TotalCar.rs » „Hibridi“ u Srbiji još pod ručnom\nhibrid, novo, Srbija\nSrbija je obavezna da u oblasti zaštite životne sredine u narednih deset godina uloži isto toliko milijardi evra. Jedno od poglavlja koje se u pregovorima sa EU otvara već u septembru ove godine, odnosi se i na upotrebu ekoloških automobila.\nDa bi se prodaja vozila koja ispunjavaju stroge ekološke kriterijume, pre svega hibrida i onih na elektropogon, pospešila, neophodno ja pomoć države. Kod nas, nažalost, ni pokušaj od pre tri godine, kada je sa 100.000 dinara državne subvencije stimulisana kupovina vozila koja emituju manje od 100 grama CO2 po kilometru, nije uspeo. Čak je država Srbija na ime neisplaćenih subvencija ostala dužna nekoliko desetina hiljada evra uvoznicima. Program je jednostavno obustavljen, kažu uvoznici ovoh automobila, a država je istovremeno uvela ekološku taksu na uvoz novih automobila od 12.000 dinara po toni, dok je „zaboravila“ da pooštri uslove za uvoz polovnih vozila iz zemalja EU.\n– Prodali smo prošle godine oko 20.000 novih vozila i za njih, iako su neki iz kategorije „zelenih“ modela, platili ogroman iznos – kaže dr Miloš Petrović, predsednik Srpske asocijacije uvoznika novih automobila. – Istovremeno smo uvezli više od 100.000 polovnih vozila, često sumnjivog kvaliteta i sa eko-normom motora „euro 3“, dok za nove važi „euro 5“ standard.\nNa drumovima Srbije vozi svega oko 300 vozila koja za pogon koriste hibridni motor, i po tome smo ubedljivo na začelju evropskih zemalja.\n– Od 2005. godine počela je prodaja najčuvenijeg hibrida na svetu, „prijusa“, u Srbiji i do sada je prodato tek nešto više od 200 vozila, računajući i druge modele „Tojote“ koji imaju ovakav pogon – kaže Aleksandra Graovac, savetnik za odnose sa javnošću u „Tojoti Srbija“.\nJasno je da je na potezu država, koja mora da nađe načina da pospeši kupovinu i tako uloži „ekološki dinar koji se desetostruko vraća.\nNajeftiniji hibrid u Srbiji, „tojota jaris“, košta oko 18.000 evra i on je, računajući kategoriju u kojoj se nalazi, cenovno veoma skup našem kupcu.\nU Evropi, pogotovo u razvijenijim zemljama, subvencija za kupovinu ekoloških vozila iznosi i do 7.000 evra, pri čemu je i porez manji ili ga uopšte nema, ne plaća se ulazak u centar gradova, parking je besplatan…\nMinistarka: Sve smo nasledili\nMinistarka energetike Zorana Mihajlović je upoznata sa problemom isplate „zaostalih subvencija“ uvoznicima.\n– Ugovore o dodeli bespovratnih sredstava u cilju posticanja kupovine ekoloških vozila zaključivao je Fond za zaštitu životne sredine sa auto-kućama. Postoji nekoliko predmeta koji su sporni po pitanju određenih elemenata koji izlaze iz okvira ugovora i naš antikorupcijski tim radi na tome.\nMinistarka Mihajlović objašnjava i da su sredstva od ekoloških naknada i taksi još u martu 2012. godine zaključkom Vlade preusmerena u budžet republike i od tada do danas ne postoji kategorija sopstvenih ili namenskih sredstava.\n– Morali smo da iz budžeta potražujemo taj novac da bismo izmirili nesporne obaveze. Reći ću vam samo da je prethodni ministar u nekoliko meseci od izbora do formiranja vlade, zaključio ugovore preko Fonda za zaštitu životne sredine vredne više od 1,5 milijardi dinara, i da je ostavio dug po ugovorima od preko sedam milijardi dinara.\nGuglov “Street View” automobil se slupao kod Požege u Hrvatskoj\nVolvo ipak odustaje od vazdušnih jastuka za pešake\nFord povlači više od 434.000 vozila u Severnoj Americi\nRender: Jaguar F-Type Shooting Brake


Vučić: Pomoći ćemo Istočnom Sarajevu i Palama, nadam se i Trnovu, Sokocu Banjaluka.com\nPredsjednik Srbije posjetio je danas Istočno Sarajevo i sa rukovodstvom tog grada razgovarao o tome kako Srbija može da pomogne, a prenio je da je imao plodotvorne razgovore sa rukovodstvom BiH i da očekuje da takva atmosfera vlada i ubuduće u odnosima dvije države.\nVučić je naveo da je na sjednici Vlade Srbije danas prošla odluka o podršci Istočnom Sarajevu, između ostalog, i za izgradnju Trga, ali i različitih infrastruktirnih projekata na teritoriji opštine Pale.\n“Nadam se da ćemo moći nešto da pomognemo i Trnovu i Sokolcu, Istočnom Starom Gradu, Istočnoj Ilidži, ali, neću da obećavam previše”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da Srbija danas ima dovoljno novca i dodao da se nada da će takve prilike biti i sljedeće godine i svake druge.\n“Vjerujem da će ljudi u Istočnom Sarajevu moći da računaju na našu još veću i snažniju podršku”, istakao je Vučić.\nOn je zahvalio svima na gostoprimstvu, kao i ljudima koji su ga dočekali ispred zgrade Gradske uprave u Istočnom Sarajevu. Predsjednika Srbije je jedna novinarka podsjetila da je nekad bio vojnik JNA na tom mjestu, budući da se preko puta zgrade Gradske uprave u Istočnom Sarajevu nalazi kasarna “Slobodan Princip Seljo”, a Vučić je rekao:\n“Ovdje su me prvi dan doveli u ‘Slobodan Princip Seljo’, tu smo zadužili uniforme, a onda su nas vodili u drugu kasarnu…ovaj prostor sam prepoznao tek kada sam video ove dvije zgrade u originalnom obliku”.


Pet uvjeta za članstvo u EU – Magazin Plus\nHome/Pet uvjeta za članstvo u EU\nUoči objavljivanja novih izvještaja o napretku Evropska komisija za proširenje sutra će objaviti set izvještaja o napretku država ka članstvu u Evropskoj uniji, uključujući i Bosnu i Hercegovinu. Kako piše Dnevni avaz, iako se sadržaj izvještaja do same objave krije od javnosti, apsolutno je očekivano da naša zemlja od ključnih evropskih zvaničnika dobije najgore ocjene, s obzirom na to da je jedina država koja je u ovom procesu, a ko ja nije ostvarila nikakav napredak.\nTakvi su i dojmovi u Briselu, gdje rijetko ko spominje BiH u kontekstu proširenja, koje je i kao proces dobilo žestok udarac pri dolasku nove Evropske komisije, sa Jean-Claudeom Junckerom na čelu. Novi lider EK najavio je pauzu u proširenju od pet godina. No, uprkos tome, u Briselu nastavljaju rad na pripremi država koje žele postati članice.\nJučer je, uoči objave izvještaja, Evropska komisija objavila pet uvjeta koje svaka država mora ispuniti, a koji uključuju vladavinu zakona i borbu protiv korupcije.\n– Vladavina zakona u srcu je procesa proširenja. Zemlje koje žele pristupiti EU moraju se prvo posvetiti pitanjima poput reforme pravosuđa i borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije – navode iz EK.\nReprezentacija BiH: Goran Zakarić povrijeđen


21-10-2021 21:38 Svet Region\nRepublika Srpska sve svoje probleme rešava u parlamentu kroz demokratske procedure i demokratskim sredstvima, mi nismo oni koji prete haubicama, kaže Željka Cvijanović.\nRepublika Srpska (Foto: Vlada Republike Srpske)\n„Samostalnost Republike Srpske nije sama sebi svrha. Reč je o indukovanom nacionalizmu koji je proizveden krađom prava. Reč je o nečemu što je probuđeno”, zapažanja su izneta u autorskom tekstu objavljenom na mostarskom portalu „Bild”, koji se bavi političkim talasanjima koja su usledila nakon što je RS najavila program uspostavljanja samostalnosti u okviru dejtonske BiH. Reč je o najavama da se planira izlazak iz sporazuma o formiranju pojedinih agencija BiH i odbacivanje oktroisanih rešenja kojima su od strane protektora formirane neke institucije BiH. Konkretno, u RS najavljuju izlazak o sporazuma o vojsci, obaveštajnoj službi i Visokom sudskom i tužilačkom savetu BiH, „ispraćanje” policijske agencije Sipa sa teritorije RS, kao i formiranje vlastite vojske i reaktivaciju Državne bezbednosti RS, uz uspostavljanje agencije za lekove na republičkom nivou.


Institut za preventivu - Katodna zaštita\nDelatnost Instituta u ovoj oblasti je projektovanje, izvođenje i održavanje sistema katodne zaštite, kao i pružanje konsultantskih usluga u vezi korozije, procene stanja i mogućnosti korozije na metalnim konstrukcijama u zemlji i u vodi.\nKorozija metala u dodiru sa elektrolitom može da prouzrokuje velike materijalne štete. To se naročito odnosi na metalne konstrukcije u koje se ulažu velika materijalna sredstva, a predviđen vek trajanja im je veoma dug. Pri tome su najugroženije metalne strukture koje se nalaze u zemljištu i vodi. One se najefikasnije i najekonomičnije štite katodnom zaštitom pošto su troškovi njenog projektovanja, postavljanja i održavanja mali u odnosu na štete koje mogu nastati usled korozije.\nPerforacija cevovoda za transport gasa ili nafte, nastala usled korozije, može da izazove neprocenjive štete. Bez obzira na velika poboljšanja kvaliteta izolacionih materijala i drugih sredstava takozvane pasivne zaštite od korozije, katodna zaštita predstavlja najefikasniji način sprečavanja i ublažavanja nepovoljnog delovanja korozije metala u zemljištu i vodi. Primena ove takozvane aktivne zaštite od korozije, pokazala se opravdana i pouzdana čak i kod struktura koje su se nalazile duže vremena u dodiru sa tlom bez ikakve zaštite od korozije i na kojima je došlo do perforacije.


U toku godnie na posao vraćena 51 trudnica : Nadlanu.com\nU toku godnie na posao vraćena 51 trudnica\nObjavljeno 27. dec 2013. / 22:07:25\nPeruača je novinarima u Beogradu rekao da je Inspekcija utvrdila i nepravilnosti kod Alfa banke koja je učinak jedne radnice ocenjivala i u periodu koji je provela na trudničkom bolovanju.\n"Konstatovano je da je došlo do određenih kršenja Zakona o radu, pre svega diskriminacija prilikom ocenjivanja zaposlenih. Razlog za proglašenje za tehnološki višak bila je ocena za rad kada je zaposlena bila na trudničkom bolovanju, kada nije imala ravnopravni status kao i svi ostali", kazao je Peruača.\nOn je naveo da će u ovom slučaju biti pokrenut i prekršajni postupak.\nDirektor Inspekcije rada bio učestvovao je danas na sastanku u Skupštini Srbije koji je organizovao predsednik parlamenta Nebojša Stefanović, a povodom slučaja Alfa banke koja je rešila da za tehnološki višak proglasi trudnicu staru 39 godina, u poodmakloj, rizičnoj trudnoći i još jednu porodilju.\nPredsednik parlamenta rekao je da je na sastanku predstavnike Alfa banke zamolio da promene svoju odluku.\n"Nismo postigli konačan dogovor ja sam ih zamolio da se ove žene vrate u status koji su imale pre ukidanja ovog rešenja", kazao je Stefanović.\nPredstavnici Alfa banke se posle sastanka nisu obraćali novinarima.\nStefanović je istakao da on ne može da prejudicira odluku menadžmenta banke, ali da je u razgovoru istakao šta je politika države i skupštine - podrška ženama, deci, porodiljama i trudnicama, da je to stvar koja nam je kao društvu veoma važna i da moraju da shvate da je duh zakona takav da mi moramo da interevnišemo.\nPredsednik skupštine je dodao da je osećao kao svoju dužnost i potrebu da interveniše, kao i da je predstavnike banke upitao da li ne misle da je plava koverta koju su te dve trudnice dobile sa obaveštenjem da praktično gube posao, dodatan stres kojem ne bi smele da budu izložene.\nBIĆE ČESTA POJAVA: Žene u pedesetim uskoro će imati veću…\n“Bez obzira na ishod moje molbe, obezbedili smo da one tokom prodiljskog odsustva i nege deteta imaju sva prava koja im pripadaju i to je dobra stvar. Ovde se ne radi o tome da li je pronađen ovakav ili onakav način da one budu proglaše tehnološkim viškom, pa da, kada se vrate na posao za nekoliko meseci budu otpuštene, već da pokušamo da ženu koja je u šestom mesecu trudnoće, ima 39 godina i rizičnu trudnoću zaštitimo”, rekao je Stefanović.\nOn je novinrima preneo da je predstavnicima banke rekao da pokušaju da se stave u poziciju te dve trudnice.\nDirektor Inspektorata Peurača rekao je da ta inspekcija kao prioritet ima i rad na sprovođenju zakonskih odredbi gde se štite trudnice i porodilje.\n“U ovom slučaju Inspekcija rada je izvršila nadzor kod poslodavca, kod Alfa banke, i konstatovala da je došlo do određenih kršenja Zakona o radu, pre svega u smislu disksriminacije pri ocenjivanju zaposlenih”, rekao je Peurača.\nOn je precizirao da je jedan od glavnih razloga za proglašenje te dve žene za tehnolosksi višak bila ocena koju su dobile kada su bile na trudničkom bolovanju.\nPrema njegovim rečima, kada zapisnik u potpunosti bude gotov, verovatno će biti podnet zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nPeurača je takođe naveo da je Inspekcija u prethodnom periodu učinila sve da zaštiti trudnice i porodilje, da je do sada 51 trudnicu i porodilju koja je izgubila radni odnos kod poslodavaca vratila na radno mesto, a da je za jednu trudnicu donela rešenje da se odlaže rešenje o otkazu.\n“Međutim, poslodavac nije hteo da izvrši takvo rešenje i protiv njega smo podneli zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, a tu su predviđene i adekvatne kazne”, zaključio je Peurača.


Organizatori | IT Fest\nOrganizatori IT Festa su obrazovne ustanove ITS – Visoka škola strukovnih studija za informacione tehnologije, i ITHS – Srednja škola za informacione tehnologije, čiji su osnivači kompanije LINK group i Comtrade.\nITHS je jedinstvena srednja škola u Srbiji, koja nudi stručno obrazovanje iz oblasti informacionih tehnologija. Osnivač ITHS-a je ITS, koju su zajedno osnovale najuspešnije IT kompanije na ovim prostorima LINK group i Comtrade.\nDosadašnjim radom i referencama osnivači garantuju učenicima kvalitetno obrazovanje i uspešan nastavak karijere, a nastavni plan i program škole, verifikovan od strane Ministarstva prosvete, omogućava, pre svega, razvoj profesionalnih i poslovnih veština, kao i učenje stranih jezika.\nModernom, efikasnom i interaktivnom nastavom, prilagođenom potrebama, sposobnostima i interesovanju učenika, ITHS stvara IT tehničare potrebne savremenom društvu. Nakon završetka oni imaju izbor: mogu se brzo i lako zaposliti ili nastaviti školovanje na Visokoj školi (ITS) ili nekim drugim visokobrazovnim ustanovama u zemlji i inostranstvu.\nITS – Visoka škola strukovnih studija za informacione tehnologije je jedna od obrazovnih ustanova kompanije LINK group koja edukuje studente za najtraženija zanimanja današnjice.\nOvo je prva akreditovana privatna visokoškolska ustanova u oblasti informacionih tehnologija u Srbiji. ITS se nalazi u Tehnološkom centru kompanije Comtrade (Savski nasip br. 7, Novi Beograd), što studentima obezbeđuje vrhunske uslove za učenje i rad u najvećem IT tehnološkom centru u regionu.\nITS je ostvarila partnerstva sa mnogim velikim kompanijama u zemlji i svetu kao što su: Apple, HP, Acer, Toshiba, EMC, Oracle, Microsoft, i Fujitsu-Siemens. Visoka škola strukovnih studija za informacione tehnologije svojim polaznicima obezbeđuje sticanje znanja uz praktičan rad, najsavremeniju opremu i visoko stručni kadar.


Home AP Vojvodina Nova radna mesta u lokalnim preduzećima\nKada postoji tim ljudi koji znaju: šta hoće, politička dobra volja, javni interes, romske OCD i ljudi koji hoće da rade, ovakvi rezultati su neminovnni.\nUz sve navedeno tu je nemačka organizacija GIZ, SKGO, “Vojvodinašume”, Regionalna privredna komora.\nGradonačelnik Sombora Antonio Ratković, zajedno sa saradnicima, obišao je danas radnike na obuci u Javnom preduzeću „Vojvodinašume – Šumsko gazdinstvo Sombor“ koji se obučavaju u okviru projekta „Iz margine na posao – obuka Roma za postojeća radna mesta“, gde ih je dočekao i direktor „Šumskog gazdinstva Sombor“ Srđan Peurača.\n„Vojvodinašume – Šumsko gazdinstvo Sombor“ je jedno od 16 preduzeća sa teritorije Grada Sombora koji su se kao poslodavci uključili u projekat „Iz margine na posao – obuka Roma za postojeća radna mesta“.\nProjekat se sprovodi u okviru programa „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Republici Srbiji“ koji finansiraju Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) i Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ), a zajednički ga realizuju Grad Sombor, Škola za osnovno obrazovanje odraslih Sombor i Savez romskih nevladinih organizacija Zapadno-bačkog okruga Sombor, u saradnji sa Regionalnom privrednom komorom i Opštim udruženjem preduzetnika.\nU okviru projekta „Iz margine na posao – obuka Roma za postojeća radna mesta“ 70 ljudi pohađa i uspešno završava obuke, odnosno stručno usavršavanje, a 32 korisnika projekta zasnovaće radni odnos kod poslodavaca gde su se obučavali i koji su istakli potrebu za konkretnim radnim mestima.\nGradonačelnik Antonio Ratković ovom prilikom je istakao da mu je izuzetno drago što će zahvaljujući ovom projektu 32 pripadnika marginalizovanih grupa dobiti zaposlenje, kao i da je veoma bitno da će svaki privrednik koji se uključio u projekat dobiti obučenog radnika.\n„Samo bih naglasio da je kroz ovaj projekat do sada zaposleno 32 pripadnika romske nacionalne zajednice, kroz mere za samozapošljavanje i novo zapošljavanje Grad Sombor je zaposlio oko 50 radnika, plus 29 radnika će ove godine biti zaposleno kroz javne radove, tako da ove godine očekujemo da će biti zaposleno, što kroz projekte, što kroz mere Grada za zapošljavanje, oko 100 ljudi, što svakako nije mali broj i ako nastavimo ovakvim tempom, siguran sam da svi ljudi koji budu želeli da rade imati tu mogućnost“ poručio je gradonačelnik.\nPrevious articleOrganizovat će se “Međunarodni dan muzike”\nNext articlePredložen rebalans – pokrajinski budžet veći za 2,3 milijarde dinara


Počast deci Kozare i Diani Budisavljević: Memorijalni kompleks na mestu nekadašnjeg logora - Sputnjik Srbija\n11:01 17 April 2021\n18:24 01.03.2021 Preuzmite kraći link\nOsim memorijalnog kompleksa biće otvoren i muzej sa delima koja su inspirisana stradanjem ovdašnjeg stanovništva tokom Drugog svetskog rata .\n„Obnovili smo i hram koji je čudom preživeo i Drugi svetski rat i rat devedesetih godina. Pokojni patrijarh Irinej je sa arhijerejima 2018. godine osveštao obnovljeni hram“, naveo je vladika Jovan, prenosi Tanjug.\n© Foto : youtube printscreen/RTS Merila vremena - Zvanični kanal\nIspričao je da je u logorima u Mlaki i Jablancu bila smeštena većina dece sa Kozare 1942. godine, kao i da ih je iz tih mesta u najvećem broju spasila Diana Budisavljević.\n„Mlaka je višestruko simbolično mesto“, naveo je vladika i kazao da smatra da je sada to pitanje aktuelizovano filmom „Dara iz Jasenovca“ i filmom koji tek treba da se snimi „Deca Kozare“.\nMlaka i Jablanac oformljeni su kao pomoćni logori logoru Stara Gradiška koji je formiranjem logora Jasenovac ušao u njegov sastav i to kao peti pod-logor.\nU logor Stara Gradiška su 19. maja 1941. godine dovedeni prvi zatvorenici, a prvo masovno pogubljenje u tom logoru izvršeno je u februaru 1942. godine, kada je likvidirano 1.300 jevrejskih žena i dece.\nMasovno odvođenje u taj logor počelo je posle okupatorsko-ustaške ofanzive na Kozari, gde su zbog dolaska novih logoraša tada formirana još dva pomoćna logora - Jablanac i Mlaka.\nU Mlaku i Jablanac dovođeni su uhapšeni sa Kozare i Prosare, a iz Potkozarja posle ustaško-nemačke ofanzive koja se dešavala od jula do avgusta 1942. godine u logore je odvedeno 23.585 dece.\nUbijeno je više od 11.000 dece, a ni danas se ne zna koliko ih je tačno spaseno.\nMnoga istraživanja pokazuju da je iz evidencije nestalo oko 10.000 dečaka i devojčica.\nDiana Budisavljević, Kozara, deca, ustaše, logori


Autor Sonja Milekic\t On jun 6, 2020 0\nPOČINJE PRIMENA “3+”! Ko sve ima pravo na to\nRoditelji sa troje ili više dece, od kojih je barem jedno maloletno, od petka 5. juna će na šalterima gradskih opština moći da se prijave za izdavanje besplatnih kartica koje će im omogućiti brojne popuste i pogodnosti pri kupovini, plaćanju računa, ulaznica, saznaju “Novosti”. Ove kartice za povlastice realizovaće se u okviru projekta “Tri plus” istoimenog udruženja iz Čačka, kome je Grad Beograd pristupio početkom godine. Na taj način godišnje će, prema nekim procenama, u kućnom budžetu moći da uštede između 300 i 500 evra.\nKako “Novosti” saznaju, zainteresovani za dobijanje kartice “Tri plus” kako bi dobili porodičnu povlasticu treba da se jave zaposlenima na šalterima opštine na čijoj su teritoriji prijavljeni, gde će potpisati izjavu da žele da pristupe u koju će uneti neophodne podatke. Nakon prijave, kartice će im biti isporučene u narednih desetak dana.\n– Očekujemo da će 35.000 porodica u Beogradu biti korisnici ovog programa te da će im biti od velike koristi – otkriva, za “Novosti”, Tanja Popović, članica Gradskog veća. – Pozivamo sve roditelje sa troje i više dece, kao i privredne subjekte da se priključe ovoj akciji. Važno je napomenuti da oni koji se ne prijave tokom prvih sedam dana mogu to da učine tokom čitave godine.\nProjekat ponosna kartica “Tri plus” sproveden je već u petnaestak lokalnih samouprava u Srbiji. Kako navode u Gradu, Beograd je postao član Udruženja “Pokret za decu tri plus” iz Čačka koje želi da pokaže poštovanje prema porodicama sa troje i više dece, kako bi ohrabrili i druge roditelje da se odluče za proširenje porodica. Pokret “Tri plus” osnovan je sa ciljem da se pobedi “bela kuga”. U Srbiji ima 138.000 porodica sa troje i više dece.\n– Pozivamo sve koji mogu da se prijave u narednih desetak dana i daju popuste – kaže za “Novosti” Vladica Gavrilović, predsednik Pokreta “Tri plus” iz Čačka. – Nalepnice sa našom oznakom i objašnjenjima biće zalepljene na nekoliko lokacija.\nOSIM mnogih lokalnih samouprava u Srbiji, Pokret “Tri plus” potpisao je ugovor i u Rusiji. Ovaj pokret na taj način proširiće se i na ruske gradove, koji će preuzeti njihovo obrazac borbe protiv “bele kuge”.


subvencije Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "subvencije"\nPosle Novog Sada, i Beograd subvencioniše kupovinu bicikala\nBudžet za subvencionisanje organske poljoprivrede je povećan, zbog čega će ove godine podsticaji po hektaru iznositi 26.000 dinara.\nNa osnovu predloga Ministrstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Vlada Republike Srbije je izmenila Uredbu o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2021. godini. Prema ovim izmenama podsticaji u organskoj biljnoj proizvodnji uvećavaju se sa 400% na 550 % u odnosu na osnovne podsticaje u biljnoj proizvodnji.\nTo znači da će nominalni iznos podsticaja za organsku biljnu proizvodnju u 2021. godini iznositi 26.000 dinara po hektaru. Pravo na isplatu podsticaja se ostvaruje podnošenjem zahteva na osnovu Pravilnika o korišćenju podsticaja za organsku proizvodnju, čija će izmena uskoro biti doneta.\nZahtev se podnosi Ministarstvu finansija – Upravi za trezor, od 3. maja do 30. juna tekuće godine.\nIako je Srbija po svojoj teritoriji mala država, u njoj nije lako doći do informacije gde je najpovoljnije započeti ili preseliti već postojeći posao. Takva odluka zahteva dugotrajno istraživanje i upoređivanje podataka o uslovima poslovanja po opštinama i gradovima, jer ne postoji centralizovano mesto gde su ovakve informacije objedinjene, uključujući i dostupne subvencije za privredu.\nS druge strane, zbirni izveštaji i analize već odavno upozoravaju da je ovakva vrsta pomoći privredi iz opštinskih budžeta ne samo „rak rana“ lokalnih finansija, već i pretnja javnim finansijama na nivou cele države. Kao razlog se navodi to što se najveći deo lokalnih subvencija, iz godine u godinu, opredeljuje za pomoć javnim preduzećima koja loše posluju.\nTako je Državna revizorska institucija (DRI) utvrdila u svom izveštaju da su lokalne samouprave iz budžeta dale 57,5 milijardi dinara, (oko 487 miliona evra) za subvencije javnim preduzećima od 2015. do 2017. godine. Rezultati revizorske kontrole u Beogradu, Kragujevcu, Subotici, Pančevu, Smederevskoj Palanci i Boru, odakle se izdvaja 72% ukupnih subvencija za javna preduzeća u Srbiji, pokazali su da je preko 30 milijardi dinara izdvojeno za finansiranje tekućeg poslovanja u javnim preduzećima: za isplate zarada, zaostalih dugovanja za električnu energiju, neplaćenih poreza i doprinosa, otpremnine, za pokriće gubitaka…\nSvega 10 milijardi je bilo opredeljeno za kapitalna ulaganja u preduzeća, zbog čega su smanjene mogućnosti za unapređenje lokalne infrastrukture. Pored toga, subvencije iz lokalnih budžeta su davane bez odgovarajuće kontrole, pa se postavlja pitanje koliko je taj novac efikasno upotrebljen. Deo odgovora je dao Duško Pejović, predsednik DRI, kada je izneo podatak da su 2019. godine pojedina javna preduzeća ostvarivala veću dobit nego što su iznosile subvencije koje su dobijala.\nPretnja po javne finansije\nNa isti problem je upozorio i Fiskalni savet u svojoj analizi o problemima i rizicima javnih finansija na lokalu, označivši kao najveću opasnost loše upravljanje lokalnim budžetima. Analiza je pokazala da je struktura budžetskih rashoda veoma loša, jer se previše troši na subvencije, a premalo za kapitalne rashode. I ovde se ističe da je najveća strukturna slabost lokalnih finansija dugogodišnji manjak javnih investicija. Lokalne samouprave u Srbiji za investicije izdvajaju svega oko 1% BDP-a, odnosno oko 330 miliona evra, dok je prosek zemalja centralne i istočne Evrope oko 2% BDP-a.\nLoše poslovanje lokalnih javnih preduzeća predstavlja ogroman i gotovo stalan budžetski trošak lokalnih samouprava, koje za subvencije samo tim preduzećima godišnje daju oko 200 miliona evra, odsnosno 0,6% BDP-a, dok su ukupne subvencije na lokalu oko 250 miliona evra, ili 0,8% BDP-a. Rashodi za subvencije koje daje Srbija lokalnim javnim preduzećima su tri puta veći u odnosu na subvencije koje se za te namene izdvajaju na lokalu u zemljama centralne i istočne Evrope.\nOvako loše upravljanje finansijama na lokalu jedan je od najvećih problema javnih\nfinansija Srbije, jer fiskalni problemi lokalne samouprave ugrožavaju javne finansije zemlje, ali koče i privredni rast i smanjuju kvalitet života građana Srbije. Budžeti velikog broja gradova i opština su neodrživi, a poslovanje većine lokalnih javnih preduzeća i drugih\nustanova u nadležnosti lokalne vlasti je neuspešno, ocenjuje se u analizi.\nRazlike među opštinama u podršci privatnim firmama\nKada je reč o subvencijama privatnom sektoru, Dragoljub Rajić, koordinator „Mreže za poslovnu podršku“ kaže za B&F da iako su one različite od opštine do opštine, zajedničko im je to da se retko svode na novčanu podršku. Lokalne samouprave uglavnom pomažu privrednicima tako što se na određeni rok odriču nameta i naplate lokalnih komunalnih usluga, obično u početnom periodu investicije, dok se, na primer, ne izgradi neka fabrika.\n„Pomoć preduzećima omogućava se i kroz rešavanje nekih specifičnih problema, poput organizacije zapošljavanja ili rešavanja komunalnih pitanja – da se sagradi nešto od komunalne infrastrukture što bi opština finansirala iz svojih izvora”, dodaje Rajić.\nIskustvo na terenu potvrđuje ocene u prethodno navedenim analizama da učinak subvencija koje dodeljuju opštine i gradovi umnogome zavisi od načina kako se vode javne finansije u konkretnoj lokalnoj samoupravi.\n„Neke opštine su napredovale i ‘podigle’ rad na relativno visok nivo u proteklih pet do deset godina, ali takvih je svega desetak u Srbiji i to najviše u Vojvodini. One su se pretvorile u servise za razvoj privatnog biznisa. Primera radi, ako treba da se uradi nešto od infrastrukture, to se obično reši tako što preduzeće obezbedi polovinu, ili 70% sredstava, a ostatak opština. Upravo je opštini u interesu da firma bude još bolja, jer će onda i njeni prihodi koji se slivaju u opštinsku kasu biti veći“, ističe Rajić.\nS duge strane, opštine koje to još nisu shvatile i koje i dalje očekuju da dobiju novac iz republičkog budžeta i da neko drugi namiri njihove troškove – stagniraju. One su te koje stalno traže pomoć i dodatna sredstva, ukazuje naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima, ono što i dalje nedostaje je preglednost podataka na jednom mestu o tome šta svaka opština u Srbiji nudi. „Često nam se obraćaju ljudi iz dijaspore upravo sa takvim pitanjima – hoće da ulažu u Srbiji ili da pomognu ovde nekom svom da pokrene posao. Ali za razliku od Evropske unije, gde su ti podaci objedinjeni na jednom mestu i transparentni, takve baze podataka kod nas nema. Investitori ne žele da ovde dolaze pa da idu na sastanke, ručkove, da bi došli do informacija koje su u mnogim drugim zemljama lako dostupne. Jer, to onda miriše na korupciju“, upozorava Rajić.\nNaš sagovornik skreće pažnju da postoje pojedini portali koji pokušavaju da nadomeste ovaj „informacioni jaz“, ali su podaci nepotpuni. „Tu se nalaze podaci samo jednog broja lokalnih samouprava koje imaju organizovane službe za taj posao. Nedostaju podaci iz velikog dela Srbije, a s druge strane, često se dešava da su podaci stari, jer se ne ažuriraju“, kaže Rajić.\nDo pogače – zrno po zrno\nPretraga po zvaničnim sajtovima pokazuje da pored navedenih problema u dostupnosti i aktuelnosti podataka o subvencijama koje se nude, ima i protivurečnih informacija. Primer je novi program u Opštini Crna Trava za dodelu finansijskih sredstava koja bi pomogla firmama da zbog krize izazvane pandemijom ne otpuštaju radnike. Program sprovodi Gradska uprava Novi Pazar, a namenjen je privrednicima koji već posluju i imaju najmanje 25 radnika.\nReč je o dodeli bespovratnih sredstava u iznosu od 1,2 miliona dinara. Realizacija počinje u martu ove godine, a prijava, kako se navodi, može da se podnese u roku od 15 dana od dana objave na zvaničnom sajtu opštine. Ovaj program je oglašen na portalu Ministarstva privrede „Preduzetnistvo.gov.rs“. Međutim, nema ga ni na sajtu Opštine Crna Trava, ni na sajtu Opštine Novi Pazar.\nDok se programi za podršku početničkim firmama i ženskom preduzetništvu finansiraju uglavnom na republičkom nivou, u lokalu se pretežno dodeljuju subvencije za kupovinu opreme, poput primera Stare Pazove i Kikinde, za subvencionisanje troškova računovodstvenih usluga, kao što je slučaj u Šapcu, ili za subvencionisanje bankarskih kredita malim privrednicima koje omogućava Pirot.\nBeograd trenutno nudi podršku za razvoj inovativnih delatnosti i za razvoj preduzetništva. Prvi program bi trebalo da se sprovede u junu ove godine, ali još nema podataka o veličini sredstava i uslovima pod kojima mogu da konkurišu preduzetnici, mikro i mala preduzeća. Drugi program nudi subvencije malim privrednicima za kupovinu opreme u maksimalnom iznosu do 1,5 miliona dinara, ali uz obavezu zapošljavanja jednog nezaposlenog sa evidencije NSZ na minimum godinu dana.


Džaferović: Predstavnički dom PSBiH 15. januara neće raspravljati o mandataru - Klix.ba\nBiH Džaferović: Predstavnički dom PSBiH 15. januara neće raspravljati o mandataru\nDžaferović: Predstavnički dom PSBiH 15. januara neće raspravljati o mandataru\n9.1.2015. u 16:08\nŠefik Džaferović formiranje vlasti\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Šefik Džaferović izjavio je danas da se na sjednici tog doma, najavljenoj za 15. januar, vjerovatno neće raspravljati o mandataru za sastav Vijeća ministara BiH.\n"Nažalost, to se neće dogoditi 15. januara zato što tek koncem iduće sedmice očekujemo uspostavu federalnog Doma naroda, osnovnih federalnih izvršnih institucija, a nakon toga i imenovanje predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH", izjavio je Džaferović novinarima u Sarajevu.\nNavodi također da bi Predsjedništvo BiH moglo krajem iduće sedmice imenovati predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, kojeg potom treba potvrditi državni parlament.\nNije mogao reći da li će to biti na sjednici Predstavničkog doma državnog parlamenta koja je planirana 29. januara, ili će biti zakazana posebna sjednica.\n"To ćemo vidjeti s Kolegijem. Ja sam za to da to bude i posebna sjednica i da bude što je moguće prije, čim nam Predsjedništvo BiH dostavi, da parlament BiH, odnosno Predstavnički dom ne bude institucija u kojoj će se čekati", kazao je Izetbegović.\nGovoreći o procesu formiranja federalnog nivoa vlasti, Džaferović dodaje da se još nisu vodili ozbiljni razgovori o raspodjeli resora unutar Federalne vlade.\n"Očekujemo da se tokom naredne sedmice intenziviraju i te stvari, jer kada uđemo u Federalni parlament, kada konstituiramo federalni Dom naroda, tada će morati biti, do tog momenta, definirana imena predsjednika i potpredsjednika Federacije BiH", naglašava Džaferović.\nPotcrtao je da će se nakon toga morati ubrzano raditi na definiranju imena za mandatara i ministara u Federalnoj vladi, a dodao je i da SDA nije razmatra konkretna imena.\n"Pokrenuli smo jednu široku konsultaciju unutar stranke, dolaze prijedlozi s terena, iz općinskih, kantonalnih i regionalnih odbora stranke i iduća sedmica bi trebala da bude ključna sedmica i kod definiranja tog pitanja, dakle imena kandidata za premijera Federalne vlade i ministara uime SDA u Federalnoj vladi kao i u Vijeću ministara BiH", ustvrdio je Džaferović, ne želeći da spekulirati imenima mogućih kandidata.\nUpitan kako pomiriti činjenicu da HDZ BiH u Federalnoj vladi traži šest ministarstava, a DF makar kao i HDZ, Džaferović je kazao da su to početne pozicije.\n"Pregovori su takvi, krene se sa nekim maksimalnim polaznim pozicijama, na kraju dođemo do onoga što je realno. Trebamo napraviti nešto u BiH što je realno i što je srazmjerno izbornom rezultatu u BiH i ostalim elementima koji se moraju uvažavati kod formiranja federalne vlasti", poručio je Džaferović.


Gde se ljudi dele na klase "paradajz, jabuke i grožđe"? : Nadlanu.com\nGde se ljudi dele na klase "paradajz, jabuke i grožđe"?\nObjavljeno 7. jun 2012. / 09:47:26\nStudija "Obeležen za ceo život" zasnovana je na razgovorima sa 74 begunca iz Severne Koreje, do 2011.\nU njoj se citiraju i delovi priručnika koji je 1993. objavilo severnokorejsko ministarstvo javne bezbednosti kao uputstvo zvaničnicima kako da obave društveno-političku klasifikaciju građana.\nU studiji se navodi da severnokorejske vlasti imaju dosije svakog građanina starijeg od 17 godina i da se on dopunjuje svake dve godine.\nU okviru klasnog sistema pojavio se i sleng, tako da se pripadnici odane klase nazivaju "paradajzom", crvenim i spolja i iznutra, oni neodlučni su "jabuke", crvene samo spolja, a neprijatelji države "grožđe", koje se smatra politički nepopravljivim.\nZa sada nema znaka da će novi vladar Kim Džong Un, treći u svojoj dinastiji, uneti neke izmene u klasni sistem. U studiji se zaključuje da bi takve izmene predstavljale direktnu pretnji severnokorejskoj eliti i da bi ugrozile njenu moć.\nVAŠINGTON, 7. juna 2012. (Beta-AP)


Sarajevo, 16. juna 2015. – Na jedanaestoj dodjeli evropskih nagrada časopisa International Tax Review (ITR) u Londonu, Deloitte je proglašen poreznim savjetnikom godine u Srednjoj Evropi te savjetnikom godine u području transfernih cijena.\n„Ova nagrada rezultat je kvalitetnog rada naših stručnjaka, naše proaktivnosti, te prilagođavanja potrebama klijenata. Naši savjetnici rade na iznalaženju inovativnih rješenja prilagođenih pojedinačnim potrebama klijenata, kojima istovremeno pružaju potporu u postizanju poslovnih ciljeva“ izjavio je Emir Ibišević, menadžer u Deloitteovom Odjelu za porezno savjetovanje.\nZa ITR-ove nagrade nominirana su vodeća društva u poreznom i pravnom savjetovanju koja u svojim godišnjim kalendarima imaju najinovativnije i najnaprednije projekte visoke vrijednosti. Kako bi odabrao pobjednike, ITR je razmotrio prijave svih društava, te proveo detaljnu provjeru kvalitete pruženih usluga putem različitih izvora, uključujući i anketiranje poreznih direktora u kompanijama koje koriste usluge nominiranih savjetodavnih društava. Nagrade se odnose na rad nominiranih društava u razdoblju od januara do decembra 2014. godine.\n„Članovi Deloitteove mreže ponosni su što su u istoj godini osvojili godišnju nagradu i u području evropskih poreza i transfernih cijena. To je ujedno i priznanje timovima stručnjaka iz svake zemlje, te potvrda o kvaliteti Deloitteove mreže u Evropi,” ustvrdio je Ibišević. „Nagrada Porezne firme godine pokazuje da je Deloitte prvi izbor za klijente. Ponovno osvajanje nagrade dodatno osnažuje već čvrstu poziciju naše firme na tržištu. Vodeći smo među Velikom četvorkom na regionalnom tržištu usluga poreznog savjetovanja zahvaljujući inovativnom pristupu u saradnji s klijentima i širokoj paleti usluga koje nudimo. Osobite čestitke zaslužuju naši zaposlenici, koji su se doista potrudili da prerastemo u uspješnu firmu“, istaknuo je Dražen Nimčević, partner i lider poreznog savjetovanja za područje Hrvatske, Slovenije i Bosne i Hercegovine.


Bivši trener beogradske Crvene zvezde Ljupko Petrović odbio je da produži ugovor sa bugarskim Liteksom, saopštio je juče taj klub. Petrovića je na klupi Liteksa zamenio bivši trener Ferario Spasov. Lites je sezonu završio na četvrtom mestu u bugarskoj ligi, sa 62 boda, 15 manje od šampiona Levskog.\n0Piše: J. D. 13. juna 2007. 00.00\nBivši trener beogradske Crvene zvezde Ljupko Petrović odbio je da produži ugovor sa bugarskim Liteksom, saopštio je juče taj klub. Petrovića je na klupi Liteksa zamenio bivši trener Ferario Spasov. Lites je sezonu završio na četvrtom mestu u bugarskoj ligi, sa 62 boda, 15 manje od šampiona Levskog. Petrović, koji ima 60 godina, najveći uspeh ostvario je kao trener Zvezde, sa kojom je osvojio Kup evropskih šampiona 1991. U dosadašnjoj karijeri, pored Zvezde i Liteksa, trenirao je Osijek, Spartak, Vojvodinu, kao i španski Espanjol, urugvajski Penjarol, grčki Olimpijakos, bugarski Levski, a radio je i u Dubaiju i Kini.\nMenadžer Čelsija Žoze Murinjo definitivno nema problem sa manjkom samopouzdanja. Iako su vlasnici kluba za letnji prelazni rok najavili „zavrtanje slavine“ Portugalac veruje da će naredne sezone njegov tim moći da povrati šampionsku krunu. On tvrdi da klubu zapravo nisu ni potrebna zvučna imena i da uopšte neće biti neophodno dovoditi skupocene igrače.\n– I bez velikih investicija Čelsi može da se nosi sa Mančester Junajtedom. Pun sam samopouzdanja i verujem da sledeće sezone možemo biti najbolji. U klubu su mi rekli da neće biti previše novca za pojačanja, a mislim da nam skupi igrači nisu ni potrebni. Dovoljno smo dobri bez toga, samo ukoliko nas povrede zaobiđu – istakao je Murinjo.\nMadridski Real bi vrlo lako mogao u poslednjem kolu španske Primere da ostane bez bodova, samim tim i šampionske krune, a sve samo zato ukoliko Robinjo bude igrao protiv Majorke. Naime, napadač „kraljevskog“ kluba i reprezentacije Brazila nalazi se na spisku igrača na koje selektor „karaoka“ Dunga računa za predstojeći Kup Amerike i ako on zaigra protiv Majorke u poslednjem kolu prvenstva, a ne pojavi se na pripremama Brazila, fudbalski savez te zemlje mogao bi da tuži Madriđane, koji bi tako ostali bez tri boda. Real ne želi da pusti Robinja pre završetka Primere i zato je njegov menadžer Vagner Ribiero krenuo put Pirinejskog poluostrva kako bi postigao nekakav dogovor sa čelnicima kluba.\nEvropska fudbalska kuća (UEFA) ublažila je kaznu izrečenu Danskoj, zbog napada pijanog navijača na sudiju na utakmici Danska – Švedska, u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2008. godine.\nUtakmica Grupe F prekinuta je u 89. minutu, pri rezultatu 3:3, kada je taj navijač pokušao da se obračuna sa sudijom zato što je za Šveđane dosudio penal i isključio danskog reprezentativca Kristijana Poulsena. UEFA je prošle nedelje presudila u tom slučaju, tako što je Švedskoj dodelila pobedu od 3:0, a Fudbalski savez Danske kaznila je sa 100.000 švajcarskih franaka. Takođe Danska je kažnjena i sa četiri utakmice suspenzije terena u Kopenhagenu i naloženo im je da mečeve igraju najmanje 250 kilometara od Kopenhagena, a prvu pred praznim tribinama.\nUprava madridskog Atletika je potvrdila da je spremna da proda prvu zvezdu tima i španskog reprezentativca, Fernanda Toresa. Čelnici „jorgandžija“ su potvrdili da napadač može da ode ukoliko zainteresovani klub uplati 25 miliona evra.\nZa usluge Fernanda Toresa su najveće interesovanje pokazali premijerligaši Čelsi, Arsenal i Mančester Junajted, ali je pitanje da li su spremni na toliko obeštećenje.\nOdbrambeni fudbaler Deportiva Žorž Andrade, verovatno će pojačati redove madridskog Reala. Portugalski reprezentativac će danas obaviti lekarske preglede, a po završetku sezone i definitivno preći na Santjago Bernabeu. Dva kluba su se u načelu dogovorila oko obeštećenja koje iznosi oko 10 miliona evra, a Real bi put La Korunje na pozajmicu trebalo da prosledi napadača Roberta Soldada koji je ove sezone branio boje Osasune.


Ćosić: Čim preuzmem funkciju osporiću odluku današnje skupštine - FILTER\nĆosić: Čim preuzmem funkciju osporiću odluku današnje skupštine\nIzvor: Filter/ M. K.\nLjubiša Ćosić, novoizabrani gradonačelnik Istočnog Sarajeva kaže da je ovo nastavak pokušaja ponižavanja njega kao prvog gradonačelnika koga su izabrali građani.\nKaže da je prije nekoliko dana dobio materijal za današnju sjednicu ali da je dobio i obavještenje da zbog aktuelnih epidemioloških mjera sjednici ne može prisustvovati.\n“To je apsurd jer mene je izabralo više od 19 hiljada građana, da ja ne mogu da prisustvujem sjednici skupštine grada u kome ću biti gradonačelnik”, rekao je Ćosić, komentarišući današnje odluke većine u gradskoj skupštini.\nNajavljuje da će kao gradonačelnik pozvati sve odbornike koji budu izabrani u gradsku skupštinu, kako bi razgovarali o formiranju skupštinske većine.\n“Želim da im predstavim šta je to što želim da radim u gradu naredne četiri godine. Ja sam imao informacije da će se ovo danas desiti pa pozivam sve one što su prije nekoliko dana kritikovali Dodika i njegove izjave o izmjenama Zakona o lokalnoj upravi i samoupravi, u funkciji stvaranja balansa između načelnika i skupštine ili gradonačelnika i skupštine. Pozivam ih da se oglase”, izjavio je Ćosić.\nNešto ovakvo nije se, kaže, desilo u istoriji održavanja lokalnih izbora. Nikada, do danas, odlazeći gradonačelnik nije predložio načelnike odjeljenja, tvrdi Ćosić, dodajući da je Zakon o lokalnoj upravi i samoupravi potpuno jasan.\n“Jasno predviđa proceduru predlaganja i izbora načelnika odjeljenja. Ona se dešava na početku mandata”, kaže novoizabrani gradonačelnik Istočnog Sarajeva koji funkciju preuzima u narednih 7-10 dana.\nPoručuje da su mu današnji potezi aktuelne skupštinske većine olakšali posao.Kao legalista će, najavljuje, iskoristiti mogućnost koju mu daje zakon i osporiti današnje odluke o imenovanju načelnika odjeljenja.\n“Smatram da je ovo nezakonito i osporiću odluku čim preuzmem dužnost. Uputiću resornom ministarstvu na izjašnjenje, kao i CIK-u. Ukoliko zakon kaže da je odluka dobra, vrlo rado ću sarađivati”, kaže Ćosić.\nSmatra da mu glasovi skoro 20.000 hiljada sugrađana daju za pravo da pozove, kako kaže, vajne opozicionare da priznaju da su im bitne samo funkcije jer su u posljednjih par mjeseci zaposlili više od 20 ljudi u gradsku administraciju.\n“Šta god da uradite ne možete osporiti volju građana. Kandidovao sam se i građani su me izabrali da bih promijenio stvari u Gradu Istočno Sarajevo i današnji potez mi daje još više snage”, poručuje Ćosić.\nTags: Ljubiša Ćosić Skupština grada Istočno Sarajevo\nPrethodna Šta se dešavalo na sjednici gradske skupštine?\nSledeća Pale: Počeo upis u biblioteku za narednu godinu


Besplatna šetnja i predavanje o nasleđu Petrovaradinske tvrđave - Novosti - Turistički svet\nBesplatna šetnja i predavanje o nasleđu Petrovaradinske tvrđave\n26. Septembar 2019\nU subotu 28. septembra sa početkom u 11 časova u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave obeležiće se Evropski dan tvrđava. Drugu godinu zaredom Evropska federacija utvrđenih gradova (EFFORT) iz Brisela organizuje Evropski dan tvrđava koji se obeležava širom Evrope tokom meseca septembra u cilju njihovog prezentovanja široj publici.\nOvom događaju se ponovo priključuje i Udruženje građana „Scenatoria“ koje će biti domaćin predavanja o Petrovaradinu tokom 19. veka.\nUz predavanje i šetnju kroz Podgrađe sociolog Ilija Galonja upoznaće nas o Petrovaradinu viđenom u pismima britanskog putopisca DŽona Palgrejv Simpsona iz sredine 19. veka i zapisima Franca Šamsa pisca „Istorije Srema i Petrovaradina“ sa početka 19. veka.\nProgram počinje u 11 časova, 28. septembra 2019. Okupljanje je kod restorana „Aqua Doria“ a obilazak Podgrađa i predavanje je besplatno.\nČućemo priče o životu unutar Utvrđenog grada. Uživaćemo u pogledu i osetiti miris Dunava u ranu jesen. Ne propustite drugi Evropski dan tvrđava i šetnju posvećenu kulturnom nasleđu Petrovaradinske tvrđave.\nDogađaj realizuje Udruženje Scenatoria, neprofitna organizacija civilnog društva, koja se bavi umetnošću, arhitekturom i kulturom, čiji su članovi okupljeni oko zajedničkih ideja i ciljeva sa željom da promovišu vrednosti i značaj graditeljskog nasleđa kroz izvođačke umetnosti i kulturu.


Počelo uređenje Palilulske pijace u Nišu - Bizlife.rs\nPočelo uređenje Palilulske pijace u Nišu\n23:23 Niš, 06/02/2012\nPočela je rekonstrukcija Palilulske pijace i najavljeno je da bi radovi trebalo da budu završeni u roku od 50 dana, od dana izbora najpovoljnijeg ponuđača. Vrednost ove investicije je oko 10 i po miliona.\nPalilulska pijaca jedna je od najstarijih u gradu. Posle rekonstrukcije ovaj prostor će dobiti novu ogradu, krov, moderne tezge i mokri čvor. Imaće oko 100 tezgi, a deo sa mlečnim proizvodima biće posebno izdvojen.\nNajavljena je izmena saobraćaja u ulicama oko pijace, a posebno će biti organizovan i parking prostor. Prema tom planu Božidarčeva ulica do „Amerikanca“ i Ulica Starca Vujadina u delu od semafora do Crkve svetog Nikole trebalo bi da budu jednosmerne, kao i deo Episkopske.\nU narednih 50 dana, za vreme trajanja radova, pijačne tezge biće premeštene u Čairsku ulicu, koja se pruža uz prugu, a za to vreme prodavci neće plaćati pijačni zakup.\nNosioci projekta uređenja pijace su JKP Tržnica Niš, Grad Niš i Gradska opština Palilula, kao partneri na projektu. Vrednost projekta je oko 10 i po miliona, od čega grad Niš kao partner obezbeđuje 7,5 miliona, a gradska opština Palilula, kao nosilac projekta, izdvojila je još 3 miliona dinara.


Naučnici iznenađeni brzinom širenja otpornosti na antibiotike -- Zdravlje -- Sott.net\nPet, 04 Svi 2018 20:23 UTC\nNaučnici su iznenađeni zbog brzine kojom se otpornost na antibiotike širi sa životinja na ljude, a novo istraživanje pokazalo je da se, po svemu sudeći, otpornost mikroorganizama na ključni lek kolistin proširila sa farme svinja u Kini i uticala na ljude i životinjske vrste širom sveta. Sve to se odigralo za samo nekoliko godina, prenosi Glas Amerike.\nKolistin je lek koji se koristi kao poslednja šansa za spasavanje života ljudi, odnosno kada su svi ostali lekovi nedelotvorni.\n"Kolistin je bio malo korišćen u bolnicama, a onda se pojavila zabrinutost zbog toksičnosti i sporednih efekata. Posle je većinom korišćen kod svinja i kod pilića. Odnedavno, međutim, kako imamo sve manje lekova, ljudi su postali zainteresovaniji za korišćenje kolistina i bio je upotrebljavan veoma često u poslednjih pet do 10 godina", objašnjava Fransoa Balu, direktor instituta za genetiku sa Univerzitetskog koledža u Londonu.\nNajnovija studija koju je predvodio doktor Balu ustanovila je brzinu kojom se mutirani gen, koji stvara otpornost na kolistin, pojavio sredinom dvehiljaditih godina.\n"Pojavio se samo jednom i prešao je najverovatnije sa svinja u Kini da bi se proširio veoma brzo po svetu. Proširio se takođe na različite vrste i pogodio ljude. Sada ga možemo pronaći u većini glavnih patogena sa kojima se suočavamo u bolnicama i nalazi se svuda", navodi se u studiji.\n"Pomislite na najčešće operacije, carski rez, zamenu kukova. One bi mogle da budu mnogo rizičnije, kada ne bismo imali delotvorne antibiotike. Superbakterije ubijaju i ima ih sve više", navodi Dejvis.\nFarmaceutske kompanije prestaju da proizvode nove antibiotike


Amerika kritikuje premijera Kanade | Radio Televizija BN\nAmerika kritikuje premijera Kanade\nSvijet 10.06.2018 | 19:14\nTrudo je sinoć na kraju samita u Kanadi rekao novinarima da su lideri svih sedam članica G7 potpisali zajedničko saopštenje u kojem se poziva na "trgovinski sistem zasnovan na pravilima".\nTrudo je na toj konferenciji za medije nazvao "uvredljivim" nove američke takse na uvoz čelika i aluminijuma i rekao da Kanada "neće dozvoliti da je neko maltretira".\nPredsednik SAD Donald Tramp na to je ubrzo odgovorio preko Tvitera i povukao saglasnost sa zajedničkog saopštenja sa samita G7, optužujući Trudoa za "lažne izjave".\nGlavni Trampov ekonomski savetnik Leri Kadlou danas je rekao da je Trudo "prilično zabio nož u leđa" izjavom da Kanada neće dozvoliti da bude maltretirana američkim taksama, prenosi Asošiejted pres.\nKadlou je za CNN naveo da je Trudo naneo "veliku štetu" G7 izjavom da će Kanada morati da se brani i da su SAD odgovorne za problem sa taksama.\n"Postoji posebno mesto u paklu za svakog lidera neke zemlje koji se loše ponese prema predsedniku Trampu i potom na izlazu pokuša da mu zabije nož u leđa", rekao je Navaro.\nSa druge strane, ministar spoljnih poslova Nemačke Hajko Mas naveo je da je američki predsednik Donald Tramp velikim delom "uništio" poverenje između SAD i Evrope.\n"Veoma brzo se može uništiti neverovatno veliko poverenje samo jednom porukom na Tviteru. Sada je još važnije za Evropu da ostane ujedinjena i da brani svoje interese na ofanzivniji način", naveo je Mas - takođe na "Tviteru".\n"Ujedinjena Evropa je odgovor na (Trampovu parolu) 'Prvo Amerika' ", dodao je nemački ministar.\nTramp je u dva "tvita" po noćašnjem završetku samita G7 u Kanadi, naveo da ne podržava zajedničko saopštenje, i to na opšte iznenađenje lidera iz te grupe koji su, kao i on, o tome prethodno teško pregovarali.\nTrampovi tvitovi su izazvali opšte negodovanje u Nemačkoj gde je konzervativni list "Velt" čak zapitao: "Kako možemo da vodimo bilo kakve pregovore s Belom kućom koja ne poznaje osnove svetskog ekonomskog pretka i živi u svom uvrnutom i oronulom svetu fantazije?".


Razvoj softverskih rešenja - ICTS DOO Beograd - ICTS DOO Beograd\nRazvoj softverskih rešenja – ICTS DOO Beograd\nHome Razvoj softverskih rešenja – ICTS DOO Beograd\nOd 2018. godine počeli smo sa razvojem softverskih rešenja koja su bila namenjena za unapređenje rada core rešenja koje smo implementirali kod različitih klijenata.\nTim ICTS DOO Beograd radi na razvoju sledećih rešenja:\nReporting, Analytics and Monitoring for Empathy Suite video chat – kompletno WEB bazirano rešenje za real-time monitoring, izveštavanje i pretragu podataka za video chat platforme. Rešenje je implementirano u Raiffeisen banci u Beogradu i Zagrebu, UNIQA osiguranje Beograd, Wiener Stadtische osiguranje Beograd i omogućava kompletnu pretragu i analizu statistike video poziva.\nAquaWEB – WEB bazirano rešenje za monitoring i analizu podataka o protoku i gubicima na vodovodnoj mreži sa kompletnim grafičkim prikazima trendova, automatskim importom podataka, obradom u periodu od 3 minuta, automatskim slanjem izveštaja na email adrese. Rešenje će uskoro biti dostupno u ICTS Cloud ponudi, kao multitenant rešenje.\neAssessor – WEB bazirano rešenje za fotografisanje šteta bez odlaska na lokaciju klijenta. Omogućava slanje jedokratnog linka klijentu putem SMS-a ili e-maila, korak-po-korak procedura. Rešenje je optimizovano za mobilne uređaje, sa mogućnošću potpune izmene dizajna, brendiranja prema zahtevu klijenta.\nBI custom rešenja – izrada softvera za analitiku na osnovu različitih zahteva klijenta, kreiranje dashboard interfejsa, automatizacija procesa..\nUkoliko imate zahtev iz oblasti izrade WEB baziranih rešenja za analitiku, izveštavanje, tiketing sistema – slobodno nam se obratite.


Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju – Personal magazin\nCilj takmičenja je promovisanje preduzetničke klime u Srbiji i pomoć potencijalnim i postojećim preduzetnicima, koji su spremni i sposobni da sopstvene ideje i invencije pretoče u tršišno valorizovane inovacije Šestu…\nCilj takmičenja je promovisanje preduzetničke klime u Srbiji i pomoć potencijalnim i postojećim preduzetnicima, koji su spremni i sposobni da sopstvene ideje i invencije pretoče u tršišno valorizovane inovacije\nŠestu godinu za redom organizuje se Takmičenje za najbolju tehnilošku invoaciju. Projekat je ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije, dok pomoć u organizaciji pruža Fakultet tehničkih nauka iz Novog Sada, Privredna komora Srbije (PKS) i Radio televzija Srbije. Od 2007. godine takmičenje se organizuje i na teritoriji Republike Srpske, u saradnji sda Ministarstvom nauke i tehnologije Republike Srpske. Ideja u ovoj akciji je da eksperimentisanje, promovisanje i ulaganje u nove ideje, odnosno u inovacije kao tržišno realizoavne ideje, predstavlja siguran put ka podizanju konkurentske prednosti Srbije. Zahvaljujući ovom projektu od 2005. godine otvoreno je preko 60 inovativnih preduzeća i 200 novih radnih mesta. Cilj takmičenja je promovisanje preduzetničke klime u Srbiji i pomoć potencijalnim i postojećim preduzetnicima, koji su spremni i sposobni da sopstvene ideje i invencije pretoče u tršišno valorizovane inovacije. U zgradi Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, danas je održano polufinalno Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju za kategoriju Realizovane inovacije. Tako je u polufinalnom takmičenju učestvovalo šest timova iz kategorije Realizovane inovacije ( Bioreaktor 2010, Comcact, DUOPOL, Hypericum, Ledlight, Neurobios), a u direktno takmičenje idu tri pobednička tima. Super finale će se održati 23. decembra, uz direktan prenos na RTS. Druga tri Tima iz polufinala takmičiće se u Kragujevcu 10. decembra ove godine.\nSekretar Odbora za tehnološke inovacije PKS koja i je i predsednik žirija dr Danica Mićanović, koja je i otvorila današnje takmičenje, između ostalog je rekla, da je asocijacija privrede aktivan učesnik u realizaciji ovog Projekta tokom cele godine. Po njenim rečima u PKS je održano 26 treninga u cilju edukacije učesnika za uobličavanje svoje ideje u zanimljivu, prepoznatljivu i tržišno vrednu inovaciju. Ove godine je ustanovljena i nagrada PKS za inovaciju koja ima najveću primenjivost u privredi i biće dodeljena u Super finalu, a prenos će biti uživo preko RTS. Poreg toga, dodaje ona, organizovali smo i izložbu od 47 inovacija u PKS, kao i finale za kategoriju inovativne ideje, za takmičenje koje će biti održano 14. decembra, ove godine takođe u PKS.\nTakmičenje za najbolju tehnološku inovaciju was last modified: December 8th, 2010 by Redakcija\nVetroelektrane i kod nas


Domaći električni bicikli na sajmu automobila - Nova ekonomija\nDomaći električni bicikli na sajmu au...\nE prima na sajmu automobila FOTO: E prime\nUkoliko ste ljubitelji dvotočkaša i četvorotočkaša sajam automobila u Beogradu je Vaše pravo mesto za odmor svih čula. Novi modeli automobila i motora vodećih svetskih proizvođača su tu da Vam podignu adrenalin u krvi, ali i da pokažu sve novotarije koje su već implementirane ili će biti implementirane u modelima koji oduzimaju dah i menjaju percepciju o kvalitetu života.\nNaš najveći i jedini proizvođač električnih bicikala kompanija E prime i na ovogodišnjem sajmu automobila u Beogradu imaće značajan nastup. Na dva prostrana štanda kompanija E prime predstaviće nove modele svojih popularnih električnih bicikala Effecto i Effecta, kao i višenamnski tricikl koji je nešto sasvim novo na ovim\nSvi zainteresovani posetioci štandova kompanije E prime imaće priliku da probaju sve dostupne modele iz aktuelne ponude, ali i da saznaju više o istim u modernom konzumerskom društvu, kao i jednostavnosti održavanja i ekonomičnosti koje dolaze sa njima.\n"Mi verujemo da su električni bicikli trenutno najisplativije dostupno prevozno sredstvo i da su apsolutno najjednostavnije mašine na točkovima za održavanje. Za malo uloženog novca dobija se mnogo, a ako se na sve doda i zdrav pogled na život koji svakako dolazi sa njihovom upotrebom, pravoj zabavi nema kraja. Upoznajte ih, provozajte se sa njima i videćete potpuno novu dimenziju uživanja koja nedostaje svima nama", rekao je Milan Manojlović ispred kompanije E prime.\nViše o kompaniji E prime možete saznati na ovom link -u.


Jedno viđenje švedskih analitičara ruskih vojnih vežbi: Rusija se sprema za veliki rat - 07.02.2019, Sputnik Srbija\nUŽIVO U poslednja 24 sata ukrajinske snage 55 puta gađale DNR\nJedno viđenje švedskih analitičara ruskih vojnih vežbi: Rusija se sprema za veliki rat\nRusija je počela mnogo aktivnije da vežba vođenje rata velikih razmera, navodi se u istraživanju Švedskog instituta za vojna istraživanja (FOI). 07.02.2019, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Said Carnajev / Uđi u foto-galerijuVojne vežbe vojnih planinara Rusije\nRusija je počela mnogo aktivnije da vežba vođenje rata velikih razmera, navodi se u istraživanju Švedskog instituta za vojna istraživanja (FOI).\nPočele vojne vežbe u 15 regiona Rusije\n24 Januar 2019, 08:34\nAutori istraživanja navode da, ako je Rusija ranije poklanjala pažnju vežbanju rešavanja malih konflikata, dok su sada redovne strateške vojne vežbe ruske vojske sve veće i veće.\nIzmeđu ostalog, analitičari navode primere vojnih vežbi „Zapad 2017“ u Zapadnom vojnom okrugu u kojima je učestvovalo oko 5,5 hiljada ruskih vojnika, kao i „Istok 2019“ u kojima je učestvovalo 300 hiljada vojnika.\nAutori tvrde da je ruska vojska značajno povećala borbenu gotovost i da može u kratkom roku da pređe od mirnog vremena u realizaciju zadataka tokom rata. U zemlji jednom godišnje se održavaju velike vojne vežbe u jednom od četiri pravca, kako bi obučili vojsku da „vodi rat na velikom delu kontinenta“.\n„Rusija se sprema za vođenje regionalnih i verovatno dugoročnih ratova protiv mogućih protivnika veličine Kine i NATO-a“, rekao je istraživač Juhan Nurberg.\nU svom istraživanju analitičari su naglasili da Rusija sistemski kontroliše borbenu gotovost svojih snaga, počevši sa 2013. godine. U ovom procesu učestvuje i predsednik Rusije Vladimir Putin kao vrhovni komandant po čijem naređenju i počinju takvi manevri.\n„Važno je vežbati misliti kao u ratu i nervni sistem. Mišići su tu, dok mozak treba stalno držati spremnim“, dodaje Nurberg.\nUŽIVO U poslednja 24 sata ukrajinske snage 55 puta gađale DNR09:08 „Desni sektor“ teroriše građane Donbasa, isporuke američkog oružja zaustavile pregovoreJuče, 22:36


TK: "Budi junak svoje zajednice" - poziv za mlade aktiviste - Front Slobode\nTK: "Budi junak svoje zajednice" - poziv za mlade aktiviste\nFondacije tuzlanske zajednice poziva mlade: "Budite junaci svoje zajednice, predložite ideju i aplicirajte"\nOBJAVLJENO: 16.09.14 u 15:35\nOSVJEŽENO: 16.09.14 u 15:35\nOmladinska banka Fondacije tuzlanske zajednice poziva mlade: "Budite junaci svoje zajednice, predložite ideju i aplicirajte"\nFondacija tuzlanske zajednice u okviru svog programa Omladinske banke raspisala je poziv za projektne ideje svim zainteresovanim mladima, a koji su članovi omladinskih organizacija ili neformalnih grupa mladih iz Tuzle, Srebrenika, Kalesije, Živinica ili Lukavca.\nFondacija će finansijski podržati projektne ideje mladih u iznosu od 1.000 do 2.000 KM. Ova podrška se realizira u okviru kampanje pod nazivom ''Budi junak svoje zajednice''.\nKampanja je simbolično započela 12. augusta na Međunarodni dan mladih, sa idejom da se koristeći sve raspoložive resurse promoviše sistem vrijednosti u kojem su istinski junaci zajednice oni mladi koji svakodnevno uče, istražuju i razvijaju svoje vještine i kompetencije.\nIstovremeno, Fondacija želi pokazati da u našoj zajednici postoje biznisi i individualci koji pokazuju svoje filantropske osjećaje i pomažu razvoju svoje lokalne zajednice finansirajući i podržavajući mlade. O samoj podršci projektima mladih, kao i do sada, upravo odlučuju mladi, odnosno članovi odbora Omladinske banke Fondacije tuzlanske zajednice, kaže Emir Bašić, menadžer za razvoj programa Fondacije tuzlanske zajednice.\nOdobreni projekti biće u najvećoj mjeri finansijski podržani od strane Fondacije, a pokretači akcije očekuju i podršku lokalnih biznisa i filantropa.\nPoziv je otvoren do 26. Septembra 2014. godine, a podržat će se inovativni projekti koji direktno unapređuju uslove življenja mladih u opštinama Tuzle, Srebrenika, Kalesije, Živinica i Lukavca uz uslov da i aplikanti pronađu 20 prijatelja koji će podržati njihov projekat sa po 10 KM.\nOvdje možete pronaći sve detalje o pozivu na učešće, potrebnim dokumentim, te načinu apliciranja za učešće u akciji "Budi junak svoje zajednice".


Studenti kreirali inovativan pristup rješavanju miniranih područja | Poskok.info\nBANJALUKA – Završen je prvi collaborathon održan u Banjaluci koji je okupio studente Elektrotehničkog, Ekonomskog, Mašinskog, Poljoprivrednog i Prirodno-matematičkog fakulteta. Bring IT on je događaj koji je kroz koncept Internet of things podstakao studente da kreiraju ideje za doprinos postizanju Ciljeva održivog razvoja.\nDrugi dan u prostorijama Qlab-a, šest grupa studenata sa različitih fakulteta je pod vođstvom mentora razrađivalo svoje ideje te su ih na samom kraju i predstavili. Ideje poput sistema zaštite od pesticida, iskorišćenja viška hrane i mnogih drugih, bile su samo neke od odlično razrađenih mogućnosti. Ipak, prvu nagradu osvojila je grupa pod mentorstvom Davida Feldsotta sa idejom Mine mapping. Ideja se sastoji u inovativnom pristupu rješavanju problema miniranih područja širom svijeta.\nPobjednici Aleksandar Kecman sa Elektrotehničkog fakulteta, Andrea Došen sa Ekonomskog fakulteta i Nebojša Ivić sa Mašinskog fakulteta osvojili su vrijedne nagrade. One su prije svega usmjerene ka pružanju podrške pri realizaciji ideje, a pobjednički tim osvojio je: 1.000KM, laptop, video spot i marketinšku podršku, mjesec dana korištenja prostora za rad i mentorstvo pri realizaciji ideje, kao i JBL GO Bluetooth zvučnike.\nSamom događaju je prisustvovalo preko 50 učesnika, te brojni predstavnici kompanija i akademske zajednice. Bring IT on udruženim snagama su realizovali Ured Volontera Ujedinjenih nacija u BiH (UNV), kao glavni pokrovitelj događaja i Bit Alliance, kao partner projekta, sa kompanijama članicama LANACO, GoT Solutions i MANIA.\n10 minuta prije by Milano\n19 minuta prije by Danilo Vrhovina


Siniša Mali obelodanio: Država Zvezdi i Partizanu dala 130 miliona EUR, a duguju za porez\nFudbalski i košarkaški klubovi Partizan i Crvena zvezda duguju 25 miliona evra za porez, izjavio je ministar finansija Siniša Mali.\nOn je u jutarnjem programu TV Pink govorio o detaljima koji se odnose na poslovanja fudbalskih i košarkaških klubova Crvena zvezda i Partizan.\nSiniša Mali: Trpi budzet Srbije\nIstaknuto je da “večiti” rivali duguju ogromne cifre na ime poreza, zbog čega trpi budžet Srbije.\n„FK Crvena zvezda je od 2012. do ove godine dobio 63,4 miliona evra od države i sponzorskog ugovora sa Gaspromom, a FK Partizan 14 miliona evra. U isto vreme Zvezda za porez duguje 859,7 miliona dinara, a Partizan 1,29 milijardu dinara“, rekao je Mali za TV Pink.\nKako je istakao, KK Crvena zvezda je za 10 godina od države dobio 26 miliona evra, a u istom periodu KK Partizan je dobio 24,4 miliona evra, od države i sponzorskog ugovora sa NIS-om. Zvezda duguje za porez 96,6 miliona dinara, a KK Partizan 649,7 miliona dinara.\n„To je sedam miliona evra duga samo od ova dva košarkaška kluba“, rekao on i potvrdio da je Ministarstvo finansija uradilo detaljnu analizu poslovanja fudbalskih i košarkaških klubova.\n“Ovde se radi o nasleđenom problemu koji traje decenijama. Problem je što je postalo navika da državi dugujete koliko hoćete, a kad god imate potrebu da tražite da država pomogne”, istakao je Mali.\nOn je naveo da za te pare mogu da se izgrade novi vrtići, kupe novi autobusi i završe drugi projekti.\n“Pričao sam sa predsednikom Vučićem da država mora da pomogne da nađemo jakog stranog sponzora za Partizan da ga podrži u narednih desetak godina”, rekao je Mali.\n“Prevashodno se nadam da će građani videti na osnovu ovih cifara koliko država stoji iza Zvezde i Partizana. Jer svaki put kada je neki poraz i neki problem, uvek je država kriva i ništa nije uradila. Evo gospodo draga, država je uložila preko 130.000.000 evra, a vi i dalje dugujete za porez ogromne sume novca. To dovoljno govori o njihovom stavu prema državi. Tu smo da pomognemo, ali moramo da uvedemo više reda u poslovanje sportskih klubova. Rekao sam predsedniku da ćemo nastaviti da ih pomažemo, ali uz veću kontrolu njihovih finansija, kako bismo barem ispoštovali tu obavezu da se porez državi plati i da ti klubovi budu primer. Da se ne vraćamo stalno na to ‘dajte novac, morate da nam pomognete’, a onda kada državi treba da se plati svoje, od toga nema ništa. Zato stalno ponavljam u gostovanjima da svako uzme svoj fiskalni račun, porez je sveto pismo i nadam se da me građani razumeju”, zaključio je Siniša Mali.\nIzvor: Beta/021/ Pink\nSIPRI: Sve nuklearne sile “pojačavaju” arsenal\n“Brinem za zimu, nafta ponovo skočila, struje nigde biti neće, a gasa…”


Erdogan najavio blokadu iračkog Kurdistana\n► Erdogan najavio blokadu iračkog Kurdistana\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan najavio je da Turska, Iran i Irak razmatraju mogućnost blokade vazdušnog prostora i granica iračkog Kurdistana pošto su se građani te autonomne oblasti na prošlonedeljnom referendumu izjasnili za nezavisnost.\n"Sav vazdušni prostor će biti zatvoren, letovi su već zabranjeni. Uskoro će i granice biti zatvorene", rekao je Erdogan danas tokom govora u Ankari.\nOn je naveo da je lider iračkih Kurda Masud Barzani, glavni zagovornik referenduma o nezavisnosti, ugrozio bezbednost celog Bliskog istoka.\n"Nećemo dozvoliti da bezbednost našeg regiona i države bude ugrožena samo zato što neki ljudi žele da ostvare svoje snove iz detinjstva", dodao je predsednik Turske.\nViše od 90 odsto građana iračkog Kurdistana izjasnilo se 23. septembra za nezavisnost na referendumu, koji Bagdad, Teheran i Ankara smatraju nelegalnim.\nKurdi su dominantno stanovništvo na jugoistoku Turske, severu Sirije, severu Iraka i severozapadu Irana. Te četiri oblasti čine region Kurdistan.\nSkoro četiri godine zatvora za šefove turske televizije\nSud u Istanbulu osudio je danas na tri godine i devet meseci zatvora vlasnike i glavnog urednika jedne turske televizije zatvorene posle propalog puča 2016. godine optužene za...\nErdogan na meti kritika zbog katarskog aviona\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan branio se danas od kritika opozicije zbog aviona koji je Katar poklonio Turskoj.\nPrevrnuo se brod s migrantima kod obale Turske, dvoje mrtvih\nNajmanje dve osobe stradale su kada se brod s migrantima prevrnuo kod Bodruma u jugozapadnoj Turskoj, javila je danas turska obalska straža, dodajući da je 16 ljudi spaseno.\nVladimir Gligorov: Turska kriza\nImamo više teorija krize kursa, od kojih su dve verovatno najuticajnije. Jedna je Krugmanova, a druga je Opstfeldova (Moris Opstfeld je trenutno glavni ekonomista Međunarodnog monetarnog fonda).\nMinistarstvo odbrane Rusije danas je zvanično optužilo Izrael za obaranje ruskog vojnog aviona nad Sirijom, rekavši da je izraelska vojska odgovorna za "kriminalnu nemarnost", preneli su izraelski mediji.\nŠvajcarci odbacili predloge o hrani, prihvatili investicije u korišćenje bicikla\nŠvajcarci su danas na referendumu prihvatili investicije u korišćenje bicikla, ali su odbacili predloge da hrana bude "zdravija", "ekološki ispravnija" i "više prijateljska prema životinjama".\nI na Novom Zelandu pronađene igle u jagodama\nLanac robnih kuća na Novom Zelandu saopštio je danas da su igle za šivenje pronađene u jagodama uvezenim iz Australije.\nPredsednik Irana optužio saveznike SAD za smrtonosni napad na vojnu paradu\nPredsednik Irana Hasan Ruhani je u nedelju izjavio da je jedna zemlja u Persijskom zalivu koju nije imenovao, a saveznica je Sjedinjenih Država, odgovorna za napada na vojnu paradu u subotu u Iranu gde je ubijeno 25 ljudi, a ranjeno skoro 70.\nJapanski svemirski brod bez austronauta lansiran je ka Međunarodnoj svemirskoj stanici noseći hranu i drugu opremu neophodnu kosmonautima, javila je agencija AP.\nPapa u Vilnjusu upozorio na obnovu antisemitskih osećanja\nPoglavar Rimokatoličke crkve Franja upozorio je danas na misi u Vilnjusu na obnovu antisemitskih "pogubnih" osećanja koji su doveli do Holokausta.


Dogovor Kine i SAD — predah u trgovinskom ratu ili realni kompromis - Sputnjik Srbija\n11:46 28 Oktobar 2020\nDogovor Kine i SAD — predah u trgovinskom ratu ili realni kompromis\n21:30 22.05.2018 Preuzmite kraći link\nU Vašingtonu su 17. i 18. maja održane konsultacije između trgovinskih delegacija Sjedinjenih Država i Kine predvođenih predsednikom Donaldom Trampom i potpredsednikom Državnog saveta Kine Liu Heom. Rezultat je dogovor da dve zemlje neće voditi trgovinski rat.\nDa li je to samo tajm aut u konfrontaciji dve najveće svetske ekonomije ili je zaista napravljen održiv kompromis?\nŠta taj dogovor donosi Kini, a šta Americi? Da li je realno povećanje američkog izvoza u Kinu kako bi se smanjio ogromni trgovinski deficit SAD i šta to Amerikanci mogu da izvezu, a da bude isplativo za Kineze? Hoće li dogovor za rezultat imati pritisak na Rusiju i Evropsku uniju, kako spekulišu neki evropski mediji? Da li je Vašington odlukom da se povuče iz sporazuma sa Teheranom posredno pomogao Kini, jer će kineske kompanije zauzeti prostor evropskih firmi u Iranu? Zašto je Zapad i dalje podozriv prema kineskim investicijama i kako se to reflektuje na saradnju Kine i Srbije?\nTo su neka od pitanja o kojima u emisiji „Sputnjik intervju“ govore bivši dopisnici iz Pekinga Zoran Đorđević i Milorad Denda.\ntrgovinski rat, Sputnjik intervju\n11:14 Gorski carevi pobegli sa Zlatibora zbog gradnje, pa haos prave po selima


U Banjaluci je i sinoć bila zabrana okupljanja grupe “pravda za Davida”. Policija RS je ponovo sprečila mirno i dostojanstveno okupljanje grupe “pravda za Davida” , ali je pored njih legetimisala, pretresala i maltretirala i sve druge građane koji su izašli na trg kako bi prošetali.\nU Banjaluci su pogažena sva demokratska i ljudska prava. Policija je bez ikakvog osnova zabranila aktivistima grupe “pravda za Davida” da se okupe i mirno protestuju i zatraže pravdu za pokojnog Davida Dragičevića.\nPolicija preti građanima, neosnovano ih legitimiše, pretresa i privodi ukoliko odbiju da se udalje sa trga. Policija RS vrši otvorenu represiju i torturu prema svom narodu, neosnovano im zabranjuje slobodu kretanja i slobodu mišljenja, što je jedno od osnovnih demokratskih prava u svakom društvu.\nOvakvu represiju i ugnjetavanje svog naroda radio je samo gestapo u Nemačkoj, pre i za vreme drugog svetskog rata, a evo sada to imamo i Republici Srpkoj, otvoreno i javno, fašističko iživljavanje nad svojim narodom.\nDavor Dragičević Ćale\nZabrana rada medijima i novinarima.\nPored zabrane okupljanja aktivista “pravda za Davida” i običnih građana koji mirno sede na klupama. Policija RS vrši i zabranu rada medija i novinara, tj. svim medijima koji žele da izveštavaju javnost o dešavanjima na trgu.\nPolicija legitimiše novinare, a onda im pod pretnjom pisanja kazne i hapšenja , naređuje da se udalje i da prekinu izveštavanje javnosti o grupi “pravda za Davida”. U Banja Luci je u toku prikrivanje ubica i zabrana sprovođenja istrage o tome ko je ubio Davida Dragičevića. Ukratko rečeno, država RS štiti ubice, a da bi ih zaštitila angažovala je sve svoje bezbednosne službe protiv rođenog naroda.\nPodsećamo vas da ovo nije prvi put da se polcija u Banjaluci stavlja u službi kriminalaca i ubica. Oni su već vršili represiju nad svojim narodom i nad svima ostalima koji su tražili da se sazna istina o ubistvi Davida Dragičevića,\nPodsećamo vas na 26.12.2018 godina , kada je policija u Banjaluci isvršila odmazdu nad svojim narodom, pritom su tukli , decu od 5-6 godine, starce od 70 i više godina, ali i narodne poslanike koji su se usudili da podrže ovaj mirni protest naroda. Tako je tog dana pretučen i uhapšen narodni poslanik Stanivuković, policja Banjaluke je tada prekršila ustav i zakon RS , ali pošto u RS trenutno vlada diktatura i bezakonje niko za to nije odgovarao.\nRelated Topics:banja lukadavid dragičevićdavor dragičevićpravda za davidarepresijarepublika srpskaugnjetavanje naroda


Nastavlјena podela paketića deci iz srpskih sredina na KiM - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Nastavlјena podela paketića deci iz srpskih sredina na KiM\nNastavlјena podela paketića deci iz srpskih sredina na KiM\nKancelarija za Kosovo i Metohiju i danas je nastavila sa tradicionalnom akcijom podele novogodišnjih i božićnih paketića deci iz srpskih sredina u južnoj pokrajini.\nPomoćnici i saradnici direktora Kancelarije Petra Petkovića danas su uručili poklone najmlađima u Obiliću, Kosovu Polјu, Liplјanu, Gračanici, Prizrenu, Velikoj Hoči, Orahovcu, Štrpcu. Sa decom su se družili pomoćnici direktora Dušan Jovović i Jelena Stojković i saradnica u Kabinetu direktora Milena Parlić.\nJelena Stojković i Milena Parlić obišle su i bratstvo manastira Sveti Arhangeli i Bogosloviju u Prizrenu, posetile sveštenika Crkve Svetog Đorđa i njegovu porodicu, kao i selo Novake nadomak Prizrena. Od osam srpskih porodica u ovom selu samo je familija Gligorijević sa mališanima, pa su poklone dobili i Andrija, Darija i Matija.\n„Svesni smo kako žive naša deca na Kosovu i Metohiji, često bez svojih vršnjaka u blizini. Zato ovom akcijom i našim prisustvom u ovom prazničnom periodu želimo da poručimo da nisu sami i da brinemo o njima“, istakla je pomoćnica direktora Jelena Stojković nakon uručivanja poklona.\nNјen kolega Dušan Jovović posebno je istakao da je na KiM obnovlјen veliki broj škola.\n„Za nas nema ništa lepše i bitnije od osmeha naše dece na Kosovu i Metohiji i zato realizujemo veliki broj projekata u pokrajini“, naveo je Jovović.\nPaketiće će sutra dobiti i naši najmlađi žitelјi iz Gnjilana, Kosovske Vitine, Novog Brda i Kosovske Kamenice.\nU sklopu ove tradicionalne božićne akcije biće podelјeno više od 8.200 paketića koje je obezbedila Kancelarija za Kosovo i Metohiju.


SAD: Više zemalja dozvolilo tranzit evakuisanih iz Kabula\nTanjug 20. avgusta 2021. 23:48\nVAŠINGTON – SAD su saopštile juče da će desetak zemalja, od Evrope do Bliskog istoka i centralne Azije, dozvoliti Amerikancima i drugima evakuisanima iz Kabula tranzit preko njihove teritorije.\nPortparol Stejt departmenta Ned Prajs je saopštio da su Bahrein, Danska, Nemačka, Italija, Kazahstan, Kuvajt, Katar, Tadžikistan, Turska, UAE, Britanija i Uzbekistan već započeli ili će uskoro početi sa tranzitom Amerikanaca preko svojih teritorija ili u nekim okolnostima i drugih državljana.\nNemačka je, kako je potvrdio ministar spoljnih poslova Hajko Mas, pristala da privremeno primi ljude evakuisane iz Kabula u bazi Ramštajn, a Ujedinjeni Arapski Emirati složili su se da prime 5.000 avganistanskih izbeglica na 10 dana na putu u treću zemlju na zahtev SAD, saopštilo je njihovo ministarstvo spoljnih poslova, prenosi Rojters.\nPrajs je rekao i da će većina letova ići iz Kabula u Katar, a zatim u ove zemlje i dodao da je još skoro desetina drugih država takođe dalo „velikodušne ponude“ u vezi sa raspoređivanjem ugroženih Avganistanaca.\nU toku je evakuacija hiljade ljudi iz Avganistana, jer se povećavaju izveštaji o talibanskoj represiji nad Avganistancima koji su sarađivali sa snagama predvođenim SAD, što primorava strane sile da ubrzaju napore u evakuaciji.\nSAD su zvanično potvrdile da nijedan avion nije napustio Kabul skoro šest sati tokom današnjeg dana, jer nisu imali gde da odu zbog toga što su kapaciteti u vazdušnoj bazi Al Udeid u Kataru, bili popunjeni, pošto je u nju smešteno 8.000 avganistanskih evakuisanih osoba.\nTi letovi su sada ponovo pokrenuti, a do sada je prema podacima NATO, više od 18.000 ljudi odletelo iz Kabula od kada su talibani zauzeli glavni grad.


O TELENORU O NAMA USLOVI KORIŠĆENJA TELENOR NALOG USLOVI KORIŠĆENJA\nTelenor nalog – Uslovi korišćenja\nKorišćenjem Telenor naloga (u daljem tekstu Nalog) saglasni ste sa Uslovima korišćenja (u daljem tekstu Uslovi) kao i njihovim budućim revizijama i verzijama.\nUslovi će biti povremeno ažurirani ili menjani nakon čega će biti objavljivani na Telenorovim veb-sajtovima. Telenor nalog je vlasništvo kompanije Telenor d.o.o., Omladinskih brigada 90, 11070 Novi Beograd (u daljem tekstu Telenor).\nI Opis usluge\nNamena usluge Telenor nalog je kreiranje i administriranje jednog korisničkog naloga pomoću kojeg korisnik može da se loguje na druge Telenorove servise koji zahtevaju log-in.\nNalog je namenjen fizičkim licima bez obzira na na to da li koriste usluge kompanije Telenor ili ne (u daljem tekstu Korisnik). Korisnik Telenor naloga je lice koje je prošlo celokupan proces registracije, tj. uspešno završilo proces registracije naloga aktiviranjem linka za potvrdu dobijenim putem imejla, ili upisivanjem jednokratnog koda koji korisnik dobija putem SMS poruke .\nNalog je namenjen isključivo za nekomercijalnu, ličnu upotrebu i pristup.\nII Registracija i korišćenje Telenor naloga\nRegistracija, imejl, lozinka i broj telefona\nDa bi Korisnik mogao da koristi Telenorove servise, neophodno je da registruje svoj Telenor nalog. Registrovati se može bilo koji korisnik interneta, bez obzira na mobilnog operatera čije usluge koristi ili državu u kojoj se nalazi.\nDa bi se Korisnik registrovao, mora da ima važeću imejl adresu ili broj telefona. Ova adresa ili broj telefona su neophodni za proces validacije naloga. Ukoliko nakon registracije Korisnik promeni imejl adresu, dužan je da o toj promeni obavesti Telenor. Takođe, ukoliko Korisnik promeni druge lične podatke koji se dostavljaju u Nalogu, dužan je da te promene registruje u podešavanjima Naloga.\nLozinka je poverljiv podatak i Korisnik je neće otkrivati drugim licima ili veb-sajtovima. Ukoliko Korisnik ima razloga da veruje da njegovu lozinku koristi drugo lice, trebalo bi da odmah promeni svoju lozinku, i da potom o zloupotrebi obavesti Telenor d.o.o. Korisnik će biti odgovoran za svaku akciju koja je sprovedena sa njegovom lozinkom, kao i za gubitak poverljivih podataka izazvan na taj način. Ukoliko dođe do kršenja Uslova, Telenor zadržava pravo poništavanja korisničkog naloga bez prethodnog obaveštenja.\nBroj telefona jepotreban prilikom registracije korisnika jer će korisnicima usluga mobilne telefonije ili mobilnog interneta kompanije Telenor d.o.o. na taj broj biti poslata SMS poruka sa kodom za povezivanje telefona i Naloga.\nBroj telefona korisnika koji ne koriste usluge mobilne telefonije ili mobilnog interneta kompanije Telenor d.o.o. koristiće se isključivo radi provere statusa korisnika (da li koristi usluge telefonije ili mobilnog interneta Telenor d.o.o.) i obaveštavanja o Telenor uslugama ukoliko je Korisnik to izričito odobrio. Broj telefona neće biti upotrebljen u druge svrhe.\nRegistracijom Naloga korisnik dobija mogućnost pristupa Telenorovim onlajn servisima/aplikacijama (portal Moj Telenor, aplikacija Moj Telenor, Web shop i sl.).\nUkoliko korisnik želi da koristi neku od Telenorovih onlajn aplikacija, on mora da dâ eksplicitno odobrenje toj aplikaciji da koristi Telenor nalog kao način logovanja, kao i da ona može da koristi podatke koje je korisnik uneo prilikom kreiranja Naloga. Prilikom davanja ove saglasnosti, korisnik prihvata i uslove korišćenja aplikacije koju odobrava.\nKorisnik u svakom trenutku može da povuče pristanak koji je dao. Povlačenje pristanka može da se izvrši putem opcije podešavanja Naloga. Povlačenjem pristanka raskida se veza između aplikacije kojoj je pristanak ukinut i Telenor Naloga i korisnik više neće biti u mogućnosti da koristi tu aplikaciju.\nObaveza je Korisnika da načinom korišćenja Telenor naloga i drugih Telenor servisa štiti sopstvenu privatnost. U tom smislu preporuka Telenora jeste da se Korisnik odjavi sa Telenorovih servisa svaki put kada završi s njihovim korišćenjem, a naročito ukoliko se oni koriste sa javnih računara.\nKorisnik se obavezuje da će učiniti sve što je u njegovoj moći da niko osim njega ne dođe u posed njegovog telefona ili drugog uređaja koji je povezan na Telenor nalog, kao i da niko neće neovlašćeno pristupati njegovovom Nalogu.\nTelenor neće snositi bilo kakvu odgovornost za eventualnu štetu nastalu neovlašćenim korišćenjem imejla i šifre korisnika, neovlašćenim korišćenjem uređaja povezanog s Nalogom ili neovlašćenim pristupom drugim Telenorovim servisima.\nKorisnik koji registruje Nalog navodi svoju imejl adresu ili broj telefona i šifru koje služe za autorizaciju korišćenja Naloga. Ukoliko Korisnik posumnja u neautorizovano korišćenje svojih kredencijala, u obavezi je da odmah prijavi Telenoru neovlašćeno korišćenje od strane trećih lica. Korisnik je odgovoran za sve moguće troškove nastale neovlašćenim korišćenjem njegovih kredencijala do trenutka dok ne obavesti Telenor o tome da postoji sumnja na zloupotrebu. Korisnik je odgovoran i za sve nedozvoljene aktivnosti autorizovane i izvršene pod Nalogom. Za svako neautorizovano korišćenje korisničke imejl adrese, broja telefona/šifre korisnika (kojim korisnik pristupa Telenorovim servisima poput portala ili aplikacije Moj Telenor, Web Shop-a itd.) odgovoran je sam Korisnik.\nUkoliko se Korisnik ne slaže sa Uslovima ili ne želi više da koristi Nalog, potrebno je da deaktivira nalog.\nDeaktivacija naloga se vrši u podešavanjima Telenor naloga. Deaktivacijom naloga korisniku će biti onemogućen pristup Telenorovim onlajn servisima koji zahtevaju korišćenje Naloga, a parametri za pristup (imejl i šifra) moći će da se koriste za kreiranje novog Naloga.\nUkoliko Korisnik ne želi da ima pristup podacima o Telenorovim proizvodima i uslugama, on može da prekine vezu između njegovog broja telefona i Naloga. Tim prekidanjem biće onemogućen pristup informacijama u vezi s Telenor proizvodima i uslugama, kao i korišćenje usluga koje se zasnivaju na njegovom korisničkom broju . Ukoliko je Nalog kreiran putem broja telefona, u slučaju promene vlasništva ili deaktivacije broja, Nalog će automatski biti deaktiviran.\nCelokupnost Uslova korišćenja\nUslovi i Politika privatnosti čine sastavne delove Uslova korišćenja u širem smislu između korisnika i Naloga. Prihvatanjem Uslova korisnik prihvata i Politiku privatnosti.\nTelenor zadržava pravo da na imejl adresu naznačenu prilikom registracije ili na broj mobilnog telefona povremeno šalje ili na svojim veb-stranicama prikazuje informacije o budućim promenama na portalu, kao i poruke komercijalnog sadržaja.\nAžuriranje i modifikacije Naloga\nTelenor zadržava pravo izmene podataka sadržanih u okviru Naloga, o čemu će korisnici biti posebno obavešteni.\nTelenor zadržava pravo da izmeni uslove korišćenja u okviru navedenih pravnih napomena, uz objavljivanje tih izmena na Telenorovim veb-sajtovima, a koje stupaju na snagu odmah po objavljivanju na Portalu. Daljim korišćenjem Telenor naloga podrazumeva se da ste saglasni sa izmenama.


U izveštaj EP o Srbiji uključena i osuda napada na istraživačke novinare i nevladine organizacije | Blok vesti\nU izveštaj EP o Srbiji uključena i osuda napada na istraživačke novinare i nevladine organizacije\nU konačni tekst izveštaja Evropskog parlamenta o Srbiji, o kom će poslanici Evropskog parlamenta glasati danas u celini, uključena je i osuda napada na portal KRIK i nevladinu organizaciju CRTA.\nZa ovaj amandman, podnet prošle nedelje, glasalo je 560 poslanika Evropskog parlamenta na današnjem plenumu, protiv je bilo njih 54, dok je uzdržanih bilo 68, javlja Juropien vestern Balkans (EWB) .\nU amandamanu se navodi da je EP zgrožen nedavnim orkestriranim napadima nekoliko narodnih poslanika i provladinih tabloida na istraživačke novinare i članove civilnog društva, uključujući i KRIK i nevladinu organizciju CRTU i Otvoreni parlament, u kojima se oni prikazuju kao saradnici kriminalnih grupa i optužuju za pokušaj državnog udara.\n“Ogromna većina poslanika Evropskog parlamenta osuđuje napade srpskih poslanika na CRTA, KRIK i druge nevladine organizacije i medije”, objavila je na svom tviter nalogu poslanica EP Viola fon Kramon, nakon objavljivanja rezultata glasanja.\nNa današnjem glasanju na plenarnoj sednici Evropskog parlamenta za ovaj amandman glasalo je 399 poslanika, dok je protiv bilo 265.\nEvropski parlament izrazio je zabrinutost i zbog nivoa zagađenja u Srbiji, usvajajući amandman koji govori o Boru, Kolubari i Smederevu. U njemu se navodi da je Evropski parlament, između ostalog, apeluje na vlasti da preduzmu mere za poboljšanje kvaliteta vazduha, posebno u velikim gradovima i industrijskim područjima poput Smedereva, Bora i Kolubare. Da se ovaj amandman nađe u konačnom tekstu Rezolucije EP o Srbiji glasalo je 562 poslanika za, a protiv je bilo svega 67.\nPrevious articleBJELICA NAPUSTIO SAKRAMENTO: Poznat novi klub srpskog košarkaša\nNext articleDRAMA U ALBANIJI: Policija ne dozvoljava odigravanje meča sa Engleskom


Za eksproprijaciju u korist izgradnje ceste Neum - Stolac 700.000 KM - Akta.ba\n14.06.2018. 13:47 / Izvor: Akta.ba\nVlada Federacije BiH usvojila je izvještaj o implementaciji Programa utroška sredstava „Grant Federalnoj direkciji cesta za kapitalne investicije“ utvrđenih budžetom Federacije BiH za 2007. godinu sa stanjem na dan 31.3.2018. godine i naložila JP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo da, u suradnji s Vladom Hercegovačko-neretvanskog kantona, poduzme aktivnosti s ciljem investiranja preostalih odobrenih sredstava i završetka ovog programa.\nUsvojen je i izvještaj o implementaciji Programa utroška investicijskih sredstava razvoja utvrđenih budžetom Federacije BiH za 2005., 2006., 2007. i 2009. godinu sa stanjem na dan 31.3.2018. godine.\nFederalno ministarstvo prometa i komunikacija je zaduženo da pripremi dopunu Odluke Vlade Federacije BiH o prijenosu izvršenih ulaganja za projekt izgradnja Sarajevske obilaznice - LOT 1 s JP Ceste FBiH d.o.o. Sarajevo na JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar, nakon što JP Ceste FBiH d.o.o. Sarajevo i JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar dostave informaciju o stanju sredstava koja se vode u njihovim poslovnim knjigama, a koja su investirana za ovaj projekt.\nJP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo je zaduženo da, u suradnji s timom advokata, poduzme sve aktivnosti vezane za postupak pred Arbitražnom sudu u Parizu, koji je pokrenuo Osijek-koteks d.d. Osijek protiv JP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo, po osnovu sporova u vezi sa ugovorom za izvođenje radova na LOT 2 Butila-Briješće-Stup.\nFederalna vlada usvojila je i Završni izvještaj JP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo o realizaciji sredstava za eksproprijaciju za izgradnju ceste Neum - Stolac u iznosu od 700.000 KM.


Madjarski premijer rekao izraelskom: Saradjivali smo s nacistima umesto da štitimo Jevreje | Novinska agencija Beta\nSVET | 18.07.2017 14:30 > 18.07 16:08\nMadjarski premijer rekao izraelskom: Saradjivali smo s nacistima umesto da štitimo Jevreje\nMadjarska je saradjivala s nacistima za vreme Drugog svetskog rata, umesto da štiti svoju jevrejsku zajednicu i to je bila greška i greh, rekao je danas madjarski premijer Viktor Orban posle sastanka s izraelskim kolegom Benjaminom Netanjahuom u Budimpešti.\n"Odlučili smo u Drugom svetskom ratu da, umesto da štitimo jevrejsku zajednicu, saradjujemo s nacistima. To se više neće desiti", rekao je Orban.\nOn je dodao da je "jasno rekao premijeru Netanjahuu da će vlada obezbediti jevrejsku zajednicu i da ima nultu toleranciju prema anti-semitizmu", preneli su izraelski mediji.\nU holokaustu u Drugom svetkom ratu ubijeno je oko 550.000 madjarskih Jevreja.\nNetanjahuova poseta Madjarskoj smatra se istorijskom jer je on prvi izraelski premijer koji je došao u posetu toj zemlji posle pada komunizma 1989. godine.\nMedjutim, zbog Orbanove kampanje protiv Džodža Soroša, američkog milijardera Jevrejina, rodjenog u Budimpešti, Netanjahuova poseta se smatra takodje testom desničarske izraelske vlade prema nacionalističkim vladama u Evropi.\nU sredu uveče Netnjahu će se sastati s članovima jevrejske zajednice u velikoj sinagogi u madjarskom glavnom gradu. Takav dogadjaj je inače rutinski deo premijerove posete stranoj zemlji, ali sada mu se više poklanja pažnje zbog nedavnih dogadjaja u Madjarskoj.\nJevrejska zajednica žalila se na postere s Soroševim likom koji su se mogli videti širom zemlje, podsetivši da se u Madjarskoj on smatra pre svega Jevrejinom i da kampanja protiv njega podstiče antisemitizam. Orbanova vlada je porekla da je kampanja ima takvo značenje.\n"Ranije je vlada Madjarske pogrešila i više od toga, počinila greh jer nije zaštitila svoje gradjane jevrejskog nasledja", rekao je Orban novinarima, nakon što se sastao s Netanjahuom u Parlamentu.\nOn je ocenio da "svaka madjarska vlada ima dužnost da štiti sve svoje gradjane bez obzira na njihovo nasledje".\nNetanjahu je rekao da je o Madjarskoj mislio najpre u vezi s radjenjem modernog cionizma, pošto se Teodor Herlc, "naš moderni Mojsije", kako ga je nazvao, rodio u Budimpešti 1860. godine. On je zahvalio Orbanu na podršci Madjarske Izraelu, citirajući nedavnu izjavu francuskog predsednika Emanuela Makrona u kojoj se uporedjuje antisemitizam i kritika Izraela.\nNetanjahu je bio u Francuskoj pre posete Madjarskoj.\n"Makron je rekao da postoji novi antisemitizam koji je ispoljen u anticionizmu, što je delegimitizovanje jedne i jedine jevrejske države. Na mnogo načina Madjarska je ispred država koje se protive toj antijevrejskoj politici i ja pozdravljam i izražavam moje poštovanje, moje vlade i naroda, mnogih ljudi u Izraelu za to", rekao je Netanjahu, kako prenosi Asošiejted pres.\nOrban je ponovio svoje protivljenje masivnoj migraciji, mahom muslimana, koja će, kako je rekao, dovesti do nepovratnih izmena evropske kulture o njenog stanovništva.\n"Jasno sam rekao da Madjarska ima ozbiljne nesporazume s Evropskom unijom, jer Madjarska ne želi mešano stanovništvo", rekao je Orban, dodavši da njegova zemlja "ne želi da izmeni trenutni etnički sastav, ne želi da se izmeni ni pod kakvim spoljnim, veštačkim uticajem".\nNetanjahu i Orban će se sutra sastati s liderima Poljske, Češke i Slovačke.


Regioni - datum: 2019-03-29 ODRŽAN SASTANAK PREDSJEDNIKA SAVJETA MZ ŽUPE I PREDSTAVNIKA OPŠTINE\nSa nedavnog protesta u Župi Župljani ostali pri svojim zahtjevima\nNIKŠIĆ – Predsjednik Savjeta MZ Župa nikšićka Dragoljub Radulović razgovarao je juče sa potpredsjednikom Opštine Nikšić Draganom Perovićem o zahtjevima mještani sa nedavnog protesta. Radulović je nakon sastanka saopštio da mu je predočeno da će lokalna uprava ispoštovati sve dogovoreno vezano za asfaltiranje seoskih puteva po Župi i poboljšanja vodosnabdijevanja i da za sada imaju novca za rekonstrukciju svega dva kilometra glavne saobraćajnice. Radulović ističe i da mu je Perović kazao da su o rekonstrukciji tog puta razgovarali i sa vlasnikom firme Uniprom metali Veselinom Pejović koji im je kazao da trenutno ne može učestvovati u saniranju te dionice.\n- Saopštio sam mu da su mještani Župe iznijeli svoje zahtjeve i neće odustati ni od jednog. Čekamo reakciju Vlade da organizuje traženi sastanak na kojem bi se precizirali naši zahtjevi i koja bi bila garant da se oni ispune. U suprotnom Župljani će se ponovo okupiti 7. aprila, i to porodično, i otpočećemo blokadu teretnog saobraćaja kroz Župu. Mještani su na prošlom protestu najavili i da će dovesti svoju djecu tako da će biti ugroženo i odvijanje nastave u OŠ „Dušan Bojović” - istakao je Radulović.\nViše stotina Župljana prije nekoliko dana organizovalo je protestni zbor tražeći od Vlade da pod hitno počne sa rješavanjem brojnim infrastrukturnih problema u Župi. Među prvima, zahtijevaju rekonstrukciju glavne saobraćajnice, vodovode za nekoliko sela, te i sportske terene za oko hiljadu djece. Radulović kaže da je dobio poziv od ministra sporta Nikole Janovića sa kojim će održati sastanak naredne sedmice.


Dragan Bender (desno) u borbi sa Džerelom Martinom iz Memfisa\nŠest desetinki pre kraja utakmice pri nerešenom rezultatu loptu su imali Sansi, koji su je tada ubacili u igru.\nMaestralno je to uradio 20-godišnji Hrvat iz Čapljine, Dragan Bender, koji je "iz auta" izveo alej-up dodavanje Tajsonu Čendleru, a ovaj zakucavanjem presudio "grizlijima".\nTaj potez je završio na vrhu NBA Top 10 liste, na kojoj ovoga puta nije bilo srpskih košarkaša, ali jeste jednog koji je nastupao u Srbiji - Davis Bertans, bivši član Partizana, je jednom asistencijom u dresu San Antonija stekao pravo da se i on nađe među desetoricom odabranih.\nŠto se Bendera tiče, on je karijeru počeo u Splitu, u koji se iz Bosne i Hercegovine preselio sa porodicom kao 12-godišnjak. Potom je nastupao za Kaštelu, pa dve godine za Makabi iz Tel Aviva, uz pozajmicu Ironiju, a onda ga je kao četvrtog pika na prošlom NBA draftu odabrao Feniks. U prethodnoj NBA sezoni, njegovoj prvoj, za 13 minuta po meču prosečno je postizao 3,4 poena, a u voj sezoni je taj prosek podigao na 4,3.


DOLAR DANAS DOSTIGAO MAKSIMALNU VREDNOST PREMA JENU, NAJVIŠU U POSLEDNJIH 20 GODINA\n20.April.2022 12:25 Dolar je jutros skočio na 129,43 jena prvi put od aprila 2002, nakon čega se blago spustio i, prema poslednjim raspoloživim podacima, trguje se na nivou od 128,615 jena, izveštava Rojters.\nPRODATE DVOGODIŠNJE DRŽAVNE OBVEZNICE U IZNOSU 2,6 MILIJARDI DINARA\n20.April.2022 11:19 Kako je navedeno, 19. aprila reotvorena je emisija dvogodišnjih državnih obveznica Republike Srbije, koja dospeva 20. januara 2024. godine, prvi put emitovana 18. januara 2022. godine.\nObim aukcije iznosio je 19.199.580.000 dinara sa kuponskom stopom od 2,75 odsto.\nREJTING AGENCIJA MUDIS: RUSIJA MOŽDA PRED BANKROTOM, JER NE PLAĆA DUGOVE U DOLARIMA\n15.April.2022 09:22 Rusija je 4. aprila platila obaveze po osnovu dve državne obveznice - s rokom dospeća 2022. i 2042. - u rubljama, a ne u dolarima na šta je obavezuju uslovi iz ugovora o prodaji tih hartija od vrednosti.\n"Zbog toga se, po definiciji Mudisa, može smatrati da Rusija ne izmiruje obaveze ukoliko to ne učini do 4. maja, kada ističe grejs period", navodi se u saopštenju ove agencije objavljenom u četvrtak, prenosi Rojters.\nPREDSEDNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE: KAMATAMA ĆEMO SE BAVITI KAD ZA TO DOĐE VREME\n14.April.2022 17:13 Neobavezujući ton iz saopštenja ECB-a gurnuo je naniže prinose na obveznice evrozone i vrednost jedinstvene valute, pošto su tržišni akteri smanjili očekivanja vezana za postepeno povećanje kamata tokom ove godine.\n"Zadržaćemo postepenost i fleksibilnost u vođenju naše monetarne politike", rekla je predsednica ECB Kristin Lagard na onlajn konferenciji za novinare, obraćajući se iz svog doma gde se oporavlja od infekcije korona virusom, izveštava Rojters.\nVLADIMIR LUČIĆ: TELEKOM ZA MAJ SPREMA EVROOBVEZNICE, PRVA EMISIJA 500 MILIONA EVRA\n12.April.2022 11:39 Telekom Srbija će prethodno dobiti međunarodni kreditni rejting, a Lučić otkriva za Tanjug da će već počekom maja biti završeno sve što je potrebno za izlazak na EU berzu, ali da će tačan trenutak emisije zavisiti od uslova na berzi zbog ukrajinske krize.\nRUSIJA ISPLATILA DOSPELE OBAVEZE PO EVROOBVEZNICAMA - U RUBLJAMA\n6.April.2022 16:01 Ministarstvo finansija je navelo da je strana korespondentska banka, čije ime nije otkriveno, odbila nalog Rusije da izvrši isplatu kupona za dve evroobveznice s rokom dospeća 2024. i 2042. godine, i takođe nije obradila nalog za isplatu nominalne vrednosti evroobveznice koja je dospela na naplatu 4. aprila 2022. godine, prenosi Tas s.\nPRODAJA DVOGODIŠNJE DRŽAVNE OBVEZNICE PLANIRANA JE ZA 5. APRIL\n29.March.2022 10:09 Takođe, planirana je i 7. juna prodaja dvogodišnje državne obveznice u dinarima, po kuponskoj stopi od 2,75 odsto odnosno reotvaranje emisije od 18. januara 2022. godine, sa planiranim obimom prodaje od 5,82 milijarde dinara, objavila je Uprava za javni dug.\nU drugom kvartalu je 18. maja predviđena aukcijska prodaja dvoipogodišnje državne obveznice denominovane u evrima, po kuponskoj stopi od 0,85 odsto odnosno reotvaranje emisije od 24. februara 2022. godine.\nOBVEZNICE SRBIJE U FOKUSU INVESTITORA, PREKINUT RAST INDEKSA\n28.March.2022 18:33 Ukupan promet na trgovanju iznosio je više od 256,1 milion dinara (2,17 miliona evra).\nAGENCIJA ZA RESTITUCIJU: OVE GODINE BIĆE ISPLAĆENA AKONTACIJA OD 5,6 MILIONA EVRA\n25.March.2022 12:13 "Ukupno je planirano da 5.638.000 evra bude isplaćeno ove godine, a drugi deo koji se odnosi na državne obveznice iznosi 61.880.000 evra za ovu godinu, koji će dospevati u periodu od pet, 10 i 12 godina", rekao je Sekulić Tanjugu.\nOn je dodao da će stari vlasnici poslednjeg dana marta dobiti akontaciju u visini deset procenata od ukupnog iznosa koji treba da im bude isplaćen.\nCENE NAFTE NESTABILNE, TRENUTNO SU U PADU ZA 0,6 POSTO\n22.March.2022 11:41 Prinosi na američke i evropske državne obveznice beleže nove višegodišnje maksimume, pošto su investitori prilagodili svoja očekivanja najavljenom agresivnijem podizanju kamata američkih Federalnih rezervi (FED).\nPredsednik FED-a Džerom Pauel poručio je da bicentralna banka mogla oštrije da poveća stope, verovatno za više od 25 baznih poena na svakoj narednoj sednici, kako bi suzbila previsoku inflaciju.\nSRBIJA NA AUKCIJI PRODALA DVADESETPETOGODIŠNJE DRŽAVNE OBVEZNICE ZA 6,9 MLN EVRA\n21.March.2022 10:08 Obim aukcije iznosio je 150 miliona evra sa kuponskom stopom od 2,30 odsto.\nUkupan obim tražnje na aukciji iznosio je 19,368 miliona evra.\nPRODAJOM RATNIH OBVEZNICA UKRAJINA PRIKUPILA OKO 270 MILIONA DOLARA\n2.March.2022 09:37 Ministarstvo finansija Ukrajine je objavilo na Tviteru da prinos na obveznice, čija je prodaja bila organizovana u utorak, iznosi 11 odsto, a rok dospeća je godinu dana, prenosi CNBC.\n"Prihod od obveznica biće iskorišćen za podmirenje potreba Oružanih snaga Ukrajine i za obezbeđenje nesmetanog podmirivanja finansijskih potreba države tokom rata", navelo je ministarstvo u tvitu.\nPROMET NA BEOGRADSKOJ BERZI 1,27 MILIJARDI DINARA, "PLANULE" DINARSKE OBVEZNICE\n1.March.2022 18:31 Veliko interesovanje investitora vladalo je za dinarskim državnim obveznicama, koje su doprinele da ukupan promet na Berzi dostigne visokih 1,27 milijardi dinara (oko 10,8 miliona evra).\nUKRAJINA EMITUJE RATNE OBVEZNICE ZA FINANSIRANJE VOJNIH SNAGA\n28.February.2022 19:13 Ministarstvo je navelo da će prva aukcija biti održana u utorak, 1. marta, dodajući da nudi priliku svim građanima, preduzećima i stranim investitorima da podrže budžet Ukrajine ulaganjem u vojne državne obveznice u "vreme vojne agresije" Rusije.\nSredstva prikupljena prodajom obveznica će biti iskorišćena za podmirenje potreba oružanih snaga Ukrajine i nesmetano podmirenje finansijskih potreba države u ratnim uslovima, citira britanski list saopštenje ukrajinskog ministarstva.\nRUSKA CENTRALNA BANKA ĆE INTERVENISATI ZBOG PADA RUBLJE\n24.February.2022 09:48 Ruska valuta, državne obveznice i akcije su naglo potonule jutros, zbog čega je Moskovska berza suspendovala sve trgovinske aktivnosti, što je navelo centralnu banku da najavi prvu deviznu intervenciju od pripajanja Krima Rusiji 2014. godine, kako bi poduprla finansijsku stabilnost u zemlji.\n"Da bi stabilizovala situaciju na finansijskom tržištu, Banka Rusije odlučila je da započne intervencije na tržištu valuta", navodi se u saopštenju centralne banke, prenosi Rojters.