SDA napustila Skupštinu nakon neslaganja sa koalicionim partnerima SDP-SNS | SANA\nHome Vijesti SDA napustila Skupštinu nakon neslaganja sa koalicionim partnerima SDP-SNS\nSDA napustila Skupštinu nakon neslaganja sa koalicionim partnerima SDP-SNS\n24. 04. 2019. 09:16\nU sali Doma omladine počela je druga redovna sjednica Skupštine grada Novog Pazara na kojoj prisustvuje 38 odbornika.\nVladajuća koalicija SDP-SNS uklonila je sa dnevnog reda tačku koju je predložila Stranka demokratske akcije Sandžaka skloni sa dnevnog reda. Nakon čega su odbornici SDA napustili skupštinsko zasijedanje.\nU Novom Pazaru je vlast sačinjena od koalicije SDP-SNS-SDA, dok je u opoziciji SPP stranka akademika Muftije Muamera Zukorlića.\nPrevious articlePredsjednik Mešihata sa muftijom sarajevskim\nNext articleZasijedanje Skupštine prekinuto zbog krize u vladajućoj većini


Kim Džong Un nadgledao raketne probe\nBeta - 05.05.2019 - Foto: Beta\nSevernokorejski državni mediji prikazali su danas vodju Kim Džong Una kako posmatra probe raketnih bacača za rakete dugog dometa i probu nove balističke rakete kratkog dometa.\nDan ranije je Južna Koreja je javila da su sprovedene te probe i izrazila zabrinutost da one predstavljaju kršenje medjukorejskog sporazuma o prekidu svih neprijateljskih poteza.\nZvanična severnokorejska agencija KCNA javila je da je Kim izrazio veliko zadovoljstvo probama obavljenim juče i da je poručio trupama na liniji fronta da budu u visokoj pripravnosti i jačaju borbenu sposobnost da bi „branili politički suverentitet i ekonomsku samoodrživost zemlje“.\nSevernokorejski list Rodong Šinmun objavio je slike Kima kako dvogledom posmatra testiranje različitih oružanih sistema.\nNove raketne probe su verovatno znak rastućeg nezadovoljstva Pjongjanga zbog zastoja u diplomatskim razgovorima sa Vašingtonom na kojima treba da se obezbedi ukidanje sankcija u zamenu za nuklearno razoružanje.\nOne takodje ukazuju na krhkost vojnog dogovora dve Koreje postignutog u septembru prošle godine, kada je dogovoreno da se prekinu sva neprijateljska delovanja jednih protiv drugih na kopnu, u vazduhu i na moru.\nJužna Koreja saopštila je danas je vrlo zabrinuta zbog severnokorejskog lansiranja raketa navodeći da se time krše sporazumi o smanjenju neprijateljstava izmedju dve zemlje.\nZdruženi generalštab Južne Koreje saopštio je juče da je Severna Koreja ispalila više raketa kratkog dometa iz priobalnog grada Vonsana.\nU dopunjenom saopštenju danas Južna Koreja nije potvrdila da li je Pjongjang ispalio balističku raketu ali je navela da je medju testiranim oružjem bilo novo oružje na taktičko navodjenje, kao i raketni bacači za kalibar od 240 i od 300 milimetara. Južna Koreja je navela da su razni projektili leteli izmedju 70 i 240 kilometara pre nego što su upali u more.


Biznis.ba - VIDEO / "Manji nameti, veći dometi": Kampanja za smanjenje prepreka i nameta u biznisu\n"Boljim poslovnim okruženjem do više radnih mjesta"\nVIDEO / "Manji nameti, veći dometi": Kampanja za smanjenje prepreka i nameta u biznisu\nA. A. 11:45 / 23.04.2017.\nU sklopu projekta "Boljim poslovnim okruženjem do više radnih mjesta", pokrenuta je kampanja "Manji nameti, veći dometi" čiji je cilj uspostavljanja registra parafiskalnih nameta u BiH, kako bi javno bile dostupne informacije o parafiskalnim izdvajanjima na svim nivoima, opštinskim, kantonalnim, entitetskim i državnom.\nU sklopu kampanje pokrenuta je web stranica- registar nameta (www.poslovnookruzenje.ba) na kojem se transparentno mogu pronaći informacije o "bazi prepreka za poslovanje", "parafiskalnim nametima" koji opterećavaju privredu, te "baza problema malih poljoprivrednih proizvođača".\nTakođe, plasiran je i video kampanje "Manji nameti, veći dometi", kojim se ukratko pokazuje opterećenje koje trpe privrednici u BiH nametnutim taksama.\nKampanje se provode u sklopu Programa održivosti civilnog društva u BiH (CSSP programa), kojeg podržava Američka agencija za međunarodni razvoj - USAID u BiH.


Kvalitetno vreme ispred ekrana\n10.02.2022 AktuelnostiKnjige i igračkeOnline\nPod vremenom ispred ekrana (engl. screen time) podrazumeva se količina vremena provedenog ispred ekrana digitalnih uređaja (računara, mobilnog telefona, tableta, televizora itd.), bez obzira na vrstu aktivnosti.\nKorišćenje digitalnih uređaja postalo je u toj meri deo svakodnevnog života dece i mladih, pogotovu tokom pandemije virusa kovid-19 i prelaska na kombinovanu i nastavu na daljinu, da se postavlja pitanje da li je besmisleno govoriti o optimalnoj količini vremena ispred ekrana. Sa druge strane, među naučnicima ne postoji konsenzus po pitanju optimalne količine vremena ispred ekrana, niti jedan univerzalan recept za svu decu.\nPetodelna publikacija „Kvalitetno vreme ispred ekrana” autorke dr Dobrinke Kuzmanović predstavlja pokušaj da dokučimo šta je primereno za pet uzrasnih grupa:\nmlađe osnovce (LINK),\nstarije osnovce (LINK),\nnastavnike (LINK) i\nPublikacija „Kvalitetno vreme ispred ekrana” nastala je u okviru programa „Nova pismenost“, koji partnerski sprovode Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) i Propulsion. Publikacija je pripremljena u saradnji sa Inicijativom „Digitalna Srbija” i Zavodom za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja (ZVKOV).\nBesplatna radionica Naučne kuhinjice\nKONKURS 57. Dečji oktobarski salon Muzeja primenjene umetnosti


Kosovo bez plana vakcinacije građana - Kosovo Online\nKosovo bez plana vakcinacije građana\n25. Mart 2021. • 12:26\nU Evropi samo Kosovo nije započelo postupak vakcinaciju protiv kovida -19 i nema zvanične potvrde kada se može očekivati prvi kontingent vakcina, prenosi RTK.\nPrema planu Nacionalnog instituta za javno zdravlje, u prvoj fazi predviđeno je vakcinisanje tri odsto stanovništva, odnosno 54.000 građana Kosova, u ovoj fazi vakcinisaće se rizične grupe.\nU drugoj fazi predviđeno je da se vakciniše 306.000 građana.\nPredsednik Saveza sindikata zdravstva Kosova Bljerim Sulja rekao je za Radio Kosovo da od Ministarstva zdravlja nisu dobili nikakav detaljan plan o tome kako će se odvijati vakcinacija i dodao da prioritet treba da imaju stariji, hronični bolesnici, zdravstveni radnici, nastavnici i policija.\n„Ne postoji plan Ministarstva zdravlja kako će se odvijati vakcinacija. Verujem da će nadležno ministarstvo poštovati kriterijume međunarodnih organizacija“, rekao je Sulja.\nInfektolog Iljir Toljaj izrazio je sumnju u pravilnu raspodelu vakcina po opštinama jer ne postoji detaljna zdrastvena statistika.\n„Mi smo jedina zemlja u regionu u kojoj vakcinacija nije započela i ne znamo kada će vakcine doći i ne znamo koliko će doći. Ovo je veliki neuspeh odgovornih“, rekao je Toljaj.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti je u svom ekspozeu rekao da borba protiv pandemije koronavirusa ostaje glavni izazov.\n„Nećemo gubiti vreme, sa novim ministrom zdravlja započećemo realizaciju plana kako da kovid -19 stavimo pod kontrolu, merama koje će smanjiti nove slučajeve i sprečiti smrtne slučajeve. Planiramo da obezbedimo vakcine za 60 odsto stanovništva“, rekao je Kurti.\nkoronavirus vakcina Kosovo Aljbin Kurti Iljir Toljaj\nZbog obustave izvoza vakcina iz Indije, mogla bi biti odložena dostava prvih doza na Kosovo\nIndija je odlučila da privremeno obustavi izvoz antikovid vakcina Astra Zeneka saznaje BBC iz Ministarstva spoljnih poslova, a ta odluka bi mogla odložiti dostavu prvih vakcina na Kosovo, prenosi Ekonomija Onlajn.\nMiladinov: Svakom našem čoveku na Kosovu omogućićemo da se vakciniše\nKrasnići: Očekujemo isporuku 33.000 vakcina Astra Zeneka, insfrastruktura je spremna


Bob Dylan ingnoriše nobelov komitet | FatHipster\nHomeBob Dylan ingnoriše nobelov komitet\nBob Dylan ingnoriše nobelov komitet\nBob Dylan je prošle nedelje proglašen dobitnikom ovogodišnje Nobelove nagrade za kniževnost. Tradicija je da 10. decembra svi dobitnici Nobelovih nagrada za tekuću godinu su pozvani na ceremoniju dodela, banket na kome oni dobijaju Nobelovu medalju, diplomu i dokument od Kralja Carla XVI Gustafa od Švedske kao potvrdu nagrade. Prema navodima The Guardian još uvek se ne zna da li će Bob Dylan prisustvovati dodeli, jer još uvek nije odgovorio ni na jedan poziv ili email koji mu je upućen od strane nobelovog komiteta.\nStalni sekretar komiteta Sara Danius izjavila je "Ovog trenutka ne radimo ništa. Zvala sam i slala emailove njegovim najbližim saradnicima i dobila veoma prijateljske odgovore. Za sada to je dovoljno. I uprkos ovoj tišini nisam zabrinuta, verujem da će se on pojaviti u Stokholmu." Danius je potvrdila da je nagrada Dylanova bey obzira da li se on prisustvuje dodeli ili ne.\nVeliki broj umetnika e čestitao Dylanu na ovoj nagradi a među njima su i Tom Waits koji je izajvio "Nema moćnijeg glasa" ili Leonard Cohen "To je kao da zakačite medalju Maunt Everestu za to što ja najviša planina"


Jovica Stefanović Nini je biznismen i vlasnik nekoliko firmi u Srbiji i Makedoniji. Trenutno mu se sudi zbog zloupotreba u privatizaciji farmaceutskih firmi Srbolek i Jugoremedija. Za njim su raspisane tri poternice.\nPredrag Ranković Peconi je biznismen koji je u privatizaciji kupio nekoliko preduzeća širom Srbije. MUP ga je, u takozvanoj "Beloj knjizi" o organizovanom kriminalu, označio kao člana Surčinskog klana.\nVojislav Koštunica je kao kandidat DOS-a pobedio Slobodana Miloševića na izborima 2000, kada je postao predsednik Savezne Republike Jugoslavije. Kasnije je bio predsednik Vlade Srbije u dva mandata (2004-2008) kao lider Demokratske stranke Srbije.\nMiodrag Kostić je srpski biznismen, vlasnik i osnivač MK Group, holding kompanija koje se bave agrikulturom, proizvodnjom šećera i prodajom. Kostić je jedan od najbogatijih biznismena na Balkanu.\n12/2005 Putem berze prodate akcije Srboleka\nFirma Jovice Stefanovića, MD Nini, kupila 24,99% akcija, a firma Miodraga Kostića, MK Commerce - 23,78% akcija.\n05/2006 Jovica Stefanović - Nini postaje najveći akcionar suprotno zakonu\nFirme MD Nini i MK Commerce osnivaju zajedničku firmu u koju MK Commerce kao osnivački kapital unosi svoje akcije Srboleka. Stefanović otkupljuje te akcije i dolazi do gotovo 49% vlasništva.\n28/09/2007 Reaguje Komisija za hartije od vrednosti\nKomisija je utvrdila da je MD Nini nezakonito preuzeo preko 25% vlasništva u Srboleku, oduzela Stefanoviću pravo glasa na 23,78% akcija i naložila mu da ih proda.\n12/2007 Invej ulazi u vlasništvo Srboleka\nFirma Invej, povezana sa Predragom Rankovićem - Peconijem, otkupila je sporne akcije od Stefanovića.\n03/2009 Radnici počinju niz štrajkova protiv Stefanovića\nŠtrajkovi će trajati sve do septembra 2010.\n08/11/2010 Uhapšen Jovica Stefanović\n02/2011 Prva optužnica protiv Stefanovića\nViše javno tužilaštvo u Beogradu ga sumnjiči da je oštetio Srbolek za više od pet miliona evra. Protiv Stefanovića su kasnije podignute još dve optužnice, a za njim su od 2017. izdate tri poternice jer se nije pojavljivao na ročištima.\n11/05/2011 Privredni sud pokrenuo stečaj Srboleka\nVeć u avgustu 2011. proglašen je bankrot firme.\n09/08/2018 Ugašen Srbolek\nNajstarija farmaceutska kuća u Srbiji ugašena je početkom avgusta 2018, gotovo 100 godina od osnivanja, nakon mučnog stečaja u kome su 242 radnika izgubila posao, fabrika je propala, a protiv vlasnika je pokrenuto nekoliko krivičnih postupaka.\nSve je počelo 2005. godine, kada je 24,99% akcija Srboleka kupila firma Jovice Stefanovića - Ninija, MD Nini, dok je 23,78% akcija kupila firma Miodraga Kostića, MK Commerce. Već u maju iduće godine, Stefanović postaje većinski akcionar, tako što su MD Nini i MK Commerce osnovali zajedničku firmu preko koje je Stefanović faktički otkupio akcije MK Commerca. Komisija za hartije od vrednosti utvrdila je da je Stefanović postao većinski akcionar suprotno zakonu, te mu oduzela pravo glasa na 23,78% akcija i naložila da ih proda. U decembru 2007. akcije je kupila firma Invej, povezana sa Predragom Rankovićem - Peconijem. Iako je formalno posedovao svega 24,99% vlasništva, Stefanović je do bankrota imao kontrolu nad Srbolekom.\nTrenutno su u toku tri sudska postupka protiv Stefanovića, dva pred Višim, a jedan pred Osnovnim sudom u Beogradu. Za Stefanovićem su od 2017. izdate tri poternice. Miodrag Kostić i Predrag Ranković – Peconi ne nalaze se na optužnicama.\nPrva optužnica podignuta je 2011, nakon što je Odeljenje za suzbijanje privrednog kriminaliteta MUP-a u oktobru 2010. podnelo krivičnu prijavu protiv Stefanovića i direktora Srboleka Mladena Lučića, koji su početkom novembra te godine i uhapšeni. MUP je tada saopštio da su oni od 2006. do 2010. godine izvršili promet medicinskih preparata i lekova iz prodajnog asortimana Srboleka Stefanovićevoj firmi MD Nini, u vrednosti većoj od 1,6 milijardi dinara, dok je Srboleku nanesena šteta veća od pet miliona evra.\nNova krivična prijava podneta je u maju 2013. Radna grupa MUP-a za rešavanje spornih privatizacija sumnjala je da su Stefanović i povezana lica tokom 2009. i 2010. povredili ovlašćenja u pogledu upravljanja, raspolaganja i korišćenja imovine Srboleka, na osnovu čega su pribavili korist od oko 52 miliona dinara preduzećima MD Nini i AD Elid. Više javno tužilaštvo je u februaru 2017. podiglo optužnicu protiv Stefanovića.\nPred Prvim osnovnim sudom u Beogradu u toku je treći postupak, po krivičnoj prijavi Poreske uprave, zbog sumnje da je Stefanović utajio porez, čime je državni budžet oštećen za oko milion dinara.\nUdruženje bivših radnika i akcionara takođe je podnelo dve krivične prijave, prvu još 2009. a drugu 2013. godine, za sada bez rezultata. Tek u martu 2018, nakon sporenja oko nadležnosti sa Tužilaštvom za organizovani kriminal i nepotpunih odgovora MUP-a, prijavu iz 2013. je preuzelo Posebno odeljenje za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu.\nHapšenje Stefanovića ipak nije sprečilo dalje propadanje Srboleka, nekada jedinog proizvođača nitroglicerina u Srbiji, kome je 2010. Ministarstvo zdravlja zabranilo proizvodnju lekova dok ne ispune određene standarde. Ova fabrika lekova otišla je u stečaj u maju 2011. zbog blokade računa koja je trajala više od dve godine i duga od preko 220 miliona dinara. Iako je samo imovina vredela 1,6 milijardi dinara, te jeseni je proglašen bankrot i počela je prodaja firme i njenih nepokretnosti, kako bi se vratili dugovi prema radnicima, dobavljačima i drugim poveriocima. Konačno brisanje Srboleka iz Agencije za privredne registre desilo se u avgustu 2018.\nKao najveći dužnik prema Srboleku ostala je Stefanovićeva firma MD Nini (1,3 milijarde dinara), koja je i sama u blokadi skoro tri godine. Sledeća je Jugoremedija (21 milion dinara) koju je takođe kupio Stefanović, pa izgubio, a koja je danas u stečaju.\nO načinu na koji je Stefanović, kršeći zakon, došao do većinskog paketa akcija Srboleka, u vreme kad je premijer Srbije bio Vojislav Koštunica (DSS), a ministar privrede Predrag Bubalo (DS), detaljno je pisao Savet za borbu protiv korupcije. Savet je izveštaj o Srboleku poslao Vladi Srbije na čelu sa Mirkom Cvetkovićem (DS) u oktobru 2010, kada fabrika lekova još nije bila u stečaju, a radnici su štrajkovali na ulicama Beograda.\nIz kabineta tadašnjeg ministra ekonomije, Mlađana Dinkića (G17+), tokom protesta radnika je poručivano da će država pomoći radnicima, dok je sadašnji predsednik opštine Obrenovac, Miroslav Čučković (SNS), tada član gradske uprave Beograda, obećavao da država neće dozvoliti da Srbolek propadne: „Neću spavati dok se ovaj problem ne reši. Uprava grada Beograda nikad neće ostaviti na cedilu radnike u Beogradu!“ Nijedno od ovih obećanja nije ispunjeno.\nSrbolek - Krivična prijava akcionara\nSrbolek - Izveštaj Saveta


Endi Mari i Felisijano Lopez su osvojili titulu na Kvinsu, Foto: EPA/Will Oliver\nNa Vimbldonu tek sledeće godine\nBritanski teniser kaže da mu je i dalje potrebno vreme\nObjavljeno: 24.06.2019. 20:32h\nEndi Mari rekao je da postoji mogućnost da igra u singlu na ovogodišnjem US openu, ako sve bude išlo po planu.\nBritanac je u nedelju zajedno sa Felisijanom Lopezom osvojio titulu u dublu na londonskom Kvinsu, samo 146 dana od operacije kuka. Oni su pobedili američko-britanski dubl Radživa Rama i Džoa Salisberija sa 7:6, 5:7, 10:5.\nMari je na početku turnira rekao da mu pobeda nije u prvom planu, ali je posle dobrog rezultata izrazio nadu da može da se takmiči u singlu na Gren slem turniru, ranije nego što je očekivao.\nEndi Mari je u dublu odigrao svoj prvi turnir posle operacije kukafoto: AP\nUpitan o mogućnosti da zaigra u singlu na US openu, on je odgovorio:\n- Moguće je, da. Ali, nije važno, zaista. Bilo bi lepo igrati na Ju Es openu, ali ako ne, toliko sam uživao i bio srećan posle pobede u prvom kolu turnira, da mi je to dovoljno. Ne moram da odem na US open i budem konkurentan i osvojim turnir da bih uživao - rekao je Marej, preneli su britanski mediji.\nBivši svetski broj 1 je naveo da će pratiti svoj tempo i da se nada da će napredovati, pre svega na fizičkom planu.\nEndi Mari za sada nije siguran kada će zaigrati u singlufoto: EPA/Will Oliver\nTakmičenje na poslednjem Gren slem turniru u sezoni počinje 26. avgusta i trajaće do 8. septembra.\nEndi MariVimbldon 2019US Open 2019US openTenisTeniser


Vučić i Tači različito o rešenju za Kosovo\nPredsednici Kosova i Srbije, Hašim Tači i Aleksandar Vučić, tokom susreta u Tirani, maj 2019.\nUkoliko Kosovo ukine taksu od 100 odsto na robu iz Srbije, njen predsednik Aleksandar Vučić je izjavio je da je spreman odmah da nastavi dijalog, dok je predsednik Kosova Hašim Tači naveo da se dijalog ne može uslovljavati, te da je samo izgovor da se on ne nastavi.\nDva predsednika su u petak u Bratislavi na forumu GlobalSec-a govorili o dijalogu o normalizaciji odnosa, a na panelu su učestvovali i crnogorski predsednik Milo Đukanović i direktorica pri Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS) za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan i Tursku Angelina Eichhorst.\nVučić: Moramo pronaći rešenje koje obe strane prihvataju\nVučić je izjavio da je pesimista oko postizanja sporazuma sa Prišitnom ali da to ne znači da neće uraditi sve kako bi se održao mir i stabilnost u regiji i da će pokušati da pronađe neko rešenje.\nOn je dodao da i pre iznošenja bilo kakvog predloga o konačnom rešenju, cela međunarodna zajednica "ih je osudila" i svako je hteo da vidi rešenje kako su oni hteli, a niko "ništa nije pitao njih".\n"Za gospodina Tačija celo Kosovo pripada kosovskim Albancima, ili kosovskom narodu, ili to je nezavisna zemlja. Po Ustavu Srbije celo Kosovo pripada Srbiji, i svet je podeljen, apsolutno podeljen. Pola sveta priznalo je Kosovo, pola sveta nije. To znači da mi moramo da nađemo rešenje. Ako je politička situacija danas toliko loša da mi ne možemo to da uradimo, onda to znači da neki drugi odgovorni ljudi to trebaju da urade u budućnosti. Nadam se da će biti hrabrijih ljudi ne samo u Beogradu i u Prištini, već i u svetu kako bi prihvatili kompromisna rešenja, ne rešenja u njihovu korist. Ali, mi moramo da pronađemo rešenje i to treba da bude rešenje koje obe strahe prihvataju", kazao je Vučić u svom izlaganju.\nTači: Srbija nepotrebno uslovljava dijalog\nTači je rekao da je u toku maratonski proces dijaloga Kosova i Srbije a da je sada u krizi zbog nepotrebnog uslovljavanja Srbije za njegov nastavak, aludirajući na zahtev da Priština ukine takse od 100 odsto na robu iz Srbije. On je dodao da cilj treba da bude postizanje konačnog sporazuma koji će zatvoriti sva otvorena pitanja između Kosova i Srbije.\n"Naravno, bez granica duž etničkih linija, i to će se okončati recipročnim priznanjem. Znam da jedan takav sporazum doneti više mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu, doprineće i priznanju Kosova od strane pet članica EU koje nisu priznale Kosova, ali će i otvoriti put članstva u NATO, EU i UN", kazao je Tači.\nOn je istakao da je u Berlinu bilo moguće da se ostvari veći napredak, ali da to sada očekuje od narednog samita u Parizu. Tači je izrazio nadu da se sporazum može postići tokom ove godine.\nDodao je da se dijalog ne može nastaviti ukoliko se on uslovljava, naglašavajući da je taksa bila rezultat "agresivnog ponašanja Srbije, posebno kada je u pitanju članstvo Kosova u UNESCO i Interpol".\n"Ali, nadam se da ćemo narednih nedelja stvoriti pozitivne okolnosti za prevazilaženje ovih smetnji, kako bi se nastavio dijalog, a samit u Parizu može biti prava mogućnost da se to učini konkretnim koracima ka finalizaciji sporazuma u bliskoj budućnosti. Cilj je veći od prepreka sa kojima se suočavamo", kazao je Tači.\nOdgovarajući na to Vučić je kazao da se Srbija "nije agresivno ponašala", već je"radila svoj posao" kada se borila protiv članstva Kosova u UNESCO i Interpol,\n"Sedam meseci kasnije izgubili smo 300 miliona evra i naše tržište", dodao je Vučić.\nIstakao je da je spreman odmah da nastavi dijalog ukoliko se taksa ukine.\nĐukanović: Rešenje treba da bude kompromisno\nS druge strane, crnogorski predsednik Milo Đukanović kazao je da rešenje između Kosova i Srbije treba da bude kompromisno, uz uzajamno poštovanje interesa, ali da je pre toga "važno da se rešenje pronađe sada i ono treba da bude u skladu sa realnošću i onim što se desilo u međuvremenu".\nKazao je da sama činjenica da je Vučić za stolom znači da je zainteresovan da razgovara o dugoročnom rešenju Srbije i Kosova.\nVučić je poručio da je spreman da nastavi dijalog sa Tačijem jer je "bitno da se sporazum postigne", da je Srbija ispunila obaveze iz ranijih sporazuma, ali da je "situacija na terenu teška i da postoje još komplikovanija".\nS druge strane, Tači je nadovezajući se na svoj stav da Srbija nije sprovela sporazum o energetici, zajedničkom upravljanju granica, da je sprečila otvaranje glavnog mosta u Mitrovici - priznao da je Priština delimično odgovorna za neformiranje Zajednice opština sa srpskom većinom, budući da srpska strana odbija da izradi statut u skladu sa odlukom Ustavnog suda Kosova.\nAngelina Eichhorst kazala je na kraju da veruje da je sporazum moguć i da razgovore treba nastaviti.


Saljihu: EU ne može da završi proces dijaloga, rešenje jedino u Beloj kući - Kosovo Online\nSaljihu: EU ne može da završi proces dijaloga, rešenje jedino u Beloj kući\n22. Oktobar 2020. • 07:18\nPolitički analitičar Fitim Saljihu za Kosovo Onlajn je izjavio da Zajednica srpskih opština može da se formira bez ustavnih izmena i naglasio da konačni sporazum između Kosova i Srbije može da se postigne jedino uz podršku SAD, a ne posredovanjem EU.\nSaljihu smatra i da će specijalni predstavnik EU za dijalog Miroslav Lajčak nastojati da vrši pritisak na Kosovo da Zajednicu srpskih opština formira kroz izmenu ustava.\n“Lajčakov stav za promenu ustava radi uspostavljanja ZSO otvorila bi Pandorinu kutiju i za druge promene - ili za ukidanje zabrane pridruživanja drugoj državi ili za preispitivanje dvostruke većine za nevećinske zajednice koja blokira mnoge političke procese na Kosovu”, kaže Saljihu.\nOn smatra da je pitanje Zajednice srpskih opština dovelo do zastoja u dijalogu Kosova i Srbije i dodaje da Evropska unija insistira da samo jedna strana, odnosno Kosovo, ispuni sve obaveze iz Briselskog sporazuma.\nMeđutim, kako kaže, postoje realne mogućnosti da Kosovo ne uvaži zahteve EU jer "nema naznaka da će Srbija priznati Kosovo".\nSaljihu ukazuje da je Kosovo Zajednicu srpskih opština smatralo kompromisnim rešenjem u zamenu da Srbija na kraju pregovaračkog procesa prizna nezavisnost Kosova.\n“Sve dok EU ne insistira na priznanju od strane Srbije, već samo vrši pritisak na Kosovo, i sve dok EU nikada ne govori o uzajamnom priznavanju, onda u očima Kosova izgleda da nema razloga za sprovođenjem Zajednice ako to ne bi donelo priznanje Srbije”, ističe Saljihu.\nOn dijalog vidi kao jedino sredstvo kojim može da se reši sukob Kosova i Srbije i napominje da taj proces treba nastaviti. Međutim, sumnja da je EU u poziciji da proces dijaloga privede kraju.\n“Iz gore pomenutih razloga, ne verujem da EU može da završi ovo pitanje. Naročito nakon oklevanja EU da otvori vrata zemljama Zapadnog Balkana. EU je izgubila veći deo svoje sposobnosti da ubedi strane da postignu određeni sporazum. Shodno tome, jedina realna mogućnost za rešavanje mirnog sukoba ostaje Bela kuća", kaže Saljihu.\nSaljihu podvlači i da bilo koji posrednik u dijalogu Kosova i Srbije "treba da ima na umu da krhki mir nije rešenje problema".\n"Slučaj Nagorno-Karabaha, gde se sukob ponovo rasplamsao nakon četvrt veka zbog krhkog mira, samo je jedan primer koliko delimičan i krhki mir može biti opasan za sledeće generacije obe nacije”, upozorava Saljihu.\nVašingtonski sporazum Sjedinjene Američke Države EU Briselski dijalog ZSO


Građevinarstvo je u krizi, oporavak će biti spor i dug - Gradjevinarstvo.rs\nGrađevinarstvo je u krizi, oporavak će biti spor i dug\n17.03.2010. | Milena Gačević | Blic\nGrađevinska industrija u Srbiji je tokom 2009. godine pretrpela ozbiljan udarac ekonomske krize nakon već poodmaklog procesa otvaranja tržišta i jačanja konkurencije. Obim poslova u niskogradnji opao je 50 odsto u odnosu na 2008. godinu, za koliko je opao i izvoz domaćeg građevinskog materijala, dok je visokokogradnja gotovo zamrla.\nNekada jedna od vitalnijih privrednih grana u Srbiji - građevinarstvo sada čini svega tri odsto od BDP-a zemlje u odnosu na nekadašnjih 10 odsto. Broj zaposlenih u građevinskoj industriji je između 85.000 do 125.000 ljudi - zavisno od sezone - u preko 3.000 preduzeća.\nNajveći, odnosno najneposredniji problem građevinske operative je nelikvidnost jer pojedinim preduzećima država na ime izvedenih radova duguje oko 100 miliona evra, navode u Privrednoj komori Srbije (PKS).\nGoran Rodić, sekretar Udruženja za građevinu Privredne komore Srbije (PKS), rekao je za Betu da bi za dve do tri godine Srbija mogla da ostane bez većih domaćih građevinskih preduzeća ukoliko ne dođe do suštinskih promena u državnoj politici preka sektoru. U tom slučaju bi preuzimanje tržišta od inostranih firmi dovelo do skoka cena usluga za 30 do 40 odsto.\nOd srpskih građevinskih firmi koje su preživele sankcije iz 90-ih godina prošlog veka i opstale nakon perioda privatizacije mnoge i dalje imaju problem zastarevale tehnologije i opreme, kao i manjak obrtnog kapitala. Sve to im znatno smanjuje konkurentnost u dobijanju poslova, uprkos čestom spuštanju cena usluga.\nSrpske građevinske firme intenzivno pokušavaju da pojačaju svoje prisustvo u inostranstvu, bilo da je u pitanju povratak na neka od unosnih tržišta na kojima su bile prisutna pre ratova i sankcija ili potpuno nova - na Bliskom istoku, pre svega u Dubaiju, Kataru i Abu Dabiju. Među ostalim mogućnostima jesu i poslovi u Alžiru, kao i u Iranu, gde država planira izgradnju stanova za preko 70 milijardi dolara.\nGlavna prepreka za srpske firme u dobijanju inostranih poslova jesu neophodne bankarske garancije. Rodić iz PKS očekuje da država Srbija formira Garancijski fond koji bi davao bankarske garancije srpskim preduzećima za poslove u inostranstvu.\nU Srbiji se u bliskoj budućnosti očekuju građevinski poslovi u vrednosti od oko 20 milijardi evra. To su poslovi na transportnim koridorima 10 i 7, na autoputu prema Crnoj Gori, u stambenoj izgradnji, ali i na izgradnji prečišćivača vode i uređenja rečnih slivova. Evropska unija će nesumnjivo učestvovati u tim projektima jer je zainteresovana za Koridor 7 - vodeni put Dunavom dužine 2.300 kilometara.\nOstaje i večito pitanje regulative i uslova pod kojima se objavljuju tenderi u Srbiji. U PKS smatraju da sadašnji tenderi u startu eliminišu domaće firme.\nDugovanja i planovi\nNa žalbe putara da im likvidnost i opstanak zavisi od isplate dugovanja države, ministarka za Nacionalni investicioni plan (NIP) Verica Kalanović kaže da će država pokušati da dugove za poslove od novembra 2007. godine pa do 2009. godine isplati do juna 2010. godine. Ona je precizirala da se pojedini planirani projekti u NIP-u odbacuju jer za njih nema novca, i to je već bio slučaj u ovoj godini posle rebalansa budžeta kojim su smanjena sredstva za izgradnju nekih putnih pravaca.\nU svakom slučaju, u 2010. godini se ne očekuju veća državna ulaganja, osim u projekte infrastrukture (putni pravci i mostovi).\nIstovremeno, i domaće i inostrane firme se nadaju poslovima na osnovu bilateralnih ulaganja i finansiranja, kao što je ambiciozno najavljeni plan o srpsko-kineskoj saradnji da se napravi novi most u Beogradu preko Dunava.\nMost između naselja Borča i Zemuna, prema dogovoru sa kineskom stranom, počeo bi da se gradi polovinom 2010. godine, a bio bi završen do 2013. Most bi koštao 170 miliona evra, od čega bi 25 miliona evra obezbedila Republika Srbija, a ostatak od 145 miliona evra bio bi kredit od "Eksim banke". Dužina mosta biće 1.507 metara, a gradiće se i 21,6 kilometara pripadajućih saobraćajnica.\nPredugovorom koji je potpisan tokom novembra ove godine predviđeno je da kineska kompanija "Čajna roud and bridž korporejšen" ima obavezu angažovanja srpskih građevinskih kompanija kao podizvođača i korišćenja domaćeg građevinskog materijala u ukupnoj vrednosti 45 odsto projekta, precizirao je ministar ekonomije Srbije Mlađan Dinkić. Kredit Srbiji od "Eksim banke" imao bi grejs period do tri godine i rok otplate od 15 godina.\nSrpski ministar ekonomije je takođe izjavio da Srbija nije preterano zadužena zemlja jer javni dug iznosi 32 odsto bruto domaćeg proizvoda, pa će država nastaviti da se zadužuje u inostranstvu radi realizacije infrastrukturnih projekta.\nMinistar za infrastrukturu Srbije Milutin Mrkonjić je potvrdio za Betu da će se u narednih nekoliko godina uglavnom raditi na koridoru 10. Za taj putni pravac od Horgoša na granici sa Mađarskom preko Beograda i dalje ka jugu Srbije obezbeđeni su krediti od svetskih banaka u visini od 1,5 milijardi evra, a radovi na koridoru 10 bi trebalo da budu završeni do kraja 2012. godine.\nInostrani igrači u Srbiji\nJedan od većih stranih građevinara u Srbiji je austrijski "Por" (PORR), čiji je trenutno najveći projekat u zemlji izgradnja mosta preko Save u Beogradu od 118 miliona evra. "Por" je dobio posao u konzorcijumu sa SCT iz Slovenije i DSD "Bruckenbau" GmbH iz Nemačke.\nMost je ukupne dužine 929 metara i širine 45 metara, sa šest saobraćajnih traka, dva koloseka za šinski saobraćaj i dve pešačko-biciklističke staze. Glavni raspon će iznositi 376 metara, a pilon će dostizati visinu od 200 metara.\nPropusna moć mosta biće oko 12.000 vozila na sat i činiće deo unutrašnjeg magistralnog prstena koji će spajati periferne delove sa centrom Beograda. Rok za izgradnju mosta je 40 meseci od potpisivanja ugovora, koji je sklopljen u aprilu 2008. godine.\n"Por" je imao velikih problema oko propale koncesije za autoput između Horgoša na granici sa Mađarskom do Požege u zapadnoj Srbiji. Nakon neuspešnih pregovora sa vlastima u Srbiji, koncesioni ugovor vredan 1,5 milijardi evra raskinut je, ali kompanija i dalje smatra Srbiju jednim od značajnijih tržišta i spremna je da gradi razne objekte - od puteva, zgrada, energetskih projekata do zaštite životne sredine.\n"Por" je inače bio i glavni izvođač radova za šoping centar "Delta siti" u Beogradu ukupne površine 89.000 kvadratnih metara. Radovi su trajali od oktobra 2006. do novembra 2007. godine.\n"Por" je učestvovao i u izgradnji Univerzitetskog sela u Beogradu koje se prostire na 13 hektara. Austrijanci su dobili i koncesiju na 25 godina za deponije u dva grada u Srbiji - Leskovcu i Jagodini.\nBudući da u regionu opada investiranje u stambenu izgradnju, očekuje se da će "Por" u 2010. godini fokusirati na izgradnju u javnom sektoru i na infrastrukturnim poslovima.\nU 2008. godini u Srbiji je izgrađeno 18.000 stanova, a u 2009. godini dvostruko manje, dok je u 2007. godini izgrađeno oko 19.000 stanova.\nU Privrednoj komori Srbije veruju da bi ponuda stanova na tržištu bila veća ukoliko bi se brže dobijale građevinske dozvole, na koje se sada čeka i do 400 dana, što poskupljuje cenu kvadrata. Oni takođe priželjkuju i smanjenje PDV za materijal za stambenu izgradnju sa 18 odsto na četiri odsto.\nPotencijalna tražnja za stambenim prostorom u Srbiji je i dalje velika jer mnogi građani i dalje žive kao podstanari ili kod roditelja. Međutim, prosečna plata u Srbiji je oko 330 evra i u naredne dve do tri godine se ne očekuje znatan skok ličnih primanja.\nZa razliku od nekih razvijenijih i liberalnijih tržišta, u Srbiji i dalje važi ograničenje o uslovima za dobijanje stambenih kredita, sa ciljem da se spreči prekomerno zaduživanje. Na primer, i uz eventualnu subvenciju kamate od države za nov dvosoban stan u Beogradu i kredit banke od 75.000 evra (sa učešćem države do 20.000 evra) uslovljena minimalna zarada domaćinstava je oko 950 evra. Za nove stanove koji su nešto jeftiniji u unutrašnjosti i kredit od 50.000 evra minimalna uslovljena zarada je 340 evra, ali su van Beograda i plate znatno niže.\nSubvencionisani krediti se odobravaju na 30 godina, uz povoljnost da nema kamate do kraja oktobra 2012. godine, kao i poslednjih pet godina otplate kredita.\nMeđutim, i sredstva koja vlasti odvajaju za subvenciju ovakvih kredita su ograničena - u 2009. godini su iznosila ukupno 5,83 miliona evra, što je dovoljno za subvencionisanje svega 300 stanova.\nTakođe, same banke klijentima preporučuju da se mogu zadužiti do polovine svojih mesečnih primanja samo ukoliko im otplata te rate ne predstavlja problem. Rate se otplaćuju u dinarima za kredit određen u evrima, tako da se mesečne rate povećavaju kad god dinar oslabi prema evru, a tu su i drugi vanredni troškovi kao što je revizija hipoteke, koja je oblik obezbeđenja banke.\nGoran Dugandžija iz Odbora za građevinu u PKS kaže da je pitanje koliko dugo će država moći da subvencioniše kupovinu stana (sa učešćem države od 20 odsto), tako da će morati da se nađe i neki drugi model kako bi se podstakla kupovina stanova.\nTakođe, euribor može biti drugačiji za dve do tri godine, pa se može dogoditi da uz pomoć subvencija kupljen stan u otplati ne bude tako povoljan kao što je to sada slučaj, smatra Dugandžija.\nInače, PKS nedavno je na svom sajtu objavila listu 1.200 legalnih stanova koji se nude na prodaju, a tokom prikupljanja te ponude ponovo se došlo do toga da je veliki problem ilegalna gradnja stanova u celoj Srbiji. Ta izgradnja ne puni budžet, a posledica je da lokalne samouprave često nemaju para za kanalizacionu mrežu i drugu infrastrukturu.\nPoslovnog prostora u Srbiji ima, prema oceni građevinara, za sada dovoljno, računajući bivše tržne centre i mogućnost prenamene objekata propalih društvenih preduzeća. S druge strane, veliki problem u vreme krize predstavlja relativna slaba kupovna moć stanovništva, te relativno slaba osnova za podsticaj tražnje za poslovnim prostorom.\nStrana ulaganja i reforme\nCena zemljišta u Srbiji nije toliko povoljna kao što se to misli i jedan značajan broj stranih investitora (property developers) preusmerio se na tržište Rumunije i Bugarske i za sada je odustao od većih ulaganja u Srbiju, kaže Dugandžija.\nOn dodaje da je u Srbiji bilo više stranih investitora koji su došli još 2000. godine, ali su shvatili da su stajali u mestu i odustali su od daljeg ulaganja u Srbiju.\nVelika svetska imena građevinarstva (primer povlačenja francuskog "Vinčija" iz Srbije) još uvek zaobilaze Srbiju, što bi trebalo da bude signal državi da bitno prilagodi i izmeni poslovni ambijent, "bez želje da se samo na brzinu uzmu pare", ocenio je Dugandžija.\nSavet stranih investitora (FIC) dostavio je Vladi Srbije oko 120 predloga za reformu zakona koji suvišnim administriranjem usporavaju poslovanje. Prema rečima ministra Dinkića, većinu predloga Vlada prihvata zajedno sa reformom 197 podzakonskih akata iz sedam različitih oblasti.\nPreporuka FIC-a je, između ostalog, da se dovrši giljotina propisa i da se javna preduzeća obavežu na plaćanje dobavljačima u roku od 60 dana kako država ne bi i dalje bila najveći generator nelikvidnosti.\nUz ocenu da u unapređenju investicione i poslovne klime u Srbiji u proteklih godinu dana nije bilo većih pomaka, da su "poboljšanja manja nego što su mogla da budu i definitivno manja u odnosu na ono što je potrebno da bi se privuklo više investicija", da su uslovi poslovanja u nekim segmentima čak i pogoršani, najnovija bela knjiga Saveta stranih investitora (FIC) počinje zapravo ponavljanjem najvažnijih prošlogodišnjih preporuka.\nTu spada ubrzanje reformi kako bi se popravili uslovi poslovanja i Srbija približila Evropskoj uniji, stvaranje uslova za uređenu konkurenciju i obezbeđivanje jednakih prava svim učesnicima. Takođe se zahteva i nastavak reforme obrazovanja kako bi se obrazovni sistem prilagodio potrebama privrede i stimulisanje razvoja primenjene nauke.\nTri ključna stuba razvoja na kojima strani investitori u Srbiji i dalje insistiraju jesu infrastruktura, oblast nekretnina i izgradnje, ljudski resursi i tržište rada.\nKada je reč o nekretninama i gradnji, država u nekim segmentima još uvek određuje cene umesto tržišta, lizing nekretnina je još u povoju. Neophodno je da se proces izdavanja dozvola uprosti, da se razmotri mogućnost smanjenja naknade za uređenje zemljišta i drugih početnih, kao i operativnih troškova izgradnje.\nJedan od bitnih faktora je i da se konačno usvoji zakon o restituciji, donese zakon o upravljanju i održavanju stambenih zgrada, zakon o lizingu, i da se završi projekat katastra.\nU FIC-u insistiraju i na dodatnom smanjenju troškova radne snage smanjenjem poreza i doprinosa radi podsticaja otvaranja novih radnih mesta i smanjenja rada na crno.\nMinistarstvo prostornog planiranja Srbije razmatra mogućnost da se uskoro ponudi novi program subvencionisanja radi podsticaja građevinske industrije, ali takav da država preuzme deo obaveza (iz kredita) za projektno finansiranje domaćih građevinskih kompanija, kazao je Dugandžija.\nSrbija bi što pre trebalo da donese i sprovede Zakon o lizingu nepokretnosti jer se on pokazao kao najbrži i najjeftiniji finansijski servis u svetu i u regionu kod kupovine stana. Investitori bi u tom slučaju mogli da prodaju stanove na odloženo plaćanje, a rata ne bi prelazila iznos prosečne podstanarske kirije, smatra Dugandžija.\nPotrebno je da država razmisli i na koji način je moguće smanjenje poreskih opterećenja jer se novi stan danas u Srbiji pri kupoprodaji oporezuje sa stopom od osam odsto, dok je porez na prenos apsolutnih prava za stari stan 2,5 odsto.


Nemački dnevnik: Srbija se dobro nosi sa krizom, ali nije šampion u Evropi\nBiznis Autor:Beta03. feb. 202114:444 komentara\nPrivreda Srbije se u "korona krizi" do sada srazmerno dobro drži što je, pored nekih dobrih poteza vlasti, prvenstveno posledica njene strukture i stranih ulaganja, ali da bi tako ostalo, potrebne su reforme, borba protiv korupcije i bolji pravni okvir, piše dnevnik Frankfurter algemajne cajtung (FAZ).\n„Predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije osoba koja bi se u liberalnim demokratijama mogla zamisliti kao uzor, zemlju vodi autoritarno, opozicija je bojkotovala izbore, Reporteri bez granica zemlju po slobodi medija svrstavaju na 93. od 180 mesta, u spoljnoj politici Vučić vrluda između najvažnijeg trgovinskog partnera EU, Rusije i Kine. Pa ipak, neke je stvari izgleda ispravno uradio – malo je koja zemlja u Evropi trpela tako male ekonomske posledice zbog korone kao narod od sedam miliona na Zapadnom Balkanu“, piše FAZ.\nDnevnik ocenjuje da se predsednik Vučić ipak previše hvali kada kaže da će zvanični podaci krajem marta „potvrditi da je Srbija broj jedan u Evropi“, preneo je Euraktiv Srbija.\n„Srbija je dobro prošla, ali sigurno nije najbolja zemlja u Evropi“, kaže za list Branimir Jovanović sa Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije (WIIW), precizirajući da su u prva tri kvartala bolje ekonomske pokazatelje imale Litvanija, Tuska i Irska.\nFAZ piše i da taj relativan uspeh Srbije nije veliko iznenađenje, pošto su takve prognoze već prošle jeseni objavili saradnici Bečkog instituta, a u januaru i Međunarodni monetarni fond.\nSebastijan Sosa, predstavnik MMF u Beogradu, naveo je za nemački dnevnik tri razloga zbog kojih se Srbija do sada uspešno nosila sa krizom.\nPrema njegovim rečima, privredni rast je u prvom kvartalu sa 5,2 odst bio veoma jak, što je bila dobra polazna osnova za savladavanje krize.\n„Sosa ukazuje i na strukturu privrede sa velikim agrarnim sektorom, koji je malo pogođen krizom. Prednost je i što Srbija privlači malo turista, i tu, za razliku od Hrvatske, nije moglo mnogo da se izgubi. I treći razlog je bio suštinski odgovor politike na krizu. Stabilizacioni paket u visini 9 odsto BDP jedna je od najvećih finansijskih pomoći među evropskim zemljama u tranziciji“, piše list.\nVučić je, prema oceni FAZ, mogao sebi da dozvoli takvu ekspanzivnu politiku zbog relativno niske zaduženosti i stabilne inflacije, a i tržište kapitala je drage volje ponudilo novac, iako je cena kapitala, kako primećuje Branimir Jovanović, dvostruko veća nego prethodne godine.\nNemački dnevnik dodaje i da je Srbija atraktivna lokacija za evropsku industriju, da samo nemačka preduzeća u Srbiji zapošljavaju 67.000 ljudi, a da su je kao privrednu destinaciju već relativno davno otkrili i Kinezi, koji su „prošle godine isporukom maski stupili i u propagandni rat oko suzbijanja koronavirusa“, a u januaru Srbiji kao prvoj evropskoj zemlji isporučili i svoju vakcinu.\n„Od napretka u vakcinaciji i suzbijanju pandemije zavisiće i oporavak u novoj godini. Nezavisno od toga, evropske države i institucije su spremne, ako već ne da pregovorima dovedu Srbiju u EU, ono barem da je novcem vežu za sebe“, ocenjuje FAZ.\nFAZ navodi da je samo Nemačka u proteklih 20 godina uložila dve milijarde evra u projekte u Srbiji, a Evropska banka za obnovu i razvoj šest milijardi.\n„Ali dalji uspeh ne zavisi samo od stranog novca. Jan Kes Martijn, koji je upravo okončao savetodavni program MMF u Srbiji, ukazuje na propuste. Potrebne su strukturne reforme za jačanje privatnog sektora, borba protiv korupcije i bolji pravosudni sistem“, piše FAZ.\nNemački dnevnik prenosi i upozorenje ekonomiste Jovanovića da je javni dug Srbije sve veći i njegovu sumnju da će ona i u budućnosti kod stranih investitora biti tako omiljena kao pre krize.\n„Direktne strane investicije su se smanjile i verovatno se neće tako brzo vratiti na nivo od pre krize. Možda će Srbija morati da razmisli o novom modelu rasta“, zaključuje FAZ.\nBDPFrankfurter algemajne cajtungkrizaprivredaSrbija


Nemačka u energetiku Srbije uložila milijardu evra - Gradjevinarstvo.rs\nNemačka u energetiku Srbije uložila milijardu evra\n21.02.2014. | RTV\nNemačka je preko razvojne banke KFV (KfW) investirala više od milijardu evra u energetiku u Srbiji u poslednjih 10 godina, izjavio je nemački ambasador u Beogradu Hajnc Vilhelm. On je na skupu "Evropska energetska politika, izazovi za Srbiju u pridruživanju EU" rekao da velike i srednje kompanije iz Nemačke učestvuju u energetskom sektoru u Srbiji i da su zainteresovane da nastave ulaganja.\nVilhelm je, kao projekte u kojima je učestvovala Nemačka, naveo revitalizaciju reverzibilne hidroelektrane "Bajina Bašta", kao i uspešno poslovanje "Simensa" koji u Subotici proizvodi generatore za vetroelektrane, i "Knaufa" koji proizvodi izolacione materijale.\nOn je podsetio i da je energetska kompanija RVE (RWE) potpisala memorandum o saradnji sa "Elektroprivredom Srbije" krajem 2012. i da očekuje da će se i taj projekat realizovati.\nVilhelm je istakao da je sektor energetike veoma važan u procesu EU integracija i da je pred Srbijom težak posao da dostigne njene standarde u toj oblasti, ali da je siguran da će uspeti.\nPomoćnik ministra energetike Srbije Dejan Trifunović rekao je da u aprilu očekuje početak skrininga za energetski sektor i izrazio uverenje da će biti završen na vreme pošto Srbija kao članica "Energetske zajednice jugoistočne Evrope" već primenjuje evropska pravila.\nTrifunović je kazao i da je u finalnoj fazi priprema izmena Zakona u energetici, čime će biti primenjen treći energetski paket EU. On je rekao da Srbija ide ka ispunjavanje evropskih ciljeva, odnosno ka smanjenju emisije ugljendioksida, povećanju energetske efikasnosti i korišćenju obnovljivih izvora energije.\n- U ovoj godini očekujemo izgradnju oko 100 novih malih hidroelektrana i vetrenjača, a u 2015. veliki napredak u korišćenju energije vetra i izgradnju vetroparkova snage veće od 200 megavata – naveo je Trifunović.\nOn je kazao da se do 2020. planira završetak izgradnje novog bloka od 350 megavata Termoelektrane "Kostolac", izgradnja reverzibilne hidroelektrane "Bistrica" od 680 megavata, s kanadskim partnerima, modernizacija Termoelektrane-toplane "Novi Sad" i 1.092 megavata kapaciteta za korišćenje obnovljivih izvora energije.\nŠef jedinice za međunarodne odnose i proširenje u Direktoratu za energetiku Evropske komisije Hans van Štajn kazao je da je Srbija ostvarila značajan napredak na putu ka članstvu u EU u oblasti energetike što je pomoglo članstvo u energetskoj zajednici. On je rekao i da EU radi na novoj strategiji u oblasti klimatskih promena i energetike do 2030. koja će odrediti ciljeve za povećanje energetske efikasnosti, korišćenje obnovljivih izvora energije i smanjenje emisije štetnih gasova.\nVan Štajn je i da cene energenata postaju ključno pitanje u EU pošto je gas za industriju u Evropi tri do četiri puta skuplji u SAD, a struja i dva puta skuplja. On je istakao da to utiče na konkurentnost evropske industrije i napomenuo da će i to pitanje biti razmatrano kroz tu strategiju.\nSkup "Evropska energetska politika, izazovi za Srbiju u pridruživanju EU" organizovali su Nemačko poslovno udruženje u Srbiji, Ministarstvo ekonomskih odnosa i energetike Nemačke, Udruženje jugoistočna Evrope i Komitet za ekonomsku saradnju jugoistočne Evrope.\nIzolacija Aerogenerator Izgradnja zgrada, drugih objekata ili njihovih delova Izgradnja hidrograđevinskih objekata Sanacija i rekonstrukcija


Unapređivanje i razvoj kadra jedan je od najznačajnijih faktora konkurentnosti privrede. Tehnologija se razvija takvom brzinom, da u poslu ostaju samo dobri poznavaoci struke i oni koji prate novitete. Zbog toga se kraj formalnog školovanja ne sme smatrati završetkom obrazovanja, već se učenje i usavršavanje nastavlja tokom života. Oni koji to ne shvate na vreme bivaju isključeni sa tržišta rada, pre ili kasnije, smatra Mirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju, dualno obrazovanje i obrazovne politike Privredne komore Srbije.\nIdeja celoživotnog učenja u Srbiji je još u razvoju, sprovode je pojedinci i kompanije, pretežno velike. Važnost celoživotnog učenja naročito dobija na značaju u uslovima kada se zbog restrukturiranja i privatizacije ostaje bez posla.\nPrivredna komora Srbije prepoznaje važnost savremene i kontinuirane poslovne edukacije radi unapređenja konkurentnosti stručnjaka, pa su obuke i seminari jedna od ključnih aktivnosti. Cilj edukacija je pravovremeno upoznavanje privrednika sa zahtevima novih privredno-sistemskih propisa u praksi, usaglašavanje sa zahtevima zakonodavstva EU u procesu pregovaranja, ali i unapređenja znanja zaposlenih na svim pozicijama u oblasti sistema kvaliteta, finansija i osiguranja, marketinga i istraživanja tržišta, spoljnotrgovinskog poslovanja, zaštite životne sredine i drugih oblasti.\nNeposredna saradnja sa poslovnom zajednicom i kreiranje novih, aktuelnih edukativnih programa na osnovu iskazanih potreba privrede daje dodatni kvalitet poslovnoj edukaciji Privredne komore Srbije. Seminari i obuke izvode se u malim grupama, kako bi se omogućila interakcija između polaznika i predavača. Uz renomirane predavače, kroz simulacije realnih situacija i iznalaženjem praktičnih rešenja, na seminarima i obukama stiču se primenljiva znanja.\nObuhvat oblasti u kojima nudimo seminare i obuke je širok:\n- Menadžment (organizacija rada, upravljanje projektima, upravljanje pomoću ciljeva, korporativno upravljanje)\n- Infrastruktura kvaliteta (za razne oblasti proizvodnje i pružanja usluga, kao i celokupno poslovanje)\n- Finansije i računovodstvo (uključujući i finansije za nefinansijere, kontroling itd.\n- Spoljnotrgovinsko poslovanje (praksa spoljne trgovine, carinske procedure, ugovaranje u međunarodnom poslovanju, istraživanje inostranih tržišta itd.)\n- Zakonodavni okvir (primena zakona i drugih regulativa i propisa)\n- Pravni poslovi\n- Marketing, odnosi sa javnošću (planiranje marketinga, brending, digitalni marketing i brending na društvenim mrežama\n- Prodaja i nabavka (upoznajte svoje kupce, kako postati vrhunski prodavac, osnove nabavke, komunikacija sa teškim strankama)\n- Ljudski resursi (selekcija i regrutacija u praksi, javni nastup, interno rešavanje radnih sporova, šta motiviše zaposlene)\n- Centar za edukaciju PKS realizuje i specifične obuke na osnovu posebnih ovlašćenja\n- Obuke ovlašćenih zastupnika i ovlašćenih posrednika u osiguranju za sticanje licence, kao i njihovo kontinuirano usavršavanje na osnovu Sporazuma sa NBS o obuci kandidata za polaganje stručnog ispita za sticanje zvanja ovlašćenog posrednika, odnosno ovlašćenog zastupnika u osiguranju njihovom profesionalnom usavršavanju\n- Obuke profesionalnih upravnika za sticanje licence na osnovu Zakona o stanovanju i održavanju zgrada\nTeme u kalendaru događaja Centra za edukaciju, kao i nove aktuelnosti koje će biti postavljene za drugi deo godine na zahtev privrede, mogu se videti na sajtu PKS.\nObrazovanje u komorama\nU svetu privredne komore imaju značajnu ulogu u razvoju i sprovođenju politike stručnog obrazovanja i obuke. Angažovanje privrednih komora u obrazovanju stručnjaka nije neuobičajeno. Prema podacima Evropske asocijacije komora - Eurochambres, godišnje se u Evropi približno 3,4 miliona ljudi obučava u okviru komorskog sistema, uključujući 2,1 milion mladih koji prolaze početne obuke u okviru sistema formalnog obrazovanja, i blizu 1,3 miliona zaposlenih koji stiču znanja i veštine prolazeći programe obuka u okviru koncepta doživotnog učenja. U nekim zemljama, komore su drugi po veličini davalac usluga obuka posle javnog sektora. Odličan primer je Privredna komora Francuske, u okviru koje postoji 540 obrazovnih institucija na teritoriji Francuske, a slična su i iskustva komorskog sistema Austrije, Turske, Amerike, Nemačke.


27.01.2020 / 14:27 BiH - Komemorativna akademija\nFoto: FENA - Vijesti,ba\nU Jevrejskoj opštini u Sarajevu danas je upriličena komemorativna akademija posvećena Međunarodnom danu sjećanja na žrtve holokausta - 27. januar, a koji se ove godine u svijetu obilježava pod motom "Mi se sjećamo".\nPredsjednik Jevrejske zajednice u BiH Jakob Finci je tom prilikom kazao da nije dovoljno sjećati se holokausta samo jedan dan u godini.\n- Kada je svijet jednoglasno rekao 'nikada više' desili su se geoncidi u Kambodži, Ruandi, Bosni i Hercegovini. Imali smo hiljade mrtvih samo zato što se drugačije zovu, na drugačiji način mole se istom Bogu, ili što su im politička opredjeljenja drugačija - kazao je Finci i dodao da stoga o holokaustu treba učiti svaki dan.\nKazao je da u BiH nema antisemitizma, ali ima ksenofobije i nerazumijevanja među etničkim grupama, stoga se protiv antisemitizma bore na način da su vrata sinagoge i općine otvorena za sve i kako je rekao "niko vas ne pita ni ko ste ni šta ste, nego vas pita šta vam treba?".\nSmatra da u školama treba govoriti o holokausta i barem jedan čas posvetiti tragediji koja je zadesila čovječanstvo, Evropu, Jevreje.\n- Kažu svi da je historija učiteljica života, ali očito da mi nismo dobri đaci, jer iste greške ponavljamo iz generacije u generaciju - zaključio je Finci.\nProfesor na Univerzitetu u Sarajevu Husnija Kamberović je potvrdio da historija jeste učiteljica, ali i da mi nismo najbolji učenici - dok smo prisiljeni da nam se ponavlja čemu smo, podsjeća, svjedočili koncem 20. stoljeća.\nOn je pojasnio da se zločini, poput holokausta, ne ponavljaju u istom, već u različitim oblicima, različitim hiostorijskim i društvenim kontekstima.\nKazao je da danas u svijetu ljudi svjedoče slučajevima antisemitizma, strašnom populizmu i nacionalizmu u Evropi i svijetu, a to ne znači, rekao je, da će se zlo u takvom obliku, kakav je bio holokaust, ponoviti, ali da ljudi moraju učiti iz toga kako bi postali svjesni posljedica.\n- Ne znači da mi time što učimo o ratu, holokaustu, taj rat se više neće ponoviti, ali ako izgradimo generacije koje postanu svjesne toga da je rat zlo, onda je manja vjerovatnoća da će se ljudi aktivno uključiti u činjenje zločina kakvi su počinjeni u historiji - zaključio je profesor Kamberović.\nDanašnjoj komemorativnoj akademiji, koja je održana u saradnji sa Vijećem ministara BiH, prisustvovali su mnoge javne ličnost, iz političkog, kulturnog, vjerskog života BiH, kao i diplomatskog kora u BiH, a među njima je bio i ambasador Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u BiH Matthew Field.\nPijetet za šest miliona Jevreja koji su stradali tokom Holokausta odat je polaganjem cvijeća na starom jevrejskom groblju Borak na Kovačićima.\nTakođer je u okviru komemorativnih aktivnosti u Galeriji Novi hram postavljena i izložba pod nazivom „Put do Pobjede: historijski izvori svjedoče“.


Stamatović: Vučić da pita zapadne kartrografe o prisajednjenju Baranje Srbiji – NovostiDana.rs\nPredsednik Inicijativnog odbora Zdrave Srbije (ZS) i prvi covek opstine Cajetina dr Milan Stamatović pitao je danas predsednika Srbije Aleksandra Vučića da li će za stogodišnji jubilej biti ispoštovana odluka Velike narodne skupštine u Novom Sadu o priključenju Baranje Srbiji.\nStamatović je u saopštenju ocenio da se Vučić na sastanku povodom obleževanja prisjedinjenja Vojvodine Srbije „pozerski slikao“, istakavši da je njegova obaveza da postavi nekoliko važnih pitanja svojim „prijateljima kartografima“ iz Brisela, Berlina i Vašingtona.\nStamatović je ukazao i da je prvo pitanje koje Vučić treba da postavi je da li će za stogodišnji jubilej, biti ispoštovana odluka Velike narodne skupštine u Novom Sadu o priključenju Baranje Srbiji.\n„Kada će konačno biti realizovano istinsko ujedinjenje Srbije sa zemljama nezavisne države Srba, Hrvata i Slovenaca, nastalim na razvalinama Austrougarske“, naveo je on.\nStamatović je zatražio od Vučića i ostalih državnih predstavnika da „prestanu da obmanjuju javnost da se Srbija „ujedinila“ sa takozvanom Državom Srba, Hrvata i Slovenca“.\nNaveo je da je istina sadržana u „Odgovoru na Adresu Narodnog vijeća SHS“ u kome regent Aleksandar Karadjordjević objašnjava da se „proglašava ujedinjenje Srbije sa zemljama nezavisne države Slovenaca, Hrvata i Srba, a ne sa državom Slovenaca, Hrvata i Srba“.\nOn je zatražio od Vučić da kaže „svojim zapadnim nalogodavcima da Srbija“ nije otimala ili okupirala Staru Srbiju i Južnu Srbiju, odnosno današnje Makedoniju i Kosovo i Metohiju nego su te teritorije posle balkanskih ratova, dakle ponovo, postale deo jedinstvene i celovite teritorije Srbije.\nNUNS, ANEM i NDNV traže sastanak sa Zagorkom Dolovac zbog odbačenih prijava za napad na novinare


Bomba košta jedan meč bez prisustva publike - Domaći fudbal, Fudbal\nBomba košta jedan meč bez prisustva publike\nAleksandar Milosavljević 09.05.2013., 14:34\nDanas je u prostorijama Sportskog centra FS Srbije održana sednica Disciplinske komisije FS Srbije, a kojom je predsedavao Slobodan Pajović, predsednik Komisije. Ovom prilikom donesene su odluke povodom incidenata viđenih na utakmicama 23. kola Jelen Super lige između Vojvodine i Slobode Point (2:2), odigrane 13. aprila u Novom Sadu, i 25. kola između Novog Pazara i Partizana (0:0), a koja je odigrana 28. aprila u Novom Pazaru.\nNa današnjem sastanku članovi Disciplinske komisije su najpre saslušali trenera Slobode Point Ljubišu Stamenkovića, koji je i ovom prilikom izjavio da nije bilo fizičkog kontakta i napada na njega po završetku utakmice na Stadionu „Karađorđe“. Međutim, delegat meča Nenad Nikolić je i danas tokom saslušanja pred članovima Disciplinske komisije ponovio izrečeno u prvom izveštaju, a reč je o tome da je Stamenković „ovlaš udaren otvorenom šakom u predelu potiljka“. Članovi Disciplinske komisije su detaljno pregledali kompletnu dokumentaciju prikupljenu u ovom slučaju. Konstatovano je da je u restriktivnom prostoru bio veliki broj neidentifikovanih osoba. Na osnovu svih činjenica, prihvaćen je stav službenih lica FS Srbije na ovoj utakmici i izrečena je disciplinska mera kažnjavanja FK Vojvodina u iznosu od 1.000.000 dinara.\nTakođe, prikupljena je i adekvatno analizirana dokumentacija sastavljena od niza izveštaja sa utakmice Novi Pazar – Partizan. Uvidom u dokumentaciju konstatovano je da je viđena izuzetno loša organizacija meča. Usled toga, kao i činjenice da su navijači Novog Pazara gađali navijače Partizana kamenjem i drugim eksplozivnim sredstvima, FK Novom Pazaru su izrečene mere zabrane odigravanja jedne utakmice pred navijačima na svom stadionu i finansijska kazna u iznosu od 500.000 dinara. Po toj osnovi, Novi Pazar će dočekati Vojvodinu u nedelju, 12. maja, u okviru 27. kola Super lige bez prisustva gledalaca. Takođe, zbog neprimerenog ponašanja igrača svog kluba tom prilikom kažnjen je i FK Partizan sa 350.000 dinara.\nFudbalski savez SrbijeLjubiša StamenkovićNovi PazarPartizanSloboda UžiceVojvodina\nPrethodna vest Rukometaši i rukometašice dobili protiovnike za MI\nSledeća vest Đurković: Prete nam sankcijama\nRukometaši i rukometašice dobili protiovnike za MI\nĐurković: Prete nam sankcijama


Naslovna » Izlasci » Film » Nova oprema za bioskop Sava centra\nNeko drugi 16. januar 2013. Film Postavite komentar\n– Sava centar je Beograđanima i njihovim gostima omiljeno mesto za praćenje filmskih premijera i festivala. Nabavkom novog audio i video-sistema obezbedićemo nove tehničke i projekcione dimenzije filmskog emitovanja, pa će tako gledaoci moći ubuduće da prate projekcije na nivou produkcije koji se može videti i doživeti u najvećim kulturnim i filmskim centrima u svetu. Nova bioskopska tehnologija biće po svim karakteristikama bolja od bilo koje druge, ne samo u Beogradu i Srbiji već i u regionu – rekao je Vuk Žugić, pomoćnik direktora za kulturne programe JP „Sava centar“.\nSava centar je najreprezentativnija filmska dvorana Beograda u kojoj se održavaju sve premijere domaće filmske produkcije, sve filmske premijere svetske kinematografije, kao i najznačajniji filmski festivali Beograda: Fest, Festival dugometražnih dokumentarnih filmova, Festival autorskih filmova, Beldoks i drugi. (Beoinfo)\nTagovibioskopi dub film sava centar\nPrethodni Uskoro sadnja jelki sa busenom\nSledeći Nove cene parkiranja u žutoj i zelenoj zoni


Besplatan prevoz u lokalnom saobraćaju za sugrađane starije od 65 godina i invalidna lica – Mali Zvornik Info\nBesplatan prevoz u lokalnom saobraćaju za sugrađane starije od 65 godina i invalidna lica\n21. juna 2018. 8. jula 2018. Dalibor Krstić\nPodela karata za besplatan prevoz u lokalnom javnom saobraćaju, koji je opština Mali Zvornik, do kraja 2018. godine, obezbedila za lica starija od 65 godina i invalide sa područja opštine, u toku je u prostorijama Udruženja penzionera i invalida u Malom Zvorniku i trajaće do 15. jula tekuće godine, što je krajnji rok za preuzimanje povlastica, nakon kojeg neće biti moguće dobiti navedeni dokument.\nKarte za besplatan prevoz važiće u autobusima Saobraćajnog preduzeća „Lastra” iz Lazarevca, zvaničnog prevoznika putnika na području malozvorničke opštine, a moguće ih je preuzeti svakog radnog dana u ostavljenom roku, u prostorijama navedenog udruženja, od 08.00 do 11.00 časova.\nPreuzimanje karata za besplatan prevoz u Malom Zvorniku, do 15. jula, stariji sugrađani i invalidi mogu ostvariti i van navedenog termina, u dogovoru sa predsednikom Udruženja penzionera i invalida Jovanom Antonićem. Broj telefona za kontakt je 064/97 19 291.\nPotencijalni korisnici povlastice potrebno je da sa sobom ponesu važeću ličnu kartu, a invalidna lica i potvrdu o invaliditetu, na osnovu kojih mogu preuzeti karte za besplatan prevoz.\nBesplatan prevoz u lokalnom saobraćaju za lica starija od 65 godina i invalide opština Mali Zvornik u 2018. godini obezbedila je preko Udruženja penzionera i invalida iz Malog Zvornika, kroz sufinansiranje programa i projekta od javnog interesa.\nProstorije Udruženja penzionera i invalida Mali Zvornik nalaze se u Ulici Ribarskoj bb, u Malom Zvorniku, u zgradi nekadašnjeg preduzeća „Građevinar”.\nPredsednik opštine Mali Zvornik Zoran Jevtić najoštrije je kritikovao pojedince koji ovih dana spekulišu o odluci opštine o obezbeđenju besplatnog prevoza u lokalnom javnom saobraćaju za lica starija od 65 godina i invalide sa područja opštine, dovodeći u zabludu građane, koji ne spadaju u navedenu kategoriju, da im je uskraćeno pravo na besplatan prevoz i da su oštećeni.\nJevtić je istakao da se radi o politički motivisanim komentarima i pokušaju političkih protivnika da, putem širenja dezinformacija o pomenutoj temi, diskredituju rad opštinskog rukovodstva, najavljujući da će protiv lica koja šire laži, ukoliko nastave i dalje da ih šire, pokrenuti zakonom dozvoljene mere.\nBesplatan prevoz u lokalnom saobraćaju za lica starija od 65 godina i invalide opština Mali Zvornik u 2018. godini obezbedila je preko Udruženja penzionera i invalida iz Malog Zvornika, kroz sufinansiranje programa i projekata od javnog interesa.\nJevtić je podsetio sugrađane da je opština na ovaj način nastavila pozitivnu praksu, uvedenu pre godinu i po dana, po kojoj je najstarijim građanima i sugrađanima sa hendikepom omogućila svakodnevni besplatan prevoz u javnom saobraćaju na teritoriji opštine.\nPredsednik je demantovao da je time bilo ko od sugrađana oštećen, ističući da Malozvorničani mlađi od 65 godina ni ranije nisu imali pravo na povlastice u lokalnom prevozu.\nOn je dodao da je licima na koje se navedena odluka odnosi pružena dodatna podrška, time što im je omogućen svakodnevni besplatni prevoz u javnom saobraćaju, na koji su, za vreme nekih prethodnih vlasti, imali pravo samo dva dana nedeljno.\n„Nismo mogli da uskratimo neko pravo sugrađanima, ako ga nije bilo. I ranijih godina, izuzev 2012. godine, pravo na povlastice u lokalnom javnom prevozu imali su samo sugrađani stariji od 65 godina. Na ovaj način samo smo nastavili sa pozitivnom praksom i podrškom, koju smo za lica iz navedene kategorije uveli i praktikujemo već godinu i po dana, a koja im omogućava svakodnevni besplatan prevoz u lokalnom javnom saobraćaju. Ranijih godina pravo na besplatan prevoz najstariji sugrađani imali su samo dva dana sedmično”, objasnio je Jevtić.\nPredsednik malozvorničke opštine rekao je da saoseća sa svima koji imaju potrebu za ovom vrstom povlastice, a ne spadaju u navedenu kategoriju, i da bi vrlo rado navedenu starosnu granicu za ostvarivanje prava na besplatan prevoz pomerio naniže, ali da su sredstva u budžetu faktor koji ga u tome sprečava.\n„Radićemo na tome da stvorimo uslove da povećamo broj sugrađana koji će moći da koriste navedenu povlasticu. Za sada to su samo najstariji građani i invalidi, ali ćemo se truditi da se to promeni i obuhvate i neke druge kategorije stanovništva”, rekao je Jevtić, dodajući da je namera opštinskog rukovodstva da na svaki mogući način podrži i pomogne one kojima je pomoć najpotrebnija.\nOvim putem on je pozvao sugrađane starije od 65 godina i lica sa hendikepom da karte za besplatan prevoz, koje će važiti u autobusima Saobraćajnog preduzeća „Lastra” iz Lazarevca, zvaničnog prevoznika putnika na području malozvorničke opštine, preuzmu u Udruženju penzionera i invalida u Malom Zvorniku, do 15. jula, koji je određen za krajnji rok za preuzimanje dokumenta.\n← Požurite rode!\nDo 29. juna produžen rok za predaju dokumenata za upis u Visoku školu tehničkih strukovnih studija Čačak, Konsultativni centar Mali Zvornik →\nUređenjem devet novih prostorija opština Mali Zvornik nastavlja obnovu Podzemnog grada Karađorđevića\n3. juna 2021. Dalibor Krstić Komentari su isključeni na Uređenjem devet novih prostorija opština Mali Zvornik nastavlja obnovu Podzemnog grada Karađorđevića\nPodrška razvoju: Jedinstvena turistička ponuda i promocija opštine Mali Zvornik\n2. decembra 2016. Dalibor Krstić Komentari su isključeni na Podrška razvoju: Jedinstvena turistička ponuda i promocija opštine Mali Zvornik


Potpisivanjem ugovora koji se tiče rekonstrukcije i modernizacije ulice Prvomajska u Bosanskoj Krupi, odnosno njegovom realizacijom, završava se priča na kojoj se radilo od 2012. godine.\nUgovor za izvođenje radova vrijedan 175.137,30 KM ove sedmice potpisan je između firme BC gradnja i Općine Bosanska Krupa, a rok za završetak je 60 dana od početka radova. Od pomenutog iznosa, sufinansiranje kroz Grant shemu iznosi 99.918 KM, dok je iz budžeta Općine za 2021. godinu izdvojeno 75.219 KM. Naime, Općina Bosanska Krupa je putem javnog poziva za učešće u Grant shema „Poboljšanje dostupnosti i kvaliteta javnih usluga u općinama i gradovima u FBiH", u sklopu Finansijskog mehanizma za finansiranje projekata integrisanog i održivog lokalnog razvoja 2020/2021, početkom godine dobila sredstva za rekonstrukciju i modernizaciju ulice Prvomajska.\nRealizacijom ovoga projekta radovi u Prvomajskoj ulici bit će u potpunosti završeni. Na projektu rekonstrukcije i modernizacije ulice Prvomajska radi se od 2012. godine. Putem UNDP-ovog MEG projekta do sada za odvodnju oborinskih i kanalizacionih fekalija, što je bilo neophodno uraditi prije polaganja asfalta, osigurano je i uloženo 165.278 KM. Između ostalog, van funkcije u ovoj ulici stavljeno je oko 800 metara dotrajalog betonskog cjevovoda te je smanjeno istjecanje otpadnih voda. Osim toga, uz do sada urađenih 1.100 metara asfalta i 260 metara koji će se raditi upravo potpisanim ugovorom, ukupno je uloženo 570.382 KM. Iznos se, zajedno sa sredstvima uloženim kroz MEG projekt, penje na 735.660 KM, ako računamo sredstva uložena u prateću infrastrukturu i asfaltiranje. Sredstva za realizaciju Grant sheme osigurale su Vlada FBiH, kao i Vlada Švicarske, putem Projekta integriranog lokalnog razvoja (ILDP), koji predstavlja zajednički projekat Vlade Švicarske i Razvojnog programa Ujedinjenih naroda (UNDP) u Bosni i Hercegovini (BiH). Grant shema se realizira u sklopu Finansijskog mehanizma za podršku integriranog i održivog lokalnog razvoja u Federaciji Bosne i Hercegovine.


Fudbal Autor:Dušan Marković23. jul. 202120:23 > 22:08\nFoto:Nemanja Jovanović/Nova.rs/ EPA-EFE/ANDREJ CUKIC/BETAPHOTO/BRANISLAV BOZIC\nPartizan je započeo svoju evropsku odiseju u kvalifikacijama za Ligu konferencija, ali je uprkos dobroj igri crno-belih fudbal ostao u drugom planu.\nDok se vodila bitka na terenu, na tribinama stadiona Partizana se odvijala borba čije su razmere mnogo šire i daleko nadilaze okvire fudbala i sporta u Srbiji.\nOrganizovana grupa navijača Partizana koja je tradicionalno smeštena na južnu tribinu je svim silama pokušala da spreči nešto što je polako postalo svojevrstan bunt protiv sveopšteg stanja u društvu oličenog u liku i delu aktuelnog predsednika Srbije.\nPokušavali su navijači sa južne tribine da prodaju mantru o Partizanu kao jedinoj partiji i isključivanje bilo kakve politike iz navijanja, ali je to samo izazvalo još veći bes. Atmosfera je polako došla do tačke ključanja, kada su iz nemoći da zaustave gromoglasno skandiranje protiv predsednika, krenuli u fizički obračun sa neistomišljenicima, ali su na iznenađenje svih, naišli na žestok otpor i pokunjeno se vratili nazad.\nFudbal kao sredstvo vladanja\nIako bi na prvu loptu ceo slučaj mogao da se tumači kao izolovan incident kakvih je bilo mnogo na stadionima u decenijama iza nas, priča je prevazišla okvire svakodnevnog huliganizma.\nAleksandar Vučić već godinama koristi sport za učvršćivanje svoje moći u državi, a fudbal kao najpopularniji i sa najorganizovanijom navijačkom strukturom jedna je od glavnih poluga njegove vladavine.\nZato je svaki vid otpora koji dolazi sa stadiona makar i u vidu običnog skandiranja postala pretnja i udarac na Vučićev ego koji ne trpi bilo šta što nije stavljeno u službu njegovog idolopoklonstva.\nKada je deo navijača Partizana u Novom Sadu samo nekoliko dana ranije skandirao pogrdne parole na Vučićev račun, klub je potrčao da se odmah ogradi i pokaže pokornost kako ne bi eventualno bio na neki način kažnjen.\nZato je po oprobanom receptu upogonjena armija takozvanih „najvernijih“ navijača koji godinama unazad služe kao bič političarima i vlastima u Srbiji za sprečavanje bilo kakve mogućnosti da stadioni postanu političke arene.\nProblem je samo što je od kako je uhapšen Veljko Belivuk, nije došla adekvatna zamena koja bi mogla da pretnjama i fizičkim nasrtajima ućutka bilo kakav vid otpora vlasti.\nVučić prešao sve granice\nNije aktuelni predsednik prvi političar kojem su tribine skandirale u negativnom kontekstu, niti se po tom pitanju razlikuje od prethodnika.\nSkandiralo se na stadionima i Slobodanu Miloševiću, Vojislavu Koštunici, Borisu Tadiću i mnogim drugima koji su se u jednom trenutku našli na meti navijača koji nisu bili pod kontrolom režima.\nOno gde se Vučić razlikuje jeste opsesija o totalnoj kontroli, o sprečavanju i najmanjeg mogućeg vida negodovanja i protestovanja.\nZato se preko rukovodstva klubova koji su samo marionete u njegovim rukama šalju poruke koje bi trebalo da navijačima koji nisu pod kontrolom stave do znanja kako će proći njihov klub ili oni ukoliko nisu poslušni.\nKoličina državnog novca koji će se sliti u neki klub zavisi i od količine podrške koja se pruža predsedniku Srbije, ili od potrebe da se smire strasti i kontroliše nezadovoljstvo kako ne bi eskalirao u nešto mnogo veće.\nSuperliga i Premijer liga kao sredstvo za očuvanje vlasti\nSrpski fudbal je odavno postao takmičenje u valjanju u blatu i borba za pojedinačne interese u zavisnosti od trenutne raspodele moći. Ipak, negi nagoveštaji iz poslednjih nekoliko meseci davali su nadu da bi smanjenjem broja klubova u elitnom rangu na 12 i povratak pojedinih legendi poput Dragana Stojkovića Piksija na mesto selektora, došlo i do preko potrebnih promena.\nSve do trenutka dok Vučić nije izrazio „zabrinutost“ da će takav predlog uništiti fudbal u ostatku Srbije i da pogoduje samo Beogradu i najvećim klubovima.\nKada je potrebno kupiti podršku ljudi iz unutrašnjosti, udarac na bilo koji vid „beogradizacije“ provereno je sredstvo za skupljanje jeftinih političkih poena.\nKršeći sve statute i usvojene promene, čelnici FSS-a su odlučili da prema želji Vučića odustanu od smanjenja broja klubova, pokazujući još jednom da je u njegovim rukama i nož i pogača.\nMediji pod njegovom kontrolom su to pozdravili kao Vučićevu veliku pobedu, a kao nagrada za vernost, stiglo je obećanje o gradnji novih stadiona širom Srbije, počev od Niša odakle je i krenuo talas podrške predsednikovim idejama.\nDa se ništa ne prepusti slučaju, akcija kontrolisanja svih mogućih aspekata javnog mnjenja otišla je i na teren međunarodnog fudbala.\nOdjeknula vest da će se Premijer liga, koju je emitovao Sport klub svih prethodnih godina preseliti na sportske kanale u vlasništvu Telekoma, koji je dao basnoslovne cifru od neverovatnih 600 miliona evra, deset puta više nego što se do sada plaćalo.\nTaj potez, još jedan u nizu, kao što je bio i sa preuzimanjem prava prenosa španske lige, NBA za koje su prava takođe preplaćena.\nTelekom funkcioniše pod okriljem države, a ovim potezima se slabi pozicija najvećeg konkurenta kada su u pitanju prenosi sportskih događaja. Na taj način želi da se postigne migracija korisnika sa jednog na drugog kablovskog operatera koji pored sjajnog sportskog programa ne nudi ni jedan informativni kanala koji bi mogao da plasira drugačije mišljenje od onog koje je u korist očuvanju vladavine Aleksandra Vučiča i njegovih saradnika.\nImajući sve to u vidu, revolt koji se desio u četvrtak uveče na stadionu Partizana je nešto što vlast po svaku cenu želi da spreći u budućnosti.\nZbog svega toga, niko u Srbiji nije pričao o fudbalu, jer je svima jasno da se iza zavvese igraju druge igre.\nAleksandar VučićFK PartizanNavijači Partizanatelekom


Frustrirana opozicija uvredama odgovara Dodiku\nKompleksi izbornih gubitnika\nLideru PDP-a Branislavu Borenoviću nije se svidjelo ono što je čuo od srpskog člana Predsjedništva Milorada Dodika. Naljutio se Borenović pa uzviknuo da je njegov nastup pun mržne i laži.\nOdvažio se i da mu poruči da bude muško. Pridružio se Borenoviću i lider SDS-a Mirko Šarović. Kaže da Milorad Dodik ima patološku želju da kontroliše sve u društvu i da ne trpi drugačije mišljenje i drugačije politike. Kako drugačije nazvati usvajanje određenih dokumenata na nivou BiH, bez saglasnosti Vlade Republike Srpske, pitaju se u SNSD-u.\nUsvajanje Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvještaja Evropske komisije koji je sastavni dio mišljenja Komisije o zahtjevu BiH za Članstvo u Eu, za koji su ministri PDP-a i SDS-a glasali još je kažu jedan potez koji izdaju dokazuje.\nIz SNSD-a kažu da su sramni i nekulturni napadi na srpskog člana Predsjedništva i da se radi o frustracijama i kompleksima vječnih i doživotnih izbornih gubitnika. Da je sve što dođe pred Savjet ministara bez saglasnosti Vlade ili Parlamenta Republike Srpske na štetu Republike Srpske, rekao je za RTRS i Milorad Dodik.\nSrpski ministri u tehničkom mandatu u Savjetu ministara srušili su mehanizam koordinacije, urušavaju ustavni poredak i ustavna prava Republike Srpske što je samo još jedan potez u nizu njihovog djelovanja.\n“Pogledajte njihovo djelovanje u posljednje 4, evo 5 godina na zajedničkom nivou, jedna spirala izdaje nacionalnih intersa, omalovažavanje RS, srpskog naroda i smatranje da je to malouman narod, da ne vidi o čemu se radi”, kaže Milorad Dodik.\nSmiri se, dobro udahni, i izbroji do deset, poruka je koja Branislavu Borenoviću stiže od šefa Kluba SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Staše Košarca. Poručuje mu da ni u sopstvenoj stranci nema legitimitet ali i da bi trebalo da izbroji platu koju prima u parlamentu, a ne radi ništa, pa tek kada to obavi neka nekome drži predavanja.\n"Da Borenović zna šta znači riječ istina i floskula "muškarac" onda bi muški prihvatio poraz na izborima, a ne kao narikača kukao nad svojim hronično politički izgubljenim bitkama. Pošto se ovaj put dobro iznervirao u sljedećoj izjavi sve ispod plakanja ne priznajem, jer je to svojstveno takvim političkim kukavicama", poručio je Košarac Borenoviću.\nDa je riječ o prevarantskom pristupu koji je svojstven ovom Savjetu ministara smatra i predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović. Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz izvještaja Evropske komisije je lažan dokument, a o tome će kaže biti obaviještena Evropska unija. To što je Akcioni plan usvojen na telefonskoj sjednici Savjeta ministara na najbolji način pokazuje kakva je BiH - neozbiljna država.\n"Ovo nije prvi put da su oni nešto uradili i pokušali da to prodaju kao neki zajednički proizvod, a to uopšte nije zajednički proizvod. Očekivala sam od tri srpska ministra da pitaju nekoga iz Srpske da li su se saglasili sa tim. Građani su im na izborima rekli da žele da se oni konsultuju sa institucijama Republike Srpske, ali oni su ponovo ovo uradili", poručuje Željka Cvijanović, predsjednik Republike Srpske.\nSavjet ministara Bosne i Hercegovine usvojio je Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvještaja Evropske komisije, koji je sastavni dio Mišljenja Komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU, prije nekoliko dana.\nSve to putem telefona podržali su i srpski ministri u tehničkom mandatu. Slična situacija se desila i prije nekoliko godina kada je Narodna Skupština Republike Srpske izglasala vojnu neutralnost, a tadašnji član Predsjedništva Mladen Ivanić glasao za usvajanje Strategije spoljne politike u kojoj piše da je prioritet NATO.\nMilorad Dodik Branislav Borenović Mirko Šarović Željka Cvijanović uvrede\nDodik: Šarović ne brine za Srpsku, već za BiH\nNi u sopstvenoj stranci nema legitimitet\nKošarac poručio Borenović: Smiri se, dobro udahni i izbroji do deset\nDodik pisao Malmu: Komšić iznio lični stav, a nikako stav BiH u vezi Nobelove nagrade Handkeu\nOstojić o potopu SDP-a: Nismo se vratili svojim korijenima\nDvije osobe povrijeđene nakon slijetanja motocikla s ceste kod Gradačca\nProroku osam mjeseci robije zbog ranjavanja sugrađanina\nPrvi rezultati izbora u Hrvatskoj: HDZ 71, Restart 41, Škoro 16\n1032 glasova 45%\n1259 glasova 55%\nPojavio se snimak iz automobila smrti: Reno ide ogromnom brzinom, a onda je uslijedila tragedija\nRadenko Reljić ponovo kandidat za načelnika opštine Kozarska Dubica


Trgovina reformom odbrane?\nVlada Republike Srpske predložila je poslanicima Narodne skupštine da na sutrašnjem zasjedanju prihvate reformu odbrane iako Vlada smatra da su predložena rješenja od strane Komisije za reformu odbrane BiH najvećim dijelom u suprotnosti sa Zaključcima Narodne skupštine RS-a od 18. marta 2005. godine.\nRazmatranje informacije o reformi u sistemu odbrane Bosne i Hercegovine jedina je tačka dnevnog reda za sutra zakazane vanredne sjednice Narodne skupštine RS-a. Većina parlamentarnih stranaka u ovom entitetu najavila je da će dati podršku reformi odbrane u Bosni i Hercegovini.\nGlavni odbor Srpske demokratske stranke u petak je donio odluku da poslanici ove stranke podrže reformu odbrane u BiH i prenos nadležnosti sa entiteta na državni nivo. Predsjedik SDS-a, Dragan Čavić:\n“Srpska demokratska stranka će podržati prenos ovlaštenja za odbrambene poslove sa entiteta na BiH, sa jasnom ulogom Predsjedništva BiH u komandovanju, upotrebi oružanih snaga isključivo konsenzusom.”\nReformu odbrane će podržati i najveća opoziciona stranka, Savez nezavisnih socijaldemokrata. Šef Poslaničkog kluba SNSD-a, Krstan Simić:\n“Jer ona na izvjestan način predstavlja pobjedu i nastavak programa SNSD-a, a to je put ka jednoj maloj, minornoj profesionalnoj vojsci koja će biti uključena u bezbjedonosne strukture Evrope.”\nReformu odbrane u načelu podržavaju i poslanici Stranke demokratske akcije. Šef poslaničkog kluba SDA, Tarik Sadović:\n“RS puno više dobiva reformom odbrane, uslovno rečeno, puno više nego recimo bošnjačka strana. Iole obrazovan političar je svjestan da je moralo doći do formiranja jedne vojske u jednoj državi.”\nEntitetski parlament u martu nije prihvatio koncept o reformi odbrane koji je predložila komisija formirana Odlukom Visokog predstavnika za BiH od 31. decembra 2004. godine. Iako je do promjene stava u RS-u došlo u nekoliko mjeseci, predsjednik Narodne skupštine, Dušan Stojičić, smatra da je u politici promjena stava sasvim normalna stvar:\n“U politici je normalno da imate stavove, da ih mijenjate. Ono što je važno jeste da pokušavate da stvari procjenjujete sa stanovišta interesa Republike Srpske.”\nU Stranci demokratske akcije mišljenja su da je nagla promjena stava srpskih poslanika posljedica dogovora sa međunarodnom zajednicom da konačno rješenja oko reforme policije se odgodi za iduću godinu. Tarik Sadović:\n“Iako se na prvi pogled čini da ta dva procesa nisu povezana, ja sam duboko uvjeren da jesu debelo povezana i da se u tim reformskim procesima prave i debele trgovine i debeli ustupci Republici Srpskoj.”\nPotpuni prenos nadležnosti u oblasti odbrane sa nivoa RS-a na nivo BiH podrazumijeva sa 1. januarem 2006. godine ukidanje Ministarstva odbrane, Generalštaba i Vojske RS-a, što će zahtijevati i promjenu ustava ovog bh. entiteta. Reformom odbrane Bosna i Hercegovina bi trebala dobiti profesionalnu vojsku sa oko 10 hiljada vojnika po pukovskom modelu organizacije. Ukoliko se reforma usvoji, u entitetskim i državnom parlemantu došlo bi do ukidanja entitetskih ministarstva odbrane, regrutacije i rezervnog sastava. Provođenjem ove reforme BiH bi ispunila uslove za prijeme u NATO savez.


Još daleko od klimatskog sporazuma\nNovac i ciljevi i dalje predstavljaju prepreke za postizanje sveobuhvatnog sporazuma na klimatskom samitu u Parizu.\nS obrizom da im je do isteka krajnjeg roka ostalo manje od 48 sati, delegati 196 zemalja, učesnica klimatskog samita u predgrađu Pariza, u trci su sa vremenom, kako bi postigli sveobuhvatni sporazum. Ipak, novac i ciljevi i dalje predstavljaju prepreke.\nU sporazumu na 29 stranica, koji je objavljen u sredu, vidi se da razilaženja prisutnih na samitu ostaju suštinska - pogotovo u vezi sa ključnim pitanjima, koja se tiču odgovornosti bogatijih zemalja da finansiraju programe za klimatske promene u onim siromašnijim.\nPredstavnici država takođe imaju poteškoća da se slože povodom zahteva zemalja u razvoju – i pratećih obaveza – da se rast globalnih temperatura ograniči na maksimalna 2 stepena Celzijusa iznad nivoa pre industrijske revolucije.\nRazvijene zemlje, koje i dalje u ogromnoj meri zavise od uglja i drugih fosilnih goriva, zahtevaju da se taj cilj smanji na jedan i po stepen. Takav, umereniji plan omogućio bi im da postepeno prestanu sa korišćenjem fosilnih goriva, što bi umanjilo traumu po njihove ekonomije.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland nazvao je ovih poslednjih nekoliko sati “odlučujućim momentom”.\nAmerički državni sekretar Džon Keri pozvao je delegate da iskoriste ovu priliku i da finaliziraju “ambiciozni, inkluzivni i trajni globalni klimatski sporazum”, rekavši da će “šteta eksponencijalno rasti” ukoliko preveliki broj ljudi čeka da “neko drugi preuzme odgovornost”.\nOn je takođe istakao da Vašington neće ostaviti najranjivije zemlje na cedilu u njihovoj borbi sa ekstremnim vremenskim uslovima i drugim posledicama klimatskih promena dodavši da su se Sjedinjene Države obavezale da udvostruče investicije sa 400 na 800 miliona dolara tokom narednih pet godina za pomoć siromašnijim zemljama da se prilagode.\nPodsetimo, isporuka te pomoći može biti dovedena u pitanje s obzirom da su članovi većinski republikanskog Kongresa ukazali da planiraju da blokiraju ta sredstva.


ЕВРОПА У СИРИЈИ ПРАВИ ВЕЛИКИ ЗАОКРЕТ КА РУСИЈИ\nNeočekivani format se okupio u Istanbulu kako bi rešio pitanje političkog rešenja u Siriji. Vašington i Teheran nisu učestvovali na samitu, ali su Berlin i Pariz odlučili da učestvuju. Izbor Vladmira Putina.\nRukovodioci Rusije, Turske, Nemačke i Francuske – Vladimir Putin, Redžep Erdogan, Fransoa Makron i Angela Merkel – okupili su se u Istanbulu 28. oktobra kako bi dali podsticaj procesu političkog rešenja krize u Siriji. Do nedavno su Nemačka i Francuska učestvovale u takozvanoj “maloj grupi“ za regulisanje krize u Siriji. U toj grupi se nalaze i SAD, Velika Britanija, Saudijska Arabija i Jordan.\nRusija, Turska i Iran su kreirali formu Astana pregovora, što je u velikoj meri omogućilo okončanje “velikog rata“ u Siriji i organizvoanje sastanka sirijskih političkih snaga u Sočiju. Postoji i politička misija UN-a Stefana de Misture u Ženevi, ali on ne nalazi podršku kod zaraćenih strana u Siriji.\nNaravno, cilj samita u Istanbulu je bio da se Evropa uključi u proces obnove Sirije. Međutim, Berlin i Pariz su ranije izjavili da neće učestvovati u tim planovima sve dok Sirija ne održi slobodne izbore i ne usvoji novi Ustav.\nMakron i Merkelova su došli u Istanbul jer Francuska i Nemačka žele da se teroristi iz sirijskog Idliba premeste, na primer, u Tursku. U suprotnom, teroristi bi se mogli prebaciti u Evropu i tu organizovati “spavajuće ćelije.“\nBerlin i Pariz takođe žele da imaju reč u posleratnoj Siriji, koja se ne može zamisliti bez Bašara al Asada i njegovih saveznika, Rusije i Irana. Sirija igra centralnu ulogu u Makronovoj politici na Bliskom istoku – ovo je mali deo za francusku naftu i građevinske kompanije koje će obnoviti Siriju. Na kraju krajeva, rat nije samo smrt – to su naknadni zajmovi.\nŠto se tiče Merkelove, ona je više zabrinuta oko milijade evra koju Nemačka troši svake godine na izbeglice. Međutim, nemački biznisi ne misle da učestvuju u rekonstrukciji Sirije. Evropljani su insistirali na tome da Ustavni odbor treba da počne da radi pre kraja ove godine. Merkelova je rekla da “možemo dati određeni podsticaj ovom političkom procesu.“\nMnogo toga će zavisiti od toga kako se reši problem sa teroristima Jabhat en-Nusra. Izgleda da je Idlib region gde je koncentrisano i do 30.000 terorista. Te ubice znaju da sirijska pravda neće imati milosti.\nJoš jedan vrlo važan aspekt je formiranje Ustavnog odbora od 150 ljudi.\nSirijci ne veruju zaista Stefanu de Misturi, predstavniku UN-a. 24. oktobra u Damasku on nije uspeo da promoviše listu od 50 opozicionih aktivista, a sirijski ministar spoljnih poslova Valid Mualem smatra da je ta lista čin “inostrane intervencije.“\nDo nedavno, turska vlada je podržavala radikalne militante. Putin je vršio pritisak na Erdogana i rekao da će Rusija podržati sirijsku vojsku u oslobađanju Idliba, osim ako Turska ne razmotri povlačenje terorista iz tog regiona. Isporuke oružja militantima iz Turske je obustavljeno, a Putin čeka sledeće Erdoganove odluke.\nČetvrto, rezultati izbora u novembru u SAD takođe mogu imati uticaj na ovu situaciju. Le Figaro je napisao da je Makron koordinirao svoj stav sa Trampom uoči samita, posebno po pitanju nedopustivosti upotrebe hemijskog oružja. Majk Pompeo je u sredu, 24. oktobra, rekao da SAD neće potrošiti ni dolar na obnavljanje Sirije sve dok Iranci zadržavaju svoje prisustvo u zemlji. Tramp ima sukob sa Erdoganom u vezi sa kurdskim pitanjem: Vašington ih podržava na severu Sirije, ali ih Ankara smatra teroristima.\nDmitrij Egorčenkov, direktor Instituta za strateške studije i prognoze RUDN-a, rekao je da čak iako se Tramp i Makron slažu po pitanju tog stava, Vašington preferira da ne interveniše direktno u bilo kakvim međunarodnim višestranim pregovorima. “Amerikanci ne žele da vezuju svoje ruke međunarodnim sporazumima. Oni žele da ostanu po strani i da reaguju što je čvršće moguće ako su pogođeni njihovi interesi,“ rekao je stručnjak.\nPrema njegovim rečima: “Turska mora da brani sever Sirije, tako da trenutna vlada preuzima kontrolu nad čitavom teritorijom, uključujući i kurdske regione.“ Ankara ne želi da Amerikanci pošalju oružje Kurdima i stvore paralelene strukture vlasti u Siriji, rekao je Dmitrij Egorčenkov.\nNi SAD ni Iran nisu učestvovali na samitu u Istanbulu. To su dve radikalno suprotstavljene strane i njihovo odsustvo bi moglo drugoj strani dati priliku da pronađe sporazum.\nKako je Der Tagesspiegel istakao, posle samita je postalo jasno da je Putin taj koji donosi najvažnije odluke o Siriji. Putin nije pozvao američke zvaničnike u Istanbul. Plus, Putin je bio taj koji je odlučio da bi Evropa trebalo mnogo da investira u Siriju, i na ruskom predsedniku će biti da odluči o ulozi UN-a u regulisanju sirijske krize.\nHijene Evropske prave zaokret posto konstatuju da su izgubile svoj prljavi rat protiv Basara, pa sada razmisljaju kako da se bezbolno vrate na sirijsko trziste. Sirijska vlada je nekada izjavila da ce potpisivati ugovore za rekonstrukciju sa svakim, osim sa Francuzima. Nazalost, Rusija ih vraca kroz mala vrata na sirijsko trziste, tako da ce mozda firma Lafarz, koja je finansirala ID, odneti gradjevinarske ugovore vredne milijardi euro-a. To je taj nesebicni duh Rusa.\nSirija kontroliše oko 62% svoje teritorije. Ne kontroliše severni i istočni deo zemlje i još neke delove. Na tom severoistočnom delu koji je van kontrole sirijske vlade jedan manji deo kontroliše Turska (4%) a puno veći deo oko 28% kontrolišu Amerikanci zajedno sa Kurdima. Kao ispomoć stigle su im ove godine i kopnene snage Francuske. Baš negde u tom delu zemlje koji je van kontrole Damaska 150 km severoistočno od grada Alepa poslovao je tokom rata Lafarž i saradjivao je tada i sa ID. To znači da Lafarž i razne druge firme sa Zapada u tom delu zemlje koji nije pod kontrolom sirijske vlade mogu i sada da ulažu. .... Tragom vesti: "Optužbe lista "Mond": Francuska kompanija "Lafarž" sklopila dogovor sa Islamskom državom u Siriji" 21.06.2018. Francuska kompanija "Lafarž", u pokušaju da pusti u pogon svoju fabriku u Siriji, sklopila je 2013. i 2014. godine "sumnjive i neprihvatljive aranžmane" sa tamošnjim oružanim grupama, uključujući i Islamsku državu, piše francuski dnevni list "Mond". Lafarž, jedna od najvećih svetskih fabrika cementa, kupio je 2007. godine cementaru Džalabija, 150 kilometara severoistočno od Alepa, koja je počela da radi 2011, kada je u Siriji izbio gradjanski rat, navodi isti list. "Proizvodnja se do početka 2013. nesmetano odvijala uprkos ratu, ali je Islamska država u proleće te godine preuzela kontrolu nad gradovima i putevima u okolini fabrike", piše "Mond". List dodaje da prepiska uprave "Lafarža" u Siriji, delimično objavljena na opozicionom sajtu Zaman al-Vasl, otkriva da je kompanija sklopila aranžman sa Islamskom državom kako bi se proizvodnja nastavila do 19. septembra 2014, kada su džihadisti ušli u zonu oko fabrike, a "Lafarž" obustavio sve aktivnosti. Kompanija je za svoje zaposlene tražila garanciju pristupa fabrici i ovlastila izvesnog Ahmada Džaludija za pribavljanje dozvole Islamske države za prilaz radnika kontrolnim punktovima. Prema navodima "Monda", iz mejl prepiske moguće je zaključiti da je uprava "Lafarža" u Parizu bila upoznata sa tim dogovorom. "Mond" takodje tvrdi da je "Lafarž" 11. septembra 2014. sa Islamskom državom sklopio sporazum o slobodnoj razmeni sirovina, a pregovaralo se i o oslobadjanju od plaćanja licence i poreskim olakšicama.\nVanja, ko je objavio i pod kojim nazivom tu vest o Lafaržu koju ste pomenuli?\nEvropa je podmuklo zlo i svi njeni zaokreti su u njenu korist, a protiv Rusije. Rusija ima samo dva vjerna saveznika. Ruska Vojska i Ruska Ratna Mornarica i niko vise. Da joj nije vojske i mornarice zapadne hijene bi je davno raskomadale.


Komesar Agencije UN za palestinske izbeglice podneo ostavku – NovostiDana.rs\nKomesar Agencije UN za palestinske izbeglice podneo ostavku\nGeneralni komesar Agencije UN za palestinske izbeglice (UNRWA) podneo je danas ostavku pošto su preliminarni rezultati istrage pokazali da postoje problemi u upravljanju i zabrinutost zbog mogućih seksualnih prestupa, nepotizma i drugih zloupotreba položaja. Portparol UN Stefan Dužarik je objavio ostavku, rekavši da je Pjer Krenbul, generalni komesar Agencije o tome obavestio generalnog sekretara UN Antonia Gutereša.\nUNRWA danas nije pominjala generalnog komesara Švajcarca Krenbula po imenu ali je navela da da se njen „najviši zvaničnik privremeno povukao“ i da je Gutereš postavio Antonia Saundersa, Britanca, da ga zamenjuje za sada.\nU saopštenju je navedeno da je tokom provere izbilo na videlo šta bi trebalo ojačati u Agenciji koja obezbedjuje podršku za 5,5 miliona palestinskih izbeglica.\nU poverljivom izveštaju etičke kancelarije UN do kojeg je došao AP u julu se tvrdi da su menadžeri uključujući Krenbula „umešani u seksualno uznemiravnje, nepotizam, osvetu, diskriminaciju i druge zloupotrebe ovlašćenja“.\nIzrael je izrazio veliku zabrinutost zbog takvih nalaza, ocenivši da potvrdjuju potrebu za „dubokom i sveobuhvatnom promenom“ u Agenciji.\n„Povlačenje Krenbula je samo prvi korak u dugom procesu koji je potreban da se eliminiše korupcija, poveća transparentnost i spreči politizacija agencije“, navelo je ministarstvo spoljnih poslova Izraela.\nSaunders koji je već bio postavljen za vršioca dužnosti zamenika generalnog komesara UNRWA počeo je karijeru u UN 1989. godine u pojasu Gaze.\nOn je do nedavno bio pomoćnik generalnog sekretara UN za upravljanje lancem snabdevanja.


Saopštenje za javnost povodom napada na učesnike_ice queer festivala Merlinka u Sarajevu\nCentar za mlade „KVART“ Prijedor najoštrije osuđuje napad na učesnike_ice queer festivala Merlinka u Sarajevu koji se dogodio juče, u subotu 1. februar 2014. godine, u toku diskusije u Art kinu Kriterion u toku kojeg je povrijeđeno nekoliko osoba.\nIzražavamo ozbiljnu zabrinutost zbog izrazito nasilnog i netolerantnog stava i ponašanja jednog dijela našeg društva prema pripadnicima_icama seksualnih manjina, kao i zbog činjenice da policija nije ispunila svoju obavezu da zaštiti i obezbijedi ovaj skup uprkos unaprijed najavljenim prijetnjama.\nBorba protiv LGBTIQA-fobija je i naša borba, i ne trebamo dopustiti da ovaj čin „hajvanizma“ još jednom prođe nekažnjeno zbog nespremnosti, neodgovornosti i nesposobnosti naših institucija da se uhvate u borbu sa ovim problemima.\nStoga, pozivamo na odgovornost sve institucije koje svojim radnim politikama garantuju sigurnost svim svojim građanima i građankama bez obzira na njihovi nacionalni, vjerski, seksualni ili bilo koji drugi identitet, da se uhvate i kazne odgovorni za ovaj napad.\nReagovanje na izjave predstavnika određenih politi...\n“Obavještavamo Vas da je predmetno javno okupljanj...\nSaopštenje za javnost povodom napada na učesnike_i...


Umilostivljavanje Trampa - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Umilostivljavanje Trampa\nPosle Makrona, u Vašington putuje Angela Merkel\n0Piše: M. M. - I. Š. M. 24. aprila 2018. 19.40\nIli da to ne učini makar za sada. Makron je u trodnevnoj poseti Sjedinjenim Državama od ponedeljka.\nU petak će s istim ciljem Trampu doći nemačka kancelarka Angela Merkel, da pojača Makronovu poruku iako s američkim šefom države nije bliska koliko francuski predsednik – primećuje Njujork tajms.\nDopisnik Ziddojče cajtunga (SZ) iz Vašingtona piše da postoji nada da će Tramp „čuti“ Makrona. Francuski predsednik američkom ide niz dlaku „znajući šta ovome treba: pažnja i pohvala. Trampu je od zajedničkih interesa važnije da postoji hemija“. U intervjuu Foksu uoči posete, Makron je hvalio navodna Trampova dostignuća u ekonomiji. Razgovori o iranskom nuklearnom programu najteži su deo Makronove misije, navodi se u minhenskom listu.\nFrancuz je svog temperamentnog domaćina još, kako se očekuje, trebalo da pokuša da ubedi da je pariski sporazum o klimi dobar za sve. A Tramp smatra da je globalno zagrevanje glupost. Dalje, Makron je želeo da utiče na Trampa da promeni svoju odluku o povlačenju 2000 američkih vojnika iz Sirije, jer će to, smatra, značiti prepuštanje Sirije Rusiji i Iranu. Najzad, francuski lider želi da odgovori američkog od uvođenja carina zemljama Evropske unije.\nU međuvremenu, iranski predsednik Hasan Rohani upozorio je Trampa da ne napušta nuklearni dogovor sa Teheranom potpisan sa svetskim silama 2015, da se ne bi suočio sa „ozbiljnim posledicama“.\nTramp je ranije naveo da, ukoliko evropski saveznici ne utvrde, kako je rekao „užasne mane“ sporazuma do 12. maja, on će obnoviti ekonomske sankcije Iranu, koje bi bile težak udarac za sporazum.\nDruge sile potpisnice dogovora – Rusija, Kina, Nemačka, Britanija i Francuska – sve su za to da sačuvaju sporazum kojim je obuzdan iranski nuklearni program u zamenu za ukidanje sankcija.\n„Kažem svima u Beloj kući da će iranska vlada oštro reagovati ako SAD ne održe svoja obećanja“, kazao je Rohani u živom obraćanju na državnoj televiziji. „Ako neko izda dogovor trebali bi da znaju da će se suočiti sa ozbiljnim posledicama. Iran je spreman na sve moguće situacije“.\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov kazao je u ponedeljak da se slaže sa kineskim kolegom da bi Moskva i Peking trebalo da spreče pokušaj SAD da sabotira nuklearni dogovor.\nanegela merkel, donald trampVašington


KO IMA, NE TREBA DA BRINE: Novčanica od 500 evra ostaje u opticaju | Direkt.rs\nPočetna Ekonomija KO IMA, NE TREBA DA BRINE: Novčanica od 500 evra ostaje u...\nKabinet guvernerke Narodne banke Srbije saopštio je da građani nemaju nikakvih razloga za brigu u pogledu posedovanja ili korišćenja novčanice apoena 500 evra i ističe da se ona može koristiti za sve legalne transakcije.\n– Ne postoji nikakva najava Evropske centralne banke da bi ova novčanica mogla biti povučena iz opticaja, ističe se u saopštenju.\nKako se dodaje, ta novčanica je zakonito sredstvo plaćanja u zemljama Evropske monetarne unije.\nNavodi se da su istovremeno u opticaju serija A (stara serija), koja ima apoene od pet, 10, 20, 50, 100, 200 i 500 evra i serija B (nova), koja ne sadrži apoen od 500 evra, jer je Evropska centralna banka odlučila da ne pusti u opticaj taj apoen, jer se onaj iz serije A često koristio u nezakonitim transakcijama.\nGrađanima se preporučuje da zbog svoje sigurnosti, u smislu falsifikata, novac menjaju u bankama ili kod ovlašćenih menjača, navodi se u saopštenju.


Prodaja kompleta ulaznica za 24. Jugoslovenski pozorišni festival - Portal Pasaž\nProdaja kompleta ulaznica za 24. Jugoslovenski pozorišni festival\nPosted: 9. septembra 2019. u 21:32 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nNarodno pozorište Užice je tokom avgusta pustilo u prodaju prvu seriju ulaznica za ovogodišnji 24. Jugoslovenski pozorišni festival “Bez prevoda” po promotivnim cenama, a od 10. septembra kompleti ulaznica mogu se nabaviti u pretprodaji. Prodaja po povoljnijim cenama traje do 1. oktobra, a nakon toga ulaznice se mogu kupiti samo po redovnim cenama. Pojedinačne ulaznice za predstave ove godine košaće 1.500 dinara i moći će da se nabave od dana početka festivala, zavisno od broja slobodnih mesta.\nIz užičkog pozorišta podsećaju da se kompleti ulaznica nabavljeni u promotivnom periodu mogu zameniti za originalne odštampane komplete svakog radnog dana na blagajni pozorišta od 8 do 14 časova. Takođe, za sve zainteresovane, kao i ranijih godina, organizator je omogućio da se kompleti ulaznica mogu nabaviti i putem administrativne zabrane i čekovima građana.\nCene kompleta ulaznica u narednom periodu date su u pregledu:\nM. Nikolić/ Izvor: Narodno pozorište Užice