vlade treba da nastave da sarađuju da bi se izborile štetnom poreskom praksom”, navodi OECD.\nUtaja poreza i podjeljenost oko stanja globalne ekonomije, u trenutku usporavanja tržišta u razvoju, glavne su teme sastanka u Moskvi, organizovanog uoči samita G20, koji će se početkom septembra održati u Sankt Peterburgu. (Tanjug)\nTagovi: izvjestajmedjunarodna saradnjamoskvaporeska politikasastanak G20topvazno


VALORIZACIJA PRIRODNIH RESURSA NA ODRŽIV NAČIN KAO ŠANSA RAZVOJA\nNova fabrika Rada ima proizvodni kapacitet od 15.000 litara vode na sat, a trenutno je u njoj zaposleno oko 20 radnika. Iz kompanije najavljuju da će ih biti više, kako se posao bude širio\n4183 pregleda\t0 komentar(a)\nRada, Foto: Watergroup\n26.04.2019. 07:43h Ažurirano: 17.05.2019. 14:03h\nBoris Rašković, suvlasnik Watergroup doo kaže da su poučeni iskustvom koje su stekli u proteklih 13 godina, u ovaj projekat ušli veoma ozbiljno, angažovali stručnjake iz regiona koji su iz te oblasti najpoznatiji i koji su postavljali slične projekte u regionu. U posljednih 8 mjeseci je, prema riječima Raškovića, od izvorišta do same fabrike, praktično sve urađeno novo.\nZa ponovno pokretanje proizvodnje je bilo potrebno i mnogo novca i zato su u cijeli projekat ušli uz podršku Investiciono-razvojnog fonda.\n„Ukupna investicija u Radi je oko 4 miliona eura, od čega su sredstva IRF-a 2,5 miliona eura. Rok otplate ovog kredita je 10 godina, od čega je grejs period 2 godine. Kamatna stopa je 3,50% na godišnjem nivou. Ta procedura za dobijanje kredita je dosta složena, obuhvatala je kompletnu analizu kompanije, prikupljanje raznih podataka. Mi smo imali iskustva rada sa njima povodom realizacije naših prethodnih projekata, tako da smo i ovaj dosta efikasno odradili.“ – kazao je Rašković.\nU novoj fabrici je zaposleno trenutno 20 radnika. Jedan od njih je i Miraš Joksimović, koji je bio dio kolektiva i prije 20 godina, kada je Rada bila u državnom vlasništvu.\n„Ovo je sad nešto sasvim novo, sasvim drugačije, vjerujem da će sve ovo biti kako treba i da će novi vlasnik da osposobi i da bude još i bolje.“ – istakao je Joksimović.\nInvesticiono-razvojni fond je značajan dio sredstava plasirao na sjever Crne Gore i ovaj projekat pokazuje da se u ovom dijelu Države otvaraju nova radna mjesta. Priliku za zaposlenje iskoristio je i Slobodan Cvijović, koji je po završetku elektrotehničkog fakulteta odlučio da se vrati u rodni kraj.\n„Ovdje sam rođen, ovdje mi je familija i planiram ovdje i da ostanem i da pokažem da ovaj grad nudi perspektivu za mlade i da možemo ovdje da živimo, radimo i napredujemo.“ – izjavio je zaposleni u Radi, Slobodan Cvijović.\nU kompaniji vjeruju da će Rada stati na mjesto koje joj pripada, a tim povodom Rašković kaže da će kada se kockice slože, ući i u nove projekte.\n„Planom je predviđeno da vremenom, kada sve ovo zacrtano ostvarimo, polako uvodimo i druge proizvode u asortiman. Tu mislimo na vode sa ukusima i sokove. Realizacijom ovog projekta zaista želimo da napravimo jednu ozbiljnu industriju na sjeveru, koja će ne samo supstituisati značajan dio uvoza tih artikala u Crnoj Gori, već napraviti industriju koja će se paralelno takmičiti sa sličnim kompanijama u regionu.“ – istakao je Rašković.\n„Vjerujemo da ovaj projekat ima potencijal koji može da vrati taj stari sjaj Rade i naš zadatak je da ga održimo i da polako krenemo u izvoz jer, Rada je nekada imala izvoz i bila je prisutna u regionu.“ – dodaje Rašković.\nPo njegovim riječima, raduje ih što u Crnoj Gori postoji institucija koje je spremna da pomogne crnogorsku privredu.\n„Ako postoji mogućnost koju daje Investiciono-razvojni fond, treba je iskoristiti jer barem sa tog aspekta, umanjujete neke rizike i olakšava vam se i kroz grejs period i ovako povoljne kamatne stope, da jedan finansijski dio priče zaokružite na jednostavniji način nego kod komercijalnih banaka.“ – ističe Rašković.\nU kompaniji su svjesni da se crnogorsko tržište suočava sa brojnim problemima, te da veliki uvoz u mnogome stvara probleme domaćim proizvođačima.\n„Mi kao proizvođači, prvo treba da stvorimo jedan kvalitetan proizvod koji će da se takmiči sa renomiranim proizvodima iz okruženja, a onda da ga pozicioniramo na policama i predstavimo krajnjem kupcu, kako bi upravo izabrao njega, a ne neku drugu vodu.“ – kaže Rašković.\nNova fabrika Rada ima proizvodni kapacitet od 15.000 litara vode na sat, a trenutno je u njoj zaposleno oko 20 radnika. Iz kompanije najavljuju,da će ih biti više, kako se posao bude širio.


U Brčkom od ponedjeljka 210 pripravnika na radnim mjestima – Majevica Online\nU Brčkom od ponedjeljka 210 pripravnika na radnim mjestima\n18. Novembra 2013. 20:22\nU organima javne uprave i institucijama Brčko Distrikta, u ponedjeljak, 25. novembra, pripravnički staž počeće da odrađuje 210 svršenih studenata od kojih je samo nekoliko sa višom, a svi ostali sa visokom stručnom spremom.\nOni su se danas okupili u Omladinskom centru i upoznali sa načinima prijave za posao, a podršku su im dali Anto Domić, gradonačelnik i Esed Kadrić, zamjenik gradonačelnika Distrikta.\nPrema Domićevim riječima, za ovogodišnji angažman pripravnika biće izdvojeno oko tri miliona maraka, a u narednoj godini će se nastojati, što više, raditi na programu trajnog zapošljavanja mladih. „Analizirajući zapošljavanje pripravnika, uočili smo da nemamo dobar krajnji efekat jer oni, nakon odrađenog pripravničkog staža, opet ostaju bez posla. Zbog toga ćemo, u narednoj godini, sve manje koristiti program pripravničkog staža, a već smo počeli da izrađujemo i mjere za podsticaj trjanog zapošljavanja“, izjavio je Domić.\nNe krijući zadovoljstvo zaposlenjem, pripravnici su rekli da se nadaju dobrom radnom angažmanu tokom koga će steći korisno iskustvo. Oni su takođe izrazili nadu da će se, nakon ove prakse, pronaći načini da dobiju i stalni posao.\nU Priboju završene "Večeri poezije"


POKRET TVRĐAVA: Utvrđeno ko je kriv za smrad u Smederevu! - Smederevska televizija\nReagujući po prijavi Pokreta Tvrđava usled smrada koji se u Smederevu oseća mesecima unazad, nadležne inspekcijske službe ustanovile su da preduzeće SWAN LAKE DOO ispušta otpadne vode sa prekoračenim graničnim vrednostima više zagađujućih materija kao i da uopšte nema vodnu dozvolu, čime je počinilo ozbiljan privredni prestup i prekršilo Zakon o vodama, navodi se u saopštenju “Tvrđave”.\nPokret Tvrđava podseća da su njeni predstavnici početkom avgusta, nakon što se mesecima u Smederevu i okolini širio nesnosan smrad, izašli ne teren i obišli nekoliko lokacija pretpostavljajući da je izvor takvog zagađenja najverovatnije neka od deponija. Ispostavilo se da je u pitanju ispust za otpadne vode iz proizvodnje fabrike SWAN LAKE DOO, koja teritorijalno pripada opštini Kovin, ali se nalazi na samo nekoliko kilometara od centra Smedereva. Istog dana, podneta je prijava nadležnoj inspekciji koja je, sudeći po dopisu upućenom Pokretu, već narednog dana izašla na teren.\nIz pokreta navode kako se ispostavilo se da je reč o fabrici koja se bavi proizvodnjom rafinisanog etil alkohola i tehničkog alkohola i koja kao sirovinu koristi melasu – kukuruz i da tokom 24 sata generiše 270 000 litara procesne otpadne vode, osnosno džibre, koja se sprovodi do taložnog polja. Prema nalazima inspekcije zaključeno je sledeće:\n„Uvidom u izveštaje o ispitivanju otpadne vode, sačinjene od strane ovlašćenih laboratorija, utvrđeno je da ispitivani parametri otpadne vode koja predstavlja tehnološku otpadnu vodu – džibru, suspendovane materije, pH vrednost, hemijska potošnja kiseonika, biološka potrošnja kiseonika, ukupni fosfor i ukupni neorganski azot, prekoračuju granične vrednosti propisane Uredbom o graničnim vrednostima emisije zagađujućih materija u vode i rokovima za njihovo dostizanje“.\n„U toku inspekcijskog nadzora utvrđeno je da nadzirani subjekat nije pribavio vodna akta odnosno Vodnu dozvolu u skladu sa odredbama Zakona o vodama kojim se utvđuju način, uslovi i obim, tako da je postupjući inspektor prosledio zapisnik o inspekcijskom nadzoru Pokrajinskom sekretarijatu za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo“.\nPokret Tvrđava poručuje da će nastaviti da traži odgovore od nadležnih po svim pitanjima koje se odnose na zaštitu zdravlja građana i zagađenja životne sredine. U narednim danima očekujemo i rezultate analize uzoraka šljake (troske) koja je nus proizvod železare, uzete sa nekoliko lokacija, kao i prašine iz Radinca. Uzorci su dostavljeni akreditovanoj laboratoriji, a sredstva za analizu su obezbedili građani.


Bundestag:Neophodno provođenje odluke "Sejdić Finci"\nPredstavnici njemačkog Bundestaga istakli su u razgovoru sa Grupom prijateljstva za zapadnu Evropu Parlamentarne skupštine BiH spremnost za dalje pružanje pomoći BiH, posebno skrenuvši pažnju na neophodnost provođenja odluke Suda u Strazburu u predmetu "Sejdić – Finci".\nČlan delagacije Bundestaga Josip Juratović ocijenio je da problem u BiH nisu nacionalni interesi.\n"Problem je da se stvore uslovi da se svaki građanin BiH osjeća ravnopravno i da su svakom pojedincu zagarantovana jednaka prava", naveo je Juratović.\nPredsjedavajući Grupe prijateljstva za zapadnu Evropu Sulejman Tihić rekao je da su prioriteti spoljne politike BiH put ka EU i NATO, ali da su evidentni zaostaci u ispunjavanju potrebnih uslova za članstvo.Tihić je naglasio da je u BiH neophodno provesti ustavnu reformu kako bi se uspostavio funkcionalniji sistem koji bi onemogućio razne vrste blokada.\n"Jasno je da je odgovornost prije svega na domaćim političarima, ali i da je u opštem interesu da OHR ostane u BiH", naveo je on.\nDelegaciju Bundestaga NJemačke su činili poslanici Josip Juratović i Arnold Rajner, te referent Radne grupe za pitanja beznosne i odbrambene politike Bundestaga, Aksel Šnajder, saopšteno je iz parlamenta BiH.