Prekogranična saradnja i EU: Prvo kultura, pa infrastruktura\n► Prekogranična saradnja i EU: Prvo kultura, pa infrastruktura\nOpština Vršac je od 2006. do sada uz pomoć Evropske unije realizovala 26 projekata čija je vrednost 11-12 miliona evra. Počelo se od građanskog obrazovanja i stiglo do telemedicine i pokrivene zelene pijace. U strategiji EU postoji jasan plan podržan novcem iz pretpristupnih fondova prema kojem se države-kandidati “opremaju” standardima (na lokalnom nivou i u svakodnevnom životu) da bi postale punopravne članice Unije\nNi vršačke domaćice ni poljoprivredni proizvođači iz okolnih sela neće više morati da kisnu, smrzavaju se ili se preznojavaju kad izlaze na – pijacu. Za neki dan građani Vršca dobiće novu pokrivenu zelenu pijacu sa sistemom grejanja-hlađenja, pod čijim je krovom 2,5 hiljada kvadrata sa modernim voćarama, mesarama, prodavnicama mlečnih proizvoda, povrća. Objekat košta 1,4 miliona evra i sagrađen je novcem iz IPA fonda Evropske unije namenjenog prekograničnoj saradnji. Ista takva pijaca uskoro će proraditi nedaleko od Vršca – u rumunskoj opštini Gradinari.\nZatvorena gradska pijaca samo je jedan od 26 do sada realizovanih projekata koje je od 2006. do danas finansirala Evropska unija iz svojih pretpristupnih fondova čija je vrednost 11-12 miliona evra. “Toliko sigurno nije povukla nijedna opština u Srbiji”, kategoričan je Dejan Pantović, koordinator u Kancelariji za lokalni ekonomski razvoj opštine Vršac (on i kolega Dejan Mak iz iste kancelarije, prema oceni mnogih sugrađana, ključni su “softver” za privlačenje evropskog novca).\nU prvom pozivu saradnje s Rumunijom, u kojem je moglo da konkuriše 200 opština iz Rumunije i 70 iz Srbije (Banat, deo Bačke i Braničevski okrug), Vršac je uzeo najviše novca – 25 odsto od ukupne vrednosti za svih 270 opština, a u drugom pozivu uzeo je 19 odsto od ukupne vrednosti fonda namenjenog ovim opštinama.\n“Naša sreća je da je Rumunija tako blizu i zato smo se mi potrudili da imamo najveći program prekogranične saradnje. Nama su u prekograničnoj saradnji sa rumunskim partnerima bili dostupni grantovi do dva miliona evra, kod Mađara je maksimalno bilo milion evra, a kod Hrvata do 300.000 evra. Vršac je imao i najveći fond svakog pojedinačnog programa, pa smo mi tako postali najznačajniji program prekogranične saradnje koji Srbija ima”, objašnjava Pantović.\nVršac se odavno spremao, uključio i iskoristio šansu da kroz prekogranične projekte privuče znatna sredstva iz fondova Evropske unije kako bi popravio kvalitet života građana. Kad se pogleda “istorija” te saradnje lako se može zapaziti da u strategiji Evropske unije postoji jasan plan podržan novcem iz pretpristupnih fondova, prema kojem se države-kandidati “opremaju” standardima (na lokalnom nivou i u svakodnevnom životu) kako bi postale punopravne članice Unije. Vršac je, na osnovu dosadašnjeg korišćenja evropskih fondova, postao fotorobot-primer nastojanja Evropske unije da novcem svojih poreskih obveznika pomogne stvaranje evropskih uslova života u lokalnim zajednicama država-kandidata.\nSve je s privlačenjem novca iz evropskih pretpristupnih fondova počelo 2006. godine, dok je važio program KARDS (preteča IPA fondova). “Iz KARDS programa opština Vršac realizovala je šest projekata, to su tada bili projekti vrednosti do 150.000 evra, čija je svrha bila da se ljudi iz pograničnih područja dve države još bolje upoznaju, povežu, da se podignu kapaciteti civilnog sektora, kulturna saradnja, ekologija i turizam. Kroz taj program završili su projekte saobraćajne turističke signalizacije, očuvanje životne sredine u vršačkim planinama, poboljšanje administracije, razmene iskustava s rumunskim opštinama... Za tih šest Vršac je dobio oko pola miliona evra. Ali, mnogo važnije od te sume novca bilo je uigravanje, to je pravilo Evropske unije koje je važilo i kod Rumuna, Bugara i Hrvata”, kaže Pantović.\nPošto se dobro uigrao, Vršac je 2009. godine sa više projekata spremno dočekao prvi poziv IPA programa u kojima je moglo da se konkuriše za projekte vrednosti do milion evra. Prvi odobren projekat “Očuvanje kulturnog nasleđa Banata” bila je rekonstrukcija gradskog muzeja Konkordija (završena 2012. godine) na koju je potrošeno milion evra, a rumunski partner bio je muzej Banatul iz Temišvara. Zatim je sa 600.000 evra EU finansirala dekorativno osvetljenje kulturno-religijskih objekata u sklopu unapređenja turističke ponude Vršca, a rumunska opština Deta za isti projekat dobila je 265.000 evra. Iz tog prvog IPA poziva realizovana su još tri projekta vezana za građansko obrazovanje i demokratiju i unapređenje rada opštinskih administracija (oprema vredna 50.000 evra).\nDrugi IPA poziv (raspisan 2011. godine) doneo je veliku novinu u saradnji Vršca i Evropske unije u korišćenju prekograničnih projekata. Opština Vršac opredelila se za strateški zaokret – trošenje evropskog novca za modernizaciju infrastrukture. I odobrena su joj četiri projekta – izgradnja gradske pijace (ukupna vrednost 2,3 miliona evra – Vršac dobio 1,4 miliona), izgradnja biznis inkubatora (vrednost vršačkog dela 720.000 evra, partner – Županija Timiš), izrada studije izvodljivosti za logistički centar “Intermodalni terminal” (vrednost – 220.000 evra, partner je Županija Karaš Severin) i revitalizacija javnog uličnog osvetljenja (600.000 evra, 400.000 je dobila opština Deta). Pre par meseci završena je studija za Intermodalni terminal, pijaca se otvara ovih dana, a ostali projekti još traju.\nNa pitanje da li se ova vrsta saradnje sa Rumunijom na prekograničnim projektima pokazala kao dobar model za poboljšanje kvaliteta života građana Vršca, Pantović odgovara: “Izuzetno dobar. Mi smo konkurisali sa 12 projekata i svi su bili 'prva osa', odnosno infrastruktura. Druga osa je ekologija, a treća su kultura, obrazovanje i povezivanje građana. Popravljanje infrastrukture je strateško opredeljenje Vršca kako bi tako obezbedio kvalitetno okruženje za investitore koji će otvarati nova radna mesta i popravljati životni standard stanovništva”, kaže Pantović.\nAli, Opština nije jedini korisnik novca iz fondova Evropske unije za prekograničnu saradnju. Veoma mnogo evropskog novca koristi se u ovom drugom pozivu za sedam projekata iz “druge ose” – četiri škole učestvuju u projektima prekogranične saradnje, fondacija Hemofarma dobila je novac za unapređenje položaja romske manjine, a Gradska bolnica i u prvom i u drugom pozivu dobila je značajna sredstva. Bolnica trenutno troši 600.000 evra za opremanje dela za ginekologiju i izgradnju hirurške sale u ginekološkom bloku. I u prvom pozivu 2009. godine Bolnica je dobila 600.000 evra za telemedicinu. Vršačka bolnica je prva u Srbiji koja je umrežena sa svetskim bolnicama, doktori iz Njujorka su vršačkim lekarima pokazivali kako se rade operacije, umreženi su sa bolnicama u Rumuniji i vršački lekari sada po Srbiji predaju kolegama kako se to radi. “Mi smo svim tim institucijama pomagali u pisanju projekata, učestvovali u pretfinansiranju. To retko rade druge opštine u Srbiji. Sreća za Vršac je da kad je sve to krenulo nije bilo političkih otpora, sve što je predlagala Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj stavljano je kao opštinski prioritet i kandidovano za evropska sredstva, pretfinansirano iz opštinskog budžeta... A u drugim opštinama u Srbiji čelni ljudi tome nisu pridavali ozbiljan značaj. Na primer, opštine Požarevac, Kovin, Pančevo nemaju nijedan ili imaju tek poneki stidljiv mali projekat, a nijedna nema veliki infrastrukturni projekat. Velika stvar za Vršac bilo je formiranje 2007. godine Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i davanje na značaju toj instituciji u sistemu rada opštinske uprave. Kancelarija u ovom trenutku može da angažuje preko 20 stručnjaka koji mogu da rade implementaciju projekata. A to je veliki problem u Srbiji. Da bismo nekoga obučili da implementira projekat mora da prođe četiri-pet godina”, objašnjava Pantović.\nU Vršcu se spremaju i za treći poziv IPA fondova, uveliko se priprema tehnička dokumentacija i studije izvodljivosti za 10-ak projekata. Pantović kaže da će prioritet opet biti infrastruktura i da će se konkurisati za manji broj krupnih projekata poboljšanja privredne, turističke i komunalne infrastrukture. Kao jedan od problema Pantović ističe da će opštine u Srbiji u budućnosti imati sve manje novca u budžetu za razvojne projekte, a da će namenski deo biti sve veći: “To znači da nećemo moći ništa što vredi više od 200.000-300.000 evra sami da uradimo. Tako da su evropski fondovi naša budućnost. I o tome možemo da pričamo mi u Vršcu, ali šta će da radi 90 odsto opština u Srbiji koje nikad nisu ušle u ovo i nemaju ljude koji to mogu da iznesu. Te pare biće tu, ali neće imati ko da ih povuče. Mi u Kancelariji svakodnevno imamo pozive iz cele Srbije da im pomognemo”.\nPantović zatim objašnjava suštinu pretpristupnih fondova EU: “Sve se radi zbog poboljšanja uslova života građana kroz uvođenje gradova u evropske standarde. Prvo nas nauče engleski jezik, onda nas nauče za šta da tražimo novac, pa nas nauče da pravimo aplikacije. Onda krećemo od ekologije, jer je stanje loše, pa zatim daju novac za popravljanje infrastrukture, ali će i to jednom da stane, a onda će fokus biti na poljoprivredi jer su u EU procenili da je mali poljoprivredni proizvođač u Srbiji potpuno zapušten. Onda će se novac davati za samozapošljavanje ljudi, samostalne biznise, preduzetništvo, vinarije, etno imanja...\nVršačko iskustvo otkriva još jedan problem – pretfinansiranje projekata koje “pada” na teret opština. To je problem koji će mnoge opštine odvratiti od krupnih projekata. Opština Vršac ima kapacitet da sprovede i projekte vredne 10 miliona evra, ali nema novca za njihovo pretfinansiranje. Primer je uređenje gradske rečice na kojoj je 11 starih mostova, a ona je u katastrofalnom stanju. Za to je potrebno 10,5 miliona evra koje Vršac nema.\nEU daje između 10 i 20 odsto novca na početku projekta, a opštine dalje troše svoj novac i tek posle šest do devet meseci i tri-četiri “rešeta” kontrole, opštine dobijaju povraćaj svojih uloženih sredstava. “To je ozbiljan problem za opštine kao što je Vršac, a za manje opštine je nemoguća misija. Srećom, Pokrajinski sekretarijat za finansije jedini je to prepoznao, pa je pre tri godine krenuo sa obezbeđivanjem obaveznog učešća i to je opštinama fantastično pomoglo. Pokrajina je imala ideju i da nam da novac i za pretfinansiranje, ali je nastao problem pravne prirode, jer pretfinansiranje znači pozajmljivanje novca, a u Srbiji tim poslom mogu da se bave samo banke”, navodi Pantović.\nI članice EU imaju problema sa vladavinom prava\nEvropska komisija objavila je danas prvi izveštaj o vladavini prava u bloku koji je ukazao da, iako mnoge članice imaju visoke standarde, u toj oblasti postoje ozbiljni izazovi i problemi sa...


Tradicija ukazuje na igru "GG" - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Tradicija ukazuje na igru “GG”\nTradicija ukazuje na igru “GG”\nJedan od parova u okviru 35. prvenstvenog kola prvog ranga francuskog fudbala “Ligue 1”, biće susret između timova – Dijon i Metz. Domaćini uoči ovog kola zauzimaju poslednju poziciju uz 18 sakupljenih poena, dok su gosti na desetom mestu na tabeli sa do sada 43 osvojenih bodova.\n08.11.20 L1 Metz – Dijon 1 : 1\n07.08.20 CF Dijon – Metz 1 : 2\n21.12.19 L1 Dijon – Metz 2 : 2\n13.01.18 L1 Dijon – Metz 1 : 1\n21.10.17 L1 Metz – Dijon 1 : 2\n08.02.17 L1 Metz – Dijon 2 : 1\nNa poslednjih šest duela u nizu između ova dva rivala (gledajući sva takmičenja u kojima su se sastajali) i jedan i drugi tim su uspevali da postignu najmanje po jedan gol na svim tim susretima. Za nastavak ovog niza i tip na igru „GG“, nudi se koeficijent u visini od oko @1.90.\nPrethodni tekstFrancuzi “štede” na golovima?\nSledeći tekstSINGL DANA – NEDELJA 2. MAJ


SNS: Molimo Terzića da se ne meša u svoj posao | Patak Online – Valjevo vesti\nSNS: Molimo Terzića da se ne meša u svoj posao\nObjavljeno 24. septembra 2014.\nVALJEVO- O gorućem problemu sa kojim se suočava Valjevo, a to je veliki broj nezaposlenih, na stranačkoj konferenciji za novinare govorio je šef pravnog tima SNS Mihailo Milutinović, koji je i direktor Službe za zapošljavanje u Valjevu. Milutinović je o ovom problemu prvi put govorio otkako je postavljen na mesto direktora Službe za zapošljavanje i to u stranačkim prostorijama SNS, na čijoj kvoti je i postavljen za čelnog čoveka Službe za zapošljavanje.\n“Centralni problem u našem gradu, osim nesposobnog rukovodstva, predstavlja i problem nezaposlenosti. Gradsko rukovodstvo nije ništa uradilo da se taj problem reši. Ja sam gradonačelnika Stanka Terzića molio do sada da radi, a sada ga molim da ništa ne radi, da se ne meša u svoj posao, pa će biti bolje nego što je bilo do sada”, rekao je Milutinović.\nMilutinović je istakao da iz gradske kase ove godine nije izdvojen ni dinar za podsticaj zapošljavanju, dok je za JP “Kolubaru” u prvih šest meseci ove godine izdvojeno više od predviđenog novca, koji je potrošen, između ostalog, na stipendije dece zaposlenih.\nPrethodni članak Beovoz kreće u četvrtak ili petak\nSledeći članak Centru isključeni telefoni, preti im plenidba imovine\n1 komentar na “SNS: Molimo Terzića da se ne meša u svoj posao”\nDjoša konibar: 25. septembra 2014. at 08:47\nŠta bi sa onim kućama Klonberovim, Kaplarovim na Divčibarama, sa invalidskom penzijom Aleksinom rodom iz Divaca, pričaj malo o tome na konferencijama.


Predstavljen Hearthstone Masters, takmičarski sistem za 2019. godinu – RUR Esports\nNakon dva meseca čekanja, konačno smo dobili detalje o tome kako će izgledati naredna takmičarska Hearthstone sezona, dosta kasnije nego što je uobičajno, ali informacije su sada konačno tu.\nUmesto Hearthstone Championship Tour (HCT), sada ćemo imati nešto što se prosto zove Hearthstone Masters, koje se sastoji od kvalifikacija i Masters Tour događaja, kojih će biti tri(?) godišnje. U toku jednog Master Tour ciklusa, Blizzard će svake nedelje organizovati oko ~30 kvalifikacionih onlajn turnira preko platforme Battlefy (120 mesečno), i pobednici svakog od ovih turnira će dobiti direktni poziv na Master Tour turnir, od kojih će prvi biti u Las Vegasu (14-16. jun). Ovi Master Tour turniri su zamena za sezonske šampionate koje smo imali do ove godine (Winter/Spring/Summer Championship).\nOsim preko ovih Master Kvalifikacija, igrači se na Master Tour mogu plasirati i preko Ladder kvalifikacija, koji će se održavati svakog meseca i za koje se mogu prijaviti svi koji završe u Top 200 na ladderu. Razlika između ovih i običnih kvalifikacija je što će ovde Top 4 igrača izboriti plasman na Master Tour, a ne samo pobednik.\nNa kraju, biće organizovano i nekoliko licenciranih turnira trećih strana (StarLadder, DreamHack…) koji će takođe igračima osigurati mesto na Master Tour. Za prvi Master Tour u Las Vegasu, i igrači koji Raven godinu završe sa minimum 120 Hearthstone Competitive Points će takođe dobiti direktni poziv, a za ubuduće svi igrači koji završe u top 4 prethodnog Master Toura, će automatski dobijati poziv na sledeći.\nTakođe su pomenuti i Hearthstone Grandmasters, ali još uvek nemamo detalja o tome šta je tačno to i kako će funkcionisati.\nSvaki Masters Toru događaj će imati nagradni fond od minium 250 000 dolara, a biće uvedeni i specijalni Esport paketi koje možete kupovati i tako direktno podržati esport scenu i “pojačati” nagradni fond za taj turnir, slično kao što Blizzard već radi sa StarCraft 2 War Chest ili što Valve već godinama radi sa Battle Pass za Dota 2 International.\nPored novog sistema takmičenja, predstavljen je i novi sistem mečeva, “Specialist”, ali ćemo o njemu u zasebnom tekstu.\nTags blizzard HCT hearthstone Hearthstone Champions Tour Hearthstone Masters Masters Tour


Kao rezultat aktivnosti radne grupe Savjeta za konkurentnost za reformu procesa registracije preduzeća, Sekretarijat Savjeta za konkurentnost (SCC) je pripremio informativnu brošuru „Pojednostavljenje procesa registracije preduzeća u Crnoj Gori, kao rezultat nove legislative i promjene poslovnih pravila“.\nOva brošura poredi korake potrebne za registraciju društva sa ograničenom odgovornošću prije i nakon oktobra 2020. godine. Pripremljena je s ciljem da se na jasan način prikaže koji su koraci ukinuti ili pojednostavljeni za osnivača društva sa ograničenom odgovornošću (najčešći oblik organizovanja privrednih društava u Crnoj Gori).\nBrošuru SCC možete preuzeti ovdje ili u prilogu (na dnu strane).\nReforma procesa registracije preduzeća otpočeta je u martu 2019. godine kada je, od strane Savjeta za konkurentnost, formirana međuresorna radna grupa za izradu Analize stanja u oblasti registracije preduzeća sa mjerama za unapređenje. Krajni cilj reforme, koja je snažno podržana i od strane privrednih udruženja (među kojima i UPCG), je omogućavanje elektronske registracije (osnivanje, izmjene i prestanak) svih oblika privrednih subjekata. Kako ovaj cilj zahtijeva vrijeme i određene preduslove, ova publikacija daje presjek do sada postignutog, obzirom da je već u ovoj fazi prepoznat značajan napredak za privredu, a što se ogleda u smanjenju koraka procesa registracije (sa 26 na 17 koraka).\nPojednostavljenje procesa registracije preduzeća u Crnoj Gori [3,136 kB]


Sve više Amerikanaca ne voli Obamu\nSve više Amerikanaca ne voli Obamu\nSve više Amerikanaca ne odobrava spoljnu politiku predsednika Baraka Obame i tek 40 odsto građana smatra da su njegovi postupci dobri.\nU danu kada Kongres treba da se izjasni o Obaminom predlogu o finansijskoj pozajmici Ukrajini od jedne milijarde dolara, istraživanje je pokažalo da se trećina ispitanih protivi davanju finansijskih sredstava zemljama koje su se našle „na udaru“ Rusije.\nIstraživanje agencija AP i GfK je pokazalo i da tek 20 odsto Amerikanaca podržava izdvajanje pomoći, a najveći je broj neopredeljenih po tom pitanju. Takođe, istraživanje je pokazalo i da je 59 odsto Amerikanaca nezadovoljno kako Obama radi svoj posao, što je najmanja podrška Obami do sada.\nIpak, kako podseća AP, i to je niže od 72 odsto nezadovoljnih politikom bivšeg šefa države Džordža Buša u oktobru 2008.\nIako spoljna politika nije ono što najviše zanima Amerikance u Obaminom drugom mandatu, očigledno je da su stalne kritike republikanaca da je predsednik previše slab u demonstriranju moći SAD u medjunarodnoj zajednici – urodile plodom, navodi AP.\nVećina smatra i da Obama nije adekvatno odgovorio na krizu u Ukrajinu – njih 57 odsto, a 54 odsto ispitanika ne odobrava njegove postupke prema Rusiji.\nSvaki deveti od 10 Amerikanaca podržava sankcije prema Rusiji zbog „aneksije“ krimskog poluostrva.\nSkoro polovina smatra da su sankcije „za sada“ dobro rešenje, dok druga polovina želi da one budu jače ako Rusija nastavi da sprovodi ukrajinski scenario prema nekim novim regionima ili državama. Samo 14 odsto ispitanih se protivi sankcijama.\nDemokrate inače smatraju sankcije ispravnim, dok republikanci veruju da su najavljene sankcije aktuelne administracije previše slabe. Internet anketa agencija AP-GfK sprovedena je od 20. do 24. marta na 1.012 ispitanika.


Vučić: Najveći problem je kako da menjamo sopstvenu svest\nTačno vrijeme: 2021-01-23 12:48:44\nObjavljeno petak, 10 januar 2014 00:06\nBeograd - Prvi potpredsjednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će Srbija uspeti da se izbori sa kriminalom i korupcijom, napominjući da najveći problem leži u tome kako promjeniti samu svijest Srba.\n"Najveći problem nije hoćemo li imati para ili ne, hoćemo li moći da se izborimo sa korupcijom i kriminalom, ma koliko to bilo teško - hoćemo. Naš najveći problem je kako Srbe da promenimo, kako da menjamo sopstvenu svest, kako da imamo drugačiji pristup životnim problemima", rekao Aleksandar Vučić književniku Svetislavu Basari u intervjuu za Novi magazin, koji će prikazati TV Nova.\nVučić je dodao da bi bilo dobro da srpski narod, ma gdje da živi, razumije da samo snažna srpska država može da štiti i zastupa njegove interese.\n"A, da li je to uvek bilo u prošlosti? Mogao bih sa vama da se složim da nije, a nadam se da u budućnosti hoće", kaže Vučić, odgovarajući na Basarinu opasku "da legitimni interesi srpskog naroda nisu uvijek interesi srpske države".\nPrema Vučićevim riječima, naša je greška što nismo razumjeli šta se dogodilo padom Berlinskog zida, završetkom hladnog rata.\n"Mi Srbi smo po tome specifični. I danas smo jedini narod koji slavi isključivo svoje poraze; mi naše pobede ne slavimo, mi više nemamo Kolubarsku bitku ni u pozorištima. Pitajte ljude na ulici, ne znaju ni koje se godine odigrala; mi ne slavimo ni Drugi svetski rat kao našu pobedu. Mi slavimo naše poraze, stvarne i izmišljene", smatra Vučić i objašnjava da će upravo promjena svjesti Srba biti najveći problem na putu napretka Srbije.\nBasara i Vučić su saglasni i da pristupanje Srbije Evropskoj uniji ne znači gubitak identiteta, ali nemaju isti stav i o uticaju neformalnh grupa pojedinaca, a prije svega SPC, na državne odluke.\nVučić je izazio nadu da će povorka ponosa biti održana ove godine uz uvjerenje da je pred nama vrijeme stišavanja tenzija.\nU intervjuu Vučić objašnjava koji su to "orkani zdesna i sleva" koji duvaju protiv njega i dodaje da sem njih i u njegovom okruženju "postoje ljudi koji se tobože slažu sa mnom i koji danas govore da su veliki prijatelji, u stvari bi, takođe, želeli da sve bude drugačije ili da se sve vrati u stare okvire".\nPrvi potpredsjednik Vlade Srbije tabloidima je zamjerio tekstove poput onog o Radulovićevom djetetu i o nekim Đilasovim privatnim stvarima, koje "stvarno ne možete da podnesete", ali i kazao da ne utiče na to što će mediji objavljivati, pa i na najave hapšenja.


Umesto istrage navodno visoke korupcije hapsi se uzbunjivač, sažima Dililijana Gajtandžijeva, bugarska istraživačka novinarka, koja je i osnivačica portala Arms Watch, u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE), poslednja dešavanja o aferi "Krušik".\nPodsetimo, ovaj međunarodni portal objavio je saznanja o potencijalno koruptivnom izvozu oružja, lukrativnom poslu u kome su gubitnici bili državna kompanija Krušik i budžet Srbije, a profiter privatna firma GIM, koju je predstavljao otac potpredsednika Vlade Branko Stefanović.\nTakođe, odmah nakon objavljivanja dokumenata o trgovini oružjem, objavljeno je i da je taj portal Arms Watch hakovan iz Srbije.\nArms Watch iznosi podatke po kojima je oružje koje je, preko GIM-a, uz posredovanje Stefanovića starijeg, kupovale kompanije iz Saudijske Arabije, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Sjedinjenih Američkih Država, navodi Gaytandzhieva, na kraju završavalo u rukama islamskih militanata u Jemenu i Siriji.\nOdlukom Višeg suda u Beogradu uzbunjivač A.O. iz fabrike "Krušik" vraćen je juče posle tri sedmice provedenih iza rešetaka, u zatvoru u kućni pritvor.\nGajtandžijeva: Želim najpre da kažem da je uzbunjivač iz Krušika pravi heroj Srbije. Dostavio mi je dokumente koji otkrivaju korupciju na najvišem nivou vlasti u Srbiji, eksponiraju sve trgovce oružjem, uključujući i oca potpredsednika srpske vlade i ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića. To oružje koje su izvozili iz Srbije završavalo je u rukama islamističkih grupa u Jemenu, skupina koje su činile mnogobrojne ratne zločine.\nDokumenti koje mi je dostavio hrabri uzbunjivač iz Krušika otkrivaju da je državna fabrika oružja (valjevski Krušik) privatnoj firmi GIM koju je predstavljao Branko Stefanović, otac ministra policije Nebojše Stefanovića, prodavala oružje mnogo ispod cena koje je toj kompaniji inicijalno nudila, a takođe i po cenama mnogo povoljnijim nego što je prodavala državnoj firmi za izvoz oružja Jugoimportu SDPR.\nOsim toga, ogromna je razlika između stvarne cene tih komada naoružanja i povlašćenih cena po kojima ih je od Krušika kupovao GIM. Nameće se pitanje zašto bi državna fabrika Krušik bila oštećena za stotine hiljada dolara da bi profitirala privatna firma GIM koju predstavlja Branko Stefanović, otac potpredsednika Vlade i ministra policije Nebojše Stefanovića? Zašto da ta privatna firma ubira enormne profite gurajući u velike ekonomske gubitke Krušik, a time i državu Srbiju kao njenog vlasnika? To je zločin.\nOsim toga, zločin je i to što su tim oružjem naoružavali teroriste – tačnije, to je ratni zločin.\nRSE: Zvaničnici Srbije na takve i slične navode odgovaraju da oni ne mogu da utiču na dalje tokove oružja, nakon što su ga izvezli, a u ugovoru o tome je kao krajnji korisnik navedena Saudijska Arabija.\nGajtandžijeva: Naravno da niko na svetu ne veruje da će se kada se tajno trguje oružjem u specifikaciji navesti da je krajnji korisnik teroristička organizacija Islamska država u Jemenu, niti da je kao krajnje odredište Jemen jer je ta zemlja pod međunarodnim embargom.\nMene ne zanima šta oni izjavljuju, ja sam objavila dokumente, fotografije, video materijal koji dokazuju da su teroristi Islamske države koristili srpsko oružje, oružje koje su otac srpskog ministra i kompanija GIM izvezli u Saudijsku Arabiju. Kao krajnji korisnik navedena je ta zemlja, a u ugovoru je stajalo da Saudijska Arabija ne može reeksportovati to oružje trećoj strani bez pisane dozvole srpske vlade.\nRSE: Da li srpska vlada može da utiče na dalji put tog oružja iz zemlje krajnjeg odredišta?\nGajtandžijeva: Prema međunarodnom pravu, onog trenutka kada stekne saznanje da je to oružje nastavilo put i došlo u ruke terorista, odnosno, da je sa krajnjeg odredišta otišlo trećoj strani, Srbija mora odmah da prekine isporuku tog oružja. Zašto srpske vlasti nisu zaustavile isporuke tog oružja? Prosto zato što je u izvozu učestvovao otac srpskog potpredsednika vlade Branko Stefanović i sticao profit od te prodaje oružja. Dakle, umesto da prekine izvoz naoružanja Saudijcima, što joj je međunarodno-pravna obaveza, Srbija je uhapsila uzbunjivača zato što je otkrio ovaj zločin.\nTakođe, ovo je teška zloupotreba ovlašćenja. Najpre srpskog ministra policije zato što je uhapsio čoveka koji je ukazao na učešće njegovog oca u ovim sumnjivim poslovima, a takođe i tužilaštva Srbije. Umesto da ispita ulogu GIM-a, oca potpredsednika Vlade u ovoj trgovini oružja, ulogu direktora Krušika, kao i celokupan izvoz srpskog oružja koje je završilo u rukama terorista u Jemenu ili Siriji, srpski tužilac je zloupotrebio svoja ovlašćenja i optužio uzbunjivača koji je govorio o svemu ovome. Srpsko tužilaštvo treba da otvori istragu o ovome, a ne o uzbunjivaču koji je otkrio visoku korupciju u Srbiji i međunarodnu mrežu za isporuku oružja za naoružavanja terorista.\nRSE: Vi ste pisali i srpskom tužilaštvu, kao i Specijalnom tužilaštvu za organizovani kriminal i pitali ih da li će otvoriti istragu o osnovama sumnje o visokoj korupciji u ovom poslu izvoza oružja u Srbiji. Jeste li dobili odgovor od tih dveju institucija?\nGajtandžijeva: Ne, nisam dobila nikakav odgovor, iako sam ih informisala i poslala im linkove o ovim istraživanjima pre oko mesec dana. Nikakvu reakciju nisam dobila od srpskog tužilaštva, nikakav odgovor. Po onome što vidim, jedina njihova reakcija bila je hapšenje osobe koja je otkrila dokumente o tome. Te institucije odbile su da ispitaju informacije koje sam im dostavila, što je, po sebi, zloupotreba njihovih ovlašćenja. A onda su uhapsili uzbunjivača, što je još drastičnija zloupotreba ovlašćenja, optužili ga za odavanje službene ili poslovne tajne.\nBajić: Zviždači se doživljavaju kao izdajnici, ne kao čuvari profesije\nNe može informacija koja ukazuje na potencijalnu štetu za javni interes, kao što je korupcija, ili na zločin poput naoružavanja terorista – ne može, dakle, plasiranje takvih informacija biti tretirano kao službena tajna. Takva informacija ne može biti tajna jer je ona u javnom interesu. Dakle, ovo je totalna zloupotreba zakona i ovlašćenja.\nProizvedeno u Kragujevcu, ubija u Siriji\nRSE: Takođe ste se, koliko razumem, obratili Evropskom parlamentu. Šta ste im pisali u pogledu ovog izvoza oružja iz Srbije, kao zemlje kandidatkinje za EU?\nGajtandžijeva: Da, poslala sam mejl sa linkovima ovih istraživanja koja se tiču Srbije, kao zemlje kandidata, ali i Hrvatske i Bugarske, kao zemalja-članica EU, s obzirom da moja istraživanja o izvozu i transportu oružja uključuju i ove dve zemlje. U mejlu sam, uz te informacije koje sam mu prosledila, pitala predsednika Evropskog parlamenta (David Sassoli, italijanski socijaldemokrata, prim. aut.) da li će išta preduzeti kako bi se američka i saudijska vlada sprečile da šalju oružje u Siriju i Jemen. Nisam, međutim, dobila nikakav odgovor.\nTakođe sam uputila mnoštvo elektronskih poruka Interpolu i Ujedinjenim nacijama jer one imaju specijalno odeljenje koje se bavi istraživanjem trafikinga oružja, ali ni sa tih adresa nisam dobila bilo kakav odgovor.


Šansa za nova privredna partnerstva - uskoro u Zrenjaninu B2B sastanci\nObjavljeno 30.08.2019. u 18h\nNakon prošlogodišnjih uspešnih B2B sastanaka koji su organizovani u okviru Sajma privrede ZrBizNet, organizatori najavljuju da će i ove godine biti održani bilateralni susreti privrednika i preduzetnika. Tako će drugi poslovni susreti biti održani prvog dana ovogodišnjeg sajma, u četvrtak, 19. septembra, u Hali Medison u Zrenjaninu.\nB2B sastanci na ZrBizNetu\nUkoliko ste zainteresovani za pronalaženje novih poslovnih partnera, za plasman ili nabavku proizvoda i usluga, dovoljno je da profil vašeg privrednog društva bude postavljen na platformu koja se nalazi na linku http://parlamentprivrednika2019.talkb2b.net/members/register\nDetaljnije informacije o načinu funkcionisanja platforme nalaze se na linku http://parlamentprivrednika2019.talkb2b.net/sr/page/25/Kako+funkcionise\nKAKO PRONAĆI PARTNERA ZA B2B SASTANAK ?\n– Nakon registracije na navedenoj platformi, privrednicima se pruža mogućnost da pretraže profile svih prijavljenih privrednih društava i da identifikuju potencijalne poslovne partnere sa kojima žele da ostvare susret. Kada odaberu partnere, potrebno je da im pošalju zahtev za sastanak. Slanje zahteva za sastanke biće omogućeno u periodu od 11. do 17. septembra 2019. godine. Napominjemo da se sastanak ne zakazuje automatski, po slanju zahteva, nego da je potrebno da zahtev za sastanak bude prihvaćen, odnosno da je sastanak zakazan tek kada je prihvaćen od strane oba privredna društva. Nakon isteka roka za zakazivanje sastanaka, od organizatora ćete dobiti vaš lični raspored sastanaka sa tačnom satnicom i drugim potrebnim pojedinostima, kaže Izabela Kiš ispred organizacionog odbora zadužena za programski deo trećeg Sajma privrede ZrBizNet.\nB2B sastanci održaće se prvog dana u periodu od 14 do 16 časova.\nZa dodatne informacije i podršku za postavljanje profila privrednog društva na platformu, možete se obratiti Biljani Glišić, samostalnom savetniku u Centru za EU integracije PKS, na mejl: biljana.glisic@pks.rs ili tel: +381 11 3300-928.\nZašto je za privrednike i preduzetnike važno učešće na trećem Sajmu privrede “ZrBizNet” (VIDEO)\nTagovi:b2b sastanci, preduzetnici zrenjanin, sajam privrede srbija, sajam privrede zrrenjanin, sajam zrenjanin, treci zrbiznet, zrbiznet, zrbiznet zrenjanin


BRNABIĆ: Cela Evropa uči do Vučića kako se vodi država! - Ekskluziva\nOvo je bio najveći, ali tek prvi udarac mafiji\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas da je jučerašnja akcija MUP-a i BIA, u kojoj je uhapšeno skoro 20 osoba organizovane kriminalne grupe, prvi i najveći udar mafiji, i dodala da tu nije kraj već da se istraga i akcije nastavljaju.\nOdgovarajući na pitanje novinara ko je u državi odgovoran što je jedna kriminalna grupa uspela da naraste do te mere da se poredi sa „Zemunskim klanom”, Brnabić je rekla da ona ne bi želela o tome sada da govori, jer je, podseća, istraga u toku.\n„Svaki moj komentar ili komentar ministra Stefanovića mogao bi da ugrozi dalji tok istrage i operacija koje se trenutno planiraju”, rekla je Brnabić odgovarajući na pitanje novinara koje je bilo upućeno i njoj i bivšem ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću.\nIstakla je da bi ona sva pitanja oko najnovije akcije hapšenja prepustila nadležnim institucijama.\n„Ovo je bio najveći, ali prvi udarac, jer ova operacija se nastavlja”, naglasila je Brnabić.\nNavela je da je zadovoljn\na radom svih nadležnih službi, kao i njihovom saradnjom sa nezavisnim organima kao što je Tužilaštvo za organizovani kriminal, prenosi Tanjug.\nШОKАНТНА АНАЛИЗА РУСKОГ АНАЛИТИЧАРА: Србија се предаје великој Албанији – ЕВО ШТА СЕ ДОГАЂА…\nJ ožu, 2021 admin\nUHAPŠEN DEDA (87), NOĆAS IZ PIŠTOLJA UPUCAO ČOVEKA U LEBANU: Kaže to je lopov koji je hteo da mu opljačka kuću


Najčitanije knjige ovog leta | Happynovisad / Knjiga\nPrema rečima direktorke "Delfija" Vesne Mihajlović, leti je uobičajeno da raste prodaja knjiga domaćih autora, najviše zbog poklona prijateljima u inostranstvu, pa je tako bilo i ovog puta. Ona navodi da su se kupovale nove knjige Vladimira Arsenijevića, Svetislava Basare, Dragana Velikića i drugih.\nDirektor "Evro-Đuntija" Novica Jeftić je istakao veliko interesovanje za luksuzno izdanje autobiografije kralja Petra Drugog Karađorđevića. Tu potražnju on je pripisao kupcima koji su došli iz inostranstva pa su iz zavičaja želeli da je ponesu ili za sebe ili rodbinu i prijatelje.\nI "Vulkan" je ovoga leta imao jak "adut" za dijasporu pošto je roman Aleksandra Gatalice "Veliki rat" u januaru okićen NIN-ovom nagradom što bi, samo po sebi, bila dovoljna preporuka da knjiga zavređuje da se ponese iz zavičaja.\nTo se i potvrdilo, jer je ovaj roman o Prvom svetskom ratu održao visoko treće mesto na listi najprodavanijih, izjavila je Tanjugu zamenica direktorke Aleksandra Kovacević.\nNajviše razloga da bude zadovoljan letnjom sezonom ima lanac "Delfi" sa 26 prodajnih mesta u Srbiji, jer, kako je podsetila MIhajlović, oni letnju sezonu otvaraju uz "Noć knjige".\nPocetak leta, dodala je ona, obeležilo je i objavljivanje novog romana Haleda Hoseinija, modernog klasika svetske književnosti, "A planine odjeknuše". Veliko interesovanje čitalaca za tim romanom ne jenjava.\nOna navodi da se, umesto uobičajene prakse da se leti čita laganija literatura, prema podacima o prodaji u knjižarama "Delfi" ipak najviše kupuju romani nobelovaca i proverena književnost poput Saramaga, Andrića, Pekića.\n"Možda je evidentan pad kupovne moći doveo do toga da se pažljivije biraju naslovi i da se investira u knjige veće vrednosti" smatra Mihajlović.\nLeti, zapaža ona, raste prodaja knjiga o Beogradu i Srbiji, kao i prevodi domaćih autora na strane jezike što je rezultat posete stranaca. Ovaj knjižarski lanac nudi i odličan izbor turističkih vodiča na engleskom jeziku, za sve destinacije koji imaju dobru prođu kod naših čitalaca koji se spremaju na letovanje izvan Srbije.\nMihajlović je zadovoljna prodajom i jedne neobične knjige za decu "Vidovite priče" Ljubivoja Ršumovića sa ilustracijama nenadmašnog Dušana Petričića. Ona je objavljena na srpskom i engleskom jeziku pa je mogu čitati i deca naših iseljenika koja nisu naučila maternji jezik.\nVlasnik "Evro-Đuntija" Novica Jeftić, koji je uspostavio prvi pravi partnerski odnos sa stranom izdavačkom kućom "Đunti" i vlasnikom Serđom Đuntijem, potvrdio je da je uprkos krizi i odsustvu pomoći od italijanskog partnera, i dalje vodeći srpski izdavač slikovnica za najmlađe.\nOn je rekao da su se tokom juna, jula i avgusta, kao i svih ostalih meseci, najbolje prodavale licencne knjige kompanije "Dizni", za koje ima ekskluzivna autorska prava za naše celo govorno područje.\nSve knjiga sa Dizinijevim junacima ali i serijali sa Pepom prase, Jagodicom Bobicom i ostalim, deci dobro znanim likovima vode po prodaji u svih devet knjižara " Evro-Đunti".\nNajveći promet, naglasio je on, ostvaruje knjižara u zgradi SANU iako je u celini gledano tokom tri letnja meseca ukupni promet opao za 15 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nJeftić je ipak optimista jer, kao dugogodišnji uspešni izdavač računa da će poslednja četiri meseca u godini koja su tradiciionlano najbolja za prodaju knjiga jer je to vreme praznika i poklanjanja, nadoknaditi smanjeni promet tokom leta i dostići barem prošlogodišnji nivo. On očekuje da će nekoliko svetskih hitova koji se već prevode takođe doprineti poboljšanju prodaje.\nUrednica u "Evro-Đuntiju" Gordana Subotić je kazala da, ako se izuzmu knjige za decu, među 10 najtraženijih knjiga ulazi roman o zlatnoj ruskoj mladeži u doba Staljina "Jedne zimske noći" Simona Sibaga Montefjorea čijia je "biografija" Jerusalima jedna od stalno traženih knjiga na policama "Evro Đuntija", iako je objavljena prošle godine.\nPrve dve knjige erotske trilogije "Osamdeset dana" su takođe na listi letnjih hitova, a prema rečima Subotićeve, do Sajma knjiga u oktobru biće i štampan i treći tom. Ovaj izdavač razmatra mogućnost da okupi još dva erotska naslova ovog neobičnog književnog tandema koji su krije iza pseudonima Vina Džekson.\nDa čitaoci mogu da prepoznaju dobru knjigu i bez velike medijske promocije potvrđuje traženost trilera "Kurir" Ave Makarti koji je takođe među prvih 10 naslova. Istorijski roman "Ahilov pev" Medlin Miler našao je svoju ciljnu grupu, jer je veoma uspešno dočarao ljubav između dvojice heroja "Ilijade" Ahila i Patrokla. Italijanski pisac Paulo Đordano je već prevođen na srspki što je svakako doprinelo popularnosti novog naslova "Ljudsko telo".\nLanac knjižara "Vulkan" nastao je pod sloganom "Erupcija ideja" i udruživanjem izdavača "Mono i Manjana" i "Alnari" a zajedno imaju 7 knjižara u Beogradu i još 10 širom Srbije.\nPrema oceni Aleksandre Kovačević, prodaja knjiga u letnjim mesecima ne beleži bitnije promene u odnosu na prošlu godinu, a tome sigurno doprinosi veoma širok dijapazon domaćih i stranih naslova kao i ponuda knjiga na engleskom jeziku.\nOno što je primetno, kazala je Kovačeviće, je porast prodaje knjiga na akcijama kao što su "3 knjige za 999 dinara" i "2 za 1" gde se nude ne samo stariji već i novi, aktuelni naslovi.\nStandardno interesovanje vlada za aktuelne ljubavne romane "Devojka od papira" Gijoma Musoa i "Ukus greha" Zorane Šulc, a kupci su odmah pohrlili da kupe "Inferno" Dena Brauna" uz izdanju "Solarisa" koji je ovom lancu dao ekskluivno pravo prodaje tokom prve sedmice. To je doprinelo da knjiga odmah dospe na listu hitova u "Vulkanu".\nPovezane teme: najčitanije knjige


NEMA KRIZE ZA LJUBITELJE LUKSUZA: U jeku epidemije u BiH uvezena dva lamborginija vrijedna milion KM | Banjaluka.net\nNEMA KRIZE ZA LJUBITELJE LUKSUZA: U jeku epidemije u BiH uvezena dva lamborginija vrijedna milion KM\nDva lamborginija, modela urus, te urus 636, vrijednosti po oko pola miliona KM uvezena su tokom maja i juna u BiH, što je još jednom potvrdilo da za one koji imaju i ne žale da izdvoje novac za luksuzne četvorotočkaše, ni korona ne predstavlja prepreku.\nIz Uprave za indirektno oporezivanje BiH za “Nezavisne” potvrdili su da su ova dva vozila carinjena na Carinskoj ispostavi u Gradišci, te da je uvoznik jednog lamborginija iz Travnika, a drugog iz Gradiške.\nŽeljko Vasilić iz auto-salona “Braća Đukić” Derventa kaže da je veoma mali broj onih koji sebi tako nešto mogu priuštiti, ali da u BiH ipak ima kupaca za ovako skupocjena vozila.\nOn dodaje da je u BiH inače najveća potražnja za vozilima između 10.000 i 30.000 KM i da je sve preko te vrijednosti dosta rijetko, te da oni mjesečno prodaju oko tri-četiri vozila iznad te vrijednosti.\nGoran Radivojac, profesor na Ekonomskom fakultetu u Banjaluci smatra da građani teško mogu da razumiju kupovinu ovako luksuzne robe, te dodaje da je tu više riječ o statusnim simbolima nego o samoj potrebi.\nNajskuplje uvezeno vozilo u ovoj godini, ferari 488 (pista/tip F142) vrijedan više od 600.000 KM uvezen je u aprilu, međutim odmah iza njega po vrijednosti slijede ova dva Lamborginija uvezena u maju i junu.


Šta bi bilo da Zvezdu natjeraju da promijeni ime? Izbio bi rat u Srbiji... Bukvalno rat! | Sport | Fudbal\nŠta bi bilo da Zvezdu natjeraju da promijeni ime? Izbio bi rat u Srbiji... Bukvalno rat! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n"Zvezda je ovdje simbol, brend, nešto posebno. Čak i u teškim danima po ovu zemlju, ljudi su nalazili radost u fudbalu i Zvezdi".\nCrvena zvezda i Steaua su (za sada) jedini klubovi sa istoka Evrope koji su uspjeli da podignu trofej Lige šampiona, odnosno Kupa evropskih šampiona.\nMeđutim, Steaua više ne postoji kao Steaua, pošto su morali da promijene ime u FCSB nakon izgubljenog dugogodišnjeg spora sa Ministarstvom odbrane Rumunije, a možete li da zamislite da se nešto slično desi sa Crvenom zvezdom?\nO toj temi je govorio Novak Martinović, nekadašnji fudbaler oba kluba, koji je za portal GSP govorio pred dolazak Steaue, pardon FSCB-a, u Srbiju gdje ih čeka duel sa TSC-om.\nU pitanju je meč u okviru drugog kola kvalifikacija za Ligu Evrope koji će se igrati u Senti.\n"Ovdje u Srbiji niko ne govori FCSB. Za nas je to i dalje Steaua. Kada bi neko ovde htio da natjera Crvenu zvezdu da promijeni ime, izbio bi rat. I to bukvalno, pravi rat. Jer, Zvezda je ovdje simbol, brend, nešto posebno", kazao je bivši štoper srpske i rumunske Zvezde.\n"Čak i u teškim danima po ovu zemlju, ljudi su nalazili radost u fudbalu i Zvezdi. A, ni klub nije privatizovan, pa je samim tim isključeno da može da mu se dogodi kao Steaui".\nSteaua je izgubila pravo da koristi stari grb, stadion, a klub je u vlasništvu Điđija Bekalija.\n"To je ludilo. U prvi mah sam bio šokiran, ali sam mislio da će se sve srediti poslije nekoliko mjeseci, da će se vratiti u normalnu. Ali, to se nije dogodilo. Šteta, velika šteta, najviše zbog navijača", rekao je Novak Martinović koji je dublji trag ostavio u Bukureštu.\nGovoreći za rumunski portal je kazao da je Steaua veliki favorit protiv TSC-a, za koji kaže da je dobar projekat za budućnost, ali da imaju tim koji nema iskustvo na međunarodnoj sceni.\nTakođe, ističe i da je rumunski fudbal daleko ispred srpskog...\n"Osim Crvene zvezde i Partizana, srpski klubovi nemaju novca, zato ne mogu da dovode kvalitetne strance. Prosječna plata je oko 2.000-3.000 evra. Ako neko ima 4.000, to znači da baš odskače kvalitetom. Novcem koji dobijaju od TV prava klubovi ne mogu ni garnituru dresova da kupe. Nivo fudbala je baš nizak, daleko ispod rumunske lige", zaključio je Martinović.\nU Engleskoj kažu da je oštar\nFK Crvena zvezda Steaua


Maduro pozvao vojsku na pripravnost u slučaju američke invazije - Sputnjik Srbija\n16:48 03 Avgust 2020\n07:07 05.05.2019 (osveženo 09:24 05.05.2019) Preuzmite kraći link\nVojska treba da bude spremna da brani zemlju od Sjedinjenih Američkih Država sa oružjem u ruci, izjavio je predsednik Venecuele Nikolas Maduro, prenosi televizija RT.\n„Vojska bi trebalo da bude spremna da brani zemlju oružjem ukoliko se jednog dana severnoamerička imperija usudi da napadne ovu zemlju, ovu svetu zemlju“, rekao je predsednik obraćajući se hiljadama mladih kadeta na vojnim vežbama u državi Kohedes.\nRanije su mediji javili da su američke vlasti mogle da dobiju podršku visokih vojnih oficira u Venecueli, da je Vašington u maju 2017. pomogao jednom od generala kojima je bila potrebna viza za Sjedinjene Američke Države zbog predstojeće operacije trogodišnjeg sina u Bostonu.\nU utorak 30. aprila opozicija Venecuele pokušala je da izvrši prevrat. Lider opozicije Huan Gvaido, koji se proglasio za predsednika zemlje, i njegove pristalice okupile u Karakasu na auto-putu ispred vojne baze Karlota. Prethodno je Gvaido pozvao narod Venecuele i vojsku da izađu na ulice kako bi okončali Operaciju Sloboda za svrgavanje legitimnog predsednika države Nikolasa Madura.\nU ovom pokušaju učestvovali su i vojnici Venecuele. Međutim, prema izjavi ministra odbrane zemlje i predsednika Nacionalne konstitutivne skupštine, mnoge od njih je obmanula opozicija. Šef države i ministar odbrane objavili su o vernosti oružanih snaga legitimnim vlastima. Vlasti su najavile neuspeh pokušaja državnog udara. Maduro je naredio da počne istragu o događajima od utorka, izdate naloge za hapšenje aktivnih učesnika. Kasnije je Maduro saopštio da je naredio da se pokrene istraga o pokušaju prevrata koji je izvršila opozicija, a izdato je i naređenje za hapšenje učesnika.\nNakon toga Gvaido je dozvolio mogućnost spoljne intervencije. Na pitanje šta će on učiniti u slučaju predloga savetnika američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona o američkoj intervenciji, Gvaido je odgovorio da je spreman da je razmotri i odobri. „Mi ćemo ga (predlog) proceniti i (eventualno) razmotriti u parlamentu kako bi se ova kriza rešila. Ukoliko bude potrebno, možemo da je odobrimo“, rekao je Gvaido.


Twitter označio medije iz Srbije koji „sarađuju sa vladom“ | PC Press\nTwitter označio medije iz Srbije koji „sarađuju sa vladom“\n17. avgust 2021. 20. avgust 2021. PC Press\nDruštvena mreža Twitter označila je provladine medije iz Srbije na njihovim profilima, kao i ispod svakog njihovog posta, natpisom „Medij koji sarađuje sa Vladom Srbije“, piše portal Danas.\nOvu oznaku provladinih medija imaju za sada nalozi Kurira, Prve, RTS Vesti, Tanjuga, Informera, Srpskog telegrafa, Politike, Televizije Hepi, Pink.rs i B92 vesti.\nKako se navodi u objašnjenju Twittera, oznake na profilima povezanim sa državom obezbeđuju dodatni kontekst o tim profilima koje kontrolišu određeni predstavnici vlada, kao i medijske institucije povezane sa državom, ali i pojedinci koji su bliski sa ovom vrstom entiteta.\n„Oznake se pojavljuju na stranicama važnih Twitter profila i na tvitovima koje šalju i dele ovi profili. Oznake sadrže informacije o državi sa kojom je profil povezan i informacije o tome da li sarađuju sa predstavnicima vlade ili medijima povezanim sa državom. Pored toga, ove oznake uključuju i male ikonice zastava koje signalizuju status profila kao vladinog profila ili medija povezanog sa državom“, navodi se na zvaničnom sajtu Twittera.\nPročitajte i: Twitter kažnjen sa 150 miliona dolara\n„Kako se definišu medijski profili povezani sa državom? Profili povezani sa državom definišu se kao platforme preko kojih država vrši kontrolu nad uredničkim sadržajem preko finansijskih sredstava ili indirektnih političkih pritisika, i/ili kontrolom nad produkcijom i distribucijom ovih sadržaja. Profili koji pripadaju medijskim entitetima povezanim sa državom, njihovim urednicima, i/ili starijim članovima osoblja mogu biti označeni“, objašnjavaju iz Twittera.\n← Amphicar: Vozilo za kopno i vodu na aukciji\nDanko Jevtović – drugi mandat u Bordu direktora ICANN-a →


Tekstovi sa tagom: Crvena garda\nTema: Pola veka od kulturne revolucije u Kini\nVelika kulturna proleterska revolucija predstavlja istorijsku tragediju Kine. To je period “crvenog terora” koji je trajao od 1966. do 1969. godine. Međutim, period političke nestabilnosti i unutrašnjeg previranja kako u zemlji tako i u Komunističkoj partiji Kine potrajao je sve do Maove smrti 1976. i hapšenjem grupe radikalnih ultralevičara poznatih pod imenom “četvoročlana banda“. Bilo je to vreme potkazivača, moderni „lov na veštice“. Koristile su se stare, oprobane metode, a neprijatelj je uvek bio isti vekovima: onaj koji se izdvajao iz mase - mišljenjem, ponašanjem, stavom, svako ko je stajao na putu vladajućoj ideologiji


eu.me - Oglas za projektnog saradnika u Kancelariji za evropske integracije u okviru projekta SMART ADRIA Plavi rast\nsrijeda, 15 jul 2020 12:35\nKancelarija za evropske integracije objavljuje oglas za projektnog saradnika u Kancelariji za evropske integracije u okviru projekta SMART ADRIA Plavi rast br. 360 kofinansiranog od strane Evropske unije u okviru Interreg IPA programa prekogranične saradnje između Italije, Albanije i Crne Gore za period 2014-2020.\nKancelarija za evropske integracije Crne Gore poziva zainteresovane kandidate da se prijave na oglas za sljedeće radno mjesto:\nProjektni saradnik u okviru projekta SMART ADRIA Plavi rast br. 360 kofinansiranog od strane Evropske unije u okviru Interreg IPA programa prekogranične saradnje između Italije, Albanije i Crne Gore za period 2014-2020, Kancelarija za evropske integracije, Podgorica\nRok za dostavljanje dokumentacije je 27. jul 2020. godine do 15:00 sati na sledeću e-mail adresu:\nPredmet: Programme Assistant in the European Integration Office\nProjektni zadatak za poziciju projektnog saradnika možete preuzeti ovdje.\nLista predstavnica NVO predloženih za članstvo u Zajedničkom konsultativnom odboru između Crne Gore i Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta


Šri Lanka ukinula zakon kojim se zabranjuje ženama da proizvode i kupuju alkohol\n► Šri Lanka ukinula zakon kojim se zabranjuje ženama da proizvode i kupuju\nŠri Lanka je ukinula zabranu staru 39 godina kojom žene ne smeju da kupuju alkohol niti da rade na mestima gde se proizvode i prodaju alkoholna pića, saopštilo je danas Ministarstvo finansija te zemlje.\nZakon iz 1979. godine, koji zabranjuju prodaju alkohola ženama na ostrvu koje sada ima oko 21 milion stanovnika, ukinut je u sklopu borbe protiv seksizma u tekstovima zakona, izjavio je Frans presu portparol ministartsva Ali Hasen.\nŽene će od sada moći da rade u ustanovama gde se proizvodi, prodaje i služi akohol, kao što su barovi.\nHasen je rekao da je zamisao da se uvede "neutralnost između polova".\nMeđutim, na snazi ostaje zabrana prodaje alkohola pripadnicima snaga bezbednosti dok su na dužnosti.\nIz zatvora u Šri Lanki pobegao neobičan zatvorenik - mačka švercer droge\nMačka koju su stražari presreli u glavnom zatvoru Šri Lanke u njenom pokušaju da u tu ustanovu unese drogu i SIM kartice, pobegla je iz zatvorske prostorije gde su je ostavili, saopštila je...\nNajmanje 21 osoba umrla od trovanja alkoholom u Indiji\nNajmanje 21 osoba umrla je od trovanja alkoholom u poslednja tri dana na severu Indije.\nIzveštaj UN: Severnokorejske vlasti zlostavljale žene koje su se vratile iz inostranstva\nKancelarija UN za ljudska prava izvestila je danas da su deo severnokorejskih žena koje su otputovale u inostranstvo u potrazi za poslom zlostavljali pripadnici bezbednosti prebijanjem,...\nMMF: Pandemija preti da poveća ekonomski jaz među polovima\nPandemija koronavirusa bi mogla da ugrozi napredak koji su žene postigle u poslednje tri decenije u smanjenju ekonomskog jaza sa muškarcima, istakla je danas izvršna direktorka Međunarodnog...\nVelika Britanija obustavlja izručenja i prodaju oružja Hongkongu zbog kineskog zakona\nVelika Britanija je danas suspendovala sporazum o izručenju s Hongkongom i blokirala prodaju oružja toj autonomnoj kineskoj teritoriji nakon što je Peking usvojio oštar zakon o nacionalnoj...


Đelić: Nema dileme da Evropska unija želi Srbiju kao punopravnog člana\nDeo političkih zvaničnika zadovoljan je ponudom prelaznog političkog sporazuma Evropske unije, drugi deo se ne oglašava.\nVicepremijer Božidar Đelić ocenio je tim povodom da posle prelaznog sporazuma nema više nikakve dileme da Evropska unija želi Srbiju kao punopravnog člana i izrazio uverenje da će građani Srbiej u danima koji dolaze potvrditi svoje evropsko opredeljenje.\nA ministar za rad i predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić smatra da ponuđeni sporazum čitan između redova znači da EU želi da sačeka rezultate predsedničkih izbora 3. februara i ukoliko ti rezultati budu takvi da pobedi kandidat, koji se protivi ulasku Srbije u Uniju onda od toga posla neće niti ništa pa ni od ovog ponuđenog sporazuma. Ljajić je pojasnio da to nije njegova, već ocena apsolutne većine zemalja u EU.\nIzvršni direktor Balkanskog fonda za demokratiju Ivan Vejvoda kaže da je prelazni sporazum jako važan, jer potvrđuje da postoji volja EU da uključi Zapadni Balkan i Srbiju u članstvo. I član Foruma za Međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji Dušan Lazić tvrdi da je predlog sporazuma koji je Evropska unija ponudila Beogradu veoma značajan za Srbiju, jer otvara mogućnost za razvoj saradnje sa Briselom u nizu oblasti.\nA predsednik Rumunije Trajan Basesku na konferenciji za novinare posle susreta sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem upozorio je građane Srbije da svoje interese jedino efikasno mogu da brane unutar Evropske unije i istakao da je prostupanje Evropskoj uniji najveće dostignuće Rumunije posle Drugog svetskog rata.\n"Pristupanjem Evropskoj uniji mladima je omogućeno da studiraju na evropskim univerzitetima po veoma povoljnim cenama, omogućeno je da tri miliona Rumuna mogu da rade u zemljama Unije, a za strukturne reforme dobili smo od EU bespovratnu pomoć od 32 milijarde evra", objasnio je predsednik Rumunije Trajan Basesku.


NDNV: SEJDINOVIĆU I GRUHONJIĆU UPUĆENE JEZIVE PRETNJE SMRĆU – “PLIVAĆETE DUNAVOM USKORO”\nSejdinoviću i Gruhonjiću se, između ostalog, poručuje da će uskoro “plivati Dunavom”, a da su i oni i njihove porodice praćeni i da će biti “živi odrani”\nPredsedniku Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Nedimu Sejdinoviću i programskom uredniku NDNV-a Dinku Gruhonjiću, kao i njihovim porodicama, upućene su otvorene i jezive pretnje smrću, saopšteno je danas iz NDNV.\nU saopštenju tog medijskog udruženja se objašnjava da su pretnje upućene anonimnim pismom, koje je pristiglo na adresu NDNV-a i naslovljeno je na predsednika Nedima Sejdinovića.\nKako se vidi u pismu, koje je NDNV prosledilo medijima, Sejdinoviću i Gruhonjiću se, između ostalog, poručuje da će uskoro “plivati Dunavom”, a da su i oni i njihove porodice praćeni i da će biti “živi odrani”. Pismo je potpisalo Udruženje Mađara, Rusina, Slovaka i Srba”, a kako se vidi na pečatu na koverti, poslato je iz neke od pošta u Beogradu.\nNDNV je pretnje smrću prijavio policiji, a o slučaju je obavešteno i Više javno tužilaštvo u Novom Sadu. Iz NDNV su poručili da očekuju da anonimni autor pod hitno bude otkriven i adekvatno kažnjen.\n“Ovo pismo je, međutim, samo vrhunac serije pretnji smrću i nasiljem koje su proteklih dana, putem društvenih mreža, pristizale rukovodstvu NDNV-a, pre svega predsedniku udruženja. O ovome je obavešteno i Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal, koje se međutim do danas nije oglasilo”, navodi se u saopštenju.\nU njemu se dodaje i da je NDNV o pretnjama, pored kolega iz medija, obavestio i relevantne domaće i međunarodne institucije i organizacije.\nRedakcija Autonomije objavljuje u celosti preteće pismo kojim se predsedniku Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Nedimu Sejdinoviću i programskom uredniku NDNV-a Dinku Gruhonjiću, kao i njihovim porodicama preti smrću.\nTakođe, objavljujemo i fotografiju koverte pretećeg pisma.\nAOM: Ako se ne otkriju počinioci otvara se pitanje bezbednosti svih građana\nAsocijacija onlajn medija (AOM) pružila je danas podršku svojim kolegama iz Nezavisnog društva novinara Vojvodine i pozvala policiju i tužilaštvo da učine sve da ih zaštite i otkriju ko im je pretio.\n“Ovo pismo je samo poslednje u nizu serije pretnji smrću i nasiljem koje su proteklih dana putem društvenih mreža pristizale rukovodstvu NDNV-a, pre svega predsedniku udruženja. O ovome je obavešteno i Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal, koje se do danas nije oglasilo”, piše u saopštenju AOM-a.\nU njemu se ocenjuje i da, ukoliko se hitno ne otkrije ko stoji iza ovako jezivih pretnji novinarima i oni najoštrije kazne, biće otvoreno pitanje bezbednosti svih građana Srbije.


REŽIM PREDSJEDNIKA TADIČA DESTRUKTIVNI FAKTOR NA BALKANU - Kozarac.ba\nMeđunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane, Slovenija, redovno analizira događanja na Bliskom istoku i Balkanu. IFIMES je pripremio analizu aktualnih događanja povodom aktualne krize i višemjesečnog blokiranja formiranja vlasti na nivou države Bosne i Hercegovine (BiH). Iz opširne analize sa naslovom „REŽIM PREDSJEDNIKA TADIČA DESTRUKTIVNI FAKTOR NA ZAPADNOM BALKANU“ izdvajamo najvažnije i najzanimljivije dijelove.\nREŽIM PREDSJEDNIKA TADIČA DESTRUKTIVNI FAKTOR NA ZAPADNOM BALKANU\nNove-stare ideje u dijelu međunarodne zajednice i u određenim međunarodnim nevladinim organizacijama o sazivanju nove konferencije o BiH i eventualna promjena Daytonskog mirovnog sporazuma bi predstavljale najveće izazove za međunarodnu zajednicu u istoj ravni kao što su izazovi i otvorena pitanja međunarodnog djelovanja i angažmana u Iraku, Afganistanu, Libiji i dr. Šta bi BiH dobila sazivanjem nove konferencije na kojoj bi se izvršila redefinicija i konstitucija novog ustavnog poretka? Da li bi nova konferencija bila otvaranje pandorine kutije ne samo za BiH, nego i za region i cjelokupnu međunarodnu zajednicu?\nMeđunarodni institut IFIMES smatra, da se u trenutnom stanju političkih odnosa u BiH i regionu ne treba organizirati konferenciju o BiH koja bi bila usmjerena na ukidanje ili promjene Daytonskog mirovnog sporazuma. Konferencija o BiH ili generalne promjene Ustava BiH se trebaju isključivo realizirati nakon ulaska BiH u savez NATO. Svaka buduća konferencija o BiH ili promjena Ustava BiH nakon ulaska u NATO bi se trebala isključivo voditi i organizirati pod patronatom i supervizijom SAD-a, uz pomoć EU i bez sudjelovanja Srbije i Hrvatske, odnosno država iz okruženja BiH, jer je većina kriza u BiH producirana iz njenog susjedstva.\nIdeje i spekulativna retorika predsjednika Srbije i Hrvatske, Borisa Tadića i Ive Josipovića, da treba poštovati volju naroda u BiH bi se na taj način u potpunosti realizirale. Navedenu floskulu, odnosno političku podvalu o volji naroda u BiH koju često ponavljaju Tadić i Josipović, a koju su obilato koristili Slobodan Milošević i Franjo Tuđman u vrijeme dvostruke agresije na BiH bila bi faktički operacionalizirana i sprovedena u politički život u BiH. Ključ svih budućih pregovora o BiH je izoliranje zvaničnog Beograda i Zagreba od bilo kakvih uplitanja i djelovanja na konstituciju budućih političkih odnosa u BiH.\nULAZAK U NATO – KLJUČNI USLOV ZA BUDUČE RAZGOVORE O BiH\nTakođer, nove-stare ideje u međunarodnoj zajednici, da se politički predstavnici u BiH trebaju dogovarati samostalno, odnosno bez prisile i nemiješanja međunarodne zajednice je licemjerna politika, koja za matricu ima istu politiku koja dolazi iz zvaničnog Beograda i Zagreba. Zastupati stavove, formalno i faktički, da se politički predstavnici BiH trebaju samostalno dogovarati bez posredovanja i učešća međunarodne zajednice predstavlja signale nemoći i nezainteresiranosti međunarodne zajednice, odustajanje od Daytonskog sporazuma, ali i svojevrsnu implementaciju susjedskih velikodržavnih politika koje nisu prestale djelovati prema BiH potpisivanjem Daytonskog mirovnog sporazuma. Odlučivanje i djelovanje NATO-a kao vojno-političkog saveza je najilustrativniji primjer kako djeluje međunarodna zajednica, jer bez političkog, vojnog i ekonomskog liderstva SAD-a sasvim sigurno bi ovaj savez već poodavno ušao u nerješive probleme prilikom donošenja ključnih odluka o djelovanju ove vojno-političke alijanse.\nZbog toga je ključni uslov za sve buduće razgovore o BiH ulazak te države u NATO. Budućnost i zaštita BiH je skoro isključivo vezana za njeno ubrzano članstvo u ovoj najjačoj vojnoj alijansi na svijetu. Politički pregovori o ustavnoj i političkoj konsolidaciji BiH prihvatljivi su ali nakon ulaska u NATO i bez sudjelovanja političkih predstavnika država iz okruženja BiH, a uz prisutnost i podršku ostalih država koje su organizirale i bile garant Daytonskog mirovnog sporazuma. Zbog toga osovina Ruska federacija – Republika Srbija – Republika Srpska žele onemogućiti ili prolongirati ulazak BiH u NATO savez.\nTEORIJA I PRAKSA “JEDNAKE KRIVNJE”\nZagovaranje konferencije o BiH, upućivanje na dogovor političkih predstavnika u BiH bez posredovanja međunarodne zajednice, a pri tome stalno pojedinačno mešetarenje pojedinih visokopozicioniranih predstavnika EU u BiH, zatim obezglavljivanje OHR od strane međunarodne zajednice te dopuštanje međunarodne zajednice da se Srbija i Hrvatska direktno miješaju u političke odnose u BiH je kao rezultat imalo procese usmjerene ka dezintegraciji BiH i zbog toga međunarodna zajednica snosi ključnu odgovornost za trenutne (ne)prilike u BiH.\nZa svaku od navedenih tvrdnji postoje obilne i neoborive činjenice i argumenti. Teze i tvrdnje tadašnjeg visokog predstavnika u BiH Miroslava Lajčáka, a danas izvršnog direktora Vanjskopolitičke službe EU zaduženog za Rusiju, istočne susjede i zapadni Balkan, da Milorad Dodik (SNSD) i Haris Silajdžić (SBiH) snose odgovornost za stanje u BiH, danas svoju reinkarnaciju ponovo doživljavaju u Briselu spekulacijama da Dodik i Zlatko Lagumdžija (SDP) snose podjednaku odgovornost za stanje u BiH, pa čak se i nezvanično tvrdi da su Dodik i Lagumdžija dogovorili podjelu BiH.\nTeorija i praksa „jednake krivnje“ koja se i danas, sada preko političke odgovornosti, servira u BiH je princip međunarodne zajednice koji je u konačnici doveo do genocida u BiH i zakašnjele međunarodne intervencije. Također, istraživanja određenih međunarodnih nevladinih organizacija i izvještaji pojedinih izvjestilaca stranih vlada za BiH, koje se bave situacijom u BiH i objavljivanje analiza u vezi sa BiH u kojima se ne analizira situacija u Republici Srpskoj i djelovanje Milorada Dodika, odnosno u svojim analizama prešućuju ključne uzroke krize u BiH je politički bumerang koji ne šteti samo BiH, nego i samoj međunarodnoj zajednici.\nBilo kakve analize lišene analize i zaključaka o djelovanju srbijanske politike na BiH i s tim u vezi djelovanje Milorada Dodika na razbijanju BiH jesu pogrešne analize za koje se ne zna za koju svrhu služe, osim da dodatno iskompliciraju trenutno stanje u BiH. Ključni destruktivni faktor na Zapadnom Balkanu jeste režim srbijanskog predsjednika Borisa Tadića, koji preko Milorada Dodika radi na destabilizaciji BiH. Tome doprinosi i nedavno usvojena Strategija očuvanja i jačanja odnosa matične države i dijaspore i matične države i Srba u regionu ("Sl. glasnik RS", br. 4/2011 i 14/2011) i novi dokument Srpske akademije nauka i umjetnosti Memorandum SANU 2. Time je režim Borisa Tadića poslao jasnu poruku, da će i dalje biti destruktivni faktor u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu i Hrvatskoj.\nAnalitičaru upozoravaju, da prešućivanje odgovornosti međunarodne zajednice za stanje u BiH je direktno amnestiranje Tadićeve i Dodikove politike prema i u BiH.\nU IGRU UVUČENA KATOLIČKA CRKVA\nPotpora koja se u posljednje vrijeme stalno upućuje javnim i tajnim kanalima iz Hrvatske svojevrsna je potpora djelovanju dva HDZ-a u BiH. Bez obzira što stranke sa bošnjačkim predznakom nisu pokazale dovoljno sluha za ideje i zahtjeve Dragana Čovića (HDZ), koji je pred izbore napravio sporazum sa Dodikom, djelovanje HDZ je uspjelo u svoje političko mešetarenje uvući Rimokatoličku crkvu (RKC) u BiH što predstavlja najveću opasnost za interese BiH. Činjenica je, da je Katolička crkva, svojim najvećim dijelom u BiH, na čelu sa kardinalom Vinkom Puljićem pružila najveću podršku nezavisnosti BiH i u velikoj mjeri se suprotstavila Tuđmanu u podjeli BiH.\nS tim u vezi odgovornost Bošnjaka, kao najbrojnijeg naroda u BiH i njegovog političkog rukovodstva je velika, znajući da se Katolička crkva glede ukupne trenutne situacije u BiH već nekoliko puta oglasila i pozivala međunarodnu zajednicu, ali i Bošnjake da se uključe i pruže potporu da se formira vlast shodno izbornim rezultatima stranaka sa hrvatskim predznakom.\nTakođer, pojedinačni napadi iz Katoličke crkve usmjereni prema Željku Komšiću (SDP), hrvatskom članu Predsjedništva BiH, dodatno otežavaju ukupnu situaciju u BiH, iako je upravo u vrijeme Komšićevog mandata odobren i potpisan sporazum između države BiH i Svete stolice, a zašto to nije urađeno u vrijeme dok su se u Predsjedništvu BiH nalazili kadrovi HDZ-a Dragan Čović, Ivo Miro Jović i Ante Jelavić.\nPODVALA MEčUNARODNE ZAJEDNICE\nTeze pojedinih međunarodnih organizacija i visokih dužnosnika EU da se „BiH ne može održati na silu“ su sa pravnog, povijesnog i međunarodnog aspekta netačne i nedopustive. Spekulirati, da se država koja ima opstojnost dužu od mnogih država iz međunarodne zajednice održava ili treba održavati uz pomoć sile je još jedna podvala dijela međunarodne zajednice i pojedinih država iz regiona. Država koja ima hiljadugodišnju opstojnost mora braniti svoj suverenitet i opstojnost upravo od vanjskih miješanja i težnji za teritorijalnim otimanjem i rasparčavanjem od onih koji su je svojatali i/ili svojataju.\nPosljednju agresiju protiv BiH su realizirale dvije države iz okruženja, Srbija (i Crna Gora) i Hrvatska, koje bi upravo trebale da rade na afirmaciji i priznanju kontinuiteta države BiH, koja svoju hiljadugodišnju opstojnost je upravo gradila i izgradila na suživotu njenih žitelja, a da je sila koja se spominje bila poduzimana na razbijanju BiH, a ne nikako na njenom očuvanju. Vanjski interesi izvan BiH upravo su nanijeli najviše štete BiH, njenim građanima i interesima.\nSRBIJA NEKA UHAPSI GENERALA MLADIČA\nAnalitičari upozoravaju na zabrinjavajuće stanje u Bosni i Hercegovine, koje je kulminiralo poslije parlamentarnih izbora održanih 3.oktobra 2010.godine blokadom formiranja vlasti na nivou države BiH i smatraju da je neophodno hitno poduzeti slijedeće korake:\nâ— Visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Inzko treba da zahtjeva, da se odluka o raspisivanju referenduma o Sudu i Tužilaštvu BiH poništi i da se donese odluka o smjeni Milorada Dodika, poslije smjene izvrši njegovo hapšenje i započne sudsko procesuiranje;\nâ— Visoki predstavnik zajedno sa ambasadorima država članica Vijeća za implementaciju mira (PIC) treba da ponovno pokrene razgovore o konstituiranju vlasti na državnom nivou uz poštivanje izbornih rezultata;\nâ— Visoki predstavnik treba, da angažira sve raspoložive resurse za prijem BiH u NATO uz hitno rješavanje pitanja statusa državne imovine BiH;\nâ— Međunarodna zajednica, prvenstveno SAD i EU, treba da sankcioniraju Srbiju zbog nehapšenja glavnog optuženog za ratne zločine u BiH generala Ratka Mladića i zaustave miješanje predsjednika Tadića i Josipovića u unutarnje stvari BiH;\nâ— Da se donese odluka o uspostavljanju ministarstva poljoprivrede na nivo države BiH, sprovede reforma pravosuđa u skladu sa pravnim redom EU i uspostavi Vrhovni sud BiH.


- Oni koje narod sa opravdanim prezirom naziva bagrom a koji vređaju i psuju čak i majku predsednika Vučića samo slede uputstva svog gazde Đilasa i sa njegovih medija nastavljaju hajku na porodicu Vučić. Poslednji napad na majku predsednika pokazuje da njihova mržnja nema granice, a da su na pristojnost odavno zaboravili.\n- Dragan Đilas danas drži lekcije o izgradnji metroa. Isti onaj Dragan Đilas protiv koga je još pokojni Zoran Đinđić podnosio krivičnu prijavu za reketiranje. Isti onaj Đilas koji je,dok je bio gradonačelnik Beograda, ojadio građane za 619 miliona evra zaključila je Pantić Pilja.\nAleksandar Vučić Dragan Đilas Biljana Pantić Biljana Pantić Pilja


Etanol delimično zaslužan za povećanje cena hrane u Americi\nTokom proteklih meseci cena hrane u Sjedinjenim Državama porasla je za preko šest odsto. Neki ekonomisti smatraju da je glavni razlog tome vladin podsticaj za povećanje proizvodnje i upotrebe biogoriva. Medjutim i predstavnici vlade i energetski stručnjaci navode da će razvoj takvog goriva biti neophodan za znabdevanje svetske ekonomije, kojoj su preko potrebni izvori energije.\nNa konferenciji o biogorivima u Hjustonu, izvršni direktori naftne industrije, investitori i predstavnici industrije biogoriva fokusirali su se na budućnost obnovljivih izvora energije u poljoprivrednim područjima. S obzirom da cena nafte raste gotovo svakodnevno, kao i na strahovanja da svetska proizvodnja neće moći da ide u korak sa potražnjom, stručnjaci razmatraju alternativne izvore energije, uključujući etanol i bio-dizel. Ali rast cena hrane, povezan sa proizvodnjom tih goriva, podstiče zabrinutostza njihovu dugoročnu održivost.\nMedju govornicima na konferenciji je bio i Džon Ašvort iz Nacionalne laboratorije za obnovljivu energiju, iz Goldena, u Koloradu, koji je za Glas Amerike izjavio da oslanjanje etanolske industrije na kukuruz ima primetni uticaj na cene hrane, posebno mesa.\n”Kukuruz je skup, pa kada odvojite veliki deo prinosa za proizvodnju goriva, to vrši pritisak na cenu te sirovine. Stočna industrija koristi velike količine kukuruza -- što znači kako raste cena kukuruza, tako raste i cena govedine.“\nMedjutim, Ašvort sumnja da će čovečanstvo u doglednoj budućnosti biti suočeno sa izborom između hrane i goriva. On primećuje da su njegova istraživanja, dobrim delom i istraživanja privatnih kompanija za proizvodnju biogoriva, usmerena ka korišćenju otpadnih materijala za proizvodnju goriva.\nRast cena hrane takodje je imao uticaja na Kongres, koji odobrava subvencije industriji etanola i donosi zakone koji predviđaju upotrebu preko 26 miliona litara obnovljivih goriva za transport do 2012. godine. Pirs Hamond, potpredsednik Istitucionalnog istraživačkog centra kompanije Simons, u Hjustonu, kaže da bi Kongres mogao da smanji subvencije za proizvodnju etanola, jer je u Vašingtonu opada podrška za taj projekat.\nVećina ekonomista iz poljoprivrednih regiona sumnja da je etanol kriv za porast cena hrane i ističe da na to utiču i veće cene energije, suše i smanjena proizvodnja na drugim mestima. Mnogi sledbenici industrije biogoriva kažu da bi Kongres trebalo da preispita dugoročne beneficije razvoja tog alternativnog izvora energije.\nDžejms Ričardson, profesor poljoprivredne ekonomije na teksasskom univerzitetu A i M rekao je za Glas Amerike da su vladine olakšice obezbedile gotov novac potreban za istraživanje i razvoj naredne generacije tečnih goriva.\n”Uvođenje standarda za obnovljive izvore energije je mač sa dve oštrice. Površine na kojima se uzgaja kukuruz se povećavaju, ali se takodje obezbedjuju istraživački i razvojni fondovi za nove procese, koji bi mogli da smanje učešće kukuruza u proizvodnji etanola.“\nRičardson i mnogi drugi ekonomisti iznose argument da bi podrška etanolu i drugim bio gorivima mogla da donese velike beneficije kroz desetak godina, kad se u potpunosti budu razvili procesi za korišćenje drugih useva za proizvodnju goriva. Najveći deo novih investicija u industriji biogoriva sada se kanališe ka razvoju tih novih metoda i novih proizvoda, poput butanola, goriva na bazi alkohola, koje ima veću energetsku gustinu od etanola i može lakše da se transportuje. Predstavnici te industrije ističu da će sva ta nova goriva biti preko potrebna kako potražnja za energijom u svetu bude sve više rasla.


Politika\t03.01.2017 11:24\nSrbiju će na 57. Međunarodnoj izložbi savremene umetnosti u Veneciji – Bijenalu 2017. godine predstavljati projekat „Enklava – slikarstvo, posledica ovakvog života” koautora Vladislava Šćepanovića, Milene Dragićević i Dragana Zdravkovića, najavljeno je u Ministarstvu kulture, koje će izdvojiti 20 miliona dinara za nastup Srbije u Veneciji.\nBijenale se održava od 10. maja do 26. novembra 2017. godine.\nNaziv centralne izložbe 57. Bijenala je „Viva Arte Viva”, koji se odnosi na ulogu, glas i odgovornost umetnika, ali i povik, izraz strasti prema umetnosti i umetničkom pozivu, kako je to definisala Kristin Masel, umetnička direktora Bijenala.\nKustos našeg projekta je Nikola Šuica, profesor na Fakultetu likovnih umetnosti, dok će komesar nastupa biti Slobodan Nakarada, v. d. direktora Muzeja savremene umetnosti u Beogradu, ustanove koja je realizator projekta.\nNikola Šuica je objasnio da se tema „Enklava – slikarstvo, posledica ovakvog života” odnosi na opterećenost globalnim tranzicionim procesima, ali i na slikarstvo koje prikazuje posledice takvog življenja.\n„Enklava” dakle donosi izložbu štafelajnog slikarstva tri autora iste generacije koji kroz medij ulja na platnu donose kritičke obrade fenomena razvijenog kapitalizma – političko nasilje, kulturu konzumerizma i identitetsku neodređenost.\nŠuica je podsetio i da je jedina dama u ovom projektu, umetnica Milena Dragićević, rođena u Kninu, odrasla u Kanadi, a radi kao pedagog u Londonu i „jedno je od najistaknutijih imena novog slikarstva u poslednjih 15 godina”.\nProgramski savet radio je u sastavu Nikola Božović, vanredni profesor na Fakultetu primenjenih umetnosti (predsednik), Zoran Bulajić, redovni profesor na Fakultetu primenjenih umetnosti, Nina Krstić, istoričar umetnosti i direktor Muzeja naivne i marginalne umetnosti u Jagodini, Milica Petronijević, istoričar umetnosti i direktor Umetničke galerije „Nadežda Petrović” u Čačku i Ivan Grubanov, predstavnik Srbije na Bijenalu 2015. godine.\nNa konkurs za Bijenale, koji su raspisali Ministarstvo kulture i Muzej savremene umetnosti u Beogradu, pristiglo je 38 idejnih rešenja.\nU najužem krugu su bili radovi: Milorada Mladenovića (kustos Stevan Vuković), autorski projekat Radoša Antonijevića i projekat „With” Đorđa Stanojevića, Branislava Nikolića i Aleksandra Dimitrijevića (kustos Aleksandra Lazar).\nUmetnik Dragan Zdravković istakao je da se enklava ne pominje u negativnom smislu, već kao specifičnost ovog prostora i posledica odlaska sa ovih prostora.\n„Izopštenost je naše realno stanje, ali ovde je reč i o slikarstvu koje je samo po sebi vrsta enklave”, smatra umetnik. Vladislav Šćepanović je rekao da njegov rad istražuje temu softvera i licemerstva advertajzinga koji potpomažu destrukciju današnjeg društva...


Plemenito srce (2018) - HBO Crna Gora\n4.1 / 5 (1086)\nRežiser: Jérémie Guez\t 2018 | 86 minuta\nU pokušaju da vodi miran život, bivši osuđenik pronalazi utočište u motelu koji vode samohrana majka i njena ćerka, Klara. Mir i sloboda koje ovde pronađe prestaju kada napadnu Klaru, a on mora da se suoči sa starim demonima.\nTek što izađe iz zatvora, još uvek sa nanogicom, Deni pronađe smeštaj u oronulom motelu koji vodi samohrana majka Lorens, nakon što prihvati da izgletuje jednu od soba u zamenu za mesečnu kiriju i pronađe posao perača sudova u obližnjem kineskom restoranu. U nameri da se pritaji i ostane čist kao kuhinja koju temeljno čisti, Deni uglavnom gleda svoja posla. Međutim, Lorensina ćerka tinejdžerka, Klara, čiji otac je u zatvoru, čezne za očinskom figurom, i Deni se polako pronalazi u toj ulozi. Kada Klaru napadnu, Deni reaguje na sebi svojstven način i nevolja ga još jednom pronalazi.


Osuđenici se odriču obroka za poplavljene | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nOsuđenici se odriču obroka za poplavljene\nBANJALUKA, 26. maja – Humanitarnoj akciji prikupljanja pomoći ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima Republike Srpske priključilo se i 250 osuđenih i pritvorenih lica Kazneno-popravnog zavoda /KPZ/ Banjaaluka odričući se po tri suva obroka.\nZamjenik dikrektora KPZ Banjaluka Goran Selak rekao je Srni da je Savjet vaspitnih kolektiva ove ustanove juče održao vanredni sastanak na kome je dogovoreno da se osuđena lica uključe u humanitarnu akciji prikupljanja pomoći ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima.\n“Zajednički prijedlog je da se osuđena lica koja žele učestvovati u akciji odreknu po tri suva obroka, koje ćemo odnijeti u Crveni krst u Banjaluci za dalju distribuciju onima kojima je hrana najpotrebnija”, rekao je Selak.\nOn je dodao da su lica na izdržavanju kazne, takođe, tražila da se i dio njihovih osuđeničkih naknada prebaci na račun posebnih namjena Ministarstva finansija Republike Srpske za pomoć ugroženim od poplava, objavila je SRNA.\nSelak je dodao da je Savjet vaspitnih kolektiva KPZ-a Banjaluka poručio da saosjeća sa svim ljudima pogođenim ovom elementarnom nepogodim, te da je ovo iskreni izraz njihove želje da pruže pomoć onima kojima je tenutno najpotrebnija.\nPrethodni članakUkinuta vanredna situacija u Banjaluci\nNaredni članakNa tranzitu u Banjaluci vozio u suprotnom smjeru!


Skupom u SANU juče svečano obeleženo 130 godina postojanja i rada Srpske književne zadruge\nO srpskim naučnicima, akademicima kao autorima SKZ, govorili su akademik Slavenko Terzić, prof. dr Radivoje Mikić i prof. Dr. Aleksandar Petrović, Ali i Professor Milo Lompar, Potpredsednik Zadruge.\nUpravo je na predlog profesora Lompara upriličen ovaj, tačnije ovakav skup, otkrio je domaćin, predsednik SANU Vladimir Kostić, koji je setio prisutne na misiju Zadruge, sročenu u Pravilima SKZ, koja kažu da se ona osniva “u nameri da pomogne pravilnije šodabranihenje iz lepe književnosti i iz opšte korisne pouke i tako da stvara knjižnicu za sve redove naroda”.\n– Imati u porodičnim bibliotekama kola SKZ bilo je nešto poput overene prosvećenosti i to ne samo, bar to mogu da potvrdim, u građanskim porodicama – naglasio je Kostić, govoreći o sklonosti našeg naroda da olako “podrazumevamo” dragocene institucije, date o potrebi našu manu ispravljamo, i zaključivši izlaganje plemenitim rečima Stojana Novakovića izrečenim na prvoj Skupštini SKZ, koje poručuju da su njeni osnivači “ostavljali na stranu sve što bi nas moglo deliti, da bi jače potražili ono što što”.\nFoto M. Angela\nKada je, koju godinu nakon Srpske kraljevske akademije a neku godinu pre Beogradskog univerziteta u ovom obliku, 1892. formirana Srpska književna zadruga, bio je to rezultat ukupnih napora srpske građanske inteligencije u različitim oblicima postojanja: od prirodnonaučnih preko društveno-humanističkih do kulturno-umetničkih , sa jakim naglaskom na književnosti i prosveti ali i na nacionalnoj odgovornosti, naveo je juče Milo Lompar.\n– Pojavila se tada SKZ, sa prvom knjigom nimalo slučajno vezanom uz Dositeja Obradovića, sa svojim reprezentativnim sastavom i plavim koricama i – bila odmah prepoznata među najznačajnijim ljudima tog doba kao adresa koja označava modernu, građansku, samosvesnu Srbiju – objasnio je Lompar. – I više od toga – ona daje pečat srpskom narodu u specifičnom trenutku kada se veliki njegov deo, među njima i više od polovine pretplatnika same SKZ, nalazio van granica Srbije. Posle Prvog rata SKZ je baš kao i Akademija, sa više ili manje uspeha težila da uhvati dah novog vremena, baš kao i posle Drugog svetskog rata – kada su SKZ i sada već SANU, trudeći se da uhvate sadržaj nove epohe, najpre došle u raskorak a potom nanovo u sklad sa tim novim vremenom, ali i međusobno. Bilo je trenutaka kada je njihovo naporedno postojanje bilo pod sumnjom, no pokazalo se da su ovakve ustanove srpskog naroda neophodne. SKZ će nastaviti da objavljuje dela naših akademika, nastavljajući dalje putem koji su temeljili njeni osnivači.\nMilo Lompar, Foto M. Angela\nAkademik Slavenko Terzić svoje je izlaganje o istoriografiji u programu SKZ, započeo objašnjenjem da istoriju Srpske književne zadruge prožimaju mnogostruke žive veze sa istorijom Srpske kraljevske akademije, odnosno SANU – počev od prvog okupljanja osnivača Zadruge na čelu sa Stojanom Novakovićem, dugogodišnjim predsednikom Srpske kraljevske akademije ( 1906-1915). Članovi Akademije činili su jezgro SKZ od osnivanja pa do naših dana i to u svakom pogledu – u upravama Zadruge, među autorima i među članstvom, čak 15 (od 24) predsednika SKZ bili su kapital akademici, a oni čine i čak 90 odsto autorskog tima dela “Istorija srpskog naroda” (čija se prva sveska našla već u prvom Kolu SKZ).\n– SKZ je u svojoj velikoj kulturnoj misiji tokom proteklih 130 godina prednost često davala književnim sadržajima, ali su istorijske teme u manjoj ili većoj meri uvek bile prisutne u izdavačkom programu – naglasio je Terzić.\n– Svakako najznačajniji projekat u oblasti istoriografije u programu SKZ bila je “Istorija srpskog naroda do 1918. godine” objavljena u šest knjiga odnosno deset tomova.\nGovoreći o piscima akademicima u Kolu SKZ, i profesor Radivoje Mikić podsetio je da su se već među osnivačima Zadruge našli i akademici takvog ugleda kao što su Jovan Jovanović Zmaj i Novaković – koji je svojim uverenjem da književnost treba da doprinese “jedinjenju rasturenih delova našeg naroda “, nema sumnje, uticao i na formulisanje osnovnog programmekog cilja SKZ. A da bi SKZ to mogla da ostvari, morala je da ima ugledne autore i ona ih je od 1892. do danas tražila i nalazila među akademicima, istakao je Mikić.\nPrva knjiga, Foto M. Angela\n– I posle Drugog svetskog rata SKZ ima veoma važnu ulogu u književnom i javnom životu, a na njenom čelu će se nalaziti i akademici Dobrica Ćosić, Radovan Samardžić i evo, baš iu godini jubileja Milovan Danojlić – naveo je Mikić\n– U jednakoj meri objavljujući nova dela srpskih pisaca i izbore iz dela klasika i savremenika, SKZ je nekako neosetno dolazila u potpuno paradoksalnu situaciju. S jedne strane, ona objavljuje ono što je najbolje u srpskoj književnosti, visoko drži meru dobrog ukusa, a, s druge strane, ona ostaje bez društvene i javne podrške iu času velikog jubileja, 130. odjevi godina od osnivan, jabo ravl se koji bi trebalo da brinu o njoj, bori za puko preživljavanje!\nTOKOM prve polovine 20. veka u izdanjima SKZ našao se i vršnjak Zadruge Ivo Andrić, koji će od 1924. do 1976. godine, s razlogom bio najzastupljeniji autor u Kolu SKZ. Andrić je u SKZ objavio knjige koje su mu pribavile ugled najvećeg pripovedača srpskog jezika, a upravo su ratne godine i ono kroz šta je i SKZ tada prolazila poslužile Andriću da se nacionalno sasvim jasno odredi. U pismu Svetislavu Stefanoviću, na ponudu da njegove pripovetke budu unete u antologiju srpskih pripovedača, Andrić 18. septembra 1942. godine, pozivajući se na nesrećne ratne okolnosti, kaže da “kao srpski pripovedač, kao dugogodišnji saradnik SKZ”, ponudu, na svoje žaljenje , ne može da prihvati, ispripovedao je Mikić.\n– U pozivu “za kupljenje Srpske književne zadruge” pod naslovom “Svemu srpskom narodu” ističe se da “narod naš nema danas u rukama ni istoriju svoju političku ni kulturnu ni književnu, a bez ukazivanja na starre staze mogu li se tigurno pokoviža, budovistićno pokuza bez iznošenja na ugled staroga pregalaštva može li se živo podstaći duševna snaga u omladine?”. Pozivom na kupljenje ukazuje se na potrebu poznavanja “okolnih nam naroda, s kojima smo sudbu delili, delimo i delićemo; njihova istorija, istorija slovenskih naroda i velikih svetskih obrta predmeti su koji i danas očekuju radnike”. Krajem avgusta 1909. godine SKZ je raspisala javni poziv ili kako je zvanično oglašeno “Stečaj za spise o Srpskom narodu i Srpskoj zemlji” – za oblasti “narodne istorije, političke i kulturne, geografije i etnografije”.


Osaka eliminisala Vilijams – protiv Brejdi za novu Grend slem titulu! - Sputnjik Srbija\nOsaka eliminisala Vilijams – protiv Brejdi za novu Grend slem titulu!\n07:43 18.02.2021 (osveženo 12:49 18.02.2021) Preuzmite kraći link\nNaomi Osaka, treća teniserka sveta, plasirala se u finale Australijan opena pobedom nad Serenom Vilijams u dva seta – 6:3, 6:4.\nJapanska teniserka pokazala je da zna kako se pobeđuje protiv najtrofejnija Grend slem teniserke u istoriji, te sada vodi sa 3-2 u međusobnim duelima.\nOsaka, koja ima svega 23 godine, u velikom finalu Otvorenog prvenstva Australije igraće protiv Dženifer Brejdi koja je posle velike borbe i tri seta eliminisala Karolina Mučova – 6:4, 3:6, 6:4.\nTreća teniserka sveta lakše nego što je bilo ko očekivao pobedila je Serenu Vilijams – za svega 76 minuta igre.\nIako je meč krenuo brejkom Amerikanke, Osaka je u četvrtom gemu uzvratila, a potom u šestom ponovo oduzela servis protivnici koji do kraja nije ispuštala – 6:3.\nTenierska iz Japana nije bila mnogo dominantnija u odnosu na Vilijams, ali manje je grešila, uz to je imala nešto više vinera, a i osvojila je više poena na drugi servis. Male razlike, ali dovoljne za vođstvo od 1-0.\nVilijams je u prvom setu imala samo četiri vinera i čak 16 neiznuđenih grešaka, te sa takvom igrom dobro da je uzela i tri gema.\nU drugom periodu igre viđena je borba kakvu smo očekivali od starta. Osaka je od početka imala prednost brejka, ali Serena je bila tu i nije popuštala.\nU osmom gemu oduzela je servis protivnici, izjednačila na 4:4, ali već u narednom nije uspela da potvrdi urađeno, te je treća igračica sveta ponovo napravila brejk.\nNaomi Osaka u desetom gemu drugog seta rutinski je osvojila gem na svoj servis i posle sat i 16 minuta plasirala se u finale – 6:3, 6:4.\n„Iskreno, uvek je čast igrati protiv Serene Vilijams“, kratko je prokomentarisala japanska teniserka posle meča.\nFinale Australijan opena u kod dama na programu je u subotu ujutru po srednjoevropskom vremenu. Osaka će igrati za četvrtu Grend slem titulu, drugu u Australiji, dok će Brejdi debitovati u GS finalu.\n► Srpsko-hrvatska kombinacija poklekla na korak od finala AO\nAustralijan open, Serena Vilijams, Naomi Osaka


E20K-92N101 , Ženska majica DISNEY - Extreme Intimo\nE20K-92N101 , Ženska majica DISNEY E20K-92N101 , Ženska majica DISNEY E20K-92N101 , Ženska majica DISNEY\nNisko kao KM 18,90 Regularna cijena KM 26,95\nMajica dugih rukava iz kolekcije 101 Dalmatians namjenjena je svim damama koje i dalje uživaju u zanimljivim motivima iz jednog od najpopularnijih crtanih filmova. Majica je izrađena od 100% pamuka, koji garantuje najudobniji osećaj tokom nošenja. Majica je u bijeloj boji, sa roze printom i motivom dalmatinca koji je čini neodoljivim komadom za nošenje u svakodnevnim, neformalnim kombinacijama. Postojan kvalitet i lijepo osmišljen dizajn ove majice je ono zbog čega je naše dame obožavaju!\nE20K-92X101 , Ženska spavaćica DISNEY\nNisko kao KM 16,80 Regularna cijena KM 33,50\nNisko kao KM 8,00 Regularna cijena KM 15,95\nNisko kao KM 4,90 Regularna cijena KM 23,10\nE18B-12N104 , Ženska majica\nNisko kao KM 23,95\nE18B-12N103 , Ženska majica


Od “carskog”, carski i bolovi - Porodjaj - Trudnoca & Porodjaj - MojaBeba.com\n2011-04-05. Od “carskog”, carski i bolovi\n- Žene, iz straha od bola, priželjkuju carski rez, misleći da je komforniji i manje bolan, što uopšte ne mora da bude slučaj - kaže za “Baby planetu” dr Mima Fazlagić, ginekolog akušer s dugogodišnjim iskustvom. - Tačno je da se bol izbegne pola sata, dok traje operacija, ali bol tokom oporavka traje mnogo duže od eventualnog bola koji žena trpi dok se prirodno porađa. Žene moraju da znaju da je carski rez operacija, koja sa sobom nosi komplikacije (poput tromboembolije, paralize creva i sl.), da je oporavak znatno duži i da naredni porođaji u ogromnom broju slučajeva moraju da se završe carskim rezom.\nTakođe, navodi naša sagovornica, posle carskog reza na mestu rane ostaju priraslice, a sa svakim carskim rezom veći je rizik od povrede creva i bešike. Deca rođena carskim rezom imaju više problema s plućima, kasnije dobiju prvi podoj i majke češće imaju problem s dojenjem. Kod prirodnog porođaja, onog momenta kad se žena porodi, kreće proces oporavka i ona je već za koji sat (u slučaju da su i mama i beba dobro) spremna da brine o bebi. Brže se uspostavlja i prisniji kontakt s bebom, kraće se ostaje u bolnici.\nNaravno, uvek postoje situacije kada je završavanje porođaja carskim rezom neophodno, i od toga ne treba bežati. Štaviše, kaže naša sagovornica, na lekaru je da proceni šta je za mamu i bebu bolje, i ako je to operativno završavanje porođaja, da se s tim ne čeka, već da se carski rez radi odmah! A neke od obaveznih indikacija za carski rez su: bilo koja disproporcija između porođajnih puteva i veličine bebe; kravarenje majke vezano za posteljicu (kao i dijagnoza placenta previa), patnja ploda.\n- Postoje i šire indikacije za carski rez, kao što su hronične bolesti majke - dijabetes, krvni pritisak, čak i psihičko stanje i strah majke. Lekar treba da donese procenu u najboljem interesu majke i bebe - uverena je dr Fazlagić. - Na primer, karlično okrenuta beba može da bude indikacija za carski rez, u svetu se tako najčešće te bebe i rađaju, ali njih je samo dva odsto u ukupnom broju rođenih.\nVeoma je bitno da se žena tokom trudnoće dobro upozna sa svim opcijama porođaja, da lekar poradi na njenom oslobađanju od straha i da na osnovu svih činjenica donese odluku koja vrsta porođaja je najbolja. Većini budućih mama mogu da pomognu psihofizičke pripreme za porođaj, jer će ih osloboditi straha, naučiti da pravilno dišu kako bi maksimalno umanjile bol pri porođaju, i što ja najvažnije, kako da pravilno napinju, da bi što lakše rodile bebu. U svetu već decenijama, a i kod nas poslednjih godina sve više žena se odlučuje za periduralnu (epiduralnu) anesteziju da bi obezbolile porođaj.\n- U svetu je to sasvim uobičajena praksa, i većina žena može da koristi epidural ako želi, to je stvar lične odluke porodilje. Njegova svrha je da obezboli kontrakcije - pojašnjava dr Fazlagić.\n- Ali, bilo bi dobro da se one ipak malo osete, kao i da se kada dođe vreme za istiskivanje bebe anestezija isključi. Praktično, osim nekih medicinskih indikacija gde ženi nije preporučljiv epidural, jedino negativno je prevelika doza epidurala kada se ne osećaju naponi. Ali, to je stvar umešnosti anesteziologa i nema negativne zdravstvene posledice, pogotovo nema mesta za fame koje čujemo kako se “epidural daje u kičmu”, te kako može da izazove problem s leđim i slično.\nU svetu se za određivanje realne potrebe za carskim rezom koristi sledeća formula: ako se procenat carskih rezova povećava, a broj morbiditet (oboljevanje) i mortalitet (smrtnost) majki i beba se smanjuje, to povećanje je opravdano. U našem slučaju, za poslednjih 25 godina broj carskih rezova je sa pet odsto porastao na skoro 30 odsto, a stopa komplikacija i umiranja ostala je manje-više ista. To govori u prilog činjenici da je na našim prostorima ipak zavladalo - “carsko pomodarstvo”.\nJavlja se kada vam se bliži termin za porođaj i kada bezbolne i ne tako česte Brajan Hiks kontrakcije koje ste imali sredinom trudnoće ponekad budu učestalije i bolne čak, zavaraju i mislite da se zaista porađate. Za razliku od pravog porođaja, grlić se ne širi i kontrakcije ne postaju bolnije i učestalije. Ponekad je veoma teško razlikovati prave kontrakcije od lažnih. Ako ste u 37-oj nedelji trudnoće (ili duže), evo nekoliko stvari koje će vam pomoći da odredite da li se porađate ili ne još uvek:\nGubitak telesne težine posle porođaja\nAko se odlučite da vodite dijetu ubrzo nakon porođaja, Vaši prioriteti moraju biti malo drugačiji nego inače kada ste vodili dijetu. Pošto ste prošli kroz jedno neverovatno fizički i emocionalno zahtevno iskustvo - rađanje bebe - sada se suočavate sa podjednako izazovnim zadatkom – briga o detetu. Ako ste se odlučili da dojite bebu, Vašem organizmu su potrebni hranljivi sastojci ne samo za Vas nego i za Vašu bebu. Ključna stvar ishrane nakon porođaja je da vodite računa o ishrani, da budete strpljivi i odlučni. Moraćete da se hranite uravnoteženo i da imate za cilj da gubite kilograme postepeno. Ako dojite bebu, iznenadan i dramatičan gubitak kilograma može uticati na proizvodnju mleka. Ukoliko uskladite ishranu sa laganim vežbama postići ćete svoje ciljeve zdravim i stabilnim putem.\nKada se uputiti prema bolnici?\nPredlazemo da krenete put bolnice kada kontrakcije pocnu da se ponavljaju na svakih 5 minuta. Ukoliko zivite daleko od bolnice ili porodilista, predlazemo da krenete jos dok se kontrakcije ponavljaju u intervalu 6-9 minuta.


Ponedeljak - mogućnost za plivačka poboljšanja\nDa li ste nekada čuli da neko iz vašeg okruženja daje sledeće izjave:\nod ponedeljka krećem sa dijetom\nod ponedeljka krećem sa treningom\nod ponedeljka okrećem drugi list\nMožemo reći da kao i da ne postoji bolji dan za preuzimanje akcije od ponedeljka. Za nas plivače to može biti jedan minijaturan, naizgled beznačajan ali svakako veoma kritičan korak za akciju koja nas priprema za nedelju punu mogućnosti. Ovakav poziv na akciju proizvodi "malu pobedu". Ponedeljak je samo jedan dan u nedelji, a mi ga možemo učiniti važnim.\nSerija akcija može izgledati ovako:\nobuci se i spakuj za trening\nistegni se i zagrej se\nmentalno se pripremi\nuskoči u bazen i plivaj\nIako sve ove akcije izgledaju potpuno normalno, građenje jedne čvrste rutine koja se ponavlja više puta u toku jedne nedelje izgradiće osećaj upornosti i jednog uspešnog plivača koji zna šta želi. Tako da možemo reći da je plivačka trka vrh stepenika koji se želi postići ali je samo jedan korak u celom obrascu za koji je potrebna inspiracija, a sve počinje jednom malom akcijom koja može biti započeta danom kao što je ponedeljak.\nPočetni pomak ka akciji može imati ogromnu moć na nas, predstavlja gorivo suštinske promene, predstavlja polugu koja pokazuje da su veća dostignuća na pomolu. Sve što treba uraditi jeste da preuzmete akciju. U plivanju postoje mnogi faktori koje možemo označiti kao važne:\npostavlja se pitanje da li vi želite samo da dolazite na bazen 3 puta nedeljno zbog vode i ništa više od toga\nda li vas zaista interesuje da savladate dobro jednu ili više tehnika plivanja\nda li dolazite na treninge plivanja zbog toga što volite plivanje ili zato što vaši roditelji žele da se vi bavite plivanjem\nOd navedenih i mnogih drugih sličnih faktora zavisi da li ćete napredovati u plivanju ili ne. Čak i ukoliko sumnjate u sebe i u svoje sposobnosti, može biti za vas ograničavajući faktor. Ukoliko je to slučaj i sa vama, razmislite o tome da porazgovarate o svom problemu sa roditeljima i sa svojim trenerom koji će vas razumeti i pomoći da se problem otkloni.\nMi vam predlažemo da na parčetu papira napišete spisak stvari koje u budućnosti treba popraviti, međutim postavlja se pitanje šta uraditi odmah sada? Pokušajte da živite za trenutak i odmah sada preduzmite akcije za stvaranje poboljšanja. Postoji 7 dana u nedelji, a ponedeljak je kao što smo rekli samo jedan od njih. Pa šta čekate, krenite još sada da razmišljate o svojim mnogobrojnim poboljšanjima koje će se desiti od ponedeljka i radite na tome da ih dostignete. Znajte da se ništa ne stvara samo od sebe i da je potrebno malo želje, dosta upornosti i napornog rada, ali na kraju se sav trud uvek isplati.


Maj 27, 2019 12:06\nDeo opozicije uglavnom okupljen u Savezu za Srbiju neće prisustvovati Posebnoj sednici parlamenta na čijem je dnevnom redu izveštaj o Kosovu i Metohiji, koji će predstaviti predsednik Aleksandar Vučića, jer smatraju da je reč o "mamcu za povratak opozicije u parlament".\nTo su na zajedničkoj konferenciji za novinare u Skupštini Srbije rekli Goran Ćirić (DS), Boško Obradović (Dveri), Sanda Rašković Ivić (Narodna stranka), Marko Đurišić (SDS) i Marinika Tepić (Stranka slobode i pravde).\nDodaje i da je sednica "predstava" u funkciji predizborne kampanje i napada na opoziciju.\nTepićeva je ocenila da je današnja sednica "samo mamac za opoziciju" i da u izveštaju nema ključnih odgovora na koje su, kako kaže, čekali sedam godina. Predsednik, kaže ona, pregovara nešto, a opozicija ne zna šta je to.\nDodaje i da je Srbija dalje od bilo kakvog rešenja nego pre sedam godina i da su tenzije još veće.\nNavodi i da je izveštaj o radu kancelarije za KiM trebalo da predstavi direktor Marko Đurić, a ne predsednik Republike.\nĐurišić je rekao da je vlast više puta pokušavala da vrati poslanike opozicije u poslaničke klupe od kako su se pridružili građanima u protestima, zakazujući sednicu o finansiranju AP Vojvodina, izmenama Krivičnog zakonika i sada o Kosovu i Metohiji.\n"Ovo je vrhunac njihovog pokušaja da nas razbiju u odluci da ne učestvujemo u plenarnom zasedanju", rekao je Đurišić i dodao da to neće uspeti.\nDodaje da je sednica o KiM bila zakazana prvo za 10 časova, a da je onda pomerena u 16 časova zbog, veruje, "veće gledanosti"\n"Posle sednice neće biti jasnija pozicija Srbije o budućem statusu KiM, životu građana. Jedino se vlast nada da će jos više učrstiti vlast i degradirati skupštinu", smatra Đurišić.\nSzSSkupština Srbijesednicaizveštaj o KiM\nŠuc: Pregovori neće postati lakši i obe strane moraju biti spremne na bolne kompromise 21\nAmbasador SAD pri OEBS o sporazumu u Vašingtonu 35


Obilježavanje šeste godišnjice formiranja Oružanih snaga BiH - Klix.ba\nUoči 1. decembra\n30.11.2011. u 14:14\nMinistarstvo odbrane i Oružane snage BiH obilježavaju šestu godišnjicu formiranja OSBiH 1. decembra\nMinistar odbrane BiH Selmo Cikotić izjavio je danas da se ova godina za Oružane snage BiH ne može okarakterisati kao najpovoljnija i najlakša, zbog činjenice da su djelovale sa redukovanim raspoloživim budžetskim sredstvima, dodavši da su, ipak, svi ključni zadaci i obaveze izvršeni uspješno.\nOn je na konferenciji za novinare u Sarajevu, povodom 1. decembra - Dana OS BiH, rekao da je zbog smanjenja budžetskih sredstava bilo ograničenja u modernizaciji i kapitalnim projektima, napomenuvši da je ove godine u odbrambenim strukturama bilo više bavljenja unutrašnjim problemima.\n"Na međunarodom planu odbrambene strukture BiH veoma aktivno su učestvovale u projektima regionalne saradnje. Odbrambene strukture ne samo da predstavljaju dobro organizovan dio društvenih i državnih struktura u BiH, nego i model saradnje unutar BiH i u regionu", naglasio je Cikotić.\nPrema njegovim riječima, regionalna saradnja, koja je sve intenzivnija i konkretnija u odbrambenim i bezbjednosnim pitanjima, dobar je model saradnje u regionu. "Kad je riječ o obavezama prema NATO, sve su ispunjene u visokom nivou", naglasio je Cikotić.\nNačelnik Zajedničkog štaba OS BiH Miladin Milojčić iznio je podatke o učešću OS BiH u međunarodnim mirovnim misijama, civilno - vojnoj saradnji i obuci, navodeći da su u mirovnoj misiji u Avganistanu do sada bile dvije rotacije sa po 45 pripadnika OS, a da je u misiji treća.\n"Već nekoliko godina imamo 18 neperspektivnih lokacija, u kojima nema vojne opreme i koje ne možemo da predamo nego ih samo čuvamo", rekao je Milojčić.